# Den Europæiske Unions L 223/2007

| | ISSN 1725-2520 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 223 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 50. årgang29. august 2007 |

ISSN 1725-2520

Den Europæiske Unions

Tidende

L 223

Dansk udgave

Retsforskrifter

50. årgang29. august 2007

---

| Indhold | | I   Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse er obligatorisk | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FORORDNINGER |
| | * | Kommissionens forordning (EF) nr. 994/2007 af 28. august 2007 om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af ferrosilicium med oprindelse i Folkerepublikken Kina, Egypten, Kasakhstan, Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien og Rusland | 1 |

Indhold

I   Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse er obligatorisk

Side

FORORDNINGER

*

Kommissionens forordning (EF) nr. 994/2007 af 28. august 2007 om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af ferrosilicium med oprindelse i Folkerepublikken Kina, Egypten, Kasakhstan, Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien og Rusland

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

I Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse er obligatorisk

FORORDNINGER

| 29.8.2007 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 223/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2007

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 223/1

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 994/2007

af 28. august 2007

om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af ferrosilicium med oprindelse i Folkerepublikken Kina, Egypten, Kasakhstan, Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien og Rusland

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 7,

efter høring af Det Rådgivende Udvalg, og

ud fra følgende betragtninger:

1.   PROCEDURE

1.1.   Indledning

| (1) | Kommissionen offentliggjorde den 30. november 2006 en meddelelse (»indledningsmeddelelsen«) i Den Europæiske Unions Tidende
   (2) om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen til Fællesskabet af ferrosilicium (»FeSi«) med oprindelse i Folkerepublikken Kina (i det følgende benævnt »Kina«), Egypten, Kasakhstan, Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien og Rusland (i det følgende benævnt »de pågældende lande«). |
| --- | --- |

(1)

Kommissionen offentliggjorde den 30. november 2006 en meddelelse (»indledningsmeddelelsen«) i Den Europæiske Unions Tidende
   (2) om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen til Fællesskabet af ferrosilicium (»FeSi«) med oprindelse i Folkerepublikken Kina (i det følgende benævnt »Kina«), Egypten, Kasakhstan, Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien og Rusland (i det følgende benævnt »de pågældende lande«).

| (2) | Proceduren blev indledt som følge af en klage indgivet den 16. oktober 2006 af Comité de Liaison des Industries de Ferroalliages (Euroalliages) (i det følgende benævnt »klageren«) på vegne af producenter, der tegner sig for en betydelig del — i dette tilfælde over 90 % — af den samlede produktion i Fællesskabet af ferrosilicium. Klagen indeholdt prima facie-beviser for, at der fandt dumping sted af den pågældende vare, og at dumpingen forvoldte væsentlig skade for EF-erhvervsgrenen, hvilket ansås for tilstrækkeligt til at begrunde indledningen af en procedure. |
| --- | --- |

(2)

Proceduren blev indledt som følge af en klage indgivet den 16. oktober 2006 af Comité de Liaison des Industries de Ferroalliages (Euroalliages) (i det følgende benævnt »klageren«) på vegne af producenter, der tegner sig for en betydelig del — i dette tilfælde over 90 % — af den samlede produktion i Fællesskabet af ferrosilicium. Klagen indeholdt prima facie-beviser for, at der fandt dumping sted af den pågældende vare, og at dumpingen forvoldte væsentlig skade for EF-erhvervsgrenen, hvilket ansås for tilstrækkeligt til at begrunde indledningen af en procedure.

1.2.   Parter berørt af proceduren

| (3) | Kommissionen underrettede officielt klageren, EF-producenterne, de eksporterende producenter, importører, leverandører og brugere, som den vidste, var berørt af sagen, samt repræsentanter for de pågældende lande og Stabiliserings- og Associeringsrådet EF-Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien om indledningen af proceduren. De interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt mundtligt inden for den frist, der er fastsat i meddelelsen om indledning af proceduren. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen underrettede officielt klageren, EF-producenterne, de eksporterende producenter, importører, leverandører og brugere, som den vidste, var berørt af sagen, samt repræsentanter for de pågældende lande og Stabiliserings- og Associeringsrådet EF-Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien om indledningen af proceduren. De interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt mundtligt inden for den frist, der er fastsat i meddelelsen om indledning af proceduren.

| (4) | Klageren, en producent, som har støttet klagen, eksporterende producenter, importører, råmaterialeproducenter, brugere og brugersammenslutninger tilkendegav deres synspunkter. Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt. |
| --- | --- |

(4)

Klageren, en producent, som har støttet klagen, eksporterende producenter, importører, råmaterialeproducenter, brugere og brugersammenslutninger tilkendegav deres synspunkter. Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.

| (5) | Kommissionen angav i indledningsmeddelelsen, at der på grund af det tilsyneladende store antal importører vil kunne anvendes stikprøver i denne undersøgelse. Da antallet af importører i Fællesskabet, som var villige til at samarbejde, var lavere end forventet, blev det imidlertid besluttet, at stikprøver ikke var nødvendige. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen angav i indledningsmeddelelsen, at der på grund af det tilsyneladende store antal importører vil kunne anvendes stikprøver i denne undersøgelse. Da antallet af importører i Fællesskabet, som var villige til at samarbejde, var lavere end forventet, blev det imidlertid besluttet, at stikprøver ikke var nødvendige.

| (6) | For at give de eksporterende producenter i Kina og Kasakhstan, der måtte ønske det, mulighed for at anmode om markedsøkonomisk behandling eller individuel behandling, sendte Kommissionen ansøgningsskemaer herom til de eksporterende producenter, som den vidste var berørt af sagen, samt til myndighederne i de to lande. |
| --- | --- |

(6)

For at give de eksporterende producenter i Kina og Kasakhstan, der måtte ønske det, mulighed for at anmode om markedsøkonomisk behandling eller individuel behandling, sendte Kommissionen ansøgningsskemaer herom til de eksporterende producenter, som den vidste var berørt af sagen, samt til myndighederne i de to lande.

| (7) | Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle parter, som den vidste var berørt, og til alle andre virksomheder, der gav sig til kende inden for de frister, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. |
| --- | --- |

(7)

Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle parter, som den vidste var berørt, og til alle andre virksomheder, der gav sig til kende inden for de frister, der var fastsat i indledningsmeddelelsen.

| (8) | Der indkom besvarelser fra de fem klagende EF-producenter, en EF-producent, der støttede klagen og samarbejdede fuldt ud, syv ikke forretningsmæssigt forbundne importører, tre råmaterialeproducenter, otte brugere og en brugersammenslutning. |
| --- | --- |

(8)

Der indkom besvarelser fra de fem klagende EF-producenter, en EF-producent, der støttede klagen og samarbejdede fuldt ud, syv ikke forretningsmæssigt forbundne importører, tre råmaterialeproducenter, otte brugere og en brugersammenslutning.

| (9) | Blandt de lande, der er berørt af denne undersøgelse, modtog Kommissionen svar fra tre eksportører i Kina, to i Egypten, en i Kasakhstan, en i Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien og to i Rusland. |
| --- | --- |

(9)

Blandt de lande, der er berørt af denne undersøgelse, modtog Kommissionen svar fra tre eksportører i Kina, to i Egypten, en i Kasakhstan, en i Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien og to i Rusland.

| (10) | Den kasakhiske eksportør tillod ikke kontrolbesøg vedrørende sin ansøgning om markedsøkonomisk behandling og sin besvarelse af spørgeskemaet. På grund af dette manglende samarbejde i henhold til artikel 18, stk. 1, i grundforordningen, kunne eksportørens oplysninger ikke kontrolleres og måtte derfor lades ude af betragtning. Selskabet blev underrettet herom. |
| --- | --- |

(10)

Den kasakhiske eksportør tillod ikke kontrolbesøg vedrørende sin ansøgning om markedsøkonomisk behandling og sin besvarelse af spørgeskemaet. På grund af dette manglende samarbejde i henhold til artikel 18, stk. 1, i grundforordningen, kunne eksportørens oplysninger ikke kontrolleres og måtte derfor lades ude af betragtning. Selskabet blev underrettet herom.

| (11) | Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for en midlertidig fastsættelse af dumping, deraf følgende skade og Fællesskabets interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende selskaber:






  a) | Producenter i Fællesskabet:






  — | Ferroatlantica, Cee, Dumbria og Madrid, Spanien |
| --- | --- | --- | --- |

(11)

Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for en midlertidig fastsættelse af dumping, deraf følgende skade og Fællesskabets interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende selskaber:

a)

Producenter i Fællesskabet:

—

Ferroatlantica, Cee, Dumbria og Madrid, Spanien

| — | Ferropem, Laudun og Chambéry, Frankrig |
| --- | --- |

—

Ferropem, Laudun og Chambéry, Frankrig

| — | Vargön Alloys, Vargön, Sverige |
| --- | --- |

—

Vargön Alloys, Vargön, Sverige

| — | OFZ, Istebné, Slovakiet |
| --- | --- |

—

OFZ, Istebné, Slovakiet

| — | Huta Laziska, Laziska Gorne, Polen |
| --- | --- |

—

Huta Laziska, Laziska Gorne, Polen

| — | TDR Metalurgija, Ruse, Slovenien. |
| --- | --- |

—

TDR Metalurgija, Ruse, Slovenien.

| b) | Brugere i Fællesskabet:






  — | Thyssen Krupp Stahl AG, Tyskland. |
| --- | --- | --- |

b)

Brugere i Fællesskabet:

—

Thyssen Krupp Stahl AG, Tyskland.

| c) | Eksporterende producenter og hermed forretningsmæssigt forbundne selskaber i eksportlandene: | Kina







  — | Dragon Northwest Ferroalloy Co., Ltd, Liangchen Town |
| --- | --- | --- | --- |

c)

Eksporterende producenter og hermed forretningsmæssigt forbundne selskaber i eksportlandene:

Kina

—

Dragon Northwest Ferroalloy Co., Ltd, Liangchen Town

| — | Lanzhou Good Land Ferroalloy Factory Co., Ltd, Xicha Town, og Rich Trading Co. Ltd (forretningsmæssigt forbundet eksportør), Lanzhou City |
| --- | --- |

—

Lanzhou Good Land Ferroalloy Factory Co., Ltd, Xicha Town, og Rich Trading Co. Ltd (forretningsmæssigt forbundet eksportør), Lanzhou City

| — | Erdos Xijin Kuangye Co., Ltd, Qipanjing Town, og Inner Mongolia Erdos International Trade Co., Ltd (forretningsmæssigt forbundet eksportør), Dangshen Town. |
| --- | --- |

—

Erdos Xijin Kuangye Co., Ltd, Qipanjing Town, og Inner Mongolia Erdos International Trade Co., Ltd (forretningsmæssigt forbundet eksportør), Dangshen Town.

| | Egypten







  — | The Egyptian Ferroalloys Company, Cairo |
| --- | --- | --- |

Egypten

—

The Egyptian Ferroalloys Company, Cairo

| — | Egyptian Chemical Industries KIMA, Cairo og Aswan. |
| --- | --- |

—

Egyptian Chemical Industries KIMA, Cairo og Aswan.

| | Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien







  — | SILMAK DOOEL Export Import, Jegunovce. |
| --- | --- | --- |

Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien

—

SILMAK DOOEL Export Import, Jegunovce.

| | Rusland







  — | Chemk Group (Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant and Kuznetsk Ferroalloy Works), Novokuznetsk |
| --- | --- | --- |

Rusland

—

Chemk Group (Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant and Kuznetsk Ferroalloy Works), Novokuznetsk

| — | ICT Group of Companies (Bratsk Ferroalloy Plant og dets forretningsmæssigt forbundne selskaber: TD North West Ferro Alloy Company and Bakersfield Marketing Ltd), Bratsk og Sankt Petersborg. |
| --- | --- |

—

ICT Group of Companies (Bratsk Ferroalloy Plant og dets forretningsmæssigt forbundne selskaber: TD North West Ferro Alloy Company and Bakersfield Marketing Ltd), Bratsk og Sankt Petersborg.

| d) | Forretningsmæssigt forbunden importør i Fællesskabet:






  — | Interalloys RFA Limited, Limassol. |
| --- | --- | --- |

d)

Forretningsmæssigt forbunden importør i Fællesskabet:

—

Interalloys RFA Limited, Limassol.

1.3.   Undersøgelsesperiode

| (12) | Dumping- og skadesundersøgelsen omfattede perioden fra 1. oktober 2005 til 30. september 2006 (»UP«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af spørgsmålet om skade omfattede perioden fra januar 2003 til udgangen af undersøgelsesperioden (i det følgende benævnt »den betragtede periode«). |
| --- | --- |

(12)

Dumping- og skadesundersøgelsen omfattede perioden fra 1. oktober 2005 til 30. september 2006 (»UP«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af spørgsmålet om skade omfattede perioden fra januar 2003 til udgangen af undersøgelsesperioden (i det følgende benævnt »den betragtede periode«).

2.   DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE

2.1.   Den pågældende vare

| (13) | Ferrosilicium er en ferrolegering, der vægtmæssigt indeholder mellem 8 og 95 % silicium og mindst 4 % jern. Ferrosilicium fremstilles ved reduktion af kvarts med kulholdige produkter i en elektrisk lysbueovn. Varen anvendes hovedsagelig i jern- og stålindustrien som deoxideringsmiddel og legeringskomponent. Ferrosilicium sælges i form af klumper, granulat eller pulver og findes i forskellige kvaliteter alt efter siliciumindhold og indhold af urenheder (aluminium osv.). Ferrosilicium med et siliciumindhold på 70 % og derover blev anset for at have høj renhedsgrad, ferrosilicium med et siliciumindhold på over 55 % og under 70 % blev anset for at have mellemhøj renhedsgrad, og ferrosilicium med et siliciumindhold på under 55 % blev anset for at have lav renhedsgrad. |
| --- | --- |

(13)

Ferrosilicium er en ferrolegering, der vægtmæssigt indeholder mellem 8 og 95 % silicium og mindst 4 % jern. Ferrosilicium fremstilles ved reduktion af kvarts med kulholdige produkter i en elektrisk lysbueovn. Varen anvendes hovedsagelig i jern- og stålindustrien som deoxideringsmiddel og legeringskomponent. Ferrosilicium sælges i form af klumper, granulat eller pulver og findes i forskellige kvaliteter alt efter siliciumindhold og indhold af urenheder (aluminium osv.). Ferrosilicium med et siliciumindhold på 70 % og derover blev anset for at have høj renhedsgrad, ferrosilicium med et siliciumindhold på over 55 % og under 70 % blev anset for at have mellemhøj renhedsgrad, og ferrosilicium med et siliciumindhold på under 55 % blev anset for at have lav renhedsgrad.

| (14) | Ferrosilicium eksporteret til EF med oprindelse i Kina, Egypten, Kasakhstan, Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien og Rusland (»den pågældende vare«) angives normalt under KN-kode 7202 21 00, 7202 29 10 og 7202 29 90. |
| --- | --- |

(14)

Ferrosilicium eksporteret til EF med oprindelse i Kina, Egypten, Kasakhstan, Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien og Rusland (»den pågældende vare«) angives normalt under KN-kode 7202 21 00, 7202 29 10 og 7202 29 90.

| (15) | I løbet af undersøgelsen har adskillige eksportører hævdet, at slagge, der ofte indeholder betragteligt mindre end 45 % silicium, burde udelukkes fra undersøgelsen, idet det angiveligt ikke har de samme fysiske egenskaber og de samme grundlæggende anvendelser. |
| --- | --- |

(15)

I løbet af undersøgelsen har adskillige eksportører hævdet, at slagge, der ofte indeholder betragteligt mindre end 45 % silicium, burde udelukkes fra undersøgelsen, idet det angiveligt ikke har de samme fysiske egenskaber og de samme grundlæggende anvendelser.

| (16) | Dette spørgsmål bør imidlertid undersøges nærmere. I denne forbindelse opfordredes interesserede parter til at fremlægge oplysninger om, hvorvidt de grundlæggende fysiske egenskaber og anvendelser for ferrosilicium med lav renhedsgrad (dvs. slagge) afviger væsentligt fra andre typer ferrosilicium, og i hvilket omfang en udelukkelse af slagge ville øge risikoen for omgåelse af foranstaltninger. På basis af de oplysninger, der indtil videre er indsamlet, fastslås det imidlertid foreløbigt, at ferrosilicium med lav renhedsgrad bør betragtes som den pågældende vare. |
| --- | --- |

(16)

Dette spørgsmål bør imidlertid undersøges nærmere. I denne forbindelse opfordredes interesserede parter til at fremlægge oplysninger om, hvorvidt de grundlæggende fysiske egenskaber og anvendelser for ferrosilicium med lav renhedsgrad (dvs. slagge) afviger væsentligt fra andre typer ferrosilicium, og i hvilket omfang en udelukkelse af slagge ville øge risikoen for omgåelse af foranstaltninger. På basis af de oplysninger, der indtil videre er indsamlet, fastslås det imidlertid foreløbigt, at ferrosilicium med lav renhedsgrad bør betragtes som den pågældende vare.

2.2.   Den samme vare

| (17) | Der fandtes ingen forskelle mellem den pågældende vare og det ferrosilicium, der blev fremstillet og solgt på hjemmemarkedet i de pågældende lande, i det omfang salget på hjemmemarkederne kunne verificeres, og i Norge, der fungerede som referenceland med henblik på fastsættelse af den normale værdi for importen fra Kina og Kasakhstan. Ferrosilicium har samme grundlæggende fysiske og kemiske egenskaber og anvendelsesformål som den vare, der eksporteres fra de pågældende lande til Fællesskabet. Der blev heller ikke konstateret nogen forskelle mellem den pågældende vare og den ferrosilicium, der fremstilles af EF-erhvervsgrenen og sælges på fællesskabsmarkedet. Det konkluderes derfor foreløbigt, at alle typer ferrosilicium anses for at være identiske, jf. artikel 1, stk. 4, i grundforordningen. |
| --- | --- |

(17)

Der fandtes ingen forskelle mellem den pågældende vare og det ferrosilicium, der blev fremstillet og solgt på hjemmemarkedet i de pågældende lande, i det omfang salget på hjemmemarkederne kunne verificeres, og i Norge, der fungerede som referenceland med henblik på fastsættelse af den normale værdi for importen fra Kina og Kasakhstan. Ferrosilicium har samme grundlæggende fysiske og kemiske egenskaber og anvendelsesformål som den vare, der eksporteres fra de pågældende lande til Fællesskabet. Der blev heller ikke konstateret nogen forskelle mellem den pågældende vare og den ferrosilicium, der fremstilles af EF-erhvervsgrenen og sælges på fællesskabsmarkedet. Det konkluderes derfor foreløbigt, at alle typer ferrosilicium anses for at være identiske, jf. artikel 1, stk. 4, i grundforordningen.

3.   DUMPING

3.1.   Markedsøkonomisk behandling

| (18) | I henhold til artikel 2, stk. 7, litra b), i grundforordningen skal den normale værdi i antidumpingundersøgelser vedrørende bl.a. import fra Folkerepublikken Kina og Kasakhstan fastsættes i overensstemmelse med samme artikels stk. 1 til 6 for de eksporterende producenter, der findes at opfylde kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), nemlig at de fremstiller og sælger samme vare på markedsøkonomiske vilkår. Til orientering er disse kriterier kort beskrevet herunder:






  1) | erhvervsmæssige beslutninger og omkostninger træffes og afholdes som reaktion på markedssignaler og uden nogen omfattende statslig indgriben |
| --- | --- | --- |

(18)

I henhold til artikel 2, stk. 7, litra b), i grundforordningen skal den normale værdi i antidumpingundersøgelser vedrørende bl.a. import fra Folkerepublikken Kina og Kasakhstan fastsættes i overensstemmelse med samme artikels stk. 1 til 6 for de eksporterende producenter, der findes at opfylde kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), nemlig at de fremstiller og sælger samme vare på markedsøkonomiske vilkår. Til orientering er disse kriterier kort beskrevet herunder:

1)

erhvervsmæssige beslutninger og omkostninger træffes og afholdes som reaktion på markedssignaler og uden nogen omfattende statslig indgriben

| 2) | regnskaberne revideres uafhængigt i henhold til de internationale standarder for regnskabsføring (IAS) og anvendes til alle formål |
| --- | --- |

2)

regnskaberne revideres uafhængigt i henhold til de internationale standarder for regnskabsføring (IAS) og anvendes til alle formål

| 3) | der må ikke være videreført væsentlige fordrejninger fra det tidligere ikke-markedsøkonomiske system |
| --- | --- |

3)

der må ikke være videreført væsentlige fordrejninger fra det tidligere ikke-markedsøkonomiske system

| 4) | retligt sikre og stabile forhold garanteres ved love om konkurs og ejerforhold |
| --- | --- |

4)

retligt sikre og stabile forhold garanteres ved love om konkurs og ejerforhold

| 5) | valutaomregninger finder sted til markedskurs. |
| --- | --- |

5)

valutaomregninger finder sted til markedskurs.

| (19) | Tre kinesiske og en kasakhisk eksporterende producent anmodede om markedsøkonomisk behandling i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), og besvarede rettidigt den pågældende ansøgningsformular. |
| --- | --- |

(19)

Tre kinesiske og en kasakhisk eksporterende producent anmodede om markedsøkonomisk behandling i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), og besvarede rettidigt den pågældende ansøgningsformular.

| (20) | En kinesisk producent påviste i forbindelse med et kontrolbesøg, at virksomheden opfylder alle fem kriterier vedrørende markedsøkonomisk behandling. I overensstemmelse hermed blev ansøgningen om markedsøkonomisk behandling imødekommet, og undersøgelsen af dumping og skade blev baseret på virksomhedens oplysninger. |
| --- | --- |

(20)

En kinesisk producent påviste i forbindelse med et kontrolbesøg, at virksomheden opfylder alle fem kriterier vedrørende markedsøkonomisk behandling. I overensstemmelse hermed blev ansøgningen om markedsøkonomisk behandling imødekommet, og undersøgelsen af dumping og skade blev baseret på virksomhedens oplysninger.

| (21) | For de to andre kinesiske eksporterende producenter blev det i løbet af kontrolbesøget fastslået, at der ikke kunne indrømmes markedsøkonomisk behandling. |
| --- | --- |

(21)

For de to andre kinesiske eksporterende producenter blev det i løbet af kontrolbesøget fastslået, at der ikke kunne indrømmes markedsøkonomisk behandling.

| (22) | For en af de kinesiske eksporterende producenter kunne det ved kontrollen fastslås, at kriterium 1-3 ikke var opfyldt. For det første kunne producenten ikke godtgøre, at virksomheden var fri for statslig indgriben, blandt andet fordi kommunistpartiet, som ikke havde aktier i virksomheden, intervenerede i forbindelse med grundlæggende virksomhedsbeslutninger, og det organisatoriske ansvar for overskudsfordeling var uklart (første kriterium). For det andet kunne virksomheden ikke godtgøre, at den havde ét klart sæt grundlæggende regnskaber, der var udarbejdet og revideret i henhold til IAS, idet dens afskrivningsteknik hverken var i overensstemmelse med IAS eller med kinesiske regnskabsprincipper, hvilket førte til, at omkostninger blev sat for højt. Da ovennævnte brud på IAS ydermere ikke var nævnt i revisionsrapporten, demonstrerede virksomheden ikke, at dens regnskaber blev revideret uafhængigt i overensstemmelse med internationale standarder for regnskabsføring (andet kriterium). Endelig kunne virksomheden ikke demonstrere, at den ikke havde videreført væsentlige fordrejninger fra det tidligere ikke-markedsøkonomiske system, især fordi den af staten havde modtaget gratis brugsrettigheder til jord, og vurderingen af dens aktiver på tidspunktet for virksomhedens grundlæggelse var uklare (tredje kriterium). |
| --- | --- |

(22)

For en af de kinesiske eksporterende producenter kunne det ved kontrollen fastslås, at kriterium 1-3 ikke var opfyldt. For det første kunne producenten ikke godtgøre, at virksomheden var fri for statslig indgriben, blandt andet fordi kommunistpartiet, som ikke havde aktier i virksomheden, intervenerede i forbindelse med grundlæggende virksomhedsbeslutninger, og det organisatoriske ansvar for overskudsfordeling var uklart (første kriterium). For det andet kunne virksomheden ikke godtgøre, at den havde ét klart sæt grundlæggende regnskaber, der var udarbejdet og revideret i henhold til IAS, idet dens afskrivningsteknik hverken var i overensstemmelse med IAS eller med kinesiske regnskabsprincipper, hvilket førte til, at omkostninger blev sat for højt. Da ovennævnte brud på IAS ydermere ikke var nævnt i revisionsrapporten, demonstrerede virksomheden ikke, at dens regnskaber blev revideret uafhængigt i overensstemmelse med internationale standarder for regnskabsføring (andet kriterium). Endelig kunne virksomheden ikke demonstrere, at den ikke havde videreført væsentlige fordrejninger fra det tidligere ikke-markedsøkonomiske system, især fordi den af staten havde modtaget gratis brugsrettigheder til jord, og vurderingen af dens aktiver på tidspunktet for virksomhedens grundlæggelse var uklare (tredje kriterium).

| (23) | En anden kinesisk eksporterende producent var ikke i stand til at demonstrere, at virksomheden havde ét klart sæt grundlæggende regnskabsforskrifter udarbejdet og revideret i overensstemmelse med IAS: den havde ændret sin vurdering af sine aktivers levetid mellem to regnskabsår, uden at give klart varsel herom, hvilket førte til, at omkostningerne blev sat for lavt; dette er hverken i overensstemmelse med IAS eller med kinesiske regnskabsprincipper. Desuden havde virksomheden ikke fremlagt sine regnskaber, og afskrivningsmetoder, levetid og afskrivningsrater for alle dens aktiver. Da ovennævnte brud på IAS ikke var nævnt i revisionsrapporten, demonstrerede virksomheden ikke, at dens regnskaber blev revideret uafhængigt i overensstemmelse med internationale standarder for regnskabsføring (andet kriterium). |
| --- | --- |

(23)

En anden kinesisk eksporterende producent var ikke i stand til at demonstrere, at virksomheden havde ét klart sæt grundlæggende regnskabsforskrifter udarbejdet og revideret i overensstemmelse med IAS: den havde ændret sin vurdering af sine aktivers levetid mellem to regnskabsår, uden at give klart varsel herom, hvilket førte til, at omkostningerne blev sat for lavt; dette er hverken i overensstemmelse med IAS eller med kinesiske regnskabsprincipper. Desuden havde virksomheden ikke fremlagt sine regnskaber, og afskrivningsmetoder, levetid og afskrivningsrater for alle dens aktiver. Da ovennævnte brud på IAS ikke var nævnt i revisionsrapporten, demonstrerede virksomheden ikke, at dens regnskaber blev revideret uafhængigt i overensstemmelse med internationale standarder for regnskabsføring (andet kriterium).

| (24) | Det konkluderedes derfor, at begge de kinesiske eksporterende producenter ikke opfyldte betingelserne i artikel 2, stk. 7, litra c), i grundforordningen. |
| --- | --- |

(24)

Det konkluderedes derfor, at begge de kinesiske eksporterende producenter ikke opfyldte betingelserne i artikel 2, stk. 7, litra c), i grundforordningen.

| (25) | Den kasakhiske eksportør tillod ikke kontrolbesøg vedrørende sin ansøgning om markedsøkonomisk behandling. Anmodningen om markedsøkonomisk behandling måtte derfor afvises. I denne henseende skal det bemærkes, at selv om den eksporterende producent i Kasakhstan ser ud til at opfylde kriterierne vedrørende markedsøkonomisk behandling i forbindelse med en antidumpingprocedure vedrørende andre legeringsprodukter, er Kommissionen ikke, i betragtning af det manglende samarbejde og især de manglende oplysninger om beslutninger vedrørende priser, omkostninger og input, herunder råvarer, i stand til at overføre afgørelser om markedsøkonomisk behandling fra andre undersøgelser til denne procedure. |
| --- | --- |

(25)

Den kasakhiske eksportør tillod ikke kontrolbesøg vedrørende sin ansøgning om markedsøkonomisk behandling. Anmodningen om markedsøkonomisk behandling måtte derfor afvises. I denne henseende skal det bemærkes, at selv om den eksporterende producent i Kasakhstan ser ud til at opfylde kriterierne vedrørende markedsøkonomisk behandling i forbindelse med en antidumpingprocedure vedrørende andre legeringsprodukter, er Kommissionen ikke, i betragtning af det manglende samarbejde og især de manglende oplysninger om beslutninger vedrørende priser, omkostninger og input, herunder råvarer, i stand til at overføre afgørelser om markedsøkonomisk behandling fra andre undersøgelser til denne procedure.

| (26) | Der indkom kommentarer fra alle de tre virksomheder, som ikke var indrømmet markedsøkonomisk behandling. En kinesisk eksporterende producent og den kasakhiske eksporterende producent fremlagde ikke ny dokumentation, der kunne ændre konklusionerne vedrørende deres status med hensyn til markedsøkonomisk behandling. Den anden kinesiske eksporterende producent hævdede, at virkningen af ændringen med hensyn til aktivernes levetid var ubetydelig udtrykt som procent af omsætningen (1 %) og derfor ikke anført i dets regnskaber eller revisionsrapporten. Undersøgelsen viste imidlertid, at størrelsen af denne ændring var betydelig i sammenligning med virksomhedens driftsresultat eller nettofortjeneste (over 20 %). Desuden leverede selskabet modstridende oplysninger vedrørende de væsentlighedstærskler, der angiveligt anvendes af forskellige revisionsfirmaer. Anmodningen blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(26)

Der indkom kommentarer fra alle de tre virksomheder, som ikke var indrømmet markedsøkonomisk behandling. En kinesisk eksporterende producent og den kasakhiske eksporterende producent fremlagde ikke ny dokumentation, der kunne ændre konklusionerne vedrørende deres status med hensyn til markedsøkonomisk behandling. Den anden kinesiske eksporterende producent hævdede, at virkningen af ændringen med hensyn til aktivernes levetid var ubetydelig udtrykt som procent af omsætningen (1 %) og derfor ikke anført i dets regnskaber eller revisionsrapporten. Undersøgelsen viste imidlertid, at størrelsen af denne ændring var betydelig i sammenligning med virksomhedens driftsresultat eller nettofortjeneste (over 20 %). Desuden leverede selskabet modstridende oplysninger vedrørende de væsentlighedstærskler, der angiveligt anvendes af forskellige revisionsfirmaer. Anmodningen blev derfor afvist.

3.2.   Individuel behandling

| (27) | I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), fastsættes der eventuelt en landsdækkende told for lande henhørende under nævnte artikel undtagen i tilfælde, hvor virksomheder kan påvise, at de opfylder alle kriterierne i grundforordningens artikel 9, stk. 5. |
| --- | --- |

(27)

I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), fastsættes der eventuelt en landsdækkende told for lande henhørende under nævnte artikel undtagen i tilfælde, hvor virksomheder kan påvise, at de opfylder alle kriterierne i grundforordningens artikel 9, stk. 5.

| (28) | For så vidt angår Kina havde begge de eksporterende producenter, der ikke opfyldte kriterierne vedrørende markedsøkonomisk behandling, også anmodet om individuel behandling i det tilfælde, at de ikke blev indrømmet markedsøkonomisk behandling. |
| --- | --- |

(28)

For så vidt angår Kina havde begge de eksporterende producenter, der ikke opfyldte kriterierne vedrørende markedsøkonomisk behandling, også anmodet om individuel behandling i det tilfælde, at de ikke blev indrømmet markedsøkonomisk behandling.

| (29) | På grundlag af de foreliggende oplysninger konstateredes det, at en af de kinesiske eksporterende producenter ikke opfyldte alle kravene i forbindelse med individuel behandling, jf. artikel 9, stk. 5, i grundforordningen, især havde virksomheden ikke demonstreret, at den var tilstrækkeligt fri for statslig indgriben. Det konkluderedes derfor, at denne kinesiske eksporterende producent ikke burde indrømmes individuel behandling. |
| --- | --- |

(29)

På grundlag af de foreliggende oplysninger konstateredes det, at en af de kinesiske eksporterende producenter ikke opfyldte alle kravene i forbindelse med individuel behandling, jf. artikel 9, stk. 5, i grundforordningen, især havde virksomheden ikke demonstreret, at den var tilstrækkeligt fri for statslig indgriben. Det konkluderedes derfor, at denne kinesiske eksporterende producent ikke burde indrømmes individuel behandling.

| (30) | Den anden kinesiske eksportør, som ikke opfyldte kriterierne for indrømmelse af markedsøkonomisk behandling, påviste dog, at virksomheden opfyldte alle kravene til individuel behandling, jf. grundforordningens artikel 9, stk. 5. |
| --- | --- |

(30)

Den anden kinesiske eksportør, som ikke opfyldte kriterierne for indrømmelse af markedsøkonomisk behandling, påviste dog, at virksomheden opfyldte alle kravene til individuel behandling, jf. grundforordningens artikel 9, stk. 5.

| (31) | Hvad angår Kasakhstan, havde den eksporterende producent, som anmodede om markedsøkonomisk behandling også anmodet om individuel behandling, i det tilfælde at virksomheden ikke blev indrømmet markedsøkonomisk behandling. Denne virksomhed tillod imidlertid ikke kontrolbesøg vedrørende sin anmodning om individuel behandling, og denne måtte derfor afvises. |
| --- | --- |

(31)

Hvad angår Kasakhstan, havde den eksporterende producent, som anmodede om markedsøkonomisk behandling også anmodet om individuel behandling, i det tilfælde at virksomheden ikke blev indrømmet markedsøkonomisk behandling. Denne virksomhed tillod imidlertid ikke kontrolbesøg vedrørende sin anmodning om individuel behandling, og denne måtte derfor afvises.

3.3.   Normal værdi

3.3.1.   Referenceland

| (32) | I henhold til artikel 2, stk. 7, litra a), i grundforordningen skal den normale værdi for eksporterende producenter i lande med overgangsøkonomier, der ikke kan indrømmes markedsøkonomisk behandling, fastsættes på grundlag af prisen eller den beregnede værdi i et tredjeland med markedsøkonomi (»referenceland«). |
| --- | --- |

(32)

I henhold til artikel 2, stk. 7, litra a), i grundforordningen skal den normale værdi for eksporterende producenter i lande med overgangsøkonomier, der ikke kan indrømmes markedsøkonomisk behandling, fastsættes på grundlag af prisen eller den beregnede værdi i et tredjeland med markedsøkonomi (»referenceland«).

| (33) | I indledningsmeddelelsen blev Norge foreslået som hensigtsmæssigt referenceland med henblik på at fastsætte den normale værdi for Kina og Kasakhstan. Kommissionen opfordrede alle interesserede parter til at fremsætte bemærkninger til dette valg. |
| --- | --- |

(33)

I indledningsmeddelelsen blev Norge foreslået som hensigtsmæssigt referenceland med henblik på at fastsætte den normale værdi for Kina og Kasakhstan. Kommissionen opfordrede alle interesserede parter til at fremsætte bemærkninger til dette valg.

| (34) | Kun én interesseret part fremsatte bemærkninger vedrørende alternative referencelande; det drejede sig om Brasilien, Sydafrika og (men uden at foretage justeringer for energipriser i normalværdien) Rusland. Kommissionen kontaktede kendte virksomheder i Brasilien og Sydafrika. Der indkom imidlertid ikke besvarelser af spørgeskemaer eller anvendelige kommentarer fra producenter i Brasilien eller Sydafrika. Med hensyn til Rusland skal det bemærkes, at det i et enkelt tilfælde var nødvendigt at foretage en justering for energiprisen i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 5. Desuden er det ikke i overensstemmelse med fast praksis at anvende et land, der bedriver skadelig dumping, som referenceland. Derfor er alternativerne til Norge som referenceland ikke blevet undersøgt yderligere. |
| --- | --- |

(34)

Kun én interesseret part fremsatte bemærkninger vedrørende alternative referencelande; det drejede sig om Brasilien, Sydafrika og (men uden at foretage justeringer for energipriser i normalværdien) Rusland. Kommissionen kontaktede kendte virksomheder i Brasilien og Sydafrika. Der indkom imidlertid ikke besvarelser af spørgeskemaer eller anvendelige kommentarer fra producenter i Brasilien eller Sydafrika. Med hensyn til Rusland skal det bemærkes, at det i et enkelt tilfælde var nødvendigt at foretage en justering for energiprisen i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 5. Desuden er det ikke i overensstemmelse med fast praksis at anvende et land, der bedriver skadelig dumping, som referenceland. Derfor er alternativerne til Norge som referenceland ikke blevet undersøgt yderligere.

| (35) | Under alle omstændigheder er Norge en af verdens største ferrosiliciumproducenter; landet har et konkurrencepræget marked, og de tre større norske ferrosiliciumproducenter, der samarbejdede fuldt ud med undersøgelsen, anvender moderne teknikker og har god adgang til råvarer. |
| --- | --- |

(35)

Under alle omstændigheder er Norge en af verdens største ferrosiliciumproducenter; landet har et konkurrencepræget marked, og de tre større norske ferrosiliciumproducenter, der samarbejdede fuldt ud med undersøgelsen, anvender moderne teknikker og har god adgang til råvarer.

| (36) | I lyset af ovenstående konkluderes det, at Norge vil være et hensigtsmæssigt referenceland i overensstemmelse med artikel 2, stk. 7, litra a), i grundforordningen. |
| --- | --- |

(36)

I lyset af ovenstående konkluderes det, at Norge vil være et hensigtsmæssigt referenceland i overensstemmelse med artikel 2, stk. 7, litra a), i grundforordningen.

3.3.2.   Metode for fastsættelse af den normale værdi

3.3.2.1.   Samlet repræsentativitet

| (37) | I overensstemmelse med artikel 2, stk. 2, i grundforordningen undersøgte Kommissionen først i hvert eksportland, om hver eksporterende producents (med undtagelse af de to kinesiske producenter og den kasakhiske producent, der ikke kunne påvise, at de opfyldte kriterierne for indrømmelse af markedsøkonomisk behandling) hjemmemarkedssalg af den samme vare til uafhængige kunder var repræsentativt, dvs. om den samlede mængde af dette salg udgjorde mindst 5 % af det tilsvarende eksportsalg til Fællesskabet. |
| --- | --- |

(37)

I overensstemmelse med artikel 2, stk. 2, i grundforordningen undersøgte Kommissionen først i hvert eksportland, om hver eksporterende producents (med undtagelse af de to kinesiske producenter og den kasakhiske producent, der ikke kunne påvise, at de opfyldte kriterierne for indrømmelse af markedsøkonomisk behandling) hjemmemarkedssalg af den samme vare til uafhængige kunder var repræsentativt, dvs. om den samlede mængde af dette salg udgjorde mindst 5 % af det tilsvarende eksportsalg til Fællesskabet.

3.3.2.2.   Varetypers sammenlignelighed

| (38) | Kommissionen identificerede efterfølgende de varetyper, som solgtes på hjemmemarkedet af virksomheder med et samlet repræsentativt hjemmemarkedssalg, og som var identiske eller direkte sammenlignelige med de typer, der solgtes med henblik på eksport til Fællesskabet. Der blev benyttet følgende kriterier: siliciumindhold, kornstørrelse, urenheder (aluminium, titanium, magnesium og jord) og pakning. |
| --- | --- |

(38)

Kommissionen identificerede efterfølgende de varetyper, som solgtes på hjemmemarkedet af virksomheder med et samlet repræsentativt hjemmemarkedssalg, og som var identiske eller direkte sammenlignelige med de typer, der solgtes med henblik på eksport til Fællesskabet. Der blev benyttet følgende kriterier: siliciumindhold, kornstørrelse, urenheder (aluminium, titanium, magnesium og jord) og pakning.

3.3.2.3.   Varetypespecifik repræsentativitet

| (39) | Hjemmemarkedssalget af en bestemt varetype blev anset for tilstrækkeligt repræsentativt, når salget af den pågældende type på hjemmemarkedet til uafhængige kunder i undersøgelsesperioden udgjorde mindst 5 % af det samlede salg af den sammenlignelige varetype, der solgtes med henblik på eksport til Fællesskabet. |
| --- | --- |

(39)

Hjemmemarkedssalget af en bestemt varetype blev anset for tilstrækkeligt repræsentativt, når salget af den pågældende type på hjemmemarkedet til uafhængige kunder i undersøgelsesperioden udgjorde mindst 5 % af det samlede salg af den sammenlignelige varetype, der solgtes med henblik på eksport til Fællesskabet.

3.3.2.4.   Salg i normal handel

| (40) | Kommissionen undersøgte dernæst, om de samarbejdsvillige eksporterende producenters hjemmemarkedssalg i de pågældende lande og producenternes hjemmemarkedssalg i referencelandet, kunne anses for at have fundet sted i normal handel i henhold til artikel 2, stk. 4, i grundforordningen. |
| --- | --- |

(40)

Kommissionen undersøgte dernæst, om de samarbejdsvillige eksporterende producenters hjemmemarkedssalg i de pågældende lande og producenternes hjemmemarkedssalg i referencelandet, kunne anses for at have fundet sted i normal handel i henhold til artikel 2, stk. 4, i grundforordningen.

| (41) | Dette blev gjort ved for hver eksporteret varetype at fastsætte, hvor stor en andel af salget på hjemmemarkedet til uafhængige kunder, der var tabsgivende i undersøgelsesperioden:






  a) | For de varetyper, hvor mere end 80 % af salget på hjemmemarkedet (udtrykt i mængde) ikke fandt sted til under enhedsomkostningerne, og hvor den vejede gennemsnitlige salgspris var lig med eller højere end de vejede gennemsnitlige produktionsomkostninger, beregnedes den normale værdi for hver varetype som det vejede gennemsnit af alle hjemmemarkedspriserne for den pågældende type. |
| --- | --- | --- |

(41)

Dette blev gjort ved for hver eksporteret varetype at fastsætte, hvor stor en andel af salget på hjemmemarkedet til uafhængige kunder, der var tabsgivende i undersøgelsesperioden:

a)

For de varetyper, hvor mere end 80 % af salget på hjemmemarkedet (udtrykt i mængde) ikke fandt sted til under enhedsomkostningerne, og hvor den vejede gennemsnitlige salgspris var lig med eller højere end de vejede gennemsnitlige produktionsomkostninger, beregnedes den normale værdi for hver varetype som det vejede gennemsnit af alle hjemmemarkedspriserne for den pågældende type.

| b) | For de varetyper, hvor mindst 10 % og højst 80 % af salget på hjemmemarkedet (udtrykt i mængde) ikke fandt sted til under enhedsomkostningerne, beregnedes den normale værdi for hver varetype som det vejede gennemsnit af priserne ved de salgstransaktioner på hjemmemarkedet for den pågældende type, der fandt sted til priser lig med eller over enhedsomkostningerne. |
| --- | --- |

b)

For de varetyper, hvor mindst 10 % og højst 80 % af salget på hjemmemarkedet (udtrykt i mængde) ikke fandt sted til under enhedsomkostningerne, beregnedes den normale værdi for hver varetype som det vejede gennemsnit af priserne ved de salgstransaktioner på hjemmemarkedet for den pågældende type, der fandt sted til priser lig med eller over enhedsomkostningerne.

| c) | For de varetyper, hvor under 10 % af den solgte mængde blev solgt på hjemmemarkedet til en pris, der ikke lå under enhedsomkostningerne, fandtes det, at den pågældende varetype ikke solgtes i normal handel, og den normale værdi blev derfor beregnet. |
| --- | --- |

c)

For de varetyper, hvor under 10 % af den solgte mængde blev solgt på hjemmemarkedet til en pris, der ikke lå under enhedsomkostningerne, fandtes det, at den pågældende varetype ikke solgtes i normal handel, og den normale værdi blev derfor beregnet.

3.3.2.5.   Den normale værdi baseret på den faktiske hjemmemarkedspris

| (42) | For de typer, som de undersøgte selskaber solgte med henblik på eksport til Fællesskabet, og hvor kravene i afsnit 3.3.2.3 til 3.3.2.4 a) og b) var opfyldt, blev den normale værdi for de tilsvarende varetyper baseret på de priser, der var betalt eller skulle betales af uafhængige kunder på hjemmemarkedet i det undersøgte land i undersøgelsesperioden, jf. artikel 2, stk. 1, i grundforordningen. |
| --- | --- |

(42)

For de typer, som de undersøgte selskaber solgte med henblik på eksport til Fællesskabet, og hvor kravene i afsnit 3.3.2.3 til 3.3.2.4 a) og b) var opfyldt, blev den normale værdi for de tilsvarende varetyper baseret på de priser, der var betalt eller skulle betales af uafhængige kunder på hjemmemarkedet i det undersøgte land i undersøgelsesperioden, jf. artikel 2, stk. 1, i grundforordningen.

3.3.2.6.   Den normale værdi baseret på en beregnet værdi

| (43) | For varetyper henhørende under afsnit 3.3.2.4(c) samt for varetyper, som den eksporterende producent ikke solgte i repræsentative mængder på hjemmemarkedet i de af undersøgelsen omfattede lande som nævnt i afsnit 3.3.2.3, måtte den normale værdi beregnes. |
| --- | --- |

(43)

For varetyper henhørende under afsnit 3.3.2.4(c) samt for varetyper, som den eksporterende producent ikke solgte i repræsentative mængder på hjemmemarkedet i de af undersøgelsen omfattede lande som nævnt i afsnit 3.3.2.3, måtte den normale værdi beregnes.

| (44) | Med henblik på at beregne den normale værdi i henhold til artikel 2, stk. 6, i grundforordningen blev de pågældende samarbejdsvillige eksporterende producenters salgs-, general- og administrationsomkostninger (SG&A-omkostninger) og disse selskabers vejede gennemsnitlige fortjeneste på hjemmemarkedssalget af samme vare i normal handel i undersøgelsesperioden lagt til deres gennemsnitlige fremstillingsomkostninger i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(44)

Med henblik på at beregne den normale værdi i henhold til artikel 2, stk. 6, i grundforordningen blev de pågældende samarbejdsvillige eksporterende producenters salgs-, general- og administrationsomkostninger (SG&A-omkostninger) og disse selskabers vejede gennemsnitlige fortjeneste på hjemmemarkedssalget af samme vare i normal handel i undersøgelsesperioden lagt til deres gennemsnitlige fremstillingsomkostninger i undersøgelsesperioden.

| (45) | I tilfælde, hvor en eksporterende producent ikke havde et hjemmemarkedssalg af samme vare i normal handel i undersøgelsesperioden, blev den normale værdi beregnet. Dette var tilfældet med den eksporterende producent fra Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien. Den normale værdi blev beregnet ved anvendelse af den pågældende eksporterende producents produktionsomkostninger. Til disse produktionsomkostninger fandtes det foreløbigt hensigtsmæssigt at lægge de vejede gennemsnitlige SG&A-omkostninger, som de egyptiske producenter havde haft, idet disse producenter havde haft lignende produktions- og salgsstrukturer, samt en fortjenstmargen på 5 %, hvilket i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 6, litra c), kunne betragtes som en rimelig fortjeneste på denne type råvaremarked. |
| --- | --- |

(45)

I tilfælde, hvor en eksporterende producent ikke havde et hjemmemarkedssalg af samme vare i normal handel i undersøgelsesperioden, blev den normale værdi beregnet. Dette var tilfældet med den eksporterende producent fra Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien. Den normale værdi blev beregnet ved anvendelse af den pågældende eksporterende producents produktionsomkostninger. Til disse produktionsomkostninger fandtes det foreløbigt hensigtsmæssigt at lægge de vejede gennemsnitlige SG&A-omkostninger, som de egyptiske producenter havde haft, idet disse producenter havde haft lignende produktions- og salgsstrukturer, samt en fortjenstmargen på 5 %, hvilket i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 6, litra c), kunne betragtes som en rimelig fortjeneste på denne type råvaremarked.

3.3.2.7.   Overgangsøkonomier

| (46) | I medfør af grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), blev den normale værdi for Kina (med undtagelse af en enkelt kinesisk eksporterende producent, der blev indrømmet markedsøkonomisk behandling) og Kasakhstan fastsat på grundlag af pålidelige oplysninger fra producenterne i referencelandet, dvs. på grundlag af de priser, der faktisk er betalt eller skal betales på hjemmemarkedet i Norge for sammenlignelige varetyper, når dette salg er sket i normal handel, eller på grundlag af den beregnede normale værdi, når der ikke er konstateret noget hjemmemarkedssalg i normal handel for sammenlignelige varetyper. |
| --- | --- |

(46)

I medfør af grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), blev den normale værdi for Kina (med undtagelse af en enkelt kinesisk eksporterende producent, der blev indrømmet markedsøkonomisk behandling) og Kasakhstan fastsat på grundlag af pålidelige oplysninger fra producenterne i referencelandet, dvs. på grundlag af de priser, der faktisk er betalt eller skal betales på hjemmemarkedet i Norge for sammenlignelige varetyper, når dette salg er sket i normal handel, eller på grundlag af den beregnede normale værdi, når der ikke er konstateret noget hjemmemarkedssalg i normal handel for sammenlignelige varetyper.

| (47) | Som resultat blev den normale værdi fastsat som den vejede gennemsnitlige hjemmemarkedssalgspris ved salg til uafhængige kunder eller den beregnede værdi efter type benyttet i forbindelse med de tre samarbejdsvillige producenter i Norge. |
| --- | --- |

(47)

Som resultat blev den normale værdi fastsat som den vejede gennemsnitlige hjemmemarkedssalgspris ved salg til uafhængige kunder eller den beregnede værdi efter type benyttet i forbindelse med de tre samarbejdsvillige producenter i Norge.

3.3.3.   Fastsættelse af den normale værdi

3.3.3.1.   Kina

| (48) | For de to kinesiske eksporterende eksportører, der ikke blev indrømmet markedsøkonomisk behandling, blev den normale værdi for Kina fastsat som angivet i betragtning 46 og 47. |
| --- | --- |

(48)

For de to kinesiske eksporterende eksportører, der ikke blev indrømmet markedsøkonomisk behandling, blev den normale værdi for Kina fastsat som angivet i betragtning 46 og 47.

| (49) | For den kinesiske eksporterende eksportør, der blev indrømmet markedsøkonomisk behandling, blev den normale værdi fastsat som angivet i betragtning 42, dvs. på basis af de priser, der var betalt eller skulle betales af uafhængige kunder på hjemmemarkedet. Da dette selskab imidlertid købte elektricitet af en forretningsmæssigt forbundet leverandør, vil dets energiomkostninger i forbindelse med produktionen af den vare, der er genstand for undersøgelsen, blive undersøgt yderligere, før der træffes endelig afgørelse. |
| --- | --- |

(49)

For den kinesiske eksporterende eksportør, der blev indrømmet markedsøkonomisk behandling, blev den normale værdi fastsat som angivet i betragtning 42, dvs. på basis af de priser, der var betalt eller skulle betales af uafhængige kunder på hjemmemarkedet. Da dette selskab imidlertid købte elektricitet af en forretningsmæssigt forbundet leverandør, vil dets energiomkostninger i forbindelse med produktionen af den vare, der er genstand for undersøgelsen, blive undersøgt yderligere, før der træffes endelig afgørelse.

3.3.3.2.   Egypten

| (50) | Det blev fastslået, at de to egyptiske producenter ikke havde noget repræsentativt hjemmemarkedssalg af samme vare i normal handel. Den normale værdi måtte i disse tilfælde derfor beregnes som angivet i betragtning 43 og 44. For de varetyper, for hvilke der kunne konstateres et repræsentativt hjemmemarkedssalg i normal handel, blev den normale værdi fastsat som angivet i betragtning 42, dvs. på grundlag af de priser, der var betalt eller skulle betales af uafhængige kunder på hjemmemarkedet. |
| --- | --- |

(50)

Det blev fastslået, at de to egyptiske producenter ikke havde noget repræsentativt hjemmemarkedssalg af samme vare i normal handel. Den normale værdi måtte i disse tilfælde derfor beregnes som angivet i betragtning 43 og 44. For de varetyper, for hvilke der kunne konstateres et repræsentativt hjemmemarkedssalg i normal handel, blev den normale værdi fastsat som angivet i betragtning 42, dvs. på grundlag af de priser, der var betalt eller skulle betales af uafhængige kunder på hjemmemarkedet.

3.3.3.3.   Kasakhstan

| (51) | Da der ikke blev indrømmet markedsøkonomisk behandling, blev den normale værdi for Kasakhstan fastsat som angivet i betragtning 46 og 47. |
| --- | --- |

(51)

Da der ikke blev indrømmet markedsøkonomisk behandling, blev den normale værdi for Kasakhstan fastsat som angivet i betragtning 46 og 47.

3.3.3.4.   Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien

| (52) | Det blev fastslået, at den makedonske producent ikke havde noget repræsentativt hjemmemarkedssalg af samme vare i normal handel. Den normale værdi måtte derfor beregnes som angivet i betragtning 45. |
| --- | --- |

(52)

Det blev fastslået, at den makedonske producent ikke havde noget repræsentativt hjemmemarkedssalg af samme vare i normal handel. Den normale værdi måtte derfor beregnes som angivet i betragtning 45.

3.3.3.5.   Rusland

| (53) | Det blev fastslået, at de to russiske producenter for visse varetypers vedkommende ikke havde noget repræsentativt hjemmemarkedssalg af samme vare i normal handel. Den normale værdi måtte i disse tilfælde derfor beregnes som angivet i betragtning 43 og 44. For de varetyper, for hvilke der kunne konstateres et repræsentativt hjemmemarkedssalg i normal handel, blev den normale værdi fastsat som angivet i betragtning 42, dvs. på grundlag af de priser, der var betalt eller skulle betales af uafhængige kunder på hjemmemarkedet. |
| --- | --- |

(53)

Det blev fastslået, at de to russiske producenter for visse varetypers vedkommende ikke havde noget repræsentativt hjemmemarkedssalg af samme vare i normal handel. Den normale værdi måtte i disse tilfælde derfor beregnes som angivet i betragtning 43 og 44. For de varetyper, for hvilke der kunne konstateres et repræsentativt hjemmemarkedssalg i normal handel, blev den normale værdi fastsat som angivet i betragtning 42, dvs. på grundlag af de priser, der var betalt eller skulle betales af uafhængige kunder på hjemmemarkedet.

| (54) | For den ene af de russiske eksporterende producenter kunne det fastslås, at energiomkostningerne ved produktionen af den pågældende vare ikke på rimelig vis var afspejlet i virksomhedens optegnelser, idet den ud fra det vejede gennemsnit betalte betydeligt mindre end sin konkurrent (50 %), selv om begge virksomheder ligger i Sibirien. Selv om den pågældende energileverandør producerer energi på basis af vandkraft, kan dette ikke i sig selv forklare de lave elektricitetspriser. Faktisk er priserne meget lave også i sammenligning med de priser, der tages af andre leverandører af elektricitet produceret på hydroelektriske kraftanlæg, f.eks. i Norge. Desuden tyder alle de foreliggende data i denne henseende indtil videre på, at de indenlandske elektricitetspriser i Rusland var regulerede. Det kunne fastslås, at de russiske myndigheder fastsætter maksimalpriser for energi i Sibiriens forskellige regioner, hvilket lader til at være den vigtigste årsag til den store prisdiskrepans (3). Som OECD allerede havde bemærket i 2002, anvendes regulering af energipriser i Rusland til krydssubsidiering mellem regioner, således at fattigere regioner betaler mindre for energi end rigere regioner (4). I konsekvens heraf justeres virksomhedens energiomkostninger i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 5, på basis af den anden russiske eksportørs omkostninger (2 producenter i forskellige sibiriske regioner). I antidumpingsagen fra 2003 vedrørende silicium blev der i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 5, foretaget en lignende justering med hensyn til energi leveret af den samme energileverandør (5). |
| --- | --- |

(54)

For den ene af de russiske eksporterende producenter kunne det fastslås, at energiomkostningerne ved produktionen af den pågældende vare ikke på rimelig vis var afspejlet i virksomhedens optegnelser, idet den ud fra det vejede gennemsnit betalte betydeligt mindre end sin konkurrent (50 %), selv om begge virksomheder ligger i Sibirien. Selv om den pågældende energileverandør producerer energi på basis af vandkraft, kan dette ikke i sig selv forklare de lave elektricitetspriser. Faktisk er priserne meget lave også i sammenligning med de priser, der tages af andre leverandører af elektricitet produceret på hydroelektriske kraftanlæg, f.eks. i Norge. Desuden tyder alle de foreliggende data i denne henseende indtil videre på, at de indenlandske elektricitetspriser i Rusland var regulerede. Det kunne fastslås, at de russiske myndigheder fastsætter maksimalpriser for energi i Sibiriens forskellige regioner, hvilket lader til at være den vigtigste årsag til den store prisdiskrepans (3). Som OECD allerede havde bemærket i 2002, anvendes regulering af energipriser i Rusland til krydssubsidiering mellem regioner, således at fattigere regioner betaler mindre for energi end rigere regioner (4). I konsekvens heraf justeres virksomhedens energiomkostninger i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 5, på basis af den anden russiske eksportørs omkostninger (2 producenter i forskellige sibiriske regioner). I antidumpingsagen fra 2003 vedrørende silicium blev der i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 5, foretaget en lignende justering med hensyn til energi leveret af den samme energileverandør (5).

3.4.   Eksportpris

3.4.1.   Kina

| (55) | Alle de tre kinesiske eksporterende producenters eksportsalg til Fællesskabet gik direkte til uafhængige kunder. Derfor blev eksportpriserne fastsat på grundlag af de priser, der faktisk blev betalt eller skulle betales for det pågældende produkt, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8. |
| --- | --- |

(55)

Alle de tre kinesiske eksporterende producenters eksportsalg til Fællesskabet gik direkte til uafhængige kunder. Derfor blev eksportpriserne fastsat på grundlag af de priser, der faktisk blev betalt eller skulle betales for det pågældende produkt, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8.

| (56) | For de andre kinesiske eksportørers vedkommende bestemte Kommissionen først graden af samarbejde. De samlede eksportmængder, som var angivet i de tre samarbejdsvillige eksporterende producenters besvarelser af spørgeskemaet, blev sammenlignet med den samlede dumpingimport fra Kina, beregnet som beskrevet i betragtning 66. Det drejede sig om en andel på 18 %. På grundlag heraf blev samarbejdsniveauet anset for at være lavt. I konsekvens heraf blev eksportpriserne foreløbigt baseret på de transaktioner med den højeste dumpingmargen eller skadestærskel, der var foretaget af en af de to samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producenter, som enten blev indrømmet markedsøkonomisk behandling eller individuel behandling i overensstemmelse med grundforordningens artikel 18, stk. 1, og på de eksportpriser, der anvendtes af den tredje samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producent, som ikke blev indrømmet markedsøkonomisk behandling eller individuel behandling. |
| --- | --- |

(56)

For de andre kinesiske eksportørers vedkommende bestemte Kommissionen først graden af samarbejde. De samlede eksportmængder, som var angivet i de tre samarbejdsvillige eksporterende producenters besvarelser af spørgeskemaet, blev sammenlignet med den samlede dumpingimport fra Kina, beregnet som beskrevet i betragtning 66. Det drejede sig om en andel på 18 %. På grundlag heraf blev samarbejdsniveauet anset for at være lavt. I konsekvens heraf blev eksportpriserne foreløbigt baseret på de transaktioner med den højeste dumpingmargen eller skadestærskel, der var foretaget af en af de to samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producenter, som enten blev indrømmet markedsøkonomisk behandling eller individuel behandling i overensstemmelse med grundforordningens artikel 18, stk. 1, og på de eksportpriser, der anvendtes af den tredje samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producent, som ikke blev indrømmet markedsøkonomisk behandling eller individuel behandling.

3.4.2.   Egypten

| (57) | De to egyptiske eksporterende producenters eksportsalg til Fællesskabet gik direkte til uafhængige kunder. Derfor blev eksportpriserne midlertidigt fastsat på grundlag af de priser, der faktisk blev betalt eller skulle betales for det pågældende produkt, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8. |
| --- | --- |

(57)

De to egyptiske eksporterende producenters eksportsalg til Fællesskabet gik direkte til uafhængige kunder. Derfor blev eksportpriserne midlertidigt fastsat på grundlag af de priser, der faktisk blev betalt eller skulle betales for det pågældende produkt, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8.

3.4.3.   Kasakhstan

| (58) | Da den eksporterende producent ikke ville give tilladelse til kontrol på stedet af de indgivne data og dermed ikke samarbejdede, måtte eksportpriserne fastsættes i overensstemmelse med grundforordningens artikel 18, stk. 1. Denne eksportør var blevet gjort bekendt med følgerne af manglende samarbejde. Den gennemsnitlige vejede importpris for Kasakhstan på basis af importdata fra Eurostat i undersøgelsesperioden blev fundet foreløbigt anvendelig. |
| --- | --- |

(58)

Da den eksporterende producent ikke ville give tilladelse til kontrol på stedet af de indgivne data og dermed ikke samarbejdede, måtte eksportpriserne fastsættes i overensstemmelse med grundforordningens artikel 18, stk. 1. Denne eksportør var blevet gjort bekendt med følgerne af manglende samarbejde. Den gennemsnitlige vejede importpris for Kasakhstan på basis af importdata fra Eurostat i undersøgelsesperioden blev fundet foreløbigt anvendelig.

3.4.4.   Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien

| (59) | Den eksporterende producents eksportsalg til Fællesskabet gik direkte til uafhængige kunder. Derfor blev eksportpriserne midlertidigt fastsat på grundlag af de priser, der faktisk blev betalt eller skulle betales for det pågældende produkt, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8. |
| --- | --- |

(59)

Den eksporterende producents eksportsalg til Fællesskabet gik direkte til uafhængige kunder. Derfor blev eksportpriserne midlertidigt fastsat på grundlag af de priser, der faktisk blev betalt eller skulle betales for det pågældende produkt, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8.

3.4.5.   Rusland

| (60) | Begge de russiske eksporterende producenters salg fandt sted via forretningsmæssigt forbundne parter. Eksportprisen fastsattes derfor på grundlag af de priser, hvortil de indførte varer for første gang videresolgtes til en uafhængig køber. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 9, blev der foretaget justeringer for alle omkostninger, der var påløbet mellem indførsel og videresalg, samt for forventet videresalg, |
| --- | --- |

(60)

Begge de russiske eksporterende producenters salg fandt sted via forretningsmæssigt forbundne parter. Eksportprisen fastsattes derfor på grundlag af de priser, hvortil de indførte varer for første gang videresolgtes til en uafhængig køber. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 9, blev der foretaget justeringer for alle omkostninger, der var påløbet mellem indførsel og videresalg, samt for forventet videresalg,

3.5.   Sammenligning

| (61) | Sammenligningen mellem den normale værdi og eksportprisen blev foretaget ved hjælp af prisen ab fabrik. |
| --- | --- |

(61)

Sammenligningen mellem den normale værdi og eksportprisen blev foretaget ved hjælp af prisen ab fabrik.

| (62) | For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. For alle eksporterende producenter i undersøgelsen blev der derfor indrømmet justeringer for forskelle i omkostninger til land- og søtransport, forsikring, håndtering og lastning samt dermed forbundne omkostninger, emballering, kreditter, garantier og kautioner samt provision, når dette var relevant og berettiget. |
| --- | --- |

(62)

For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. For alle eksporterende producenter i undersøgelsen blev der derfor indrømmet justeringer for forskelle i omkostninger til land- og søtransport, forsikring, håndtering og lastning samt dermed forbundne omkostninger, emballering, kreditter, garantier og kautioner samt provision, når dette var relevant og berettiget.

| (63) | En russisk og en egyptisk eksporterende producent anmodede om justeringer for handelsled. Disse anmodninger måtte afvises, fordi selskaberne ikke kunne påvise, at der var grundlag for dem, dvs. konsekvente og tydelige forskelle i sælgernes funktioner og priser i de forskellige handelsled på de respektive eksporterende landes hjemmemarkeder i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra d). |
| --- | --- |

(63)

En russisk og en egyptisk eksporterende producent anmodede om justeringer for handelsled. Disse anmodninger måtte afvises, fordi selskaberne ikke kunne påvise, at der var grundlag for dem, dvs. konsekvente og tydelige forskelle i sælgernes funktioner og priser i de forskellige handelsled på de respektive eksporterende landes hjemmemarkeder i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra d).

3.6.   Dumpingmargener

3.6.1.   Generel metode

| (64) | Dumpingmargenerne blev fastsat på grundlag af en sammenligning mellem den normale værdi beregnet som et vejet gennemsnit for hver varetype og den vejede gennemsnitlige eksportpris for hver varetype, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12. |
| --- | --- |

(64)

Dumpingmargenerne blev fastsat på grundlag af en sammenligning mellem den normale værdi beregnet som et vejet gennemsnit for hver varetype og den vejede gennemsnitlige eksportpris for hver varetype, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12.

| (65) | For de eksporterende producenter, som hverken besvarede Kommissionens spørgeskema eller gav sig til kende på anden måde, fastsattes dumpingmargenen i overensstemmelse med artikel 18, stk. 1, i grundforordningen på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger. |
| --- | --- |

(65)

For de eksporterende producenter, som hverken besvarede Kommissionens spørgeskema eller gav sig til kende på anden måde, fastsattes dumpingmargenen i overensstemmelse med artikel 18, stk. 1, i grundforordningen på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger.

| (66) | For at fastsætte dumpingmargenen for ikke-samarbejdsvillige eksporterende producenter blev graden af manglende samarbejdsvilje først fastslået. Med henblik herpå blev den eksportmængde til Fællesskabet, som de samarbejdsvillige eksporterende producenter havde opgivet, sammenlignet med Eurostats tilsvarende importstatistikker. |
| --- | --- |

(66)

For at fastsætte dumpingmargenen for ikke-samarbejdsvillige eksporterende producenter blev graden af manglende samarbejdsvilje først fastslået. Med henblik herpå blev den eksportmængde til Fællesskabet, som de samarbejdsvillige eksporterende producenter havde opgivet, sammenlignet med Eurostats tilsvarende importstatistikker.

| (67) | Hvor der var en høj grad af manglende samarbejdsvilje, dvs. mere end 20 %, fandtes det hensigtsmæssigt at fastsætte dumpingmargenen for de ikke-samarbejdsvillige eksporterende producenter på et niveau, der lå over den højeste dumpingmargen, som var fastsat for de samarbejdsvillige eksporterende producenter. Der er grund til at antage, at det høje niveau for manglende samarbejde er en følge af, at ikke-samarbejdsvillige eksporterende producenter i det undersøgte land generelt solgte til højere dumpingpriser end samarbejdsvillige eksporterende producenter. I sådanne tilfælde (Kina og Rusland) blev dumpingmargenen derfor fastsat til et niveau, der svarer til den vejede gennemsnitlige dumpingmargen for den mest repræsentative varetype, som på grundlag af en vurdering foretaget af hver samarbejdsvillig eksporterende producent, solgtes med den højeste dumpingmargen og skadestærskel. |
| --- | --- |

(67)

Hvor der var en høj grad af manglende samarbejdsvilje, dvs. mere end 20 %, fandtes det hensigtsmæssigt at fastsætte dumpingmargenen for de ikke-samarbejdsvillige eksporterende producenter på et niveau, der lå over den højeste dumpingmargen, som var fastsat for de samarbejdsvillige eksporterende producenter. Der er grund til at antage, at det høje niveau for manglende samarbejde er en følge af, at ikke-samarbejdsvillige eksporterende producenter i det undersøgte land generelt solgte til højere dumpingpriser end samarbejdsvillige eksporterende producenter. I sådanne tilfælde (Kina og Rusland) blev dumpingmargenen derfor fastsat til et niveau, der svarer til den vejede gennemsnitlige dumpingmargen for den mest repræsentative varetype, som på grundlag af en vurdering foretaget af hver samarbejdsvillig eksporterende producent, solgtes med den højeste dumpingmargen og skadestærskel.

| (68) | Hvor samarbejdsniveauet var højt (dvs. hvor andelen af ikke-samarbejdsvillige eksportører udgjorde mindre end 20 %), fandtes det hensigtsmæssigt at fastsætte dumpingmargenen for ikke-samarbejdsvillige eksporterende producenter på samme niveau som den højeste dumpingmargen, der var konstateret for en samarbejdsvillig eksporterende producent i det pågældende land, da der ikke var grund til at antage, at nogen ikke-samarbejdsvillig eksporterende producent havde foretaget dumping på et lavere niveau. |
| --- | --- |

(68)

Hvor samarbejdsniveauet var højt (dvs. hvor andelen af ikke-samarbejdsvillige eksportører udgjorde mindre end 20 %), fandtes det hensigtsmæssigt at fastsætte dumpingmargenen for ikke-samarbejdsvillige eksporterende producenter på samme niveau som den højeste dumpingmargen, der var konstateret for en samarbejdsvillig eksporterende producent i det pågældende land, da der ikke var grund til at antage, at nogen ikke-samarbejdsvillig eksporterende producent havde foretaget dumping på et lavere niveau.

3.6.2.   Dumpingmargener

3.6.2.1.   Kina

a)   For samarbejdsvillige producenter, der blev indrømmet markedsøkonomisk behandling eller individuel behandling

| (69) | For de virksomheder, der blev indrømmet markedsøkonomisk behandling eller individuel behandling, blev den vejede gennemsnitlige normale værdi af hver type af den pågældende vare, som eksporteredes til Fællesskabet, sammenlignet med den vejede gennemsnitlige eksportpris for den tilsvarende type af den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12. |
| --- | --- |

(69)

For de virksomheder, der blev indrømmet markedsøkonomisk behandling eller individuel behandling, blev den vejede gennemsnitlige normale værdi af hver type af den pågældende vare, som eksporteredes til Fællesskabet, sammenlignet med den vejede gennemsnitlige eksportpris for den tilsvarende type af den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12.

| (70) | På dette grundlag udgør de foreløbige vejede gennemsnitlige dumpingmargener følgende i procent af cif-prisen, Fællesskabets grænse, ufortoldet:






  Virksomhed | Midlertidig dumpingmargen |
| --- | --- | --- |
| Erdos Xijin Kuang Co., Ltd | 2,8 % |
| Lanzhou Good Land Ferroalloy Factory Co., Ltd | 57,2 % |

(70)

På dette grundlag udgør de foreløbige vejede gennemsnitlige dumpingmargener følgende i procent af cif-prisen, Fællesskabets grænse, ufortoldet:

Virksomhed

Midlertidig dumpingmargen

Erdos Xijin Kuang Co., Ltd

2,8 %

Lanzhou Good Land Ferroalloy Factory Co., Ltd

57,2 %

b)   For alle andre eksporterende producenter

| (71) | Den landsdækkende dumpingmargen blev fastsat på grundlag af en sammenligning mellem eksportprisen som beskrevet i betragtning 56 og den normale værdi som beskrevet i betragtning 46 og 47. |
| --- | --- |

(71)

Den landsdækkende dumpingmargen blev fastsat på grundlag af en sammenligning mellem eksportprisen som beskrevet i betragtning 56 og den normale værdi som beskrevet i betragtning 46 og 47.

| (72) | På dette grundlag blev dumpingniveauet for hele landet midlertidigt fastsat til 60,7 % af cif-prisen, Fællesskabets grænse, ufortoldet. |
| --- | --- |

(72)

På dette grundlag blev dumpingniveauet for hele landet midlertidigt fastsat til 60,7 % af cif-prisen, Fællesskabets grænse, ufortoldet.

3.6.2.2.   Egypten

| (73) | De eksporterende producenter i Egypten udviste en betydelig samarbejdsvilje (omkring 95 %). Udtrykt i procent af cif-importprisen, Fællesskabets grænse, ufortoldet, udgør de foreløbige dumpingmargener følgende:






  — | The Egyptian Ferroalloys Virksomhed, Cairo: 20,4 % |
| --- | --- | --- |

(73)

De eksporterende producenter i Egypten udviste en betydelig samarbejdsvilje (omkring 95 %). Udtrykt i procent af cif-importprisen, Fællesskabets grænse, ufortoldet, udgør de foreløbige dumpingmargener følgende:

—

The Egyptian Ferroalloys Virksomhed, Cairo: 20,4 %

| — | Egyptian Chemical Industries KIMA, Cairo: 24,8 % |
| --- | --- |

—

Egyptian Chemical Industries KIMA, Cairo: 24,8 %

| — | Alle andre: 20,4 %. |
| --- | --- |

—

Alle andre: 20,4 %.

3.6.2.3.   Kasakhstan

| (74) | På grund af manglende samarbejde kunne der kun fastsættes en landsdækkende dumpingmargen. Udtrykt i procent af cif-importprisen, Fællesskabets grænse, ufortoldet, udgør den foreløbige dumpingmargen følgende:






  — | Kasakhstan: 37,1 % |
| --- | --- | --- |

(74)

På grund af manglende samarbejde kunne der kun fastsættes en landsdækkende dumpingmargen. Udtrykt i procent af cif-importprisen, Fællesskabets grænse, ufortoldet, udgør den foreløbige dumpingmargen følgende:

—

Kasakhstan: 37,1 %

3.6.2.4.   Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien

| (75) | Da den samarbejdende eksporterende producent stort set er den eneste ferrosiliciumproducent i Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, var samarbejdsniveauet højt. Udtrykt i procent af cif-importprisen, Fællesskabets grænse, ufortoldet, udgør de foreløbige dumpingmargener følgende:






  — | Silmak Dooel Export Import, Jegunovce: 5,4 % |
| --- | --- | --- |

(75)

Da den samarbejdende eksporterende producent stort set er den eneste ferrosiliciumproducent i Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, var samarbejdsniveauet højt. Udtrykt i procent af cif-importprisen, Fællesskabets grænse, ufortoldet, udgør de foreløbige dumpingmargener følgende:

—

Silmak Dooel Export Import, Jegunovce: 5,4 %

| — | Alle andre: 5,4 %. |
| --- | --- |

—

Alle andre: 5,4 %.

3.6.2.5.   Rusland

| (76) | Blandt de eksporterende producenter i Rusland var der en betydelig mangel på samarbejdsvilje (omkring 68 %). Udtrykt i procent af cif-importprisen, Fællesskabets grænse, ufortoldet, udgør de foreløbige dumpingmargener følgende:






  — | Chemk Group (Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant and Kuznetsk Ferroalloy Works), Chelyabinsk og Novokuznetsk: 22,8 % |
| --- | --- | --- |

(76)

Blandt de eksporterende producenter i Rusland var der en betydelig mangel på samarbejdsvilje (omkring 68 %). Udtrykt i procent af cif-importprisen, Fællesskabets grænse, ufortoldet, udgør de foreløbige dumpingmargener følgende:

—

Chemk Group (Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant and Kuznetsk Ferroalloy Works), Chelyabinsk og Novokuznetsk: 22,8 %

| — | ICT Group (Bratsk Ferroalloy Plant,, Bratsk 22,2 % |
| --- | --- |

—

ICT Group (Bratsk Ferroalloy Plant,, Bratsk 22,2 %

| — | Alle andre: 25,5 %. |
| --- | --- |

—

Alle andre: 25,5 %.

4.   SKADE

4.1.   Produktionen i Fællesskabet

| (77) | Det fremgik af undersøgelsen, at samme vare fremstilles af syv producenter i Fællesskabet. Klagen blev indgivet på vegne af fem af disse producenter. Efter indledningen besluttede en sjette producent sig for at støtte proceduren ved at samarbejde fuldt ud i forbindelse med undersøgelsen. Den resterende producent tog ikke stilling og indleverede ikke nogen data. |
| --- | --- |

(77)

Det fremgik af undersøgelsen, at samme vare fremstilles af syv producenter i Fællesskabet. Klagen blev indgivet på vegne af fem af disse producenter. Efter indledningen besluttede en sjette producent sig for at støtte proceduren ved at samarbejde fuldt ud i forbindelse med undersøgelsen. Den resterende producent tog ikke stilling og indleverede ikke nogen data.

4.2.   Definition af EF-erhvervsgrenen

| (78) | De seks samarbejdende producenter i Fællesskabet tegnede sig for 95 % af Fællesskabets produktion af ferrosilicium i undersøgelsesperioden. De anses derfor for at udgøre EF-erhvervsgrenen, jf. artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4, i grundforordningen. |
| --- | --- |

(78)

De seks samarbejdende producenter i Fællesskabet tegnede sig for 95 % af Fællesskabets produktion af ferrosilicium i undersøgelsesperioden. De anses derfor for at udgøre EF-erhvervsgrenen, jf. artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4, i grundforordningen.

| (79) | Visse interesserede parter fremførte, at de fem producenter, der støttede klagen, ikke alle var i samme økonomiske situation, og at mindst to af disse ikke ville lide skade. Disse to EF-producenter burde derfor udelukkes fra den nuværende undersøgelse, hvilket ville medføre manglende status. |
| --- | --- |

(79)

Visse interesserede parter fremførte, at de fem producenter, der støttede klagen, ikke alle var i samme økonomiske situation, og at mindst to af disse ikke ville lide skade. Disse to EF-producenter burde derfor udelukkes fra den nuværende undersøgelse, hvilket ville medføre manglende status.

| (80) | I denne henseende skal det bemærkes, at betegnelsen EF-erhvervsgrenen i henhold til artikel 4 i grundforordningen refererer til de producenter i Fællesskabet, hvis samlede produktion af de pågældende varer udgør en betydelig del af den samlede produktion i Fællesskabet. I samme artikel redegøres der for, under hvilke omstændigheder visse EF-producenter kan udelukkes fra definitionen af EF-erhvervsgrenen. Disse omstændigheder omfatter ikke EF-producenternes resultater. Desuden er en udelukkelse af producenter baseret på deres resultater i strid med princippet om objektiv bedømmelse af EF-erhvervsgrenens situation. Anmodningen blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(80)

I denne henseende skal det bemærkes, at betegnelsen EF-erhvervsgrenen i henhold til artikel 4 i grundforordningen refererer til de producenter i Fællesskabet, hvis samlede produktion af de pågældende varer udgør en betydelig del af den samlede produktion i Fællesskabet. I samme artikel redegøres der for, under hvilke omstændigheder visse EF-producenter kan udelukkes fra definitionen af EF-erhvervsgrenen. Disse omstændigheder omfatter ikke EF-producenternes resultater. Desuden er en udelukkelse af producenter baseret på deres resultater i strid med princippet om objektiv bedømmelse af EF-erhvervsgrenens situation. Anmodningen blev derfor afvist.

4.3.   Forbruget i Fællesskabet

| (81) | Fællesskabsforbruget blev fastsat på grundlag af den mængde, som EF-erhvervsgrenen har solgt på EF-markedet, plus den anslåede mængde, som andre ikke-samarbejdende EF-producenter har afsat i Fællesskabet, plus importen fra de pågældende lande og andre tredjelande på basis af Eurostats data. Forbruget i Fællesskabet af ferrosilicium forblev temmelig stabilt i den betragtede periode med undtagelse af 2003 og 2004, hvor det steg med 6 % som følge af usædvanligt høj efterspørgsel fra stålindustrien. | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Forbruget i Fællesskabet (tons) | 871 794 | 922 978 | 881 930 | 883 311 |
| Indeks | 100 | 106 | 101 | 101 |

(81)

Fællesskabsforbruget blev fastsat på grundlag af den mængde, som EF-erhvervsgrenen har solgt på EF-markedet, plus den anslåede mængde, som andre ikke-samarbejdende EF-producenter har afsat i Fællesskabet, plus importen fra de pågældende lande og andre tredjelande på basis af Eurostats data. Forbruget i Fællesskabet af ferrosilicium forblev temmelig stabilt i den betragtede periode med undtagelse af 2003 og 2004, hvor det steg med 6 % som følge af usædvanligt høj efterspørgsel fra stålindustrien.

2003

2004

2005

UP

Forbruget i Fællesskabet (tons)

871 794

922 978

881 930

883 311

Indeks

100

106

101

101

4.4.   Importen til Fællesskabet fra de berørte lande

4.4.1.   Kumulativ vurdering af dumpingimportens virkning

| (82) | Kommissionen overvejede, om følgevirkningerne af importen af ferrosilicium med oprindelse i Kina, Egypten, Kasakhstan, Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien og Rusland skulle vurderes kumulativt i overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 4. |
| --- | --- |

(82)

Kommissionen overvejede, om følgevirkningerne af importen af ferrosilicium med oprindelse i Kina, Egypten, Kasakhstan, Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien og Rusland skulle vurderes kumulativt i overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 4.

| (83) | De dumpingmargener, der blev konstateret for importen fra hvert af de pågældende lande, ligger over ubetydelighedsgrænsen; de importerede mængder fra hvert af disse lande er ikke ubetydelige, og det blev anset for hensigtsmæssigt at foretage en kumulativ vurdering på baggrund af konkurrencevilkårene både mellem de importerede varer indbyrdes og mellem de importerede varer og den i Fællesskabet fremstillede samme vare. Lignende konkurrencevilkår fremgik af det faktum, at den pågældende vare, der blev importeret fra de pågældende lande, og den samme vare, der blev fremstillet og solgt af EF-erhvervsgrenen på markedet i Fællesskabet, var sammenlignelige og blev distribueret via samme handelskanaler. Desuden var alle importmængder af en betydelig størrelse og medførte betydelige markedsandele. |
| --- | --- |

(83)

De dumpingmargener, der blev konstateret for importen fra hvert af de pågældende lande, ligger over ubetydelighedsgrænsen; de importerede mængder fra hvert af disse lande er ikke ubetydelige, og det blev anset for hensigtsmæssigt at foretage en kumulativ vurdering på baggrund af konkurrencevilkårene både mellem de importerede varer indbyrdes og mellem de importerede varer og den i Fællesskabet fremstillede samme vare. Lignende konkurrencevilkår fremgik af det faktum, at den pågældende vare, der blev importeret fra de pågældende lande, og den samme vare, der blev fremstillet og solgt af EF-erhvervsgrenen på markedet i Fællesskabet, var sammenlignelige og blev distribueret via samme handelskanaler. Desuden var alle importmængder af en betydelig størrelse og medførte betydelige markedsandele.

| (84) | På basis af ovenstående konkluderedes det, at betingelserne for at foretage en kumulativ vurdering af importen af ferrosilicium med oprindelse i Kina, Egypten, Kasakhstan, Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien og Rusland, var opfyldt. |
| --- | --- |

(84)

På basis af ovenstående konkluderedes det, at betingelserne for at foretage en kumulativ vurdering af importen af ferrosilicium med oprindelse i Kina, Egypten, Kasakhstan, Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien og Rusland, var opfyldt.

4.4.2.   Kumuleret mængde og markedsandel

| (85) | Importmængderne fra Kina, Egypten, Kasakhstan, Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien og Rusland steg ifølge Eurostat betydeligt — fra 134 081 tons i 2003 til 452 108 tons i undersøgelsesperioden. Den samlede markedsandel steg løbende fra 15,4 % til 51,2 % i samme periode. Dette skal ses på baggrund af et næsten stabilt forbrug — med undtagelse af 2004 som forklaret ovenfor. | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Import i mængde (tons) | 134 081 | 198 164 | 319 265 | 452 108 |
| Indeks | 100 | 148 | 238 | 337 |
| Markedsandel | 15,4 % | 21,5 % | 36,2 % | 51,2 % |
| Salgspris pr. enhed (EUR/ton) | 557 | 580 | 569 | 574 |
| Indeks | 100 | 104 | 102 | 103 |

(85)

Importmængderne fra Kina, Egypten, Kasakhstan, Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien og Rusland steg ifølge Eurostat betydeligt — fra 134 081 tons i 2003 til 452 108 tons i undersøgelsesperioden. Den samlede markedsandel steg løbende fra 15,4 % til 51,2 % i samme periode. Dette skal ses på baggrund af et næsten stabilt forbrug — med undtagelse af 2004 som forklaret ovenfor.

2003

2004

2005

UP

Import i mængde (tons)

134 081

198 164

319 265

452 108

Indeks

100

148

238

337

Markedsandel

15,4 %

21,5 %

36,2 %

51,2 %

Salgspris pr. enhed (EUR/ton)

557

580

569

574

Indeks

100

104

102

103

4.4.3.   Priser

4.4.3.1.   Prisudvikling

| (86) | Mellem 2003 og undersøgelsesperioden faldt gennemsnitsprisen for import af den pågældende vare med oprindelse i de pågældende lande med 3 %. Nærmere bestemt steg priserne med 4 % i 2004 (et år, der var kendetegnet ved stærkt stigende efterspørgsel på stål i hele verden), og faldt med 2 % det følgende år for derefter igen at stige med ca. 1 % i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(86)

Mellem 2003 og undersøgelsesperioden faldt gennemsnitsprisen for import af den pågældende vare med oprindelse i de pågældende lande med 3 %. Nærmere bestemt steg priserne med 4 % i 2004 (et år, der var kendetegnet ved stærkt stigende efterspørgsel på stål i hele verden), og faldt med 2 % det følgende år for derefter igen at stige med ca. 1 % i undersøgelsesperioden.

4.4.3.2.   Prisunderbud

| (87) | Med henblik på at fastsætte prisunderbuddet undersøgte Kommissionen oplysningerne for undersøgelsesperioden. EF-erhvervsgrenen og de pågældende eksporterende producenter blev bedt om at levere oplysninger om salgspriser for ferrosilicium opdelt i modeller i henhold til kriterierne i betragtning 38. |
| --- | --- |

(87)

Med henblik på at fastsætte prisunderbuddet undersøgte Kommissionen oplysningerne for undersøgelsesperioden. EF-erhvervsgrenen og de pågældende eksporterende producenter blev bedt om at levere oplysninger om salgspriser for ferrosilicium opdelt i modeller i henhold til kriterierne i betragtning 38.

| (88) | EF-erhvervsgrenens relevante salgspriser var priserne ved salg til uafhængige kunder, om fornødent justeret til ab fabrik, dvs. ekskl. fragtomkostninger i Fællesskabet og efter fradrag af nedslag og rabatter. Disse priser blev sammenlignet med priserne ved import fra de pågældende samarbejdende producenter. For Kasakhstans vedkommende blev den vejede, gennemsnitlige eksportpris udledt af Eurostats data, idet der ikke var noget samarbejde. For Kina, Egypten, Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien og Rusland blev der sammenlignet med de eksportpriser, der anvendtes af de samarbejdsvillige eksporterende producenter, med fradrag for rabatter, og om nødvendigt justeret til cif-priser, frit Fællesskabets grænse, behørigt justeret for konventionel told og omkostninger til losning og toldbehandling. |
| --- | --- |

(88)

EF-erhvervsgrenens relevante salgspriser var priserne ved salg til uafhængige kunder, om fornødent justeret til ab fabrik, dvs. ekskl. fragtomkostninger i Fællesskabet og efter fradrag af nedslag og rabatter. Disse priser blev sammenlignet med priserne ved import fra de pågældende samarbejdende producenter. For Kasakhstans vedkommende blev den vejede, gennemsnitlige eksportpris udledt af Eurostats data, idet der ikke var noget samarbejde. For Kina, Egypten, Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien og Rusland blev der sammenlignet med de eksportpriser, der anvendtes af de samarbejdsvillige eksporterende producenter, med fradrag for rabatter, og om nødvendigt justeret til cif-priser, frit Fællesskabets grænse, behørigt justeret for konventionel told og omkostninger til losning og toldbehandling.

| (89) | Det fremgik af sammenligningen, at salget af den pågældende vare i undersøgelsesperioden underbød EF-erhvervsgrenens priser med mellem 4 % og 11 %, alt efter hvilken eksporterende producent det drejede sig om, med undtagelse af en russisk og en egyptisk eksporterende producent og den eksporterende producent i Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, for hvem der ikke kunne konstateres underbud. Det fremgår imidlertid af en analyse af de enkelte sager, at de pågældende eksporterende producenters priser i adskillige tilfælde var væsentligt lavere end de nævnte gennemsnitlige underbudsmargener; for eksporterende producenter for hvem der ikke kunne konstateres generelle prisunderbud, blev prisunderbudsmargenerne beregnet for visse varetyper. I betragtning af de betydelige tab, EF-erhvervsgrenen har lidt, viser prisunderbudsmargenerne ikke den fulde indvirkning på priserne af den dumpede import, idet der var tale om et betydeligt pristryk. Endelig bør det konstaterede underbud ikke betragtes som ubetydeligt i betragtning af varens karakter, idet denne råvare er følsom over for selv små udsving i prisen. |
| --- | --- |

(89)

Det fremgik af sammenligningen, at salget af den pågældende vare i undersøgelsesperioden underbød EF-erhvervsgrenens priser med mellem 4 % og 11 %, alt efter hvilken eksporterende producent det drejede sig om, med undtagelse af en russisk og en egyptisk eksporterende producent og den eksporterende producent i Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, for hvem der ikke kunne konstateres underbud. Det fremgår imidlertid af en analyse af de enkelte sager, at de pågældende eksporterende producenters priser i adskillige tilfælde var væsentligt lavere end de nævnte gennemsnitlige underbudsmargener; for eksporterende producenter for hvem der ikke kunne konstateres generelle prisunderbud, blev prisunderbudsmargenerne beregnet for visse varetyper. I betragtning af de betydelige tab, EF-erhvervsgrenen har lidt, viser prisunderbudsmargenerne ikke den fulde indvirkning på priserne af den dumpede import, idet der var tale om et betydeligt pristryk. Endelig bør det konstaterede underbud ikke betragtes som ubetydeligt i betragtning af varens karakter, idet denne råvare er følsom over for selv små udsving i prisen.

4.5.   EF-erhvervsgrenens situation

| (90) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, omfattede undersøgelsen af virkningerne af dumpingimporten for EF-erhvervsgrenen en analyse af alle økonomiske faktorer og forhold, der kunne have indflydelse på EF-erhvervsgrenens situation i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(90)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, omfattede undersøgelsen af virkningerne af dumpingimporten for EF-erhvervsgrenen en analyse af alle økonomiske faktorer og forhold, der kunne have indflydelse på EF-erhvervsgrenens situation i den betragtede periode.

4.5.1.   Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse

| (91) | Produktionen faldt med 40 % mellem 2003 og undersøgelsesperioden. Der var følgende udvikling i produktionsmængderne: | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EF-erhvervsgrenen: Produktion i ton | 272 364 | 267 149 | 211 906 | 163 908 |
| Indeks | 100 | 98 | 78 | 60 |

(91)

Produktionen faldt med 40 % mellem 2003 og undersøgelsesperioden. Der var følgende udvikling i produktionsmængderne:

2003

2004

2005

UP

EF-erhvervsgrenen: Produktion i ton

272 364

267 149

211 906

163 908

Indeks

100

98

78

60

| (92) | Produktionskapaciteten blev fastsat på grundlag af den nominelle kapacitet på EF-erhvervsgrenens produktionsanlæg. På dette grundlag var produktionskapaciteten stabil i den betragtede periode. Som følge af faldet i produktionsmængden faldt kapacitetsudnyttelsen i takt med produktionen i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(92)

Produktionskapaciteten blev fastsat på grundlag af den nominelle kapacitet på EF-erhvervsgrenens produktionsanlæg. På dette grundlag var produktionskapaciteten stabil i den betragtede periode. Som følge af faldet i produktionsmængden faldt kapacitetsudnyttelsen i takt med produktionen i den betragtede periode.

| (93) | For at tage hensyn til, at to producenter i Fællesskabet omlagde en del af produktionen fra ferrosilicium til andre ferrolegeringer i den betragtede periode, blev produktionskapaciteten justeret i overensstemmelse hermed. | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktionskapacitet | 348 261 | 348 261 | 325 601 | 325 601 |
| Indeks | 100 | 100 | 93 | 93 |
| Kapacitetsudnyttelse | 78 % | 77 % | 65 % | 50 % |
| Indeks | 100 | 99 | 83 | 64 |

(93)

For at tage hensyn til, at to producenter i Fællesskabet omlagde en del af produktionen fra ferrosilicium til andre ferrolegeringer i den betragtede periode, blev produktionskapaciteten justeret i overensstemmelse hermed.

2003

2004

2005

UP

Produktionskapacitet

348 261

348 261

325 601

325 601

Indeks

100

100

93

93

Kapacitetsudnyttelse

78 %

77 %

65 %

50 %

Indeks

100

99

83

64

4.5.2.   Lagerbeholdninger

| (94) | Lagerbeholdningerne faldt med 46 % i den betragtede periode, hvilket afspejlede faldet EF-erhvervsgrenens produktion. | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lagerbeholdninger (tons) | 29 432 | 30 741 | 21 525 | 15 630 |
| Indeks | 100 | 104 | 73 | 53 |

(94)

Lagerbeholdningerne faldt med 46 % i den betragtede periode, hvilket afspejlede faldet EF-erhvervsgrenens produktion.

2003

2004

2005

UP

Lagerbeholdninger (tons)

29 432

30 741

21 525

15 630

Indeks

100

104

73

53

4.5.3.   Salgsmængde, markedsandel og gennemsnitlige enhedspriser i Fællesskabet

| (95) | EF-erhvervsgrenens salg af ferrosilicium til uafhængige kunder på markedet i Fællesskabet faldt støt fra 250 316 tons i 2003 til 156 633 tons i undersøgelsesperioden, dvs. med 38 %. EF-erhvervsgrenen har altså oplevet et fald i markedsandelen på 11 procentpoint. Markedsandelen faldt fra 28,7 % i 2003 til 17,7 % i undersøgelsesperioden. | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Salgsmængde i Fællesskabet (tons) | 250 316 | 244 561 | 197 782 | 156 920 |
| Indeks | 100 | 98 | 79 | 63 |
| Markedsandel | 28,7 % | 26,5 % | 22,4 % | 17,7 % |
| Indeks | 100 | 92 | 78 | 62 |

(95)

EF-erhvervsgrenens salg af ferrosilicium til uafhængige kunder på markedet i Fællesskabet faldt støt fra 250 316 tons i 2003 til 156 633 tons i undersøgelsesperioden, dvs. med 38 %. EF-erhvervsgrenen har altså oplevet et fald i markedsandelen på 11 procentpoint. Markedsandelen faldt fra 28,7 % i 2003 til 17,7 % i undersøgelsesperioden.

2003

2004

2005

UP

Salgsmængde i Fællesskabet (tons)

250 316

244 561

197 782

156 920

Indeks

100

98

79

63

Markedsandel

28,7 %

26,5 %

22,4 %

17,7 %

Indeks

100

92

78

62

| (96) | EF-erhvervsgrenens gennemsnitlige salgspriser til kunder på markedet i Fællesskabet forblev temmelig stabilt mellem 2004 og undersøgelsesperioden efter at være steget med 10 % mellem 2003 og 2004. Især kunne der noteres et mindre prisfald mellem 2004 og 2005, hvorefter priserne igen nåede op på niveauet i 2004. Prisstigningen afspejlede en vis stigning i omkostningerne og en overgang til nichemarkeder for visse højværdivarer, hvilket til gengæld førte til faldende markedsandele. Det nuværende prisniveau er dog uholdbart, da EF-erhvervsgrenen er tvunget til sælge til priser, der ligger under omkostningerne, for at blive på markedet. | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vejet gennemsnitlig pris (EUR/ton) | 623 | 685 | 670 | 686 |
| Indeks | 100 | 110 | 107 | 110 |

(96)

EF-erhvervsgrenens gennemsnitlige salgspriser til kunder på markedet i Fællesskabet forblev temmelig stabilt mellem 2004 og undersøgelsesperioden efter at være steget med 10 % mellem 2003 og 2004. Især kunne der noteres et mindre prisfald mellem 2004 og 2005, hvorefter priserne igen nåede op på niveauet i 2004. Prisstigningen afspejlede en vis stigning i omkostningerne og en overgang til nichemarkeder for visse højværdivarer, hvilket til gengæld førte til faldende markedsandele. Det nuværende prisniveau er dog uholdbart, da EF-erhvervsgrenen er tvunget til sælge til priser, der ligger under omkostningerne, for at blive på markedet.

2003

2004

2005

UP

Vejet gennemsnitlig pris (EUR/ton)

623

685

670

686

Indeks

100

110

107

110

4.5.4.   Rentabilitet og likviditet

| (97) | I den betragtede periode faldt EF-erhvervsgrenens rentabilitet fra at være lav i 2003 (2,3 %) til at være negativ (– 12,9 %) i undersøgelsesperioden. I 2004, som var et exceptionelt indbringende år for stålindustrien og hermed beslægtet industri, kan der noteres en mindre stigning. Efter denne periode faldt rentabiliteten betydeligt. Dette skyldes hovedsagelig det dramatiske fald i EF-erhvervsgrenens produktion (– 40 %) og det tilsvarende fald i kapacitetsudnyttelsen (– 18 procentpoint), som førte til en relativt højt stigning i de faste omkostninger pr. produceret enhed, og som ikke gjorde det muligt for EF-erhvervsgrenen at drage nytte af de fordele ved stordrift, som en højere kapacitetsudnyttelse ville have medført. I mindre grad blev rentabiliteten påvirket af den omstændighed, at EF-erhvervsgrenen fra 2004 ikke kunne hæve sine salgspriser i et omfang, der var nødvendigt for at dække de prisstigninger for energi og visse råvarer, der indtrådte dette år. | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Fortjenstmargen før skat | 2,3 % | 2,7 % | –9,2 % | –12,9 % |

(97)

I den betragtede periode faldt EF-erhvervsgrenens rentabilitet fra at være lav i 2003 (2,3 %) til at være negativ (– 12,9 %) i undersøgelsesperioden. I 2004, som var et exceptionelt indbringende år for stålindustrien og hermed beslægtet industri, kan der noteres en mindre stigning. Efter denne periode faldt rentabiliteten betydeligt. Dette skyldes hovedsagelig det dramatiske fald i EF-erhvervsgrenens produktion (– 40 %) og det tilsvarende fald i kapacitetsudnyttelsen (– 18 procentpoint), som førte til en relativt højt stigning i de faste omkostninger pr. produceret enhed, og som ikke gjorde det muligt for EF-erhvervsgrenen at drage nytte af de fordele ved stordrift, som en højere kapacitetsudnyttelse ville have medført. I mindre grad blev rentabiliteten påvirket af den omstændighed, at EF-erhvervsgrenen fra 2004 ikke kunne hæve sine salgspriser i et omfang, der var nødvendigt for at dække de prisstigninger for energi og visse råvarer, der indtrådte dette år.

2003

2004

2005

UP

Fortjenstmargen før skat

2,3 %

2,7 %

–9,2 %

–12,9 %

| (98) | Likviditeten blev også forringet i den betragtede periode, hvilket afspejlede den faldende rentabilitet. | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Likviditet (EUR) | 7 834 497 | 10 029 457 | –10 103 355 | –12 081 451 |
| Indeks | 100 | 128 | – 129 | – 154 |

(98)

Likviditeten blev også forringet i den betragtede periode, hvilket afspejlede den faldende rentabilitet.

2003

2004

2005

UP

Likviditet (EUR)

7 834 497

10 029 457

–10 103 355

–12 081 451

Indeks

100

128

– 129

– 154

4.5.5.   Investeringer, investeringsafkast og evne til at rejse kapital

| (99) | Investeringerne viste en positiv tendens i den betragtede periode. De vedrørte hovedsagelig opgradering af produktionsudstyr med henblik på opfyldelse af miljøkrav. | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investeringer (EUR) | 1 917 786 | 3 145 409 | 9 788 877 | 5 827 463 |
| Indeks | 100 | 164 | 510 | 304 |

(99)

Investeringerne viste en positiv tendens i den betragtede periode. De vedrørte hovedsagelig opgradering af produktionsudstyr med henblik på opfyldelse af miljøkrav.

2003

2004

2005

UP

Investeringer (EUR)

1 917 786

3 145 409

9 788 877

5 827 463

Indeks

100

164

510

304

| (100) | Investeringsafkastet fra produktion og salg af samme vare var negativt og faldt betydeligt i den betragtede periode, hvilket afspejler ovennævnte negative tendens for rentabiliteten. | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investeringsafkast | 18,9 % | 19,8 % | –46,5 % | –47,3 % |
| Indeks | 100 | 105 | – 246 | – 250 |

(100)

Investeringsafkastet fra produktion og salg af samme vare var negativt og faldt betydeligt i den betragtede periode, hvilket afspejler ovennævnte negative tendens for rentabiliteten.

2003

2004

2005

UP

Investeringsafkast

18,9 %

19,8 %

–46,5 %

–47,3 %

Indeks

100

105

– 246

– 250

| (101) | Der var ingen tegn på, at EF-erhvervsgrenen, som hovedsagelig består af mellemstore selskaber, der også fremstiller andre varer, havde problemer med at rejse kapital til sine aktiviteter, og det blev derfor konkluderet, at EF-erhvervsgrenen var i stand til at rejse kapital til sine aktiviteter i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(101)

Der var ingen tegn på, at EF-erhvervsgrenen, som hovedsagelig består af mellemstore selskaber, der også fremstiller andre varer, havde problemer med at rejse kapital til sine aktiviteter, og det blev derfor konkluderet, at EF-erhvervsgrenen var i stand til at rejse kapital til sine aktiviteter i den betragtede periode.

4.5.6.   Beskæftigelse, produktivitet og lønninger

| (102) | Der var følgende udvikling i beskæftigelsen, produktiviteten og lønningerne: | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal beskæftigede | 1 579 | 1 155 | 1 141 | 1 153 |
| Indeks | 100 | 73 | 72 | 73 |
| Produktivitet (tons/ansat) | 172 | 231 | 186 | 142 |
| Indeks | 100 | 134 | 108 | 82 |
| Arbejdskraftomkostninger pr. ansat
  (EUR) | 14 568 | 19 602 | 18 107 | 17 464 |
| Indeks | 100 | 135 | 124 | 120 |

(102)

Der var følgende udvikling i beskæftigelsen, produktiviteten og lønningerne:

2003

2004

2005

UP

Antal beskæftigede

1 579

1 155

1 141

1 153

Indeks

100

73

72

73

Produktivitet (tons/ansat)

172

231

186

142

Indeks

100

134

108

82

Arbejdskraftomkostninger pr. ansat

(EUR)

14 568

19 602

18 107

17 464

Indeks

100

135

124

120

| (103) | Antallet af beskæftigede faldt med 27 % i den betragtede periode. Som et resultat af de faldende produktionsmængder udviste produktionen en negativ tendens fra og med 2004. Gennemsnitslønnen pr. ansat steg med 20 % i løbet af den betragtede periode. |
| --- | --- |

(103)

Antallet af beskæftigede faldt med 27 % i den betragtede periode. Som et resultat af de faldende produktionsmængder udviste produktionen en negativ tendens fra og med 2004. Gennemsnitslønnen pr. ansat steg med 20 % i løbet af den betragtede periode.

4.5.7.   Vækst

| (104) | Forbruget i Fællesskabet steg med kun 1 % i løbet af den betragtede periode, mens EF-erhvervsgrenens salg målt i mængde faldt med omkring 37 %, og importmængden fra de pågældende lande steg med 35,8 %. Dette medførte, at EF-erhvervsgrenen mistede markedsandele, hvorimod de pågældende eksporterende lande kunne vinde markedsandele. |
| --- | --- |

(104)

Forbruget i Fællesskabet steg med kun 1 % i løbet af den betragtede periode, mens EF-erhvervsgrenens salg målt i mængde faldt med omkring 37 %, og importmængden fra de pågældende lande steg med 35,8 %. Dette medførte, at EF-erhvervsgrenen mistede markedsandele, hvorimod de pågældende eksporterende lande kunne vinde markedsandele.

4.5.8.   Den faktiske dumpingmargens størrelse og genrejsning efter tidligere dumping

| (105) | Dumpingmargenerne for Kina, Egypten, Kasakhstan, Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien og Rusland er angivet i dumpingafsnittet ovenfor. Dumpingmargenerne ligger klart over ubetydelighedsgrænsen. I betragtning af dumpingimportens størrelse og priser kan virkningerne af de faktiske dumpingmargener endvidere ikke anses for at være ubetydelige. |
| --- | --- |

(105)

Dumpingmargenerne for Kina, Egypten, Kasakhstan, Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien og Rusland er angivet i dumpingafsnittet ovenfor. Dumpingmargenerne ligger klart over ubetydelighedsgrænsen. I betragtning af dumpingimportens størrelse og priser kan virkningerne af de faktiske dumpingmargener endvidere ikke anses for at være ubetydelige.

| (106) | Der er ingen indikationer for, at EF-erhvervsgrenen er ved at overvinde følgerne af tidligere dumping eller subsidiering. Det skal bemærkes, at importen af ferrosilicium ikke har været underlagt foranstaltninger siden 2001. |
| --- | --- |

(106)

Der er ingen indikationer for, at EF-erhvervsgrenen er ved at overvinde følgerne af tidligere dumping eller subsidiering. Det skal bemærkes, at importen af ferrosilicium ikke har været underlagt foranstaltninger siden 2001.

4.5.9.   Konklusion om skade

| (107) | Analysen af skadesindikatorerne viser, at EF-erhvervsgrenens situation blev markant forværret efter 2003 og nåede sit lavpunkt i undersøgelsesperioden, hvor EF-erhvervsgrenen havde et tab på 12,9 %. |
| --- | --- |

(107)

Analysen af skadesindikatorerne viser, at EF-erhvervsgrenens situation blev markant forværret efter 2003 og nåede sit lavpunkt i undersøgelsesperioden, hvor EF-erhvervsgrenen havde et tab på 12,9 %.

| (108) | I en situation, hvor forbruget var temmelig stabilt i den betragtede periode, faldt Fællesskabets produktion med 40 % og kapacitetsudnyttelsen med 28 % i samme periode. Salget på markedet i Fællesskabet faldt med 37 % udtrykt i mængde og med 31 % udtrykt i værdi. Dette førte til et fald i markedsandele fra 28,7 % i 2003 til 17,7 % i undersøgelsesperioden. De gennemsnitlige enhedspriser steg med 10 % i den betragtede periode, men forblev stabile mellem 2004 og undersøgelsesperioden. I betragtning af det dramatiske fald i produktionen, som var en direkte følge af det faldende salg, mistede EF-erhvervsgrenen fordele ved stordrift, da dets faste omkostninger pr. produceret enhed steg betragteligt. Fra 2004 var EF-erhvervsgrenen desuden ikke i stand til at fastsætte sine priser på det niveau, der krævedes af visse stigende omkostninger. Begge disse faktorer medførte et betydeligt fald i rentabiliteten i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(108)

I en situation, hvor forbruget var temmelig stabilt i den betragtede periode, faldt Fællesskabets produktion med 40 % og kapacitetsudnyttelsen med 28 % i samme periode. Salget på markedet i Fællesskabet faldt med 37 % udtrykt i mængde og med 31 % udtrykt i værdi. Dette førte til et fald i markedsandele fra 28,7 % i 2003 til 17,7 % i undersøgelsesperioden. De gennemsnitlige enhedspriser steg med 10 % i den betragtede periode, men forblev stabile mellem 2004 og undersøgelsesperioden. I betragtning af det dramatiske fald i produktionen, som var en direkte følge af det faldende salg, mistede EF-erhvervsgrenen fordele ved stordrift, da dets faste omkostninger pr. produceret enhed steg betragteligt. Fra 2004 var EF-erhvervsgrenen desuden ikke i stand til at fastsætte sine priser på det niveau, der krævedes af visse stigende omkostninger. Begge disse faktorer medførte et betydeligt fald i rentabiliteten i undersøgelsesperioden.

| (109) | Investeringerne viste en positiv tendens på grund af de miljøkrav EF-erhvervsgrenen skal opfylde. Aktiernes tendens var også positiv (de faldt i værdi med 47 % i løbet af den betragtede periode, men dette skyldtes hovedsagelig det dramatiske fald i produktionen). Alle andre skadesindikatorer bekræfter EF-erhvervsgrenens negative situation. Investeringsafkastet og likviditeten var negativ, og produktiviteten faldt. |
| --- | --- |

(109)

Investeringerne viste en positiv tendens på grund af de miljøkrav EF-erhvervsgrenen skal opfylde. Aktiernes tendens var også positiv (de faldt i værdi med 47 % i løbet af den betragtede periode, men dette skyldtes hovedsagelig det dramatiske fald i produktionen). Alle andre skadesindikatorer bekræfter EF-erhvervsgrenens negative situation. Investeringsafkastet og likviditeten var negativ, og produktiviteten faldt.

| (110) | På baggrund af ovenstående kan det konkluderes, at EF-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5. |
| --- | --- |

(110)

På baggrund af ovenstående kan det konkluderes, at EF-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5.

5.   ÅRSAGSSAMMENHÆNG

5.1.   Indledning

| (111) | I overensstemmelse med artikel 3, stk. 6 og 7, i grundforordningen har Kommissionen undersøgt, om dumpingimporten af ferrosilicium med oprindelse i de pågældende lande har forvoldt EF-erhvervsgrenen skade i et omfang, der kan betegnes som væsentligt. Andre kendte faktorer end dumpingimporten, der samtidig kunne have tilføjet EF-erhvervsgrenen skade, blev også undersøgt for at sikre, at en eventuel skade forårsaget af disse andre faktorer ikke blev tilskrevet dumpingimporten. |
| --- | --- |

(111)

I overensstemmelse med artikel 3, stk. 6 og 7, i grundforordningen har Kommissionen undersøgt, om dumpingimporten af ferrosilicium med oprindelse i de pågældende lande har forvoldt EF-erhvervsgrenen skade i et omfang, der kan betegnes som væsentligt. Andre kendte faktorer end dumpingimporten, der samtidig kunne have tilføjet EF-erhvervsgrenen skade, blev også undersøgt for at sikre, at en eventuel skade forårsaget af disse andre faktorer ikke blev tilskrevet dumpingimporten.

5.2.   Dumpingimportens virkning

| (112) | Mellem 2003 og undersøgelsesperioden steg mængden af dumpingimporten betragteligt med 237 %, og den hertil svarende markedsandel steg med 35,8 procentpoint. Gennemsnitsprisen for denne import steg med 3 % mellem 2003 og undersøgelsesperioden, men var betydeligt lavere end EF-erhvervsgrenens priser i samme periode. I undersøgelsesperioden underbød gennemsnitsprisen for dumpingimporten desuden EF-erhvervsgrenens priser med 3,7-11 %, alt efter hvilken eksporterende producent det drejede sig om, med undtagelse af tre samarbejdende eksporterende producenter, for hvilke der ikke kunne konstateres underbud. Desuden blev EF-erhvervsgrenens priser trykket. |
| --- | --- |

(112)

Mellem 2003 og undersøgelsesperioden steg mængden af dumpingimporten betragteligt med 237 %, og den hertil svarende markedsandel steg med 35,8 procentpoint. Gennemsnitsprisen for denne import steg med 3 % mellem 2003 og undersøgelsesperioden, men var betydeligt lavere end EF-erhvervsgrenens priser i samme periode. I undersøgelsesperioden underbød gennemsnitsprisen for dumpingimporten desuden EF-erhvervsgrenens priser med 3,7-11 %, alt efter hvilken eksporterende producent det drejede sig om, med undtagelse af tre samarbejdende eksporterende producenter, for hvilke der ikke kunne konstateres underbud. Desuden blev EF-erhvervsgrenens priser trykket.

| (113) | Den betydelige stigning i importmængden fra de pågældende lande til meget lave priser eller dumpingpriser og importens erobring af markedsandele i den betragtede periode faldt sammen med forværringen af EF-erhvervsgrenens situation i samme periode, især med hensyn til rentabilitet, salgsmængder, markedsandele, produktion, kapacitetsudnyttelse, likviditet, afkast af investeringer og beskæftigelse. Desuden var EF-erhvervsgrenen ikke i stand til at hæve sine priser til et niveau, der kunne have dækket alle dens omkostninger, da dens salgspriser i undersøgelsesperioden blev underbudt af dumpingimporten. |
| --- | --- |

(113)

Den betydelige stigning i importmængden fra de pågældende lande til meget lave priser eller dumpingpriser og importens erobring af markedsandele i den betragtede periode faldt sammen med forværringen af EF-erhvervsgrenens situation i samme periode, især med hensyn til rentabilitet, salgsmængder, markedsandele, produktion, kapacitetsudnyttelse, likviditet, afkast af investeringer og beskæftigelse. Desuden var EF-erhvervsgrenen ikke i stand til at hæve sine priser til et niveau, der kunne have dækket alle dens omkostninger, da dens salgspriser i undersøgelsesperioden blev underbudt af dumpingimporten.

| (114) | Det konkluderes derfor foreløbigt, at dumpingimporten har haft en betydelig negativ indvirkning på EF-erhvervsgrenens situation. |
| --- | --- |

(114)

Det konkluderes derfor foreløbigt, at dumpingimporten har haft en betydelig negativ indvirkning på EF-erhvervsgrenens situation.

5.3.   Andre faktorers indvirkning

5.3.1.   Import fra andre tredjelande

| (115) | Analysen af importen fra alle tredjelande foruden de pågældende lande blev baseret på data fra Eurostat. For Norges vedkommende kunne disse data krydskontrolleres med oplysninger leveret af producenterne med Norge i rollen som referenceland, og de bekræftede pålideligheden af Eurostats data. |
| --- | --- |

(115)

Analysen af importen fra alle tredjelande foruden de pågældende lande blev baseret på data fra Eurostat. For Norges vedkommende kunne disse data krydskontrolleres med oplysninger leveret af producenterne med Norge i rollen som referenceland, og de bekræftede pålideligheden af Eurostats data.

| (116) | Den samlede import fra alle andre tredjelande faldt i den betragtede periode med ca. 45 %, dvs. fra ca. 477 400 tons i 2003 til ca. 264 600 i undersøgelsesperioden. Den hertil svarende markedsandel faldt fra 54,8 % til 30 %. I samme periode faldt priserne på disse importerede varer med 7 % (fra 609 EUR/ton i 2003 til 653 EUR/ton i undersøgelsesperioden). Gennemsnitsprisen for denne import lå i hele den betragtede periode over gennemsnitsprisen for importen fra de pågældende lande og en smule lavere end EF-erhvervsgrenens (2,3 % til 5,7 %) i samme periode. De vigtigste kilder til importen fra andre tredjelande i undersøgelsesperioden var Norge, Island og Venezuela. | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Import fra andre tredjelande end de pågældende lande (i ton) | 477 397 | 470 253 | 354 883 | 264 570 |
| Indeks | 100 | 99 | 74 | 55 |
| Markedsandel | 54,8 % | 50,9 % | 40,2 % | 30 % |
| Salgspris pr. enhed (EUR/ton) | 609 | 646 | 659 | 653 |
| Indeks | 100 | 106 | 108 | 107 |

(116)

Den samlede import fra alle andre tredjelande faldt i den betragtede periode med ca. 45 %, dvs. fra ca. 477 400 tons i 2003 til ca. 264 600 i undersøgelsesperioden. Den hertil svarende markedsandel faldt fra 54,8 % til 30 %. I samme periode faldt priserne på disse importerede varer med 7 % (fra 609 EUR/ton i 2003 til 653 EUR/ton i undersøgelsesperioden). Gennemsnitsprisen for denne import lå i hele den betragtede periode over gennemsnitsprisen for importen fra de pågældende lande og en smule lavere end EF-erhvervsgrenens (2,3 % til 5,7 %) i samme periode. De vigtigste kilder til importen fra andre tredjelande i undersøgelsesperioden var Norge, Island og Venezuela.

2003

2004

2005

UP

Import fra andre tredjelande end de pågældende lande (i ton)

477 397

470 253

354 883

264 570

Indeks

100

99

74

55

Markedsandel

54,8 %

50,9 %

40,2 %

30 %

Salgspris pr. enhed (EUR/ton)

609

646

659

653

Indeks

100

106

108

107

5.3.1.1.   Norge

| (117) | Udviklingen i importen fra Norge fulgte i et vist omfang EF-erhvervsgrenens mønster, idet den faldt betragteligt med hensyn til mængde og markedsandel. I løbet af undersøgelsesperioden var gennemsnitsprisen for importen fra Norge på 686 EUR/ton. Dette betyder, at norske varer var betydeligt dyrere end varer importeret fra de pågældende lande og lå på samme prisniveau som de varer, EF-erhvervsgrenen solgte. Det kan derfor konkluderes, at importen fra Norge ikke bidrog til den væsentlige skade, som EF-erhvervsgrenen har lidt. | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Import fra Norge (mængde i ton) | 186 429 | 274 130 | 185 334 | 90 381 |
| Indeks | 100 | 147 | 99 | 48 |
| Salgspris pr. enhed i Norge
  (EUR/ton) | 669 | 668 | 650 | 686 |
| Indeks | 100 | 100 | 97 | 103 |
| Markedsandel | 21 % | 30 % | 21 % | 10 % |

(117)

Udviklingen i importen fra Norge fulgte i et vist omfang EF-erhvervsgrenens mønster, idet den faldt betragteligt med hensyn til mængde og markedsandel. I løbet af undersøgelsesperioden var gennemsnitsprisen for importen fra Norge på 686 EUR/ton. Dette betyder, at norske varer var betydeligt dyrere end varer importeret fra de pågældende lande og lå på samme prisniveau som de varer, EF-erhvervsgrenen solgte. Det kan derfor konkluderes, at importen fra Norge ikke bidrog til den væsentlige skade, som EF-erhvervsgrenen har lidt.

2003

2004

2005

UP

Import fra Norge (mængde i ton)

186 429

274 130

185 334

90 381

Indeks

100

147

99

48

Salgspris pr. enhed i Norge

(EUR/ton)

669

668

650

686

Indeks

100

100

97

103

Markedsandel

21 %

30 %

21 %

10 %

5.3.1.2.   Island

| (118) | I den betragtede periode steg importen fra Island med 16 %, og markedsandelen for denne import steg med 1,2 procentpoint (UP = 9,3 %). Denne udvikling kan i en vis udstrækning tilskrives den omstændighed, at en større norsk producent flyttede en del af sin produktion til Island, hvor betingelserne for produktion af ferrosilicium var mere gunstige. Mens den gennemsnitlige pris på importen fra Island i undersøgelsesperioden lå under EF-erhvervsgrenens, lå den et pænt stykke over den gennemsnitlige pris for importen fra de pågældende lande (12 % højere). Det kan derfor ikke udelukkes, at importen fra Island kan have haft en indvirkning på EF-erhvervsgrenens negative situation, men denne virkning kan ikke betragtes som væsentlig, når mængder og priser for dumpingimporten tages i betragtning. | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Import fra Island (mængde i ton) | 70 506 | 86 120 | 70 607 | 81 881 |
| Indeks | 100 | 122 | 100 | 116 |
| Salgspris pr. enhed i Island
  (EUR/ton) | 645 | 612 | 675 | 643 |
| Indeks | 100 | 95 | 105 | 100 |
| Markedsandel | 8,1 % | 9,3 % | 8,0 % | 9,3 % |

(118)

I den betragtede periode steg importen fra Island med 16 %, og markedsandelen for denne import steg med 1,2 procentpoint (UP = 9,3 %). Denne udvikling kan i en vis udstrækning tilskrives den omstændighed, at en større norsk producent flyttede en del af sin produktion til Island, hvor betingelserne for produktion af ferrosilicium var mere gunstige. Mens den gennemsnitlige pris på importen fra Island i undersøgelsesperioden lå under EF-erhvervsgrenens, lå den et pænt stykke over den gennemsnitlige pris for importen fra de pågældende lande (12 % højere). Det kan derfor ikke udelukkes, at importen fra Island kan have haft en indvirkning på EF-erhvervsgrenens negative situation, men denne virkning kan ikke betragtes som væsentlig, når mængder og priser for dumpingimporten tages i betragtning.

2003

2004

2005

UP

Import fra Island (mængde i ton)

70 506

86 120

70 607

81 881

Indeks

100

122

100

116

Salgspris pr. enhed i Island

(EUR/ton)

645

612

675

643

Indeks

100

95

105

100

Markedsandel

8,1 %

9,3 %

8,0 %

9,3 %

5.3.1.3.   Brasilien

| (119) | Det tredjevigtigste af de tredjelande, der ikke er omfattet af denne undersøgelse, hvad angår mængden af importen i undersøgelsesperioden, var Brasilien. Importen fra Brasilien faldt med 11 %, hvad angår mængden, mens dens markedsandel faldt med 0,4 % i den betragtede periode. I hele den betragtede periode lå den gennemsnitlige pris for importen fra Brasilien betragteligt over EF-erhvervsgrenens. Det kan derfor konkluderes, at importen fra Brasilien ikke bidrog til den væsentlige skade, som EF-erhvervsgrenen har lidt. | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Import fra Brasilien (mængde i ton) | 29 902 | 25 028 | 24 117 | 26 491 |
| Indeks | 100 | 84 | 81 | 89 |
| Salgspris pr. enhed i Brasilien
  (EUR/ton) | 686 | 732 | 756 | 732 |
| Indeks | 100 | 107 | 110 | 107 |
| Markedsandel | 3,4 % | 2,7 % | 2,7 % | 3,0 % |

(119)

Det tredjevigtigste af de tredjelande, der ikke er omfattet af denne undersøgelse, hvad angår mængden af importen i undersøgelsesperioden, var Brasilien. Importen fra Brasilien faldt med 11 %, hvad angår mængden, mens dens markedsandel faldt med 0,4 % i den betragtede periode. I hele den betragtede periode lå den gennemsnitlige pris for importen fra Brasilien betragteligt over EF-erhvervsgrenens. Det kan derfor konkluderes, at importen fra Brasilien ikke bidrog til den væsentlige skade, som EF-erhvervsgrenen har lidt.

2003

2004

2005

UP

Import fra Brasilien (mængde i ton)

29 902

25 028

24 117

26 491

Indeks

100

84

81

89

Salgspris pr. enhed i Brasilien

(EUR/ton)

686

732

756

732

Indeks

100

107

110

107

Markedsandel

3,4 %

2,7 %

2,7 %

3,0 %

5.3.1.4.   Venezuela

| (120) | Importen fra Venezuela steg med 140 %, og markedsandelen for denne import steg med 1,3 procentpoint i den betragtede periode for dermed at nå op på 2,2 % i undersøgelsesperioden. Denne import kunne kun noteres i væsentlige mængder i løbet af undersøgelsesperioden, idet den i andre år inden for den betragtede periode lå under 1 %. Samlet set forblev Venezuela imidlertid en meget beskeden aktør på markedet i Fællesskabet. Mens den gennemsnitlige pris på importen fra Venezuela i undersøgelsesperioden lå under EF-erhvervsgrenens, lå den et pænt stykke over den gennemsnitlige pris for importen fra de pågældende lande (9 % højere). Det kan derfor ikke udelukkes, at denne import kan have haft en indvirkning på EF-erhvervsgrenens negative situation, men denne virkning kan ikke betragtes som væsentlig, når mængder og priser for dumpingimporten tages i betragtning. | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Import fra Venezuela (mængde ton) | 8 255 | 0 | 4 489 | 19 787 |
| Indeks | 100 | 0 | 54 | 240 |
| Salgspris pr. enhed i Venezuela
  (EUR/ton) | 706 | 0 | 712 | 626 |
| Indeks | 100 | 0 | 101 | 89 |
| Markedsandel | 0,9 % | 0 % | 0,5 % | 2,2 % |

(120)

Importen fra Venezuela steg med 140 %, og markedsandelen for denne import steg med 1,3 procentpoint i den betragtede periode for dermed at nå op på 2,2 % i undersøgelsesperioden. Denne import kunne kun noteres i væsentlige mængder i løbet af undersøgelsesperioden, idet den i andre år inden for den betragtede periode lå under 1 %. Samlet set forblev Venezuela imidlertid en meget beskeden aktør på markedet i Fællesskabet. Mens den gennemsnitlige pris på importen fra Venezuela i undersøgelsesperioden lå under EF-erhvervsgrenens, lå den et pænt stykke over den gennemsnitlige pris for importen fra de pågældende lande (9 % højere). Det kan derfor ikke udelukkes, at denne import kan have haft en indvirkning på EF-erhvervsgrenens negative situation, men denne virkning kan ikke betragtes som væsentlig, når mængder og priser for dumpingimporten tages i betragtning.

2003

2004

2005

UP

Import fra Venezuela (mængde ton)

8 255

0

4 489

19 787

Indeks

100

0

54

240

Salgspris pr. enhed i Venezuela

(EUR/ton)

706

0

712

626

Indeks

100

0

101

89

Markedsandel

0,9 %

0 %

0,5 %

2,2 %

| (121) | På denne baggrund konkluderes det, at importen fra andre tredjelande ikke har bidraget væsentligt til den skade, der er forvoldt EF-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(121)

På denne baggrund konkluderes det, at importen fra andre tredjelande ikke har bidraget væsentligt til den skade, der er forvoldt EF-erhvervsgrenen.

5.3.2.   Konkurrence fra de øvrige EF-producenter

| (122) | Som nævnt i betragtning 77, samarbejdede en enkelt EF-producent ikke i forbindelse med undersøgelsen. På grundlag af de oplysninger, der er indhentet i løbet af undersøgelsen fra de samarbejdende producenter, skønnes denne virksomheds salgsmængde og dens markedsandele i Fællesskabet i den betragtede periode at have befundet sig stabilt på et ubetydeligt niveau. Denne producent forøgede desuden ikke sin salgsmængde og markedsandel på bekostning af EF-erhvervsgrenen. Der forelå ingen oplysninger om priserne hos denne EF-producent. |
| --- | --- |

(122)

Som nævnt i betragtning 77, samarbejdede en enkelt EF-producent ikke i forbindelse med undersøgelsen. På grundlag af de oplysninger, der er indhentet i løbet af undersøgelsen fra de samarbejdende producenter, skønnes denne virksomheds salgsmængde og dens markedsandele i Fællesskabet i den betragtede periode at have befundet sig stabilt på et ubetydeligt niveau. Denne producent forøgede desuden ikke sin salgsmængde og markedsandel på bekostning af EF-erhvervsgrenen. Der forelå ingen oplysninger om priserne hos denne EF-producent.

| (123) | I betragtning af ovennævnte og de manglende oplysninger om det modsatte konkluderes det, at sidstnævnte EF-producent ikke har bidraget til den skade, som EF-erhvervsgrenen har lidt. |
| --- | --- |

(123)

I betragtning af ovennævnte og de manglende oplysninger om det modsatte konkluderes det, at sidstnævnte EF-producent ikke har bidraget til den skade, som EF-erhvervsgrenen har lidt.

5.3.3.   Udviklingen i efterspørgslen

| (124) | Hvad angår udviklingen i efterspørgslen var det åbenbare forbrug af ferrosilicium på markedet i Fællesskabet med undtagelse af 2004 ganske stabilt i den betragtede periode. Den væsentlige skade, som er forvoldt EF-erhvervsgrenen, kan derfor ikke tilskrives faldende efterspørgsel på markedet i Fællesskabet. |
| --- | --- |

(124)

Hvad angår udviklingen i efterspørgslen var det åbenbare forbrug af ferrosilicium på markedet i Fællesskabet med undtagelse af 2004 ganske stabilt i den betragtede periode. Den væsentlige skade, som er forvoldt EF-erhvervsgrenen, kan derfor ikke tilskrives faldende efterspørgsel på markedet i Fællesskabet.

5.3.4.   EF-erhvervsgrenens eksportresultater

| (125) | Undersøgelsen viste, at der for EF-erhvervsgrenens salg uden for Fællesskabet i den betragtede periode kunne noteres en samlet stigning på 69 %, hvad angår mængde. I samme periode var den gennemsnitlige salgspris pr. enhed 22 % højere end på markedet i Fællesskabet. Eksportens procentvise andel af EF-erhvervsgrenens samlede salgsmængde forblev imidlertid relativt lav (ca. 3,1 % i forhold til produktionen) i den betragtede periode. Det konkluderes derfor, at eksporten ikke på nogen måde kan have bidraget til den skade, som EF-erhvervsgrenen har lidt. |
| --- | --- |

(125)

Undersøgelsen viste, at der for EF-erhvervsgrenens salg uden for Fællesskabet i den betragtede periode kunne noteres en samlet stigning på 69 %, hvad angår mængde. I samme periode var den gennemsnitlige salgspris pr. enhed 22 % højere end på markedet i Fællesskabet. Eksportens procentvise andel af EF-erhvervsgrenens samlede salgsmængde forblev imidlertid relativt lav (ca. 3,1 % i forhold til produktionen) i den betragtede periode. Det konkluderes derfor, at eksporten ikke på nogen måde kan have bidraget til den skade, som EF-erhvervsgrenen har lidt.

5.3.5.   Valutakurssvingninger

| (126) | Visse interesserede parter hævdede, at det har gavnet importen af ferrosilicium til Fællesskabet, at US-dollar har mistet værdi i forhold til euroen. Mellem 2003 og 2004 faldt US-dollaren rent faktisk 9,7 over for euroen. Fra 2004 og frem til slutningen af undersøgelsesperioden faldt US-dollaren kun 2,7 % over for euroen. Hverken udviklingen i EF-erhvervsgrenens priser eller importmængden fra de pågældende lande eller fra andre tredjelande afspejler US-dollarens temmelig store fald i forhold til euroen. |
| --- | --- |

(126)

Visse interesserede parter hævdede, at det har gavnet importen af ferrosilicium til Fællesskabet, at US-dollar har mistet værdi i forhold til euroen. Mellem 2003 og 2004 faldt US-dollaren rent faktisk 9,7 over for euroen. Fra 2004 og frem til slutningen af undersøgelsesperioden faldt US-dollaren kun 2,7 % over for euroen. Hverken udviklingen i EF-erhvervsgrenens priser eller importmængden fra de pågældende lande eller fra andre tredjelande afspejler US-dollarens temmelig store fald i forhold til euroen.

| (127) | Derfor må US-dollarens fald i forhold til euroen betragtes som uden betydning og kan ikke betragtes som en væsentlig årsag til EF-erhvervsgrenens tab af markedsandele. Det konkluderedes derfor foreløbigt, at styrkelsen af euroen i forhold til US-dollar ikke havde forvoldt EF-erhvervsgrenen væsentlig skade, og påstanden blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(127)

Derfor må US-dollarens fald i forhold til euroen betragtes som uden betydning og kan ikke betragtes som en væsentlig årsag til EF-erhvervsgrenens tab af markedsandele. Det konkluderedes derfor foreløbigt, at styrkelsen af euroen i forhold til US-dollar ikke havde forvoldt EF-erhvervsgrenen væsentlig skade, og påstanden blev derfor afvist.

| (128) | Som allerede bekendt skal undersøgelsen fastslå, om dumpingimporten (udtrykt i priser og mængder) har forvoldt væsentlig skade for EF-erhvervsgrenen, eller om en sådan væsentlig skade skyldtes andre faktorer. I den forbindelse fremgår det af grundforordningens artikel 3, stk. 6, at det skal dokumenteres, at dumpingimportens prisniveau forårsager skade. Den omhandler derfor kun forskelle mellem prisniveauer, og der findes således intet krav om en analyse af de faktorer, der påvirker prisniveauet. |
| --- | --- |

(128)

Som allerede bekendt skal undersøgelsen fastslå, om dumpingimporten (udtrykt i priser og mængder) har forvoldt væsentlig skade for EF-erhvervsgrenen, eller om en sådan væsentlig skade skyldtes andre faktorer. I den forbindelse fremgår det af grundforordningens artikel 3, stk. 6, at det skal dokumenteres, at dumpingimportens prisniveau forårsager skade. Den omhandler derfor kun forskelle mellem prisniveauer, og der findes således intet krav om en analyse af de faktorer, der påvirker prisniveauet.

| (129) | Ovenstående bekræftes også af ordlyden i grundforordningens artikel 3, stk. 7, der henviser til andre kendte faktorer end dumpingimporten. Listen over de andre kendte faktorer i denne artikel indeholder således ingen henvisning til nogen faktor, der påvirker dumpingimportens prisniveau. Hvis eksporten foregår til dumpingpriser, og selv om den har nydt godt af en gunstig udvikling i vekselkurserne, er det altså vanskeligt at se, hvorledes den gunstige udvikling i sådanne vekselkurser kan udgøre en anden skadesfaktor. |
| --- | --- |

(129)

Ovenstående bekræftes også af ordlyden i grundforordningens artikel 3, stk. 7, der henviser til andre kendte faktorer end dumpingimporten. Listen over de andre kendte faktorer i denne artikel indeholder således ingen henvisning til nogen faktor, der påvirker dumpingimportens prisniveau. Hvis eksporten foregår til dumpingpriser, og selv om den har nydt godt af en gunstig udvikling i vekselkurserne, er det altså vanskeligt at se, hvorledes den gunstige udvikling i sådanne vekselkurser kan udgøre en anden skadesfaktor.

| (130) | Analysen af de faktorer, der påvirker dumpingimportens prisniveau, uanset om det er forskelle i vekselkurser eller andet, kan således ikke tillægges afgørende betydning og ville være mere vidtgående end det, der kræves i grundforordningen. På dette grundlag afvistes påstandene vedrørende vekselkursernes udsving foreløbigt. |
| --- | --- |

(130)

Analysen af de faktorer, der påvirker dumpingimportens prisniveau, uanset om det er forskelle i vekselkurser eller andet, kan således ikke tillægges afgørende betydning og ville være mere vidtgående end det, der kræves i grundforordningen. På dette grundlag afvistes påstandene vedrørende vekselkursernes udsving foreløbigt.

5.3.6.   Andre faktorer

| (131) | Adskillige brugere og importører fremførte, at EF-erhvervsgrenen lider skade som følge af de høje produktionsomkostninger i forbindelse med især de højere elektricitetsomkostninger, der især gør sig gældende i Europa. |
| --- | --- |

(131)

Adskillige brugere og importører fremførte, at EF-erhvervsgrenen lider skade som følge af de høje produktionsomkostninger i forbindelse med især de højere elektricitetsomkostninger, der især gør sig gældende i Europa.

| (132) | Det er korrekt, at elektricitetsomkostningerne udgør en stor del af omkostningerne ved produktionen af den pågældende vare, fremgik det også af undersøgelsen, at energipriserne steg på verdensplan, herunder i de pågældende lande — i nogle tilfælde mere end i Europa. |
| --- | --- |

(132)

Det er korrekt, at elektricitetsomkostningerne udgør en stor del af omkostningerne ved produktionen af den pågældende vare, fremgik det også af undersøgelsen, at energipriserne steg på verdensplan, herunder i de pågældende lande — i nogle tilfælde mere end i Europa.

| (133) | Energiaspektet kan således ikke bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den væsentlige skade, EF-erhvervsgrenen har lidt. |
| --- | --- |

(133)

Energiaspektet kan således ikke bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den væsentlige skade, EF-erhvervsgrenen har lidt.

| (134) | En berørt part fremførte, at EF-erhvervsgrenen selv har været skyld i den skade, den har lidt, ved at omlægge produktion fra ferrosilicium til andre legeringer, herunder især ferromangan og siliciummangan. |
| --- | --- |

(134)

En berørt part fremførte, at EF-erhvervsgrenen selv har været skyld i den skade, den har lidt, ved at omlægge produktion fra ferrosilicium til andre legeringer, herunder især ferromangan og siliciummangan.

| (135) | Undersøgelsen afslørede, at en sådan omlægning er mulig, hvis de pågældende ovne er teknisk udstyret med henblik på et sådant produktionsskift. EF-erhvervsgrenen råder kun over få sådanne ovne, hvilket begrænser dens muligheder for at omlægge produktionen i overensstemmelse med de aktuelle markedstendenser. Faktisk har kun tre EF-producenter sådanne ovne, men selv for dem vil en omlægning af produktionen være forbundet med høje omkostninger, idet produktionsapparatet skal tages ud af produktionen i de 14 dage, det kræver at rense og tilpasse udstyret til den nye produktionsproces. Endnu en begrænsende faktor ved omlægning af produktionen er problemerne ved at finde kilder til de råvarer, der kræves til produktionen af manganlegeringer, idet de få leverandører af sådanne materialer, der findes på verdensplan, befinder sig uden for Fællesskabet og opererer på basis af langsigtede kontrakter. På trods af disse begrænsninger gennemførtes der i 2004 en omlægning af produktionen på et tidspunkt, hvor der var mangel på manganlegeringer på markedet i Fællesskabet, samtidig med at der var tilstrækkelige forsyninger af ferrosilicium. |
| --- | --- |

(135)

Undersøgelsen afslørede, at en sådan omlægning er mulig, hvis de pågældende ovne er teknisk udstyret med henblik på et sådant produktionsskift. EF-erhvervsgrenen råder kun over få sådanne ovne, hvilket begrænser dens muligheder for at omlægge produktionen i overensstemmelse med de aktuelle markedstendenser. Faktisk har kun tre EF-producenter sådanne ovne, men selv for dem vil en omlægning af produktionen være forbundet med høje omkostninger, idet produktionsapparatet skal tages ud af produktionen i de 14 dage, det kræver at rense og tilpasse udstyret til den nye produktionsproces. Endnu en begrænsende faktor ved omlægning af produktionen er problemerne ved at finde kilder til de råvarer, der kræves til produktionen af manganlegeringer, idet de få leverandører af sådanne materialer, der findes på verdensplan, befinder sig uden for Fællesskabet og opererer på basis af langsigtede kontrakter. På trods af disse begrænsninger gennemførtes der i 2004 en omlægning af produktionen på et tidspunkt, hvor der var mangel på manganlegeringer på markedet i Fællesskabet, samtidig med at der var tilstrækkelige forsyninger af ferrosilicium.

| (136) | Det konkluderes, at den beslutning, visse EF-producenter traf, om at reducere produktionen ikke blev taget på frivilligt grundlag, således som den interesserede part hævder, men var forårsaget af dumpingimporten, som forhindrede EF-erhvervsgrenen i at foretage fortjenstgivende salg af samme vare. Derfor blev påstanden om selvpåført skade afvist. |
| --- | --- |

(136)

Det konkluderes, at den beslutning, visse EF-producenter traf, om at reducere produktionen ikke blev taget på frivilligt grundlag, således som den interesserede part hævder, men var forårsaget af dumpingimporten, som forhindrede EF-erhvervsgrenen i at foretage fortjenstgivende salg af samme vare. Derfor blev påstanden om selvpåført skade afvist.

5.4.   Konklusion om årsagssammenhæng

| (137) | Ovennævnte analyse viste, at der i den betragtede periode havde fundet en betragtelig stigning sted, hvad angår mængde og markedsandele, for importen med oprindelse i de pågældende lande. I løbet af undersøgelsesperioden underbød dumpingimporten desuden EF-erhvervsgrenens salgspriser. |
| --- | --- |

(137)

Ovennævnte analyse viste, at der i den betragtede periode havde fundet en betragtelig stigning sted, hvad angår mængde og markedsandele, for importen med oprindelse i de pågældende lande. I løbet af undersøgelsesperioden underbød dumpingimporten desuden EF-erhvervsgrenens salgspriser.

| (138) | Den øgede markedsandel for den billige import fra de pågældende lande faldt sammen med et betragteligt fald i EF-erhvervsgrenens salgsmængde og markedsandel. Desuden var EF-erhvervsgrenen ikke i stand til at hæve sine priser til et niveau, der kunne have dækket alle dens omkostninger, da dens salgspriser i undersøgelsesperioden blev underbudt af dumpingimporten. Dette resulterede blandt andet i betydelige tab for EF-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(138)

Den øgede markedsandel for den billige import fra de pågældende lande faldt sammen med et betragteligt fald i EF-erhvervsgrenens salgsmængde og markedsandel. Desuden var EF-erhvervsgrenen ikke i stand til at hæve sine priser til et niveau, der kunne have dækket alle dens omkostninger, da dens salgspriser i undersøgelsesperioden blev underbudt af dumpingimporten. Dette resulterede blandt andet i betydelige tab for EF-erhvervsgrenen.

| (139) | På den anden side har undersøgelsen af andre faktorer, som kunne have påført EF-erhvervsgrenen skade, vist, at ingen af disse faktorer kunne have haft en væsentlig negativ indflydelse på EF-erhvervsgrenens situation. |
| --- | --- |

(139)

På den anden side har undersøgelsen af andre faktorer, som kunne have påført EF-erhvervsgrenen skade, vist, at ingen af disse faktorer kunne have haft en væsentlig negativ indflydelse på EF-erhvervsgrenens situation.

| (140) | På baggrund af ovenstående analyse, hvor der blev skelnet behørigt mellem alle de kendte faktorer, der har betydning for EF-erhvervsgrenens situation, og de skadevoldende virkninger af dumpingimporten, konkluderes det foreløbigt, at importen fra de pågældende lande har forvoldt Fællesskabet væsentlig skade, jf. artikel 3, stk. 6, i grundforordningen. |
| --- | --- |

(140)

På baggrund af ovenstående analyse, hvor der blev skelnet behørigt mellem alle de kendte faktorer, der har betydning for EF-erhvervsgrenens situation, og de skadevoldende virkninger af dumpingimporten, konkluderes det foreløbigt, at importen fra de pågældende lande har forvoldt Fællesskabet væsentlig skade, jf. artikel 3, stk. 6, i grundforordningen.

6.   FÆLLESSKABETS INTERESSE

6.1.   Indledende bemærkning

| (141) | Kommissionen undersøgte i overensstemmelse med grundforordningens artikel 21, om der til trods for konklusionerne om skadevoldende dumping er tvingende årsager til at konkludere, at det ikke er i Fællesskabets interesse at indføre foranstaltninger i dette tilfælde. Fællesskabets interesser blev fastlagt på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, dvs. EF-erhvervsgrenens, importørernes, råvareleverandørernes og brugernes interesser. |
| --- | --- |

(141)

Kommissionen undersøgte i overensstemmelse med grundforordningens artikel 21, om der til trods for konklusionerne om skadevoldende dumping er tvingende årsager til at konkludere, at det ikke er i Fællesskabets interesse at indføre foranstaltninger i dette tilfælde. Fællesskabets interesser blev fastlagt på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, dvs. EF-erhvervsgrenens, importørernes, råvareleverandørernes og brugernes interesser.

6.2.   Undersøgelse

| (142) | For at vurdere de mulige virkninger af, at der indføres eller ikke indføres foranstaltninger, anmodede Kommissionen om oplysninger fra alle interesserede parter. Kommissionen sendte spørgeskemaer til de syv EF-producenter, tre råvareleverandører, 72 importører og 31 brugere af den pågældende vare. Seks EF-producenter, tre råvareleverandører, syv importører og otte brugere svarede. |
| --- | --- |

(142)

For at vurdere de mulige virkninger af, at der indføres eller ikke indføres foranstaltninger, anmodede Kommissionen om oplysninger fra alle interesserede parter. Kommissionen sendte spørgeskemaer til de syv EF-producenter, tre råvareleverandører, 72 importører og 31 brugere af den pågældende vare. Seks EF-producenter, tre råvareleverandører, syv importører og otte brugere svarede.

6.3.   EF-erhvervsgrenens interesser

6.3.1.   EF-erhvervsgrenens karakter og struktur

| (143) | EF-erhvervsgrenen er hovedsagelig sammensat af mellemstore virksomheder beliggende i seks medlemsstater (Spanien, Frankrig, Sverige, Slovenien, Slovakiet og Polen). EF-erhvervsgrenen beskæftigede omkring 1 153 personer i undersøgelsesperioden og købte sine råmaterialer fra leverandører i Fællesskabet, hvilket havde betydning for beskæftigelsesniveauet hos råvareleverandørerne. |
| --- | --- |

(143)

EF-erhvervsgrenen er hovedsagelig sammensat af mellemstore virksomheder beliggende i seks medlemsstater (Spanien, Frankrig, Sverige, Slovenien, Slovakiet og Polen). EF-erhvervsgrenen beskæftigede omkring 1 153 personer i undersøgelsesperioden og købte sine råmaterialer fra leverandører i Fællesskabet, hvilket havde betydning for beskæftigelsesniveauet hos råvareleverandørerne.

6.3.2.   Virkningerne for EF-erhvervsgrenen af, at der træffes henholdsvis ikke træffes foranstaltninger

| (144) | Den konstaterede skade har for EF-erhvervsgrenen bestået i en betragtelig nedgang i salgsmængden og i utilstrækkelige muligheder for at forhøje salgspriserne, hvilket har ført til tab. Det forventes, at mængden af solgt ferrosilicium solgt af EF-erhvervsgrenen vil øges ved indførelse af antidumpingtold. I et vist omfang vil priserne på markedet i Fællesskabet også stige. Dette vil gøre det muligt for EF-erhvervsgrenen at nå et acceptabelt rentabilitetsniveau. Det er imidlertid usandsynligt, at EF-erhvervsgrenens priser vil stige mere end moderat på grund af vilkårene for konkurrencen mellem EF-producenterne og tilstedeværelsen af andre importerede lavprisvarer, der ikke er genstand for antidumpingforanstaltninger. |
| --- | --- |

(144)

Den konstaterede skade har for EF-erhvervsgrenen bestået i en betragtelig nedgang i salgsmængden og i utilstrækkelige muligheder for at forhøje salgspriserne, hvilket har ført til tab. Det forventes, at mængden af solgt ferrosilicium solgt af EF-erhvervsgrenen vil øges ved indførelse af antidumpingtold. I et vist omfang vil priserne på markedet i Fællesskabet også stige. Dette vil gøre det muligt for EF-erhvervsgrenen at nå et acceptabelt rentabilitetsniveau. Det er imidlertid usandsynligt, at EF-erhvervsgrenens priser vil stige mere end moderat på grund af vilkårene for konkurrencen mellem EF-producenterne og tilstedeværelsen af andre importerede lavprisvarer, der ikke er genstand for antidumpingforanstaltninger.

| (145) | Det vil kunne genskabe loyale konkurrencevilkår på markedet, hvis der indføres foranstaltninger. Det skal bemærkes, at EF-erhvervsgrenens tab i vidt omfang skyldes, at den har vanskeligt ved at konkurrere med lavprisdumpingimporten med oprindelse i de pågældende lande. Indføres der foranstaltninger, vil EF-erhvervsgrenen være i stand til at genvinde i det mindste en del af den tabte markedsandel med efterfølgende positive virkninger for rentabiliteten. |
| --- | --- |

(145)

Det vil kunne genskabe loyale konkurrencevilkår på markedet, hvis der indføres foranstaltninger. Det skal bemærkes, at EF-erhvervsgrenens tab i vidt omfang skyldes, at den har vanskeligt ved at konkurrere med lavprisdumpingimporten med oprindelse i de pågældende lande. Indføres der foranstaltninger, vil EF-erhvervsgrenen være i stand til at genvinde i det mindste en del af den tabte markedsandel med efterfølgende positive virkninger for rentabiliteten.

| (146) | Som nævnt led EF-erhvervsgrenen væsentlig skade på grund af dumpingimporten af varer med oprindelse i det pågældende land. Hvis der ikke træffes foranstaltninger, vil EF-erhvervsgrenens situation kunne blive yderligere forværret. Dette ville betyde yderligere tab af arbejdspladser og skade de investeringer, der er foretaget i de seneste år. De pristrykkende virkninger af dumpingimporten vil fortsat modvirke alle EF-erhvervsgrenens bestræbelser, navnlig på at genvinde et rentabelt niveau. Hvis der ikke træffes foranstaltninger, vil det bringe EF-erhvervsgrenens tilstedeværelse på længere sigt i fare, og det kan ikke udelukkes, at i det mindste nogle EF-producenter vil være nødt til at lukke på grund af konkurrencen fra dumpingimporten. |
| --- | --- |

(146)

Som nævnt led EF-erhvervsgrenen væsentlig skade på grund af dumpingimporten af varer med oprindelse i det pågældende land. Hvis der ikke træffes foranstaltninger, vil EF-erhvervsgrenens situation kunne blive yderligere forværret. Dette ville betyde yderligere tab af arbejdspladser og skade de investeringer, der er foretaget i de seneste år. De pristrykkende virkninger af dumpingimporten vil fortsat modvirke alle EF-erhvervsgrenens bestræbelser, navnlig på at genvinde et rentabelt niveau. Hvis der ikke træffes foranstaltninger, vil det bringe EF-erhvervsgrenens tilstedeværelse på længere sigt i fare, og det kan ikke udelukkes, at i det mindste nogle EF-producenter vil være nødt til at lukke på grund af konkurrencen fra dumpingimporten.

| (147) | Det kan konkluderes, at foranstaltninger forventes at være effektive med hensyn til at give EF-erhvervsgrenen mulighed for at overvinde virkningerne af den skadevoldende dumping, der afdækkets ved denne undersøgelse. |
| --- | --- |

(147)

Det kan konkluderes, at foranstaltninger forventes at være effektive med hensyn til at give EF-erhvervsgrenen mulighed for at overvinde virkningerne af den skadevoldende dumping, der afdækkets ved denne undersøgelse.

6.4.   De øvrige EF-producenters interesser

| (148) | Foruden EF-erhvervsgrenen findes der kun én producent i Fællesskabet. Da denne producent ikke har samarbejdet i forbindelse med undersøgelsen, og der dermed ikke foreligger præcise data vedrørende denne virksomheds aktiviteter, skønnes det på grundlag af oplysninger fra EF-producenter, der har samarbejdet i forbindelse med undersøgelsen, at denne producents produktion tegner sig for 6-8 % af EF-erhvervsgrenens. Hvis der indføres antidumpingforanstaltninger, vil den positive udvikling for EF-erhvervsgrenen, der beskrives i betragtning 144, også kunne forventes for denne anden EF-producent. |
| --- | --- |

(148)

Foruden EF-erhvervsgrenen findes der kun én producent i Fællesskabet. Da denne producent ikke har samarbejdet i forbindelse med undersøgelsen, og der dermed ikke foreligger præcise data vedrørende denne virksomheds aktiviteter, skønnes det på grundlag af oplysninger fra EF-producenter, der har samarbejdet i forbindelse med undersøgelsen, at denne producents produktion tegner sig for 6-8 % af EF-erhvervsgrenens. Hvis der indføres antidumpingforanstaltninger, vil den positive udvikling for EF-erhvervsgrenen, der beskrives i betragtning 144, også kunne forventes for denne anden EF-producent.

| (149) | Det konkluderes, at den resterende EF-producent absolut vil drage fordel af indførelsen af antidumpingforanstaltninger. |
| --- | --- |

(149)

Det konkluderes, at den resterende EF-producent absolut vil drage fordel af indførelsen af antidumpingforanstaltninger.

6.5.   Råvareleverandørernes interesser

| (150) | Der blev modtaget tre besvarelser af spørgeskemaet fra EF-erhvervsgrenens leverandører af råvarer, elektricitet, kvartsit og koks. |
| --- | --- |

(150)

Der blev modtaget tre besvarelser af spørgeskemaet fra EF-erhvervsgrenens leverandører af råvarer, elektricitet, kvartsit og koks.

| (151) | Hvis der indføres foranstaltninger, og EF-erhvervsgrenen genvinder sine tabte markedsandele, vil leverandører af råvarer også kunne sælge mere af deres varer. Da råvarer udgør størstedelen af disse selskabers omsætning, vil dette sandsynligvis kunne forbedre råvareleverandørernes økonomiske situation. |
| --- | --- |

(151)

Hvis der indføres foranstaltninger, og EF-erhvervsgrenen genvinder sine tabte markedsandele, vil leverandører af råvarer også kunne sælge mere af deres varer. Da råvarer udgør størstedelen af disse selskabers omsætning, vil dette sandsynligvis kunne forbedre råvareleverandørernes økonomiske situation.

| (152) | Hvis der ikke indføres foranstaltninger, vil EF-erhvervsgrenens salg fortsat falde og dermed også dens efterspørgsel på råvarer. Dette vil med stor sandsynlighed påvirke råvareleverandørernes rentabilitet i negativ retning. |
| --- | --- |

(152)

Hvis der ikke indføres foranstaltninger, vil EF-erhvervsgrenens salg fortsat falde og dermed også dens efterspørgsel på råvarer. Dette vil med stor sandsynlighed påvirke råvareleverandørernes rentabilitet i negativ retning.

6.6.   Importørernes interesser

| (153) | Der blev modtaget syv besvarelser af spørgeskemaet fra importører. De syv samarbejdende importører repræsenterede 12,7 % af det samlede forbrug af ferrosilicium i Fællesskabet i den betragtede periode. De var alle imod indførelsen af foranstaltninger. |
| --- | --- |

(153)

Der blev modtaget syv besvarelser af spørgeskemaet fra importører. De syv samarbejdende importører repræsenterede 12,7 % af det samlede forbrug af ferrosilicium i Fællesskabet i den betragtede periode. De var alle imod indførelsen af foranstaltninger.

| (154) | Importørernes profitmargen for salget af den pågældende vare er på basis af et vejet gennemsnit 6 %. De vil således kunne bære en del af en mulig prisforhøjelse og føre en del af den videre til kunderne. Da det vejede gennemsnit for de afgifter, der vil blive pålagt selskaber, der opererer på markedsøkonomiske vilkår, er forholdsvis lavt, og der er andre forsyningskilder til rådighed, som ikke er omfattet af told, vil en eventuel prisstigning under alle omstændigheder blive begrænset. |
| --- | --- |

(154)

Importørernes profitmargen for salget af den pågældende vare er på basis af et vejet gennemsnit 6 %. De vil således kunne bære en del af en mulig prisforhøjelse og føre en del af den videre til kunderne. Da det vejede gennemsnit for de afgifter, der vil blive pålagt selskaber, der opererer på markedsøkonomiske vilkår, er forholdsvis lavt, og der er andre forsyningskilder til rådighed, som ikke er omfattet af told, vil en eventuel prisstigning under alle omstændigheder blive begrænset.

| (155) | Dette støttedes af en samarbejdsvillig importør, som bekræftede, at Ukraine, som før var den største eksportør af den pågældende vare, har ledig kapacitet, som vil kunne genetableres i tilfælde af mere gunstige markedsbetingelser. |
| --- | --- |

(155)

Dette støttedes af en samarbejdsvillig importør, som bekræftede, at Ukraine, som før var den største eksportør af den pågældende vare, har ledig kapacitet, som vil kunne genetableres i tilfælde af mere gunstige markedsbetingelser.

| (156) | Samme importør bekræftede, at virksomhedens vigtigste leverandør i Europa uden for EU, lukkede sin produktion i august 2005, men startede den igen i begyndelsen af 2007 med en kapacitetsudnyttelse på 80 %. Det forventes, at denne producent vil kunne genetablere sin fulde kapacitet, hvilket vil gøre yderligere 100 000 ton af den pågældende vare tilgængelig. |
| --- | --- |

(156)

Samme importør bekræftede, at virksomhedens vigtigste leverandør i Europa uden for EU, lukkede sin produktion i august 2005, men startede den igen i begyndelsen af 2007 med en kapacitetsudnyttelse på 80 %. Det forventes, at denne producent vil kunne genetablere sin fulde kapacitet, hvilket vil gøre yderligere 100 000 ton af den pågældende vare tilgængelig.

| (157) | I betragtning af at importen af den pågældende vare fra de lande, der er omfattet af undersøgelsen, i gennemsnit udgør ca. 12 % af importørernes samlede omsætning, vil importørernes økonomiske situation ikke blive alvorligt påvirket af indførelsen af told. |
| --- | --- |

(157)

I betragtning af at importen af den pågældende vare fra de lande, der er omfattet af undersøgelsen, i gennemsnit udgør ca. 12 % af importørernes samlede omsætning, vil importørernes økonomiske situation ikke blive alvorligt påvirket af indførelsen af told.

| (158) | På grundlag af ovenstående blev det foreløbigt konkluderet, at eventuelle virkninger af antidumpingforanstaltningerne sandsynligvis ikke vil blive væsentlige for importørerne. |
| --- | --- |

(158)

På grundlag af ovenstående blev det foreløbigt konkluderet, at eventuelle virkninger af antidumpingforanstaltningerne sandsynligvis ikke vil blive væsentlige for importørerne.

6.7.   Brugernes interesser

| (159) | Der blev modtaget otte besvarelser af spørgeskemaet fra brugerne og en redegørelse fra en brugersammenslutning. Der blev foretaget et kontrolbesøg hos det selskab, der købte den største mængde ferrosilicium i undersøgelsesperioden. De otte samarbejdsvillige brugere repræsenterede ca. 24 % af Fællesskabets samlede forbrug i undersøgelsesperioden. Alle de samarbejdsvillige brugere har taget stilling imod antidumpingtold af frygt for at miste en billig forsyningskilde, hvilket ville skade deres konkurrenceevne i de følgende produktionsled i forhold til konkurrenter fra tredjelande. |
| --- | --- |

(159)

Der blev modtaget otte besvarelser af spørgeskemaet fra brugerne og en redegørelse fra en brugersammenslutning. Der blev foretaget et kontrolbesøg hos det selskab, der købte den største mængde ferrosilicium i undersøgelsesperioden. De otte samarbejdsvillige brugere repræsenterede ca. 24 % af Fællesskabets samlede forbrug i undersøgelsesperioden. Alle de samarbejdsvillige brugere har taget stilling imod antidumpingtold af frygt for at miste en billig forsyningskilde, hvilket ville skade deres konkurrenceevne i de følgende produktionsled i forhold til konkurrenter fra tredjelande.

| (160) | Brugere af ferrosilicium findes hovedsagelig i stålindustrien og støberier. Et ton stål indeholder ca. 3-4 kilogram ferrosilicium, mens et ton rustfrit stål indeholder ca. 20 kilogram ferrosilicium. På grundlag af spørgeskemabesvarelserne, et kontrolbesøg hos en bruger og oplysninger indgivet ved høringer blev det fastslået, at den højeste andel, ferrosilicium udgjorde i stålproducenternes samlede omkostninger, var 0,7 %. Gennemsnittet er imidlertid lavere; f.eks. udgør andelen for stålprofiler 0,6 %, for stålplader 0,59 %, for valsetråd 0,4 %, for koldtvalsede tynde plader 0,24 %, og for koldtvalset stål, galvaniserede og farvede stålprodukter, handelsstål og støbegods 0,14 %. |
| --- | --- |

(160)

Brugere af ferrosilicium findes hovedsagelig i stålindustrien og støberier. Et ton stål indeholder ca. 3-4 kilogram ferrosilicium, mens et ton rustfrit stål indeholder ca. 20 kilogram ferrosilicium. På grundlag af spørgeskemabesvarelserne, et kontrolbesøg hos en bruger og oplysninger indgivet ved høringer blev det fastslået, at den højeste andel, ferrosilicium udgjorde i stålproducenternes samlede omkostninger, var 0,7 %. Gennemsnittet er imidlertid lavere; f.eks. udgør andelen for stålprofiler 0,6 %, for stålplader 0,59 %, for valsetråd 0,4 %, for koldtvalsede tynde plader 0,24 %, og for koldtvalset stål, galvaniserede og farvede stålprodukter, handelsstål og støbegods 0,14 %.

| (161) | Nogle brugere bekræftede endda, at antidumpingforanstaltningerne ikke vil have stor virkning, da der er andre leverandører på markedet, som ikke er pålagt foranstaltninger. |
| --- | --- |

(161)

Nogle brugere bekræftede endda, at antidumpingforanstaltningerne ikke vil have stor virkning, da der er andre leverandører på markedet, som ikke er pålagt foranstaltninger.

| (162) | Andre bekræftede, at det i forbindelse med deres produktion er muligt i hvert fald delvist at erstatte ferrosilicium med andre ferrolegeringer såsom siliciummangan og siliciummetal. |
| --- | --- |

(162)

Andre bekræftede, at det i forbindelse med deres produktion er muligt i hvert fald delvist at erstatte ferrosilicium med andre ferrolegeringer såsom siliciummangan og siliciummetal.

| (163) | Da fortjenstmargenen for brugerne af det pågældende produkt på basis af et vejet gennemsnit er 10,4 %, skønnes det, at virkningen af selv en betragtelig forhøjelse af prisen på 30 % for al ferrosilicium ville være, at stålproducenternes rentabilitet ville gå ned med ca. 0,2 %. Eftersom foranstaltningerne gennemsnitligt ville være af en lavere størrelsesorden, ville virkningen af eventuelle foranstaltninger på stålindustriens rentabilitet være yderst begrænset, og brugerne ville ikke have nogen problemer med at bære omkostningerne ved foranstaltningerne. Desuden vil stålproducenterne under alle omstændigheder have mulighed for at videregive virkningen af enhver prisstigning for det pågældende produkt, og en sådan prisstigning vil være begrænset på grund af ferrosiliciums begrænsede samlede betydning for omkostningerne ved stålproduktionen. I disse selskaber var der ca. 45 000 ansatte direkte beskæftiget med varer, hvori der indgik ferrosilicium. |
| --- | --- |

(163)

Da fortjenstmargenen for brugerne af det pågældende produkt på basis af et vejet gennemsnit er 10,4 %, skønnes det, at virkningen af selv en betragtelig forhøjelse af prisen på 30 % for al ferrosilicium ville være, at stålproducenternes rentabilitet ville gå ned med ca. 0,2 %. Eftersom foranstaltningerne gennemsnitligt ville være af en lavere størrelsesorden, ville virkningen af eventuelle foranstaltninger på stålindustriens rentabilitet være yderst begrænset, og brugerne ville ikke have nogen problemer med at bære omkostningerne ved foranstaltningerne. Desuden vil stålproducenterne under alle omstændigheder have mulighed for at videregive virkningen af enhver prisstigning for det pågældende produkt, og en sådan prisstigning vil være begrænset på grund af ferrosiliciums begrænsede samlede betydning for omkostningerne ved stålproduktionen. I disse selskaber var der ca. 45 000 ansatte direkte beskæftiget med varer, hvori der indgik ferrosilicium.

| (164) | Det fremførtes, at EF-erhvervsgrenen ikke er i stand til at tilfredsstille hele efterspørgslen på ferrosilicium i Fællesskabet. I den forbindelse skal det erindres, at foranstaltningerne ikke skal forhindre import til Fællesskabet, men sikre, at import ikke finder sted til skadevoldende dumpingpriser. De pågældende lande vil fortsat kunne eksportere til Fællesskabet, men til ikke-dumpede, ikke-skadevoldende priser. Selv om det er muligt, at salgsmængden og markedsandelen i forbindelse med den pågældende import kan falde på grund af foranstaltningerne, vil importen fra andre tredjelande stadig udgøre en alternativ forsyningskilde. Dertil kommer, at en tilbagevenden til normale markedsvilkår bør gøre EF-markedet mere attraktivt for disse andre forsyningskilder. Desuden bør man huske på, at mens EF-erhvervsgrenen havde en markedsandel på 18 % i undersøgelsesperioden, faldt dens kapacitetsudnyttelse i samme periode til 50 %, hvilket ikke tidligere er set, og det betyder, at den vil kunne øge sin produktionsmængde betragteligt, uden at nå grænserne for sin kapacitet. På baggrund af ovenstående forventes indførelsen af antidumpingforanstaltninger ikke at føre til forsyningsknaphed. |
| --- | --- |

(164)

Det fremførtes, at EF-erhvervsgrenen ikke er i stand til at tilfredsstille hele efterspørgslen på ferrosilicium i Fællesskabet. I den forbindelse skal det erindres, at foranstaltningerne ikke skal forhindre import til Fællesskabet, men sikre, at import ikke finder sted til skadevoldende dumpingpriser. De pågældende lande vil fortsat kunne eksportere til Fællesskabet, men til ikke-dumpede, ikke-skadevoldende priser. Selv om det er muligt, at salgsmængden og markedsandelen i forbindelse med den pågældende import kan falde på grund af foranstaltningerne, vil importen fra andre tredjelande stadig udgøre en alternativ forsyningskilde. Dertil kommer, at en tilbagevenden til normale markedsvilkår bør gøre EF-markedet mere attraktivt for disse andre forsyningskilder. Desuden bør man huske på, at mens EF-erhvervsgrenen havde en markedsandel på 18 % i undersøgelsesperioden, faldt dens kapacitetsudnyttelse i samme periode til 50 %, hvilket ikke tidligere er set, og det betyder, at den vil kunne øge sin produktionsmængde betragteligt, uden at nå grænserne for sin kapacitet. På baggrund af ovenstående forventes indførelsen af antidumpingforanstaltninger ikke at føre til forsyningsknaphed.

| (165) | Det konstateredes også, at brugerne var meget interesserede i at have adgang til pålidelige og ikke for fjernt beliggende forsyningskilder. EF-erhvervsgrenen er i stand til at opfylde begge disse krav. |
| --- | --- |

(165)

Det konstateredes også, at brugerne var meget interesserede i at have adgang til pålidelige og ikke for fjernt beliggende forsyningskilder. EF-erhvervsgrenen er i stand til at opfylde begge disse krav.

| (166) | På grundlag af ovenstående blev det foreløbigt konkluderet, at eventuelle virkninger af antidumpingforanstaltningerne sandsynligvis ikke vil blive væsentlige for brugerne. Før der træffes endelig beslutning, vil Kommissionen imidlertid se nærmere på de midlertidige foranstaltningers indvirkning på brugernes situation. |
| --- | --- |

(166)

På grundlag af ovenstående blev det foreløbigt konkluderet, at eventuelle virkninger af antidumpingforanstaltningerne sandsynligvis ikke vil blive væsentlige for brugerne. Før der træffes endelig beslutning, vil Kommissionen imidlertid se nærmere på de midlertidige foranstaltningers indvirkning på brugernes situation.

6.8.   Konkurrence og handelsforvridende virkninger

| (167) | Med hensyn til virkningerne af eventuelle foranstaltninger for konkurrencen i Fællesskabet vil de berørte samarbejdsvillige eksporterende producenter i betragtning af deres stærke markedsposition sandsynligvis fortsætte med at sælge deres varer, om end til priser, som ikke er dumpingpriser. De forholdsvis lave toldsatser for de samarbejdsvillige eksporterende producenter, der driver virksomhed under markedsøkonomiske vilkår, bør sætte dem i stand til at konkurrere på rimelige markedsvilkår i Fællesskabet. På grund af spændvidden i de toldsatser, der indføres, er det således sandsynligt, at der fortsat vil være et tilstrækkeligt antal større konkurrenter på markedet i Fællesskabet, herunder også producenterne i de pågældende lande, Norge, Island, Venezuela og Ukraine. Brugerne vil derfor fortsat kunne vælge mellem forskellige leverandører af ferrosilicium. Det ville til gengæld sætte EF-producenternes fremtid på spil, hvis der ikke blev indført foranstaltninger. Hvis de forsvandt fra markedet, ville konkurrencen på Fællesskabets marked ikke blot blive reduceret, men antallet af pålidelige leverandører ville også blive begrænset, hvilket som nævnt har betydning for brugerne. |
| --- | --- |

(167)

Med hensyn til virkningerne af eventuelle foranstaltninger for konkurrencen i Fællesskabet vil de berørte samarbejdsvillige eksporterende producenter i betragtning af deres stærke markedsposition sandsynligvis fortsætte med at sælge deres varer, om end til priser, som ikke er dumpingpriser. De forholdsvis lave toldsatser for de samarbejdsvillige eksporterende producenter, der driver virksomhed under markedsøkonomiske vilkår, bør sætte dem i stand til at konkurrere på rimelige markedsvilkår i Fællesskabet. På grund af spændvidden i de toldsatser, der indføres, er det således sandsynligt, at der fortsat vil være et tilstrækkeligt antal større konkurrenter på markedet i Fællesskabet, herunder også producenterne i de pågældende lande, Norge, Island, Venezuela og Ukraine. Brugerne vil derfor fortsat kunne vælge mellem forskellige leverandører af ferrosilicium. Det ville til gengæld sætte EF-producenternes fremtid på spil, hvis der ikke blev indført foranstaltninger. Hvis de forsvandt fra markedet, ville konkurrencen på Fællesskabets marked ikke blot blive reduceret, men antallet af pålidelige leverandører ville også blive begrænset, hvilket som nævnt har betydning for brugerne.

6.9.   Konklusion vedrørende Fællesskabets interesser

| (168) | Af ovennævnte grunde konkluderes det foreløbigt, at der ikke er nogen tvingende grunde til ikke at indføre antidumpingtold i det foreliggende tilfælde. Kommissionen vil imidlertid yderligere undersøge aspektet vedrørende Fællesskabets interesser, før der træffes endelig afgørelse. |
| --- | --- |

(168)

Af ovennævnte grunde konkluderes det foreløbigt, at der ikke er nogen tvingende grunde til ikke at indføre antidumpingtold i det foreliggende tilfælde. Kommissionen vil imidlertid yderligere undersøge aspektet vedrørende Fællesskabets interesser, før der træffes endelig afgørelse.

7.   FORSLAG TIL MIDLERTIDIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER

7.1.   Skadestærskel

| (169) | På baggrund af konklusionerne om dumping, skade, årsagssammenhæng og Fællesskabets interesser bør der indføres midlertidige antidumpingforanstaltninger for at hindre, at der forvoldes EF-erhvervsgrenen yderligere skade ved dumpingimport. |
| --- | --- |

(169)

På baggrund af konklusionerne om dumping, skade, årsagssammenhæng og Fællesskabets interesser bør der indføres midlertidige antidumpingforanstaltninger for at hindre, at der forvoldes EF-erhvervsgrenen yderligere skade ved dumpingimport.

| (170) | Med henblik på fastsættelse af toldniveauet er der taget hensyn til de konstaterede dumpingmargener og det toldbeløb, der er nødvendigt til at fjerne den skade, der forvoldes EF-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(170)

Med henblik på fastsættelse af toldniveauet er der taget hensyn til de konstaterede dumpingmargener og det toldbeløb, der er nødvendigt til at fjerne den skade, der forvoldes EF-erhvervsgrenen.

| (171) | Det konkluderedes på baggrund af EF-erhvervsgrenens tidligere resultater og med henblik på at tilvejebringe rimelige garantier for industriens langsigtede produktionsinvesteringer, at en fortjenstmargen på 5 % af omsætningen kunne betragtes som en passende minimumsfortjeneste, som EF-erhvervsgrenen kunne have forventet at opnå, hvis der ikke havde fundet skadevoldende dumping sted. Den nødvendige prisforhøjelse blev derefter fastsat på grundlag af en sammenligning mellem den vejede gennemsnitlige importpris, der blev anvendt med henblik på beregning af prisunderbuddet, og den ikke-skadevoldende pris for de varer, som EF-erhvervsgrenen solgte på markedet i Fællesskabet. Den ikke-skadevoldende pris er beregnet ved at justere EF-erhvervsgrenens salgspris med det faktiske tab i undersøgelsesperioden og ved at lægge ovennævnte fortjenstmargen til. Alle forskelle, der fulgte af denne sammenligning, udtryktes derefter i procent af den samlede cif-importværdi. |
| --- | --- |

(171)

Det konkluderedes på baggrund af EF-erhvervsgrenens tidligere resultater og med henblik på at tilvejebringe rimelige garantier for industriens langsigtede produktionsinvesteringer, at en fortjenstmargen på 5 % af omsætningen kunne betragtes som en passende minimumsfortjeneste, som EF-erhvervsgrenen kunne have forventet at opnå, hvis der ikke havde fundet skadevoldende dumping sted. Den nødvendige prisforhøjelse blev derefter fastsat på grundlag af en sammenligning mellem den vejede gennemsnitlige importpris, der blev anvendt med henblik på beregning af prisunderbuddet, og den ikke-skadevoldende pris for de varer, som EF-erhvervsgrenen solgte på markedet i Fællesskabet. Den ikke-skadevoldende pris er beregnet ved at justere EF-erhvervsgrenens salgspris med det faktiske tab i undersøgelsesperioden og ved at lægge ovennævnte fortjenstmargen til. Alle forskelle, der fulgte af denne sammenligning, udtryktes derefter i procent af den samlede cif-importværdi.

7.2.   Midlertidige foranstaltninger

| (172) | På baggrund af ovenstående bør der i overensstemmelse med artikel 7, stk. 2, i grundforordningen indføres en midlertidig antidumpingtold på importen med oprindelse i Kina, Rusland, Egypten, Kasakhstan og Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien svarende til enten dumpingmargenen eller skadestærsklen, afhængig af hvad der er lavest, i henhold til reglen om den lavest mulige told. |
| --- | --- |

(172)

På baggrund af ovenstående bør der i overensstemmelse med artikel 7, stk. 2, i grundforordningen indføres en midlertidig antidumpingtold på importen med oprindelse i Kina, Rusland, Egypten, Kasakhstan og Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien svarende til enten dumpingmargenen eller skadestærsklen, afhængig af hvad der er lavest, i henhold til reglen om den lavest mulige told.

| (173) | Antidumpingtoldsatserne for individuelle virksomheder i denne forordning blev fastsat ud fra resultaterne af denne undersøgelse. De afspejler derfor den situation, der under undersøgelsen blev konstateret for disse virksomheder. Disse toldsatser finder (i modsætning til den landsdækkende told for alle andre selskaber) udelukkende anvendelse på import af varer med oprindelse i de pågældende lande og fremstillet af selskaberne og således af de nævnte specifikke retlige enheder. Varer, der er fremstillet af andre selskaber, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den dispositive del af denne forordning med navn og adresse, herunder forretningsmæssigt forbundne enheder til de specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af disse satser, men er omfattet af toldsatsen for »alle andre selskaber«. |
| --- | --- |

(173)

Antidumpingtoldsatserne for individuelle virksomheder i denne forordning blev fastsat ud fra resultaterne af denne undersøgelse. De afspejler derfor den situation, der under undersøgelsen blev konstateret for disse virksomheder. Disse toldsatser finder (i modsætning til den landsdækkende told for alle andre selskaber) udelukkende anvendelse på import af varer med oprindelse i de pågældende lande og fremstillet af selskaberne og således af de nævnte specifikke retlige enheder. Varer, der er fremstillet af andre selskaber, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den dispositive del af denne forordning med navn og adresse, herunder forretningsmæssigt forbundne enheder til de specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af disse satser, men er omfattet af toldsatsen for »alle andre selskaber«.

| (174) | Der foreslås følgende antidumpingtold:









  Land | Virksomhed | Skadestærskel | Dumpingmargen | Antidumpingtoldsats |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kina | Erdos Xijin Kuang Co., Ltd | 21,4 % | 2,8 % | 2,8 % |
| Lanzhou Good Land Ferroalloy Factory Co., Ltd | 33,7 % | 57,2 % | 33,7 % |
| Alle andre virksomheder | 35,5 % | 60,7 % | 35,5 % |
| Rusland | Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant, Chelyabinsk og Kuznetsk Ferroalloy Works, Novokuznetsk | 31,1 % | 22,8 % | 22,8 % |
| Bratsk Ferroalloy Plant, Bratsk | 18,8 % | 22,2 % | 18,8 % |
| Alle andre virksomheder: | 36,6 % | 25,5 % | 25,5 % |
| Egypten | The Egyptian Ferroalloys Company | 24,4 % | 20,4 % | 20,4 % |
| Egyptian Chemical Industries KIMA | 18,0 % | 24,8 % | 18,0 % |
| Alle andre virksomheder: | 24,4 % | 20,4 % | 20,4 % |
| Kasakhstan | Alle virksomheder | 33,9 % | 37,1 % | 33,9 % |
| Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien | Alle virksomheder | 19,0 % | 5,4 % | 5,4 % |

(174)

Der foreslås følgende antidumpingtold:

Land

Virksomhed

Skadestærskel

Dumpingmargen

Antidumpingtoldsats

Kina

Erdos Xijin Kuang Co., Ltd

21,4 %

2,8 %

2,8 %

Lanzhou Good Land Ferroalloy Factory Co., Ltd

33,7 %

57,2 %

33,7 %

Alle andre virksomheder

35,5 %

60,7 %

35,5 %

Rusland

Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant, Chelyabinsk og Kuznetsk Ferroalloy Works, Novokuznetsk

31,1 %

22,8 %

22,8 %

Bratsk Ferroalloy Plant, Bratsk

18,8 %

22,2 %

18,8 %

Alle andre virksomheder:

36,6 %

25,5 %

25,5 %

Egypten

The Egyptian Ferroalloys Company

24,4 %

20,4 %

20,4 %

Egyptian Chemical Industries KIMA

18,0 %

24,8 %

18,0 %

Alle andre virksomheder:

24,4 %

20,4 %

20,4 %

Kasakhstan

Alle virksomheder

33,9 %

37,1 %

33,9 %

Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien

Alle virksomheder

19,0 %

5,4 %

5,4 %

7.3.   Tilsagn

| (175) | Den eksporterende producent i Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien har afgivet pristilsagn i overensstemmelse med artikel 8, stk. 1, i grundforordningen. Selskabet har derved indvilget i at sælge den pågældende vare til eller over en pris, der fjerner de skadelige virkninger af dumping. Selskabet vil også give Kommissionen regelmæssige og detaljerede oplysninger om sin eksport til Fællesskabet, således at Kommissionen kan overvåge tilsagnet effektivt. Desuden betyder varens karakter, selskabernes struktur og dets salgsmønstre, at risikoen for omgåelse af tilsagnene også er meget begrænset. |
| --- | --- |

(175)

Den eksporterende producent i Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien har afgivet pristilsagn i overensstemmelse med artikel 8, stk. 1, i grundforordningen. Selskabet har derved indvilget i at sælge den pågældende vare til eller over en pris, der fjerner de skadelige virkninger af dumping. Selskabet vil også give Kommissionen regelmæssige og detaljerede oplysninger om sin eksport til Fællesskabet, således at Kommissionen kan overvåge tilsagnet effektivt. Desuden betyder varens karakter, selskabernes struktur og dets salgsmønstre, at risikoen for omgåelse af tilsagnene også er meget begrænset.

| (176) | For yderligere at sætte Kommissionen og toldmyndighederne i stand til effektivt at overvåge, om det pågældende selskab overholder tilsagnet, når der forelægges en anmodning om overgang til fri omsætning for de relevante toldmyndigheder, skal fritagelse for antidumpingtolden være betinget af, i) at der forelægges en tilsagnsfaktura, som er en handelsfaktura, som mindst indeholder de oplysninger, der er opført i bilaget, ii) at varerne er fremstillet, afsendt og faktureret direkte af nævnte selskab til den første uafhængige kunde i Fællesskabet, og iii) at de varer, der er angivet og frembudt for toldmyndighederne, svarer nøjagtig til beskrivelsen i tilsagnsfakturaen. Den relevante antidumpingtold pålægges på tidspunktet for godtagelsen af angivelsen om overgang til fri omsætning, hvis det fastslås, at de pågældende betingelser ikke er opfyldt. |
| --- | --- |

(176)

For yderligere at sætte Kommissionen og toldmyndighederne i stand til effektivt at overvåge, om det pågældende selskab overholder tilsagnet, når der forelægges en anmodning om overgang til fri omsætning for de relevante toldmyndigheder, skal fritagelse for antidumpingtolden være betinget af, i) at der forelægges en tilsagnsfaktura, som er en handelsfaktura, som mindst indeholder de oplysninger, der er opført i bilaget, ii) at varerne er fremstillet, afsendt og faktureret direkte af nævnte selskab til den første uafhængige kunde i Fællesskabet, og iii) at de varer, der er angivet og frembudt for toldmyndighederne, svarer nøjagtig til beskrivelsen i tilsagnsfakturaen. Den relevante antidumpingtold pålægges på tidspunktet for godtagelsen af angivelsen om overgang til fri omsætning, hvis det fastslås, at de pågældende betingelser ikke er opfyldt.

| (177) | Hvis Kommissionen i henhold til grundforordningens artikel 8, stk. 9, på grund af misligholdelse trækker sin godtagelse af et tilsagn tilbage under henvisning til bestemte transaktioner og erklærer de relevante tilsagnsfakturaer for ugyldige, opstår der en toldskyld på tidspunktet for godtagelse af erklæringen om overgang til fri omsætning for de pågældende transaktioner. |
| --- | --- |

(177)

Hvis Kommissionen i henhold til grundforordningens artikel 8, stk. 9, på grund af misligholdelse trækker sin godtagelse af et tilsagn tilbage under henvisning til bestemte transaktioner og erklærer de relevante tilsagnsfakturaer for ugyldige, opstår der en toldskyld på tidspunktet for godtagelse af erklæringen om overgang til fri omsætning for de pågældende transaktioner.

| (178) | Importørerne bør være opmærksomme på, at der som en normal handelsrisiko kan opstå en toldskyld på tidspunktet for godtagelsen af angivelsen om overgang til fri omsætning, selv hvis Kommissionen havde godtaget et tilsagn fra den producent, hos hvilken de køber direkte eller indirekte. |
| --- | --- |

(178)

Importørerne bør være opmærksomme på, at der som en normal handelsrisiko kan opstå en toldskyld på tidspunktet for godtagelsen af angivelsen om overgang til fri omsætning, selv hvis Kommissionen havde godtaget et tilsagn fra den producent, hos hvilken de køber direkte eller indirekte.

| (179) | Toldmyndighederne bør i henhold til grundforordningens artikel 14, stk. 7, straks underrette Kommissionen, når der konstateres tegn på misligholdelse af tilsagnet. |
| --- | --- |

(179)

Toldmyndighederne bør i henhold til grundforordningens artikel 14, stk. 7, straks underrette Kommissionen, når der konstateres tegn på misligholdelse af tilsagnet.

| (180) | Af de nævnte grunde anses det for muligt at godtage tilsagnet, og det pågældende selskab er blevet underrettet om de væsentligste kendsgerninger, betragtninger og forpligtelser, der ligger til grund for godtagelsen. |
| --- | --- |

(180)

Af de nævnte grunde anses det for muligt at godtage tilsagnet, og det pågældende selskab er blevet underrettet om de væsentligste kendsgerninger, betragtninger og forpligtelser, der ligger til grund for godtagelsen.

| (181) | Hvis tilsagnene misligholdes eller trækkes tilbage, eller hvis Kommissionen trækker godtagelsen af tilsagn tilbage, finder den af Rådet i henhold til grundforordningens artikel 9, stk. 4, indførte antidumpingtold automatisk anvendelse, jf. grundforordningens artikel 8, stk. 9. |
| --- | --- |

(181)

Hvis tilsagnene misligholdes eller trækkes tilbage, eller hvis Kommissionen trækker godtagelsen af tilsagn tilbage, finder den af Rådet i henhold til grundforordningens artikel 9, stk. 4, indførte antidumpingtold automatisk anvendelse, jf. grundforordningens artikel 8, stk. 9.

8.   FREMLÆGGELSE AF OPLYSNINGER

| (182) | Ovennævnte foreløbige resultater vil blive fremlagt for alle interesserede parter, og disse vil blive opfordret til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt mundtligt. Deres kommentarer vil blive analyseret og taget i betragtning, når der er grundlag for dette, før der træffes endelig afgørelse. De foreløbige resultater kan tages op til yderligere overvejelse i lyset af de endelige resultater — |
| --- | --- |

(182)

Ovennævnte foreløbige resultater vil blive fremlagt for alle interesserede parter, og disse vil blive opfordret til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt mundtligt. Deres kommentarer vil blive analyseret og taget i betragtning, når der er grundlag for dette, før der træffes endelig afgørelse. De foreløbige resultater kan tages op til yderligere overvejelse i lyset af de endelige resultater —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

1.   Der indføres en midlertidig antidumpingtold på import af ferrosilicium henhørende under KN-kode 7202 21 00, 7202 29 10 og 7202 29 90 og med oprindelse i Folkerepublikken Kina, Egypten, Kasakhstan, Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien og Rusland.

2.   Den midlertidige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet, for varer fremstillet af følgende virksomheder:

| Land | Selskab | Antidumpingtold (%) | Taric-tillægskode |
| --- | --- | --- | --- |
| Folkerepublikken Kina | Erdos Xijin Kuangye Co., Ltd , Qipanjing Industry Park, | 2,8 | A829 |
| Lanzhou Good Land Ferroalloy Factory Co., Ltd Xicha Village | 33,7 | A830 |
| Alle andre selskaber | 35,5 | A999 |
| Egypten | The Egyptenian Ferroalloys Virksomhed, Cairo | 20,4 | A831 |
| Egyptenian Chemical Industries KIMA, Cairo | 18,0 | A832 |
| Alle andre selskaber | 20,4 | A999 |
| Kasakhstan | Alle selskaber | 33,9 | |
| Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien | Silmak Dooel Export Import, Jegunovce | 5,4 | A833 |
| Alle andre selskaber | 5,4 | A999 |
| Rusland | Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant, Chelyabinsk og Kuznetsk Ferroalloy Works, Novokuznetsk | 22,8 | A834 |
| Bratsk Ferroalloy Plant, Bratsk | 18,8 | A835 |
| Alle andre selskaber | 25,5 | A999 |

Land

Selskab

Antidumpingtold (%)

Taric-tillægskode

Folkerepublikken Kina

Erdos Xijin Kuangye Co., Ltd , Qipanjing Industry Park,

2,8

A829

Lanzhou Good Land Ferroalloy Factory Co., Ltd Xicha Village

33,7

A830

Alle andre selskaber

35,5

A999

Egypten

The Egyptenian Ferroalloys Virksomhed, Cairo

20,4

A831

Egyptenian Chemical Industries KIMA, Cairo

18,0

A832

Alle andre selskaber

20,4

A999

Kasakhstan

Alle selskaber

33,9

Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien

Silmak Dooel Export Import, Jegunovce

5,4

A833

Alle andre selskaber

5,4

A999

Rusland

Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant, Chelyabinsk og Kuznetsk Ferroalloy Works, Novokuznetsk

22,8

A834

Bratsk Ferroalloy Plant, Bratsk

18,8

A835

Alle andre selskaber

25,5

A999

3.   Overgang til fri omsætning i Fællesskabet af den vare, der er omhandlet i stk. 1, er betinget af, at der stilles en sikkerhed svarende til den midlertidige told.

4.   Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet fastsættes.

Artikel 2

1.   Det tilsagn, der er afgivet af Silmak Dooel Export Import, godtages hermed.

2.   Importerede varer, der er angivet til fri omsætning og faktureret af Silmak Dooel Export Import, undtages fra den ved artikel 1 indførte antidumpingtold, forudsat at:

| — | varerne er fremstillet, afsendt og faktureret direkte af nævnte selskab til den første uafhængige kunde i Fællesskabet, og |
| --- | --- |

—

varerne er fremstillet, afsendt og faktureret direkte af nævnte selskab til den første uafhængige kunde i Fællesskabet, og

| — | sådan import er ledsaget af en tilsagnsfaktura, som er en handelsfaktura, som indeholder mindst de oplysninger og den erklæring, der er angivet i bilaget til nærværende forordning, og |
| --- | --- |

—

sådan import er ledsaget af en tilsagnsfaktura, som er en handelsfaktura, som indeholder mindst de oplysninger og den erklæring, der er angivet i bilaget til nærværende forordning, og

| — | de varer, der er angivet og frembudt for toldmyndighederne, svarer nøjagtig til beskrivelsen i tilsagnsfakturaen. |
| --- | --- |

—

de varer, der er angivet og frembudt for toldmyndighederne, svarer nøjagtig til beskrivelsen i tilsagnsfakturaen.

3.   Der opstår en toldskyld på tidspunktet for godtagelsen af angivelsen om overgang til fri omsætning:

| — | hvis det i forbindelse med den import, der er beskrevet i stk. 2, fastslås, at en eller flere af betingelserne i nævnte stykke ikke er opfyldt, eller |
| --- | --- |

—

hvis det i forbindelse med den import, der er beskrevet i stk. 2, fastslås, at en eller flere af betingelserne i nævnte stykke ikke er opfyldt, eller

| — | hvis Kommissionen trækker sin godtagelse af tilsagnet tilbage i henhold til grundforordningens artikel 8, stk. 9, i en forordning eller afgørelse, som henviser til særlige transaktioner og erklærer de pågældende tilsagnsfakturaer ugyldige. |
| --- | --- |

—

hvis Kommissionen trækker sin godtagelse af tilsagnet tilbage i henhold til grundforordningens artikel 8, stk. 9, i en forordning eller afgørelse, som henviser til særlige transaktioner og erklærer de pågældende tilsagnsfakturaer ugyldige.

Artikel 3

1.   Interesserede parter kan anmode om fremlæggelse af de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der ligger til grund for vedtagelsen af denne forordning, fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt af Kommissionen inden for en måned fra datoen for denne forordnings ikrafttræden, jf. dog artikel 20 i forordning (EF) nr. 384/96.

2.   De berørte parter kan i henhold til artikel 21, stk. 4, i forordning (EF) nr. 384/96 fremsætte bemærkninger til anvendelsen af denne forordning inden for en frist på en måned fra datoen for dens ikrafttræden.

Artikel 4

1.   Denne forordning træder i kraft på dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

2.   Artikel 1 i denne forordning finder anvendelse i seks måneder.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 28. august 2007.

På Kommissionens vegne

Peter MANDELSON

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 56 af 6.3.1996, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 2117/2005 (EUT L 340 af 23.12.2005, s. 17).

1

(2)  EUT C 291 af 30.11.2006, s. 34.

2

(3)  Den russiske føderale pristjenestes direktiv af 7.9.2004, nr. 69-3/4 om begrænsning af priserne for elektricitet og varmeenergi for årene 2005-2006.

3

(4)  OECD Economic Surveys, Russian Federation, Volume 2002/5, s. 122.

4

(5)  Rådets forordning (EF) nr. 2229/2003 af 22.12.2003 (betragtning 27) (EUT L 339 af 24.12.2003, s. 3).

5

---

BILAG

Følgende oplysninger skal fremgå af handelsfakturaer for virksomhedens salg til Fællesskabet af varer, der er omfattet af et tilsagn:

| 1. | Overskriften »HANDELSFAKTURA, SOM LEDSAGER VARER OMFATTET AF ET TILSAGN«. |
| --- | --- |

1.

Overskriften »HANDELSFAKTURA, SOM LEDSAGER VARER OMFATTET AF ET TILSAGN«.

| 2. | Navnet på den virksomhed, som udsteder handelsfakturaen. |
| --- | --- |

2.

Navnet på den virksomhed, som udsteder handelsfakturaen.

| 3. | Handelsfakturaens nummer. |
| --- | --- |

3.

Handelsfakturaens nummer.

| 4. | Handelsfakturaens udstedelsesdato. |
| --- | --- |

4.

Handelsfakturaens udstedelsesdato.

| 5. | Den Taric-tillægskode, under hvilken de af fakturaen omfattede varer skal toldbehandles ved Fællesskabets grænse. |
| --- | --- |

5.

Den Taric-tillægskode, under hvilken de af fakturaen omfattede varer skal toldbehandles ved Fællesskabets grænse.

| 6. | En nøjagtig varebeskrivelse, herunder:






  — | det varekodenummer (Product Code Number (PCN)), der anvendes i forbindelse med tilsagnet |
| --- | --- | --- |

6.

En nøjagtig varebeskrivelse, herunder:

—

det varekodenummer (Product Code Number (PCN)), der anvendes i forbindelse med tilsagnet

| — | en beskrivelse i almindeligt sprog af de varer, der svarer til det pågældende PCN |
| --- | --- |

—

en beskrivelse i almindeligt sprog af de varer, der svarer til det pågældende PCN

| — | virksomhedens varekodenummer (Company Product Code Number (CPC)) |
| --- | --- |

—

virksomhedens varekodenummer (Company Product Code Number (CPC))

| — | Taric-kode |
| --- | --- |

—

Taric-kode

| — | mængde (i ton). |
| --- | --- |

—

mængde (i ton).

| 7. | En beskrivelse af salgsbetingelserne, herunder:






  — | pris pr. ton |
| --- | --- | --- |

7.

En beskrivelse af salgsbetingelserne, herunder:

—

pris pr. ton

| — | betalingsbetingelser |
| --- | --- |

—

betalingsbetingelser

| — | leveringsbetingelser |
| --- | --- |

—

leveringsbetingelser

| — | samlede rabatter og nedslag. |
| --- | --- |

—

samlede rabatter og nedslag.

| 8. | Navnet på den virksomhed, der handler som importør i Fællesskabet, og til hvilken virksomheden direkte har udstedt den handelsfaktura, der ledsager de varer, der er omfattet af et tilsagn. |
| --- | --- |

8.

Navnet på den virksomhed, der handler som importør i Fællesskabet, og til hvilken virksomheden direkte har udstedt den handelsfaktura, der ledsager de varer, der er omfattet af et tilsagn.

| 9. | Navnet på den funktionær i virksomheden, der har udstedt fakturaen, og følgende underskrevne erklæring:
  »Undertegnede bekræfter, at salget til direkte eksport til Det Europæiske Fællesskab af de varer, der er omfattet af denne faktura, finder sted inden for rammerne af og i henhold til bestemmelserne i det tilsagn, der er afgivet af [selskabets navn], og som Europa-Kommissionen har godtaget ved forordning (EF) nr. 994/2007. Jeg erklærer, at oplysningerne i denne faktura er fuldstændige og korrekte.« |
| --- | --- |

9.

Navnet på den funktionær i virksomheden, der har udstedt fakturaen, og følgende underskrevne erklæring:

»Undertegnede bekræfter, at salget til direkte eksport til Det Europæiske Fællesskab af de varer, der er omfattet af denne faktura, finder sted inden for rammerne af og i henhold til bestemmelserne i det tilsagn, der er afgivet af [selskabets navn], og som Europa-Kommissionen har godtaget ved forordning (EF) nr. 994/2007. Jeg erklærer, at oplysningerne i denne faktura er fuldstændige og korrekte.«

---