# Europeiska unionens L 223/2007

| | ISSN 1725-2628 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 223 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 50 årgången29 augusti 2007 |

ISSN 1725-2628

Europeiska unionens

officiella tidning

L 223

Svensk utgåva

Lagstiftning

50 årgången29 augusti 2007

---

| Innehållsförteckning | | I   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som skall offentliggöras | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 994/2007 av den 28 augusti 2007 om införande av en preliminär antidumpningstull på import av ferrokisel med ursprung i Folkrepubliken Kina, Egypten, Kazakstan, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien och Ryssland | 1 |

Innehållsförteckning

I   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som skall offentliggöras

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens förordning (EG) nr 994/2007 av den 28 augusti 2007 om införande av en preliminär antidumpningstull på import av ferrokisel med ursprung i Folkrepubliken Kina, Egypten, Kazakstan, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien och Ryssland

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

I Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som skall offentliggöras

FÖRORDNINGAR

| 29.8.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 223/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 223/1

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 994/2007

av den 28 augusti 2007

om införande av en preliminär antidumpningstull på import av ferrokisel med ursprung i Folkrepubliken Kina, Egypten, Kazakstan, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien och Ryssland

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad ”grundförordningen”), särskilt artikel 7,

efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

1.1   Inledande

| (1) | Den 30 november 2006 meddelade kommissionen genom ett tillkännagivande (nedan kallat ”tillkännagivandet om inledande”) som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning
   (2) att ett antidumpningsförfarande hade inletts beträffande import till gemenskapen av ferrokisel med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallad ”Kina”), Egypten, Kazakstan, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien och Ryssland (nedan kallade ”de berörda länderna”). |
| --- | --- |

(1)

Den 30 november 2006 meddelade kommissionen genom ett tillkännagivande (nedan kallat ”tillkännagivandet om inledande”) som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning
   (2) att ett antidumpningsförfarande hade inletts beträffande import till gemenskapen av ferrokisel med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallad ”Kina”), Egypten, Kazakstan, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien och Ryssland (nedan kallade ”de berörda länderna”).

| (2) | Förfarandet inleddes till följd av ett klagomål som ingavs den 16 oktober 2006 av Comité de liaison des industries de Ferro-Alliages (Euroalliages) (nedan kallad ”klaganden”) som företräder tillverkare som svarar för en betydande del, i detta fall mer än 90 %, av gemenskapens sammanlagda produktion av ferrokisel. Klagomålet innehöll bevisning för dumpning av produkten i fråga och för att detta vållat gemenskapsindustrin väsentlig skada och bevisningen ansågs också tillräcklig för att motivera att ett förfarande inleds. |
| --- | --- |

(2)

Förfarandet inleddes till följd av ett klagomål som ingavs den 16 oktober 2006 av Comité de liaison des industries de Ferro-Alliages (Euroalliages) (nedan kallad ”klaganden”) som företräder tillverkare som svarar för en betydande del, i detta fall mer än 90 %, av gemenskapens sammanlagda produktion av ferrokisel. Klagomålet innehöll bevisning för dumpning av produkten i fråga och för att detta vållat gemenskapsindustrin väsentlig skada och bevisningen ansågs också tillräcklig för att motivera att ett förfarande inleds.

1.2   Parter som berörs av förfarandet

| (3) | Kommissionen underrättade officiellt klaganden, gemenskapstillverkarna, de exporterande tillverkarna, importörerna, de leverantörer och användare som man visste berördes samt stabiliserings- och associeringsrådet med f.d. jugoslaviska republiken Makedonien om att ett förfarande inletts. De berörda parterna gavs tillfälle att inom den tidsfrist som anges i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen underrättade officiellt klaganden, gemenskapstillverkarna, de exporterande tillverkarna, importörerna, de leverantörer och användare som man visste berördes samt stabiliserings- och associeringsrådet med f.d. jugoslaviska republiken Makedonien om att ett förfarande inletts. De berörda parterna gavs tillfälle att inom den tidsfrist som anges i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda.

| (4) | Klaganden, en tillverkare som stödde klagomålet, exporterande tillverkare, importörer, råvaruproducenter, användare och intresseorganisationer för användare lämnade synpunkter. Alla berörda parter som begärde att bli hörda och som visade att det fanns särskilda skäl för detta gavs tillfälle att bli hörda. |
| --- | --- |

(4)

Klaganden, en tillverkare som stödde klagomålet, exporterande tillverkare, importörer, råvaruproducenter, användare och intresseorganisationer för användare lämnade synpunkter. Alla berörda parter som begärde att bli hörda och som visade att det fanns särskilda skäl för detta gavs tillfälle att bli hörda.

| (5) | I tillkännagivandet om inledande uppgav kommissionen att den med hänsyn till att ett stort antal importörer uppenbarligen var berörda eventuellt skulle komma att tillämpa ett stickprovsförfarande i samband med denna undersökning. Eftersom färre importörer i gemenskapen än väntat uttryckte sin vilja att samarbeta med kommissionen beslutades det emellertid att ett stickprovsförfarande inte var nödvändigt. |
| --- | --- |

(5)

I tillkännagivandet om inledande uppgav kommissionen att den med hänsyn till att ett stort antal importörer uppenbarligen var berörda eventuellt skulle komma att tillämpa ett stickprovsförfarande i samband med denna undersökning. Eftersom färre importörer i gemenskapen än väntat uttryckte sin vilja att samarbeta med kommissionen beslutades det emellertid att ett stickprovsförfarande inte var nödvändigt.

| (6) | För att de exporterande tillverkare i Kina och Kazakstan som så önskade skulle ha möjlighet att ansöka om att bli behandlade som företag som är verksamma under marknadsmässiga förhållanden (nedan kallat ”marknadsekonomisk status”) eller om individuell behandling, sände kommissionen ansökningsblanketter till de exporterande tillverkare som såvitt känt var berörda och till myndigheterna i de bägge länderna. |
| --- | --- |

(6)

För att de exporterande tillverkare i Kina och Kazakstan som så önskade skulle ha möjlighet att ansöka om att bli behandlade som företag som är verksamma under marknadsmässiga förhållanden (nedan kallat ”marknadsekonomisk status”) eller om individuell behandling, sände kommissionen ansökningsblanketter till de exporterande tillverkare som såvitt känt var berörda och till myndigheterna i de bägge länderna.

| (7) | Kommissionen sände frågeformulär till alla parter som såvitt känt var berörda och till övriga företag som gav sig till känna inom de tidsfrister som anges i tillkännagivandet om inledande. |
| --- | --- |

(7)

Kommissionen sände frågeformulär till alla parter som såvitt känt var berörda och till övriga företag som gav sig till känna inom de tidsfrister som anges i tillkännagivandet om inledande.

| (8) | De fem klagande gemenskapstillverkarna, en gemenskapstillverkare som stödde klagomålet och samarbetade till fullo, sju icke-närstående importörer, tre råvaruleverantörer, åtta användare och en intresseorganisation för användare besvarade frågeformuläret. |
| --- | --- |

(8)

De fem klagande gemenskapstillverkarna, en gemenskapstillverkare som stödde klagomålet och samarbetade till fullo, sju icke-närstående importörer, tre råvaruleverantörer, åtta användare och en intresseorganisation för användare besvarade frågeformuläret.

| (9) | Kommissionen fick svar från tre exportörer i Kina, två i Egypten, en i Kazakstan, en i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien och två i Ryssland. |
| --- | --- |

(9)

Kommissionen fick svar från tre exportörer i Kina, två i Egypten, en i Kazakstan, en i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien och två i Ryssland.

| (10) | Exportören från Kazakstan tillät inget kontrollbesök angående sin ansökan om marknadsekonomisk status och sitt svar på frågeformuläret. På grund av detta bristande samarbete enligt artikel 18.1 i grundförordningen kunde exportörens uppgifter inte kontrolleras och man kunde därför inte ta hänsyn till dem. Företaget underrättades om detta. |
| --- | --- |

(10)

Exportören från Kazakstan tillät inget kontrollbesök angående sin ansökan om marknadsekonomisk status och sitt svar på frågeformuläret. På grund av detta bristande samarbete enligt artikel 18.1 i grundförordningen kunde exportörens uppgifter inte kontrolleras och man kunde därför inte ta hänsyn till dem. Företaget underrättades om detta.

| (11) | Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som ansågs nödvändiga för ett preliminärt avgörande i fråga om dumpning, därav vållad skada och gemenskapens intresse. Kontrollbesök gjordes på platsen hos följande företag:






  a) | Gemenskapstillverkare:






  — | Ferroatlantica, Cee, Dumbria och Madrid, Spanien. |
| --- | --- | --- | --- |

(11)

Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som ansågs nödvändiga för ett preliminärt avgörande i fråga om dumpning, därav vållad skada och gemenskapens intresse. Kontrollbesök gjordes på platsen hos följande företag:

a)

Gemenskapstillverkare:

—

Ferroatlantica, Cee, Dumbria och Madrid, Spanien.

| — | Ferropem, Laudun och Chambéry, Frankrike. |
| --- | --- |

—

Ferropem, Laudun och Chambéry, Frankrike.

| — | Vargön Alloys, Vargön, Sverige. |
| --- | --- |

—

Vargön Alloys, Vargön, Sverige.

| — | OFZ, Istebné, Slovakien. |
| --- | --- |

—

OFZ, Istebné, Slovakien.

| — | Huta Laziska, Laziska Gorne, Polen. |
| --- | --- |

—

Huta Laziska, Laziska Gorne, Polen.

| — | TDR Metalurgija, Ruse, Slovenien. |
| --- | --- |

—

TDR Metalurgija, Ruse, Slovenien.

| b) | Användare i gemenskapen:






  — | Thyssen Krupp Steel AG, Tyskland. |
| --- | --- | --- |

b)

Användare i gemenskapen:

—

Thyssen Krupp Steel AG, Tyskland.

| c) | Exporterande tillverkare och deras närstående företag i exportländerna: | Kina







  — | Dragon Northwest Ferroalloy Co., Ltd, Liangchen. |
| --- | --- | --- | --- |

c)

Exporterande tillverkare och deras närstående företag i exportländerna:

Kina

—

Dragon Northwest Ferroalloy Co., Ltd, Liangchen.

| — | Lanzhou Good Land Ferroalloy Factory Co., Ltd, Xicha, och Rich Trading Co. Ltd (närstående exportör), Lanzhou. |
| --- | --- |

—

Lanzhou Good Land Ferroalloy Factory Co., Ltd, Xicha, och Rich Trading Co. Ltd (närstående exportör), Lanzhou.

| — | Erdos Xijin Kuangye Co., Ltd, Qipanjing, och Inner Mongolia Erdos International Trade Co., Ltd (närstående exportör), Dangshen. |
| --- | --- |

—

Erdos Xijin Kuangye Co., Ltd, Qipanjing, och Inner Mongolia Erdos International Trade Co., Ltd (närstående exportör), Dangshen.

| | Egypten







  — | The Egyptian Ferroalloys Company, Kairo. |
| --- | --- | --- |

Egypten

—

The Egyptian Ferroalloys Company, Kairo.

| — | Egyptian Chemical Industries KIMA, Kairo och Aswan. |
| --- | --- |

—

Egyptian Chemical Industries KIMA, Kairo och Aswan.

| | F.d. jugoslaviska republiken Makedonien







  — | SILMAK DOOEL Export Import, Jegunovce. |
| --- | --- | --- |

F.d. jugoslaviska republiken Makedonien

—

SILMAK DOOEL Export Import, Jegunovce.

| | Ryssland







  — | Chemk Group (Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant och Kuznetsk Ferroalloy Works), Novokuznetsk. |
| --- | --- | --- |

Ryssland

—

Chemk Group (Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant och Kuznetsk Ferroalloy Works), Novokuznetsk.

| — | ICT Group of Companies (Bratsk Ferroalloy Plant och dess närstående handelsföretag: TD North West Ferro Alloy Company och Bakersfield Marketing Ltd), Bratsk och Sankt Petersburg. |
| --- | --- |

—

ICT Group of Companies (Bratsk Ferroalloy Plant och dess närstående handelsföretag: TD North West Ferro Alloy Company och Bakersfield Marketing Ltd), Bratsk och Sankt Petersburg.

| d) | Närstående importör i gemenskapen:






  — | Interalloys RFA Limited, Limassol. |
| --- | --- | --- |

d)

Närstående importör i gemenskapen:

—

Interalloys RFA Limited, Limassol.

1.3   Undersökningsperiod

| (12) | Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden från och med den 1 oktober 2005 till och med den 30 september 2006 (nedan kallad ”undersökningsperioden”). Undersökningen av de utvecklingstendenser som är av betydelse för skadebedömningen omfattade perioden från och med januari 2003 till utgången av undersökningsperioden (nedan kallad ”skadeundersökningsperioden”). |
| --- | --- |

(12)

Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden från och med den 1 oktober 2005 till och med den 30 september 2006 (nedan kallad ”undersökningsperioden”). Undersökningen av de utvecklingstendenser som är av betydelse för skadebedömningen omfattade perioden från och med januari 2003 till utgången av undersökningsperioden (nedan kallad ”skadeundersökningsperioden”).

2.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

2.1   Berörd produkt

| (13) | Ferrokisel är en ferrolegering som innehåller mellan 8 och 95 viktprocent kisel och minst 4 viktprocent järn. Ferrokisel framställs i ljusbågsugnar genom reduktion av kvarts med hjälp av kolhaltiga produkter. Produkten används huvudsakligen inom järn- och stålindustrin som ett deoxidationsmedel och som legering. Ferrokisel säljs i form av stycken, korn eller pulver och förekommer i olika kvaliteter som skiljer sig åt beträffande kiselhalten och halten av föroreningar (t.ex. aluminium). Ferrokisel innehållande minst 70 viktprocent kisel anses vara av hög renhetsgrad, ferrokisel innehållande mer än 55 men mindre än 70 viktprocent kisel anses vara av normal renhetsgrad och ferrokisel innehållande mindre än 55 viktprocent anses vara av låg renhetsgrad. |
| --- | --- |

(13)

Ferrokisel är en ferrolegering som innehåller mellan 8 och 95 viktprocent kisel och minst 4 viktprocent järn. Ferrokisel framställs i ljusbågsugnar genom reduktion av kvarts med hjälp av kolhaltiga produkter. Produkten används huvudsakligen inom järn- och stålindustrin som ett deoxidationsmedel och som legering. Ferrokisel säljs i form av stycken, korn eller pulver och förekommer i olika kvaliteter som skiljer sig åt beträffande kiselhalten och halten av föroreningar (t.ex. aluminium). Ferrokisel innehållande minst 70 viktprocent kisel anses vara av hög renhetsgrad, ferrokisel innehållande mer än 55 men mindre än 70 viktprocent kisel anses vara av normal renhetsgrad och ferrokisel innehållande mindre än 55 viktprocent anses vara av låg renhetsgrad.

| (14) | Ferrokisel som exporteras till gemenskapen med ursprung i Kina, Egypten, Kazakstan, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien och Ryssland (nedan kallad ”den berörda produkten”) klassificeras vanligtvis enligt KN-nummer 7202 21 00, 7202 29 10 och 7202 29 90. |
| --- | --- |

(14)

Ferrokisel som exporteras till gemenskapen med ursprung i Kina, Egypten, Kazakstan, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien och Ryssland (nedan kallad ”den berörda produkten”) klassificeras vanligtvis enligt KN-nummer 7202 21 00, 7202 29 10 och 7202 29 90.

| (15) | I samband med undersökningen hävdade flera exportörer att slagg, som ofta innehåller väsentligt mindre än 45 % kisel, inte bör omfattas av undersökningen eftersom de menade att det inte har samma grundläggande fysikaliska egenskaper eller samma grundläggande användningsområden som den berörda produkten. |
| --- | --- |

(15)

I samband med undersökningen hävdade flera exportörer att slagg, som ofta innehåller väsentligt mindre än 45 % kisel, inte bör omfattas av undersökningen eftersom de menade att det inte har samma grundläggande fysikaliska egenskaper eller samma grundläggande användningsområden som den berörda produkten.

| (16) | Frågan måste dock undersökas närmare. Berörda parter uppmanades att lämna uppgifter om huruvida de grundläggande fysikaliska egenskaper och användningsområden för ferrokisel av låg renhetsgrad (t.ex. slagg) skiljer sig väsentligt från andra typer av ferrokisel och i hur stor utsträckning uteslutning av slagg skulle öka risken för att åtgärderna kan kringgås. Mot bakgrund av de uppgifter som kommissionen mottagit hittills dras dock den preliminära slutsatsen att ferrokisel av låg renhetsgrad bör anses vara berörd produkt. |
| --- | --- |

(16)

Frågan måste dock undersökas närmare. Berörda parter uppmanades att lämna uppgifter om huruvida de grundläggande fysikaliska egenskaper och användningsområden för ferrokisel av låg renhetsgrad (t.ex. slagg) skiljer sig väsentligt från andra typer av ferrokisel och i hur stor utsträckning uteslutning av slagg skulle öka risken för att åtgärderna kan kringgås. Mot bakgrund av de uppgifter som kommissionen mottagit hittills dras dock den preliminära slutsatsen att ferrokisel av låg renhetsgrad bör anses vara berörd produkt.

2.2   Likadan produkt

| (17) | Inga skillnader påträffades mellan den berörda produkten och det ferrokisel som tillverkades och såldes på de inhemska marknaderna i de berörda länderna, i den utsträckning den inhemska försäljningen kontrollerats, och i Norge, som fungerade som jämförbart land i syfte att fastställa normalvärdet för import från Kina och Kazakstan. Detta ferrokisel har samma grundläggande fysikaliska och kemiska egenskaper och användningsområden som det som exporteras från de berörda länderna till gemenskapen. Likaledes konstaterades inga skillnader mellan den berörda produkten och det ferrokisel som tillverkas av gemenskapsindustrin och säljs på gemenskapsmarknaden. Preliminärt dras därför slutsatsen att alla typer av ferrokisel bör anses vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(17)

Inga skillnader påträffades mellan den berörda produkten och det ferrokisel som tillverkades och såldes på de inhemska marknaderna i de berörda länderna, i den utsträckning den inhemska försäljningen kontrollerats, och i Norge, som fungerade som jämförbart land i syfte att fastställa normalvärdet för import från Kina och Kazakstan. Detta ferrokisel har samma grundläggande fysikaliska och kemiska egenskaper och användningsområden som det som exporteras från de berörda länderna till gemenskapen. Likaledes konstaterades inga skillnader mellan den berörda produkten och det ferrokisel som tillverkas av gemenskapsindustrin och säljs på gemenskapsmarknaden. Preliminärt dras därför slutsatsen att alla typer av ferrokisel bör anses vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.

3.   DUMPNING

3.1   Marknadsekonomisk status

| (18) | Vid antidumpningsundersökningar som rör import från bl.a. Kina och Kazakstan skall enligt artikel 2.7 b i grundförordningen normalvärdet fastställas i enlighet med artikel 2.1–2.6 i grundförordningen för de exporterande tillverkare som konstaterats uppfylla kriterierna i artikel 2.7 c i grundförordningen, dvs. om det visats att marknadsekonomiska förhållanden råder i samband med tillverkning och försäljning av den likadana produkten. Nedan ges en sammanfattning av kriterierna, enbart för att underlätta för läsaren:






  1. | Företagens beslut rörande verksamheten och kostnader fattas som svar på marknadssignaler och utan något större statligt inflytande. |
| --- | --- | --- |

(18)

Vid antidumpningsundersökningar som rör import från bl.a. Kina och Kazakstan skall enligt artikel 2.7 b i grundförordningen normalvärdet fastställas i enlighet med artikel 2.1–2.6 i grundförordningen för de exporterande tillverkare som konstaterats uppfylla kriterierna i artikel 2.7 c i grundförordningen, dvs. om det visats att marknadsekonomiska förhållanden råder i samband med tillverkning och försäljning av den likadana produkten. Nedan ges en sammanfattning av kriterierna, enbart för att underlätta för läsaren:

1.

Företagens beslut rörande verksamheten och kostnader fattas som svar på marknadssignaler och utan något större statligt inflytande.

| 2. | Företagens räkenskaper är föremål för en oberoende revision i överensstämmelse med internationell redovisningsstandard (”IAS”) och tillämpas för alla ändamål. |
| --- | --- |

2.

Företagens räkenskaper är föremål för en oberoende revision i överensstämmelse med internationell redovisningsstandard (”IAS”) och tillämpas för alla ändamål.

| 3. | Det förekommer inga betydande snedvridningar till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet. |
| --- | --- |

3.

Det förekommer inga betydande snedvridningar till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet.

| 4. | Rättssäkerhet och stabila villkor garanteras genom lagar om konkurser och ägandeförhållanden. |
| --- | --- |

4.

Rättssäkerhet och stabila villkor garanteras genom lagar om konkurser och ägandeförhållanden.

| 5. | Valutaomräkning sker till marknadskurser. |
| --- | --- |

5.

Valutaomräkning sker till marknadskurser.

| (19) | Tre exporterande tillverkare från Kina och en från Kazakstan ansökte om marknadsekonomisk status i enlighet med artikel 2.7 b i grundförordningen och lämnade in avsedd ansökningsblankett inom angivna tidsfrister. |
| --- | --- |

(19)

Tre exporterande tillverkare från Kina och en från Kazakstan ansökte om marknadsekonomisk status i enlighet med artikel 2.7 b i grundförordningen och lämnade in avsedd ansökningsblankett inom angivna tidsfrister.

| (20) | En kinesisk tillverkare visade vid ett kontrollbesök på plats att man uppfyllde alla fem kriterierna för marknadsekonomisk status. Därför beviljades tillverkaren marknadsekonomisk status och analysen av dumpning och skada baserades på uppgifterna från tillverkaren. |
| --- | --- |

(20)

En kinesisk tillverkare visade vid ett kontrollbesök på plats att man uppfyllde alla fem kriterierna för marknadsekonomisk status. Därför beviljades tillverkaren marknadsekonomisk status och analysen av dumpning och skada baserades på uppgifterna från tillverkaren.

| (21) | För de andra två kinesiska exporterande tillverkarna fastställdes det under kontrollbesöket att de inte kunde beviljas marknadsekonomisk status. |
| --- | --- |

(21)

För de andra två kinesiska exporterande tillverkarna fastställdes det under kontrollbesöket att de inte kunde beviljas marknadsekonomisk status.

| (22) | Vid kontrollen fastställdes det att en kinesisk exporterande tillverkare inte uppfyllde kriterierna 1–3. För det första kunde tillverkaren inte bevisa att verksamheten bedrevs utan statligt inflytande, bl.a. eftersom kommunistpartiet, som inte hade aktier i företaget, var inblandat i företagets grundläggande beslut och det var oklart vem som hade det organisatoriska ansvaret för vinstfördelning (första kriteriet). För det andra kunde företaget inte styrka att det hade en enda uppsättning räkenskaper som utarbetats och reviderats i överensstämmelse med internationell redovisningsstandard, eftersom företagets metod för avskrivning varken överensstämde med internationell eller kinesisk redovisningsstandard och detta medförde att företaget deklarerade för höga kostnader. Eftersom de ovannämnda brotten mot internationell redovisningsstandard inte nämndes i revisionsrapporten kunde företaget dessutom inte bevisa att dess räkenskaper reviderats i enlighet med internationell redovisningsstandard (andra kriteriet). Slutligen kunde företaget inte heller bevisa att snedvridningar till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet inte hade överförts, särskilt eftersom det utan kostnad fått markanvändningsrättigheter från staten och eftersom värderingen av verksamheten under den period då företaget grundades fortfarande var oklar (tredje kriteriet). |
| --- | --- |

(22)

Vid kontrollen fastställdes det att en kinesisk exporterande tillverkare inte uppfyllde kriterierna 1–3. För det första kunde tillverkaren inte bevisa att verksamheten bedrevs utan statligt inflytande, bl.a. eftersom kommunistpartiet, som inte hade aktier i företaget, var inblandat i företagets grundläggande beslut och det var oklart vem som hade det organisatoriska ansvaret för vinstfördelning (första kriteriet). För det andra kunde företaget inte styrka att det hade en enda uppsättning räkenskaper som utarbetats och reviderats i överensstämmelse med internationell redovisningsstandard, eftersom företagets metod för avskrivning varken överensstämde med internationell eller kinesisk redovisningsstandard och detta medförde att företaget deklarerade för höga kostnader. Eftersom de ovannämnda brotten mot internationell redovisningsstandard inte nämndes i revisionsrapporten kunde företaget dessutom inte bevisa att dess räkenskaper reviderats i enlighet med internationell redovisningsstandard (andra kriteriet). Slutligen kunde företaget inte heller bevisa att snedvridningar till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet inte hade överförts, särskilt eftersom det utan kostnad fått markanvändningsrättigheter från staten och eftersom värderingen av verksamheten under den period då företaget grundades fortfarande var oklar (tredje kriteriet).

| (23) | En annan kinesisk exporterande tillverkare kunde inte styrka att den hade en enda uppsättning räkenskaper som utarbetats och reviderats i överensstämmelse med internationell redovisningsstandard. Företaget hade ändrat sin värdering av tillgångarnas nyttjandeperiod mellan två räkenskapsår utan att informera om detta, vilket lett till att företaget deklarerat för låga kostnader, något som inte överensstämde med vare sig internationell eller kinesisk redovisningsstandard. Dessutom hade företaget inte lagt fram metoder för avskrivning, tillgångarnas nyttjandeperiod eller avskrivningstakten för varje typ av tillgång i sin redovisning. Eftersom detta brott mot internationell redovisningsstandard inte nämndes i revisionsrapporten kunde företaget inte heller bevisa att dess räkenskaper reviderats i enlighet med internationell redovisningsstandard (andra kriteriet). |
| --- | --- |

(23)

En annan kinesisk exporterande tillverkare kunde inte styrka att den hade en enda uppsättning räkenskaper som utarbetats och reviderats i överensstämmelse med internationell redovisningsstandard. Företaget hade ändrat sin värdering av tillgångarnas nyttjandeperiod mellan två räkenskapsår utan att informera om detta, vilket lett till att företaget deklarerat för låga kostnader, något som inte överensstämde med vare sig internationell eller kinesisk redovisningsstandard. Dessutom hade företaget inte lagt fram metoder för avskrivning, tillgångarnas nyttjandeperiod eller avskrivningstakten för varje typ av tillgång i sin redovisning. Eftersom detta brott mot internationell redovisningsstandard inte nämndes i revisionsrapporten kunde företaget inte heller bevisa att dess räkenskaper reviderats i enlighet med internationell redovisningsstandard (andra kriteriet).

| (24) | Därför drogs slutsatsen att de båda kinesiska exporterande tillverkarna inte uppfyllde kriterierna i artikel 2.7 c i grundförordningen. |
| --- | --- |

(24)

Därför drogs slutsatsen att de båda kinesiska exporterande tillverkarna inte uppfyllde kriterierna i artikel 2.7 c i grundförordningen.

| (25) | Exportören från Kazakstan tillät inget kontrollbesök i samband med ansökan om marknadsekonomisk status. Ansökan avvisades därför. Mot bakgrund av detta noteras det att även om den exporterande tillverkaren i Kazakstan ser ut att uppfylla kriterierna för marknadsekonomisk status i samband med antidumpningsförfaranden beträffande andra legerade produkter, kan kommissionen inte, mot bakgrund av det bristande samarbetet och särskild bristen på uppgifter om beslut om priser, kostnader och insatsvaror, inklusive råvaror, överföra ställningstaganden om marknadsekonomisk status från de andra undersökningarna till detta förfarande. |
| --- | --- |

(25)

Exportören från Kazakstan tillät inget kontrollbesök i samband med ansökan om marknadsekonomisk status. Ansökan avvisades därför. Mot bakgrund av detta noteras det att även om den exporterande tillverkaren i Kazakstan ser ut att uppfylla kriterierna för marknadsekonomisk status i samband med antidumpningsförfaranden beträffande andra legerade produkter, kan kommissionen inte, mot bakgrund av det bristande samarbetet och särskild bristen på uppgifter om beslut om priser, kostnader och insatsvaror, inklusive råvaror, överföra ställningstaganden om marknadsekonomisk status från de andra undersökningarna till detta förfarande.

| (26) | Alla de tre företag som inte beviljades marknadsekonomisk status kommenterade besluten. En kinesisk exporterande tillverkare och den exporterande tillverkaren från Kazakstan lämnade inte in några nya handlingar som skulle kunna ändra besluten om deras marknadsekonomiska status. Den andra kinesiska exporterande tillverkaren hävdade att effekten av förändringen av tillgångarnas beräknade nyttjandeperiod var obetydlig uttryckt som procent av omsättningen (omkring 1 %) och att den därför inte angetts i redovisningen eller i revisionsrapporten. Undersökningen visade emellertid att effekten av förändringen var betydande i jämförelse med företagets rörelseresultat eller nettovinst (över 20 %). Dessutom gav företaget motsägelsefulla uppgifter om de signifikansnivåer som de olika revisionsfirmorna sade sig använda. Mot bakgrund av detta avvisades företagets begäran. |
| --- | --- |

(26)

Alla de tre företag som inte beviljades marknadsekonomisk status kommenterade besluten. En kinesisk exporterande tillverkare och den exporterande tillverkaren från Kazakstan lämnade inte in några nya handlingar som skulle kunna ändra besluten om deras marknadsekonomiska status. Den andra kinesiska exporterande tillverkaren hävdade att effekten av förändringen av tillgångarnas beräknade nyttjandeperiod var obetydlig uttryckt som procent av omsättningen (omkring 1 %) och att den därför inte angetts i redovisningen eller i revisionsrapporten. Undersökningen visade emellertid att effekten av förändringen var betydande i jämförelse med företagets rörelseresultat eller nettovinst (över 20 %). Dessutom gav företaget motsägelsefulla uppgifter om de signifikansnivåer som de olika revisionsfirmorna sade sig använda. Mot bakgrund av detta avvisades företagets begäran.

3.2   Individuell behandling

| (27) | Enligt artikel 2.7 a i grundförordningen bör en landsomfattande tull fastställas för de länder som omfattas av den artikeln, utom i de fall där företagen kan visa att de uppfyller alla kriterierna i artikel 9.5 i samma förordning. |
| --- | --- |

(27)

Enligt artikel 2.7 a i grundförordningen bör en landsomfattande tull fastställas för de länder som omfattas av den artikeln, utom i de fall där företagen kan visa att de uppfyller alla kriterierna i artikel 9.5 i samma förordning.

| (28) | När det gäller Kina hade båda de exporterande tillverkare som inte uppfyllde kriterierna för marknadsekonomisk status också begärt individuell behandling i det fall de inte skulle beviljas marknadsekonomisk status. |
| --- | --- |

(28)

När det gäller Kina hade båda de exporterande tillverkare som inte uppfyllde kriterierna för marknadsekonomisk status också begärt individuell behandling i det fall de inte skulle beviljas marknadsekonomisk status.

| (29) | På grundval av de tillgängliga uppgifterna konstaterades det att en av dessa kinesiska exporterande tillverkare inte uppfyllde alla kraven i artikel 9.5 i grundförordningen för individuell behandling, särskilt hade företaget inte visat att det var tillräckligt fritt från statligt inflytande. Därför dras slutsatsen att denna kinesiska exporterande tillverkare inte bör beviljas individuell behandling. |
| --- | --- |

(29)

På grundval av de tillgängliga uppgifterna konstaterades det att en av dessa kinesiska exporterande tillverkare inte uppfyllde alla kraven i artikel 9.5 i grundförordningen för individuell behandling, särskilt hade företaget inte visat att det var tillräckligt fritt från statligt inflytande. Därför dras slutsatsen att denna kinesiska exporterande tillverkare inte bör beviljas individuell behandling.

| (30) | Den andra kinesiska exportören som inte uppfyllde kriterierna för marknadsekonomisk status visade dock att företaget uppfyllde alla kriterier i artikel 9.5 i grundförordningen för individuell behandling. |
| --- | --- |

(30)

Den andra kinesiska exportören som inte uppfyllde kriterierna för marknadsekonomisk status visade dock att företaget uppfyllde alla kriterier i artikel 9.5 i grundförordningen för individuell behandling.

| (31) | När det gäller Kazakstan begärde den exporterande tillverkare som ansökt om marknadsekonomisk status också individuell behandling i det fall företaget inte skulle beviljas marknadsekonomisk status. Företaget tillät emellertid inget besök på plats för att kontrollera ansökan om individuell behandling, och ansökan avvisades därför. |
| --- | --- |

(31)

När det gäller Kazakstan begärde den exporterande tillverkare som ansökt om marknadsekonomisk status också individuell behandling i det fall företaget inte skulle beviljas marknadsekonomisk status. Företaget tillät emellertid inget besök på plats för att kontrollera ansökan om individuell behandling, och ansökan avvisades därför.

3.3   Normalvärde

3.3.1   Jämförbart land

| (32) | Enligt artikel 2.7 a i grundförordningen måste normalvärdet för exporterande tillverkare i övergångsekonomier som inte beviljats marknadsekonomisk status fastställas på grundval av priset eller det konstruerade värdet i ett jämförbart land med marknadsekonomi (nedan kallat ”jämförbart land”). |
| --- | --- |

(32)

Enligt artikel 2.7 a i grundförordningen måste normalvärdet för exporterande tillverkare i övergångsekonomier som inte beviljats marknadsekonomisk status fastställas på grundval av priset eller det konstruerade värdet i ett jämförbart land med marknadsekonomi (nedan kallat ”jämförbart land”).

| (33) | I tillkännagivandet om inledande föreslogs Norge som lämpligt jämförbart land för fastställandet av normalvärdet för Kina och Kazakstan. Kommissionen uppmanade alla berörda parter att lämna synpunkter på detta förslag. |
| --- | --- |

(33)

I tillkännagivandet om inledande föreslogs Norge som lämpligt jämförbart land för fastställandet av normalvärdet för Kina och Kazakstan. Kommissionen uppmanade alla berörda parter att lämna synpunkter på detta förslag.

| (34) | Endast en berörd part lämnade in synpunkter och föreslog följande alternativ: Brasilien, Sydafrika och (under förutsättning att energipriserna inte justeras i förhållande till normalvärdet) Ryssland. Kommissionen kontaktade kända företag i Brasilien och Sydafrika. Tillverkarna i Brasilien och Sydafrika besvarade emellertid inte frågeformuläret och lämnade inte heller några användbara uppgifter. När det gäller Ryssland noterades det att det vid ett tillfälle var nödvändigt att justera energipriserna i enlighet med artikel 2.5 i grundförordningen. Enligt gällande praxis används inte heller ett land som bedriver skadevållande dumpning som jämförbart land. Därför har de föreslagna alternativen till Norge inte undersökts ytterligare. |
| --- | --- |

(34)

Endast en berörd part lämnade in synpunkter och föreslog följande alternativ: Brasilien, Sydafrika och (under förutsättning att energipriserna inte justeras i förhållande till normalvärdet) Ryssland. Kommissionen kontaktade kända företag i Brasilien och Sydafrika. Tillverkarna i Brasilien och Sydafrika besvarade emellertid inte frågeformuläret och lämnade inte heller några användbara uppgifter. När det gäller Ryssland noterades det att det vid ett tillfälle var nödvändigt att justera energipriserna i enlighet med artikel 2.5 i grundförordningen. Enligt gällande praxis används inte heller ett land som bedriver skadevållande dumpning som jämförbart land. Därför har de föreslagna alternativen till Norge inte undersökts ytterligare.

| (35) | Norge är en av världens största producenter av ferrokisel med en konkurrenskraftig marknad och tre stora norska tillverkare som använder modern produktionsteknik och har god tillgång till insatsvaror samarbetade till fullo. |
| --- | --- |

(35)

Norge är en av världens största producenter av ferrokisel med en konkurrenskraftig marknad och tre stora norska tillverkare som använder modern produktionsteknik och har god tillgång till insatsvaror samarbetade till fullo.

| (36) | Mot bakgrund av detta dras slutsatsen att Norge utgör ett lämpligt jämförbart land i den mening som avses i artikel 2.7 a i grundförordningen. |
| --- | --- |

(36)

Mot bakgrund av detta dras slutsatsen att Norge utgör ett lämpligt jämförbart land i den mening som avses i artikel 2.7 a i grundförordningen.

3.3.2   Metod för fastställande av normalvärde

3.3.2.1   Samlad representativ försäljning

| (37) | I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen undersökte kommissionen först om varje samarbetsvillig exporterande tillverkare (med undantag av de två kinesiska exportörerna och den kazakstanska exportör som inte uppfyllde kriterierna för marknadsekonomisk status) i varje berört land hade en representativ inhemsk försäljning av den likadana produkten till oberoende kunder, dvs. om denna försäljningsvolym motsvarade minst 5 % av den totala exportförsäljningen av den berörda produkten till gemenskapen. |
| --- | --- |

(37)

I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen undersökte kommissionen först om varje samarbetsvillig exporterande tillverkare (med undantag av de två kinesiska exportörerna och den kazakstanska exportör som inte uppfyllde kriterierna för marknadsekonomisk status) i varje berört land hade en representativ inhemsk försäljning av den likadana produkten till oberoende kunder, dvs. om denna försäljningsvolym motsvarade minst 5 % av den totala exportförsäljningen av den berörda produkten till gemenskapen.

3.3.2.2   Jämförelse mellan produkttyper

| (38) | Kommissionen identifierade därefter de produkttyper som såldes på hemmamarknaden av företag vars försäljning på den marknaden var representativ totalt sett, och som var identiska eller direkt jämförbara med de produkttyper som såldes för export till gemenskapen. Följande kriterier användes: kiselhalt, kornstorlek, renhetsgrad (aluminium, titan, magnesium och jord) och förpackning. |
| --- | --- |

(38)

Kommissionen identifierade därefter de produkttyper som såldes på hemmamarknaden av företag vars försäljning på den marknaden var representativ totalt sett, och som var identiska eller direkt jämförbara med de produkttyper som såldes för export till gemenskapen. Följande kriterier användes: kiselhalt, kornstorlek, renhetsgrad (aluminium, titan, magnesium och jord) och förpackning.

3.3.2.3   Representativ försäljning per produkttyp

| (39) | Försäljningen på hemmamarknaden av en viss produkttyp ansågs vara tillräckligt representativ när den inhemska försäljningen av den produkttypen till oberoende kunder under undersökningsperioden uppgick till minst 5 % av den totala volymen av jämförbara produkttyper som såldes för export till gemenskapen. |
| --- | --- |

(39)

Försäljningen på hemmamarknaden av en viss produkttyp ansågs vara tillräckligt representativ när den inhemska försäljningen av den produkttypen till oberoende kunder under undersökningsperioden uppgick till minst 5 % av den totala volymen av jämförbara produkttyper som såldes för export till gemenskapen.

3.3.2.4   Bedömning av om försäljningen ägt rum vid normal handel

| (40) | Kommissionen undersökte därefter om de samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas försäljning på hemmamarknaden i de berörda länderna och tillverkarnas försäljning på hemmamarknaden i det jämförbara landet kunde anses ha skett vid normal handel i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(40)

Kommissionen undersökte därefter om de samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas försäljning på hemmamarknaden i de berörda länderna och tillverkarnas försäljning på hemmamarknaden i det jämförbara landet kunde anses ha skett vid normal handel i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen.

| (41) | I detta syfte fastställdes, för varje exporterad produkttyp, den andel av den inhemska försäljningen till oberoende kunder som såldes med förlust på den inhemska marknaden under undersökningsperioden, enligt följande:






  a) | För de produkttyper där mer än 80 % av försäljningen på den inhemska marknaden inte skedde till ett pris som understeg kostnaden per enhet och där det vägda genomsnittliga försäljningspriset minst motsvarade den vägda genomsnittliga tillverkningskostnaden, beräknades normalvärdet för varje produkttyp som ett vägt genomsnitt av alla inhemska försäljningspriser för typen i fråga. |
| --- | --- | --- |

(41)

I detta syfte fastställdes, för varje exporterad produkttyp, den andel av den inhemska försäljningen till oberoende kunder som såldes med förlust på den inhemska marknaden under undersökningsperioden, enligt följande:

a)

För de produkttyper där mer än 80 % av försäljningen på den inhemska marknaden inte skedde till ett pris som understeg kostnaden per enhet och där det vägda genomsnittliga försäljningspriset minst motsvarade den vägda genomsnittliga tillverkningskostnaden, beräknades normalvärdet för varje produkttyp som ett vägt genomsnitt av alla inhemska försäljningspriser för typen i fråga.

| b) | För de produkttyper för vilka minst 10 % men högst 80 % av försäljningen på den inhemska marknaden inte skedde till ett pris som understeg kostnaden per enhet, beräknades normalvärdet för varje produkttyp som ett vägt genomsnitt av enbart de inhemska försäljningspriser som för typen i fråga uppgick till minst kostnaden per enhet. |
| --- | --- |

b)

För de produkttyper för vilka minst 10 % men högst 80 % av försäljningen på den inhemska marknaden inte skedde till ett pris som understeg kostnaden per enhet, beräknades normalvärdet för varje produkttyp som ett vägt genomsnitt av enbart de inhemska försäljningspriser som för typen i fråga uppgick till minst kostnaden per enhet.

| c) | För de produkttyper där mindre än 10 % av försäljningen på den inhemska marknaden skedde till ett pris som inte understeg kostnaden per enhet ansågs det att den berörda produkttypen inte såldes vid normal handel, varför normalvärdet konstruerades. |
| --- | --- |

c)

För de produkttyper där mindre än 10 % av försäljningen på den inhemska marknaden skedde till ett pris som inte understeg kostnaden per enhet ansågs det att den berörda produkttypen inte såldes vid normal handel, varför normalvärdet konstruerades.

3.3.2.5   Normalvärde grundat på det faktiska priset på hemmamarknaden

| (42) | För de produkttyper som exporterades till gemenskapen av de undersökta företagen och som uppfyllde de villkor som anges i avsnitten 3.3.2.3 till 3.3.2.4 a och b fastställdes normalvärdet för motsvarande produkttyp på grundval av de faktiska priser som oberoende kunder på den inhemska marknaden i det undersökta landet betalat eller skulle betala under undersökningsperioden, i enlighet med artikel 2.1 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(42)

För de produkttyper som exporterades till gemenskapen av de undersökta företagen och som uppfyllde de villkor som anges i avsnitten 3.3.2.3 till 3.3.2.4 a och b fastställdes normalvärdet för motsvarande produkttyp på grundval av de faktiska priser som oberoende kunder på den inhemska marknaden i det undersökta landet betalat eller skulle betala under undersökningsperioden, i enlighet med artikel 2.1 i grundförordningen.

3.3.2.6   Normalvärde baserat på ett konstruerat värde

| (43) | För de produkttyper som omfattas av avsnitt 3.3.2.4 c och de produkttyper som inte såldes av den exporterande tillverkaren i representativa kvantiteter på den inhemska marknaden i de undersökta länderna, såsom anges i avsnitt 3.3.2.3, fick normalvärdet konstrueras. |
| --- | --- |

(43)

För de produkttyper som omfattas av avsnitt 3.3.2.4 c och de produkttyper som inte såldes av den exporterande tillverkaren i representativa kvantiteter på den inhemska marknaden i de undersökta länderna, såsom anges i avsnitt 3.3.2.3, fick normalvärdet konstrueras.

| (44) | I syfte att konstruera normalvärdet enligt artikel 2.6 i grundförordningen adderades de berörda samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vägda genomsnittliga vinst för den inhemska försäljningen av den likadana produkten vid normal handel under undersökningsperioden med dessa tillverkares genomsnittliga tillverkningskostnad under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(44)

I syfte att konstruera normalvärdet enligt artikel 2.6 i grundförordningen adderades de berörda samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vägda genomsnittliga vinst för den inhemska försäljningen av den likadana produkten vid normal handel under undersökningsperioden med dessa tillverkares genomsnittliga tillverkningskostnad under undersökningsperioden.

| (45) | I de fall då en exporterande tillverkare inte sålde den likadana produkten på hemmamarknaden vid normal handel under undersökningsperioden konstruerades normalvärdet. Detta var fallet med den exporterande tillverkaren i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien. Normalvärdet konstruerades genom att man använde den berörda exporterande tillverkarens tillverkningskostnad. Preliminärt ansågs det lämpligt att till denna tillverkningskostnad lägga det vägda genomsnittet för försäljnings- och administrationskostnader för de egyptiska tillverkarna, på grund av deras jämförbara tillverknings- och försäljningsstruktur, samt en vinstmarginal på 5 % som i enlighet med artikel 2.6 c i grundförordningen ansågs som skälig för denna typ av råvarumarknad. |
| --- | --- |

(45)

I de fall då en exporterande tillverkare inte sålde den likadana produkten på hemmamarknaden vid normal handel under undersökningsperioden konstruerades normalvärdet. Detta var fallet med den exporterande tillverkaren i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien. Normalvärdet konstruerades genom att man använde den berörda exporterande tillverkarens tillverkningskostnad. Preliminärt ansågs det lämpligt att till denna tillverkningskostnad lägga det vägda genomsnittet för försäljnings- och administrationskostnader för de egyptiska tillverkarna, på grund av deras jämförbara tillverknings- och försäljningsstruktur, samt en vinstmarginal på 5 % som i enlighet med artikel 2.6 c i grundförordningen ansågs som skälig för denna typ av råvarumarknad.

3.3.2.7   Övergångsekonomier

| (46) | I enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen fastställdes normalvärdet för Kina och Kazakstan (med undantag av en kinesisk exporterande tillverkare som beviljats marknadsekonomisk status) på grundval av kontrollerade uppgifter från tillverkarna i det jämförbara landet, dvs. på grundval av de priser som betalats eller skulle betalas på den inhemska marknaden i Norge för jämförbara produkttyper som konstaterats ha sålts vid normal handel eller, när ingen inhemsk försäljning vid normal handel konstaterats för jämförbara produkttyper, på grundval av det konstruerade normalvärdet. |
| --- | --- |

(46)

I enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen fastställdes normalvärdet för Kina och Kazakstan (med undantag av en kinesisk exporterande tillverkare som beviljats marknadsekonomisk status) på grundval av kontrollerade uppgifter från tillverkarna i det jämförbara landet, dvs. på grundval av de priser som betalats eller skulle betalas på den inhemska marknaden i Norge för jämförbara produkttyper som konstaterats ha sålts vid normal handel eller, när ingen inhemsk försäljning vid normal handel konstaterats för jämförbara produkttyper, på grundval av det konstruerade normalvärdet.

| (47) | Till följd av detta fastställdes normalvärdet som det vägda genomsnittliga inhemska försäljningspriset till icke-närstående kunder för de tre samarbetsvilliga norska tillverkarna eller som det konstruerade värdet per produkttyp. |
| --- | --- |

(47)

Till följd av detta fastställdes normalvärdet som det vägda genomsnittliga inhemska försäljningspriset till icke-närstående kunder för de tre samarbetsvilliga norska tillverkarna eller som det konstruerade värdet per produkttyp.

3.3.3   Fastställande av normalvärde

3.3.3.1   Kina

| (48) | För de två kinesiska exporterande tillverkarna som inte beviljats marknadsekonomisk status fastställdes normalvärdet för Kina i enlighet med den metod som anges i skälen 46 och 47. |
| --- | --- |

(48)

För de två kinesiska exporterande tillverkarna som inte beviljats marknadsekonomisk status fastställdes normalvärdet för Kina i enlighet med den metod som anges i skälen 46 och 47.

| (49) | För en av de kinesiska exporterande tillverkare som beviljats marknadsekonomisk status fastställdes normalvärdet i enlighet med den metod som anges i skäl 42, dvs. mot bakgrund av det faktiska priset som oberoende kunder på den inhemska marknaden betalat eller skulle betala. Med tanke på att detta företag köpte elektricitet från en närstående leverantör kommer dock företagets energikostnader i samband med tillverkningen av den produkt som är föremål för undersökningen att undersökas närmare innan ett slutligt fastställande görs. |
| --- | --- |

(49)

För en av de kinesiska exporterande tillverkare som beviljats marknadsekonomisk status fastställdes normalvärdet i enlighet med den metod som anges i skäl 42, dvs. mot bakgrund av det faktiska priset som oberoende kunder på den inhemska marknaden betalat eller skulle betala. Med tanke på att detta företag köpte elektricitet från en närstående leverantör kommer dock företagets energikostnader i samband med tillverkningen av den produkt som är föremål för undersökningen att undersökas närmare innan ett slutligt fastställande görs.

3.3.3.2   Egypten

| (50) | Det fastställdes att de två egyptiska exporterande tillverkarna inte hade haft någon representativ inhemsk försäljning vid normal handel av den likadana produkten. Normalvärdet fick därför i det här fallet konstrueras i enlighet med den metod som anges i skälen 43 och 44. För de produkttyper för vilka man konstaterat en representativ inhemsk försäljning vid normal handel fastställdes normalvärdet i enlighet med skäl 42, dvs. mot bakgrund av de faktiska priser som oberoende kunder på den inhemska marknaden betalat eller skulle betala. |
| --- | --- |

(50)

Det fastställdes att de två egyptiska exporterande tillverkarna inte hade haft någon representativ inhemsk försäljning vid normal handel av den likadana produkten. Normalvärdet fick därför i det här fallet konstrueras i enlighet med den metod som anges i skälen 43 och 44. För de produkttyper för vilka man konstaterat en representativ inhemsk försäljning vid normal handel fastställdes normalvärdet i enlighet med skäl 42, dvs. mot bakgrund av de faktiska priser som oberoende kunder på den inhemska marknaden betalat eller skulle betala.

3.3.3.3   Kazakstan

| (51) | Eftersom marknadsekonomisk status beviljats fastställdes normalvärdet för Kazakstan i enlighet med den metod som anges i skälen 46 och 47. |
| --- | --- |

(51)

Eftersom marknadsekonomisk status beviljats fastställdes normalvärdet för Kazakstan i enlighet med den metod som anges i skälen 46 och 47.

3.3.3.4   F.d. jugoslaviska republiken Makedonien

| (52) | Det fastställdes att den enda makedonska exporterande tillverkaren inte hade haft någon representativ inhemsk försäljning vid normal handel av den likadana produkten. Normalvärdet fick därför konstrueras i enlighet med den metod som anges i skäl 45. |
| --- | --- |

(52)

Det fastställdes att den enda makedonska exporterande tillverkaren inte hade haft någon representativ inhemsk försäljning vid normal handel av den likadana produkten. Normalvärdet fick därför konstrueras i enlighet med den metod som anges i skäl 45.

3.3.3.5   Ryssland

| (53) | Det fastställdes att de två ryska exporterande tillverkarna för vissa produkttyper inte hade haft någon representativ inhemsk försäljning vid normal handel av den likadana produkten. Normalvärdet fick därför i de här fallen konstrueras i enlighet med den metod som anges i skälen 43 och 44. För de produkttyper för vilka man konstaterat en representativ inhemsk försäljning vid normal handel fastställdes normalvärdet i enlighet med skäl 42, dvs. mot bakgrund av de faktiska priser som oberoende kunder på den inhemska marknaden betalat eller skulle betala. |
| --- | --- |

(53)

Det fastställdes att de två ryska exporterande tillverkarna för vissa produkttyper inte hade haft någon representativ inhemsk försäljning vid normal handel av den likadana produkten. Normalvärdet fick därför i de här fallen konstrueras i enlighet med den metod som anges i skälen 43 och 44. För de produkttyper för vilka man konstaterat en representativ inhemsk försäljning vid normal handel fastställdes normalvärdet i enlighet med skäl 42, dvs. mot bakgrund av de faktiska priser som oberoende kunder på den inhemska marknaden betalat eller skulle betala.

| (54) | För den ena av de ryska exporterande tillverkarna konstaterades det att energikostnaderna i samband med tillverkningen av den berörda produkten inte avspeglades i räkenskaperna på ett rimligt sätt eftersom tillverkaren betalade ett betydligt lägre (50 %) vägt genomsnittligt pris än sin konkurrent, trots att de båda ligger i Sibirien. Även om den berörda energileverantören producerar energi med hjälp av vattenkraft kan detta i sig inte förklara de låga elpriserna. Även i jämförelse med andra leverantörer av elektricitet som producerats vid vattenkraftverk, t.ex. i Norge, är priserna väldigt låga. Dessutom tyder alla tillgängliga uppgifter för närvarande på att de inhemska elpriserna i Ryssland var reglerade. Man konstaterade att de ryska myndigheterna fastställt högsta tillåtna taxor för energi i olika regioner i Sibirien, vilket verkar vara den främsta anledningen till de stora prisskillnaderna (3). OECD konstaterade redan 2002 att reglering av energipriser används i Ryssland för korssubventionering mellan regioner, så att fattigare regioner får betala mindre för energi än rikare regioner (4). Företagets energipriser justerades därför preliminärt, i enlighet med artikel 2.5 i grundförordningen, baserat på den andra ryska exportörens kostnader, som omfattar två tillverkare i två olika regioner i Sibirien. I antidumpningsärendet från 2003 angående kisel gjordes det i enlighet med artikel 2.5 i grundförordningen en liknande justering när det gällde energi som tillhandahållits av samma energileverantör (5). |
| --- | --- |

(54)

För den ena av de ryska exporterande tillverkarna konstaterades det att energikostnaderna i samband med tillverkningen av den berörda produkten inte avspeglades i räkenskaperna på ett rimligt sätt eftersom tillverkaren betalade ett betydligt lägre (50 %) vägt genomsnittligt pris än sin konkurrent, trots att de båda ligger i Sibirien. Även om den berörda energileverantören producerar energi med hjälp av vattenkraft kan detta i sig inte förklara de låga elpriserna. Även i jämförelse med andra leverantörer av elektricitet som producerats vid vattenkraftverk, t.ex. i Norge, är priserna väldigt låga. Dessutom tyder alla tillgängliga uppgifter för närvarande på att de inhemska elpriserna i Ryssland var reglerade. Man konstaterade att de ryska myndigheterna fastställt högsta tillåtna taxor för energi i olika regioner i Sibirien, vilket verkar vara den främsta anledningen till de stora prisskillnaderna (3). OECD konstaterade redan 2002 att reglering av energipriser används i Ryssland för korssubventionering mellan regioner, så att fattigare regioner får betala mindre för energi än rikare regioner (4). Företagets energipriser justerades därför preliminärt, i enlighet med artikel 2.5 i grundförordningen, baserat på den andra ryska exportörens kostnader, som omfattar två tillverkare i två olika regioner i Sibirien. I antidumpningsärendet från 2003 angående kisel gjordes det i enlighet med artikel 2.5 i grundförordningen en liknande justering när det gällde energi som tillhandahållits av samma energileverantör (5).

3.4   Exportpris

3.4.1   Kina

| (55) | Alla de tre kinesiska företagens exportförsäljning till gemenskapen skedde direkt till oberoende kunder. Exportpriserna för dessa företag fastställdes därför i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen på grundval av de priser som faktiskt betalats eller skulle betalas för den berörda produkten. |
| --- | --- |

(55)

Alla de tre kinesiska företagens exportförsäljning till gemenskapen skedde direkt till oberoende kunder. Exportpriserna för dessa företag fastställdes därför i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen på grundval av de priser som faktiskt betalats eller skulle betalas för den berörda produkten.

| (56) | För övriga exportörer i Kina fastställde kommissionen först hur omfattande samarbetet hade varit. En jämförelse gjordes mellan den sammanlagda export som de tre samarbetsvilliga exporterande tillverkarna hade angett i sina svar på frågeformuläret och den sammanlagda dumpade importen från Kina, beräknad på det sätt som anges i skäl 66. Procentsatsen beräknades till 18 %. Utifrån detta bedömdes samarbetsviljan som låg. Till följd av detta fastställdes exportpriserna preliminärt på grundval av de transaktioner med den högsta dumpnings- och skademarginal som en av de två samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkarna som beviljats marknadsekonomisk status eller individuell behandling i enlighet med artikel 18.1 i grundförordningen tillämpade och på grundval av de exportpriser som använts av den tredje samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkaren som inte beviljats marknadsekonomisk status eller individuell behandling. |
| --- | --- |

(56)

För övriga exportörer i Kina fastställde kommissionen först hur omfattande samarbetet hade varit. En jämförelse gjordes mellan den sammanlagda export som de tre samarbetsvilliga exporterande tillverkarna hade angett i sina svar på frågeformuläret och den sammanlagda dumpade importen från Kina, beräknad på det sätt som anges i skäl 66. Procentsatsen beräknades till 18 %. Utifrån detta bedömdes samarbetsviljan som låg. Till följd av detta fastställdes exportpriserna preliminärt på grundval av de transaktioner med den högsta dumpnings- och skademarginal som en av de två samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkarna som beviljats marknadsekonomisk status eller individuell behandling i enlighet med artikel 18.1 i grundförordningen tillämpade och på grundval av de exportpriser som använts av den tredje samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkaren som inte beviljats marknadsekonomisk status eller individuell behandling.

3.4.2   Egypten

| (57) | De två egyptiska företagens exportförsäljning till gemenskapen skedde direkt till oberoende kunder. Exportpriserna för dessa företag fastställdes därför preliminärt i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen på grundval av de priser som faktiskt betalats eller skulle betalas för den berörda produkten. |
| --- | --- |

(57)

De två egyptiska företagens exportförsäljning till gemenskapen skedde direkt till oberoende kunder. Exportpriserna för dessa företag fastställdes därför preliminärt i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen på grundval av de priser som faktiskt betalats eller skulle betalas för den berörda produkten.

3.4.3   Kazakstan

| (58) | På grund av att den exporterande tillverkaren inte tillät någon kontroll på plats av de inlämnade uppgifterna, var man tvungen att fastställa exportpriserna i enlighet med artikel 18.1 i grundförordningen. Exportören hade informerats om följderna av bristande samarbete. Ett vägt genomsnittligt importpris för Kazakstan som fastställts på grundval av importuppgifter från Eurostat för undersökningsperioden ansågs lämpligt. |
| --- | --- |

(58)

På grund av att den exporterande tillverkaren inte tillät någon kontroll på plats av de inlämnade uppgifterna, var man tvungen att fastställa exportpriserna i enlighet med artikel 18.1 i grundförordningen. Exportören hade informerats om följderna av bristande samarbete. Ett vägt genomsnittligt importpris för Kazakstan som fastställts på grundval av importuppgifter från Eurostat för undersökningsperioden ansågs lämpligt.

3.4.4   F.d. jugoslaviska republiken Makedonien

| (59) | Den exporterande tillverkarens exportförsäljning till gemenskapen skedde direkt till oberoende kunder. Exportpriserna för detta företag fastställdes därför preliminärt i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen på grundval av de priser som faktiskt betalats eller skulle betalas för den berörda produkten. |
| --- | --- |

(59)

Den exporterande tillverkarens exportförsäljning till gemenskapen skedde direkt till oberoende kunder. Exportpriserna för detta företag fastställdes därför preliminärt i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen på grundval av de priser som faktiskt betalats eller skulle betalas för den berörda produkten.

3.4.5   Ryssland

| (60) | Båda de ryska exporterande tillverkarnas försäljning skedde via närstående parter. Exportpriserna fastställdes därför på grundval av det pris till vilket de importerade produkterna första gången såldes vidare till oberoende köpare. I enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen gjordes justeringar för alla kostnader som uppkommit mellan importen och återförsäljningen samt för vinst. |
| --- | --- |

(60)

Båda de ryska exporterande tillverkarnas försäljning skedde via närstående parter. Exportpriserna fastställdes därför på grundval av det pris till vilket de importerade produkterna första gången såldes vidare till oberoende köpare. I enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen gjordes justeringar för alla kostnader som uppkommit mellan importen och återförsäljningen samt för vinst.

3.5   Jämförelse

| (61) | Jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset gjordes på nivån fritt fabrik. |
| --- | --- |

(61)

Jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset gjordes på nivån fritt fabrik.

| (62) | För att jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset skulle bli rättvis tog man genom justeringar hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisernas jämförbarhet i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen. För samtliga undersökta exporterande tillverkare beviljades i tillämpliga och motiverade fall justeringar för skillnader i fråga om transportkostnader, sjöfrakt och försäkring, hantering, lastning och därmed sammanhängande kostnader, förpacknings-, kredit-, säkerhets- och garantikostnader och provisioner. |
| --- | --- |

(62)

För att jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset skulle bli rättvis tog man genom justeringar hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisernas jämförbarhet i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen. För samtliga undersökta exporterande tillverkare beviljades i tillämpliga och motiverade fall justeringar för skillnader i fråga om transportkostnader, sjöfrakt och försäkring, hantering, lastning och därmed sammanhängande kostnader, förpacknings-, kredit-, säkerhets- och garantikostnader och provisioner.

| (63) | En rysk och en egyptisk exporterande tillverkare begärde justeringar för handelsled. Begäran avvisades eftersom företagen inte kunde bevisa att sådana justeringar var berättigade, dvs. visa att det fanns konsekventa och tydliga skillnader i funktion och pris i de olika handelsleden på de respektive exporterande tillverkarnas inhemska marknader, i enlighet med artikel 2.10 d i grundförordningen. |
| --- | --- |

(63)

En rysk och en egyptisk exporterande tillverkare begärde justeringar för handelsled. Begäran avvisades eftersom företagen inte kunde bevisa att sådana justeringar var berättigade, dvs. visa att det fanns konsekventa och tydliga skillnader i funktion och pris i de olika handelsleden på de respektive exporterande tillverkarnas inhemska marknader, i enlighet med artikel 2.10 d i grundförordningen.

3.6   Dumpningsmarginaler

3.6.1   Allmän metod

| (64) | I enlighet med artikel 2.11 och 2.12 fastställdes dumpningsmarginalerna på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga normalvärdet per produkttyp och det vägda genomsnittliga exportpriset per produkttyp. |
| --- | --- |

(64)

I enlighet med artikel 2.11 och 2.12 fastställdes dumpningsmarginalerna på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga normalvärdet per produkttyp och det vägda genomsnittliga exportpriset per produkttyp.

| (65) | För de exporterande tillverkare som varken besvarade kommissionens frågeformulär eller på annat sätt gav sig till känna fastställdes dumpningsmarginalen på grundval av tillgängliga uppgifter, i enlighet med artikel 18.1 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(65)

För de exporterande tillverkare som varken besvarade kommissionens frågeformulär eller på annat sätt gav sig till känna fastställdes dumpningsmarginalen på grundval av tillgängliga uppgifter, i enlighet med artikel 18.1 i grundförordningen.

| (66) | I syfte att fastställa dumpningsmarginalen för icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkare fastställdes först hur omfattande den bristande samarbetsviljan var. För detta ändamål jämfördes den exportvolym till gemenskapen som de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna uppgett med Eurostats importstatistik. |
| --- | --- |

(66)

I syfte att fastställa dumpningsmarginalen för icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkare fastställdes först hur omfattande den bristande samarbetsviljan var. För detta ändamål jämfördes den exportvolym till gemenskapen som de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna uppgett med Eurostats importstatistik.

| (67) | I de fall den bristande samarbetsviljan var omfattande, dvs. mer än 20 %, ansågs det lämpligt att fastställa dumpningsmarginalen för de icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkarna till en nivå som överskred den högsta dumpningsmarginal som fastställts för de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna. Det finns nämligen anledning att anta att den bristande samarbetsviljan beror på att de icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i det undersökta landet generellt sett har dumpat priserna i högre grad än någon av de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna. I dessa fall (dvs. för Kina och Ryssland) fastställdes dumpningsmarginalen därför till en nivå motsvarande den vägda genomsnittliga dumpningsmarginalen för den mest representativa produkttyp som hade de högsta dumpnings- och skademarginalerna, baserat på en bedömning av varje samarbetsvillig exporterande tillverkare. |
| --- | --- |

(67)

I de fall den bristande samarbetsviljan var omfattande, dvs. mer än 20 %, ansågs det lämpligt att fastställa dumpningsmarginalen för de icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkarna till en nivå som överskred den högsta dumpningsmarginal som fastställts för de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna. Det finns nämligen anledning att anta att den bristande samarbetsviljan beror på att de icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i det undersökta landet generellt sett har dumpat priserna i högre grad än någon av de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna. I dessa fall (dvs. för Kina och Ryssland) fastställdes dumpningsmarginalen därför till en nivå motsvarande den vägda genomsnittliga dumpningsmarginalen för den mest representativa produkttyp som hade de högsta dumpnings- och skademarginalerna, baserat på en bedömning av varje samarbetsvillig exporterande tillverkare.

| (68) | När graden av samarbetsvilja var hög (dvs. när andelen icke-samarbetsvilliga exportörer var mindre än 20 %) ansågs det lämpligt att fastställa dumpningsmarginalen för de icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkarna till en nivå motsvarande den högsta dumpnings- och skademarginal som konstaterats för en samarbetsvillig exporterande tillverkare i det berörda landet, eftersom det inte fanns skäl att anta att någon icke-samarbetsvillig exporterande tillverkare hade bedrivit dumpning på en lägre nivå än så. |
| --- | --- |

(68)

När graden av samarbetsvilja var hög (dvs. när andelen icke-samarbetsvilliga exportörer var mindre än 20 %) ansågs det lämpligt att fastställa dumpningsmarginalen för de icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkarna till en nivå motsvarande den högsta dumpnings- och skademarginal som konstaterats för en samarbetsvillig exporterande tillverkare i det berörda landet, eftersom det inte fanns skäl att anta att någon icke-samarbetsvillig exporterande tillverkare hade bedrivit dumpning på en lägre nivå än så.

3.6.2   Dumpningsmarginaler

3.6.2.1   Kina

a)   För de samarbetsvilliga tillverkare som beviljats marknadsekonomisk status och individuell behandling

| (69) | För de företag som beviljats marknadsekonomisk status eller individuell behandling jämfördes, i enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen, det vägda genomsnittliga normalvärdet för varje typ av den berörda produkten som exporterades till gemenskapen med det vägda genomsnittliga exportpriset för motsvarande typ av den berörda produkten. |
| --- | --- |

(69)

För de företag som beviljats marknadsekonomisk status eller individuell behandling jämfördes, i enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen, det vägda genomsnittliga normalvärdet för varje typ av den berörda produkten som exporterades till gemenskapen med det vägda genomsnittliga exportpriset för motsvarande typ av den berörda produkten.

| (70) | Följande preliminära vägda genomsnittliga dumpningsmarginaler, uttryckta i procent av priset cif vid gemenskapens gräns, före tull, fastställdes:






  Företag | Preliminär dumpningsmarginal |
| --- | --- | --- |
| Erdos Xijin Kuang Co., Ltd | 2,8 % |
| Lanzhou Good Land Ferroalloy Factory Co., Ltd | 57,2 % |

(70)

Följande preliminära vägda genomsnittliga dumpningsmarginaler, uttryckta i procent av priset cif vid gemenskapens gräns, före tull, fastställdes:

Företag

Preliminär dumpningsmarginal

Erdos Xijin Kuang Co., Ltd

2,8 %

Lanzhou Good Land Ferroalloy Factory Co., Ltd

57,2 %

b)   För övriga exporterande tillverkare

| (71) | Den landsomfattande dumpningsmarginalen beräknades mot bakgrund av en jämförelse mellan exportpriset i enlighet med skäl 56 och normalvärdet i enlighet med skälen 46 och 47. |
| --- | --- |

(71)

Den landsomfattande dumpningsmarginalen beräknades mot bakgrund av en jämförelse mellan exportpriset i enlighet med skäl 56 och normalvärdet i enlighet med skälen 46 och 47.

| (72) | Mot bakgrund av detta fastställdes den landsomfattande dumpningsmarginalen preliminärt till 60,7 % av priset cif vid gemenskapens gräns före tull. |
| --- | --- |

(72)

Mot bakgrund av detta fastställdes den landsomfattande dumpningsmarginalen preliminärt till 60,7 % av priset cif vid gemenskapens gräns före tull.

3.6.2.2   Egypten

| (73) | Graden av samarbetsvilja hos de exporterande tillverkarna i Egypten var betydande (ca 95 %). Följande preliminära dumpningsmarginaler, uttryckta i procent av importpriset cif vid gemenskapens gräns, före tull, fastställdes:






  — | The Egyptian Ferroalloys Company, Kairo 20,4 %. |
| --- | --- | --- |

(73)

Graden av samarbetsvilja hos de exporterande tillverkarna i Egypten var betydande (ca 95 %). Följande preliminära dumpningsmarginaler, uttryckta i procent av importpriset cif vid gemenskapens gräns, före tull, fastställdes:

—

The Egyptian Ferroalloys Company, Kairo 20,4 %.

| — | Egyptian Chemical Industries KIMA, Kairo 24,8 %. |
| --- | --- |

—

Egyptian Chemical Industries KIMA, Kairo 24,8 %.

| — | Övriga företag 20,4 %. |
| --- | --- |

—

Övriga företag 20,4 %.

3.6.2.3   Kazakstan

| (74) | Mot bakgrund av det bristande samarbetet fastställdes endast en landsomfattande dumpningsmarginal. Följande preliminära dumpningsmarginal, uttryckt i procent av importpriset cif vid gemenskapens gräns, före tull, fastställdes:






  — | Kazakstan 37,1 %. |
| --- | --- | --- |

(74)

Mot bakgrund av det bristande samarbetet fastställdes endast en landsomfattande dumpningsmarginal. Följande preliminära dumpningsmarginal, uttryckt i procent av importpriset cif vid gemenskapens gräns, före tull, fastställdes:

—

Kazakstan 37,1 %.

3.6.2.4   F.d. jugoslaviska republiken Makedonien

| (75) | Eftersom den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren i princip är den enda ferrokiselproducenten i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien var samarbetsviljan hög. Följande preliminära dumpningsmarginaler, uttryckta i procent av importpriset cif vid gemenskapens gräns, före tull, fastställdes:






  — | SILMAK DOOEL Export Import, Jegunovce 5,4 %. |
| --- | --- | --- |

(75)

Eftersom den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren i princip är den enda ferrokiselproducenten i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien var samarbetsviljan hög. Följande preliminära dumpningsmarginaler, uttryckta i procent av importpriset cif vid gemenskapens gräns, före tull, fastställdes:

—

SILMAK DOOEL Export Import, Jegunovce 5,4 %.

| — | Övriga företag 5,4 %. |
| --- | --- |

—

Övriga företag 5,4 %.

3.6.2.5   Ryssland

| (76) | En stor del av de exporterande tillverkarna i Ryssland vägrade att samarbeta (ca 68 %). Följande preliminära dumpningsmarginaler, uttryckta i procent av importpriset cif vid gemenskapens gräns, före tull, fastställdes:






  — | Chemk Group (Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant och Kuznetsk Ferroalloy Works), Chelyabinsk och Novokuznetsk 22,8 %. |
| --- | --- | --- |

(76)

En stor del av de exporterande tillverkarna i Ryssland vägrade att samarbeta (ca 68 %). Följande preliminära dumpningsmarginaler, uttryckta i procent av importpriset cif vid gemenskapens gräns, före tull, fastställdes:

—

Chemk Group (Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant och Kuznetsk Ferroalloy Works), Chelyabinsk och Novokuznetsk 22,8 %.

| — | ICT Group (Bratsk Ferroalloy Plant), Bratsk 22,2 %. |
| --- | --- |

—

ICT Group (Bratsk Ferroalloy Plant), Bratsk 22,2 %.

| — | Övriga företag 25,5 %. |
| --- | --- |

—

Övriga företag 25,5 %.

4.   SKADA

4.1   Tillverkning i gemenskapen

| (77) | Med hjälp av undersökningen fastställdes det att sju tillverkare i gemenskapen tillverkar den likadana produkten. Klagomålet ingavs på fem av dessa tillverkares vägnar. Efter det att undersökningen hade inletts beslutade en sjätte tillverkare att stödja förfarandet genom att till fullo samarbeta i undersökningen. Den sista tillverkaren tog inte ställning och lämnade inte in några uppgifter. |
| --- | --- |

(77)

Med hjälp av undersökningen fastställdes det att sju tillverkare i gemenskapen tillverkar den likadana produkten. Klagomålet ingavs på fem av dessa tillverkares vägnar. Efter det att undersökningen hade inletts beslutade en sjätte tillverkare att stödja förfarandet genom att till fullo samarbeta i undersökningen. Den sista tillverkaren tog inte ställning och lämnade inte in några uppgifter.

4.2   Definition av gemenskapsindustrin

| (78) | De sex samarbetsvilliga gemenskapstillverkarna stod för 95 % av gemenskapstillverkningen av ferrokisel under undersökningsperioden. De anses därför utgöra gemenskapsindustrin i den mening som avses i artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(78)

De sex samarbetsvilliga gemenskapstillverkarna stod för 95 % av gemenskapstillverkningen av ferrokisel under undersökningsperioden. De anses därför utgöra gemenskapsindustrin i den mening som avses i artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen.

| (79) | Några berörda parter hävdade att de fem tillverkare som stödde klagomålet inte alla var i samma ekonomiska situation och att minst två av dem inte skulle lida någon skada. Dessa två gemenskapstillverkare borde därför uteslutas från den nuvarande undersökningen vilket skulle leda till bristande representativitet. |
| --- | --- |

(79)

Några berörda parter hävdade att de fem tillverkare som stödde klagomålet inte alla var i samma ekonomiska situation och att minst två av dem inte skulle lida någon skada. Dessa två gemenskapstillverkare borde därför uteslutas från den nuvarande undersökningen vilket skulle leda till bristande representativitet.

| (80) | Det noteras att i enlighet med artikel 4 i grundförordningen hänvisar termen ”gemenskapsindustrin” till de tillverkare i gemenskapen vars gemensamma produktion motsvarar en betydande andel av den totala produktionen i gemenskapen. I samma artikel fastställs under vilka omständigheter vissa gemenskapstillverkare får uteslutas från definitionen. Dessa omständigheter omfattar inte gemenskapstillverkarnas resultat. Dessutom skulle en uteslutning av tillverkare på grund av deras resultat strida mot principen om objektiv bedömning av situationen för gemenskapsindustrin. På grundval av detta avvisades begäran. |
| --- | --- |

(80)

Det noteras att i enlighet med artikel 4 i grundförordningen hänvisar termen ”gemenskapsindustrin” till de tillverkare i gemenskapen vars gemensamma produktion motsvarar en betydande andel av den totala produktionen i gemenskapen. I samma artikel fastställs under vilka omständigheter vissa gemenskapstillverkare får uteslutas från definitionen. Dessa omständigheter omfattar inte gemenskapstillverkarnas resultat. Dessutom skulle en uteslutning av tillverkare på grund av deras resultat strida mot principen om objektiv bedömning av situationen för gemenskapsindustrin. På grundval av detta avvisades begäran.

4.3   Förbrukning i gemenskapen

| (81) | Förbrukningen i gemenskapen fastställdes på grundval av gemenskapsindustrins försäljningsvolym på gemenskapsmarknaden och de icke-samarbetsvilliga gemenskapstillverkarnas uppskattade försäljningsvolym samt importen från de berörda länderna och från andra tredjeländer, enligt uppgifter från Eurostat. Gemenskapsförbrukningen av ferrokisel förblev relativt stabil under skadeundersökningsperioden, med undantag av 2003 och 2004 då förbrukningen ökade med 6 % till följd av en osedvanligt stor efterfrågan från stålindustrin. | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Förbrukning i gemenskapen (i ton) | 871 794 | 922 978 | 881 930 | 883 311 |
| Index | 100 | 106 | 101 | 101 |

(81)

Förbrukningen i gemenskapen fastställdes på grundval av gemenskapsindustrins försäljningsvolym på gemenskapsmarknaden och de icke-samarbetsvilliga gemenskapstillverkarnas uppskattade försäljningsvolym samt importen från de berörda länderna och från andra tredjeländer, enligt uppgifter från Eurostat. Gemenskapsförbrukningen av ferrokisel förblev relativt stabil under skadeundersökningsperioden, med undantag av 2003 och 2004 då förbrukningen ökade med 6 % till följd av en osedvanligt stor efterfrågan från stålindustrin.

2003

2004

2005

UP

Förbrukning i gemenskapen (i ton)

871 794

922 978

881 930

883 311

Index

100

106

101

101

4.4   Import till gemenskapen från de berörda länderna

4.4.1   Sammantagen bedömning av den dumpade importens verkningar

| (82) | Kommissionen övervägde huruvida verkningarna av importen av ferrokisel med ursprung i Kina, Egypten, Kazakstan, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien och Ryssland borde bedömas sammantaget i enlighet med artikel 3.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(82)

Kommissionen övervägde huruvida verkningarna av importen av ferrokisel med ursprung i Kina, Egypten, Kazakstan, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien och Ryssland borde bedömas sammantaget i enlighet med artikel 3.4 i grundförordningen.

| (83) | Den dumpningsmarginal som fastställdes för vart och ett av de berörda länderna översteg miniminivån, importvolymen från vart och ett av dessa länder var inte försumbar och en sammantagen bedömning ansågs vara lämplig med tanke på konkurrensen mellan importen från de berörda länderna och den likadana gemenskapsprodukten. Att liknande konkurrensvillkor rådde framgick av det faktum att den berörda produkten som importerades från de berörda länderna och den likadana produkten som tillverkades och såldes av gemenskapsindustrin på gemenskapsmarknaden liknade varandra och distribuerades via samma handelskanaler. Dessutom var alla importvolymer betydande och medförde betydande marknadsandelar. |
| --- | --- |

(83)

Den dumpningsmarginal som fastställdes för vart och ett av de berörda länderna översteg miniminivån, importvolymen från vart och ett av dessa länder var inte försumbar och en sammantagen bedömning ansågs vara lämplig med tanke på konkurrensen mellan importen från de berörda länderna och den likadana gemenskapsprodukten. Att liknande konkurrensvillkor rådde framgick av det faktum att den berörda produkten som importerades från de berörda länderna och den likadana produkten som tillverkades och såldes av gemenskapsindustrin på gemenskapsmarknaden liknade varandra och distribuerades via samma handelskanaler. Dessutom var alla importvolymer betydande och medförde betydande marknadsandelar.

| (84) | På grundval av ovanstående drogs slutsatsen att de villkor som motiverar sammantagen bedömning av importen av ferrokisel med ursprung i Kina, Egypten, Kazakstan, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien och Ryssland var uppfyllda. |
| --- | --- |

(84)

På grundval av ovanstående drogs slutsatsen att de villkor som motiverar sammantagen bedömning av importen av ferrokisel med ursprung i Kina, Egypten, Kazakstan, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien och Ryssland var uppfyllda.

4.4.2   Sammantagen volym och marknadsandel

| (85) | Importvolymen från Kina, Egypten, Kazakstan, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien och Ryssland, baserat på uppgifter från Eurostat, ökade kraftigt från 134 081 ton år 2003 till 452 108 ton under undersökningsperioden. Deras sammanlagda marknadsandel ökade stadigt från 15,4 % till 51,2 % under samma period. Detta måste ses mot bakgrund av en nästan helt stabil förbrukning, med undantag av 2004 som förklarats ovan. | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importvolym (i ton) | 134 081 | 198 164 | 319 265 | 452 108 |
| Index | 100 | 148 | 238 | 337 |
| Marknadsandel | 15,4 % | 21,5 % | 36,2 % | 51,2 % |
| Försäljningspris per enhet (euro/ton) | 557 | 580 | 569 | 574 |
| Index | 100 | 104 | 102 | 103 |

(85)

Importvolymen från Kina, Egypten, Kazakstan, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien och Ryssland, baserat på uppgifter från Eurostat, ökade kraftigt från 134 081 ton år 2003 till 452 108 ton under undersökningsperioden. Deras sammanlagda marknadsandel ökade stadigt från 15,4 % till 51,2 % under samma period. Detta måste ses mot bakgrund av en nästan helt stabil förbrukning, med undantag av 2004 som förklarats ovan.

2003

2004

2005

UP

Importvolym (i ton)

134 081

198 164

319 265

452 108

Index

100

148

238

337

Marknadsandel

15,4 %

21,5 %

36,2 %

51,2 %

Försäljningspris per enhet (euro/ton)

557

580

569

574

Index

100

104

102

103

4.4.3   Priser

4.4.3.1   Prisutveckling

| (86) | Mellan 2003 och undersökningsperioden ökade det genomsnittliga importpriset på den berörda produkten med ursprung i de berörda länderna med 3 %. Priserna ökade med 4 % 2004 (ett år som präglades av en märkbar ökning av efterfrågan på stål i hela världen), minskade med 2 % 2005 för att sedan öka med omkring 1 % under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(86)

Mellan 2003 och undersökningsperioden ökade det genomsnittliga importpriset på den berörda produkten med ursprung i de berörda länderna med 3 %. Priserna ökade med 4 % 2004 (ett år som präglades av en märkbar ökning av efterfrågan på stål i hela världen), minskade med 2 % 2005 för att sedan öka med omkring 1 % under undersökningsperioden.

4.4.3.2   Prisunderskridande

| (87) | Vid fastställandet av prisunderskridandet använde sig kommissionen av uppgifter som hänförde sig till undersökningsperioden. Gemenskapsindustrin och de berörda exporterande tillverkarna ombads lämna in uppgifter om försäljningspriserna på ferrokisel uppdelade i modeller i enlighet med kriterierna i skäl 38. |
| --- | --- |

(87)

Vid fastställandet av prisunderskridandet använde sig kommissionen av uppgifter som hänförde sig till undersökningsperioden. Gemenskapsindustrin och de berörda exporterande tillverkarna ombads lämna in uppgifter om försäljningspriserna på ferrokisel uppdelade i modeller i enlighet med kriterierna i skäl 38.

| (88) | Man använde sig därvid av gemenskapsindustrins försäljningspriser till oberoende kunder, vid behov justerade till nivån fritt fabrik, dvs. exklusive fraktkostnader i gemenskapen och efter avräkning för rabatter och avdrag. Priserna jämfördes med importpriserna från de berörda samarbetsvilliga tillverkarna. När det gäller Kazakstan, grundar sig det vägda genomsnittliga exportpriset på Eurostats uppgifter eftersom det inte förekom något samarbete. För Kina, Egypten, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien och Ryssland gjordes jämförelsen med de samarbetsvilliga tillverkarnas exportpriser efter rabatter, vid behov justerade till nivån priser cif vid gemenskapens gräns, med en lämplig justering för konventionella tullsatser, lossning och tullklarering. |
| --- | --- |

(88)

Man använde sig därvid av gemenskapsindustrins försäljningspriser till oberoende kunder, vid behov justerade till nivån fritt fabrik, dvs. exklusive fraktkostnader i gemenskapen och efter avräkning för rabatter och avdrag. Priserna jämfördes med importpriserna från de berörda samarbetsvilliga tillverkarna. När det gäller Kazakstan, grundar sig det vägda genomsnittliga exportpriset på Eurostats uppgifter eftersom det inte förekom något samarbete. För Kina, Egypten, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien och Ryssland gjordes jämförelsen med de samarbetsvilliga tillverkarnas exportpriser efter rabatter, vid behov justerade till nivån priser cif vid gemenskapens gräns, med en lämplig justering för konventionella tullsatser, lossning och tullklarering.

| (89) | Av jämförelsen framgick att den berörda produkten under undersökningsperioden såldes på gemenskapsmarknaden till priser som underskred gemenskapsindustrins priser med mellan 4 % och 11 %, beroende på vilken exporterande tillverkare det gällde, med undantag av en rysk och en egyptisk exporterande tillverkare samt den exporterande tillverkaren från f.d. jugoslaviska republiken Makedonien som enligt undersökningen inte underskred priserna. När man analyserade varje produkttyp för sig kunde man emellertid konstatera att de priser som erbjöds av de berörda exporterande tillverkarna i flera fall t.o.m. var betydligt lägre än de genomsnittliga marginalerna för underskridandet; för exporterande tillverkare som enligt undersökningen generellt sett inte underskred priserna fastställdes marginalerna för underskridande för vissa produkttyper. Mot bakgrund av de betydande förluster som gemenskapsindustrin lidit, visar prisunderskridandemarginalerna inte den fulla effekt den dumpade importen haft på priserna, eftersom priserna fallit i mycket stor utsträckning. Slutligen bör det konstaterade prisunderskridandet inte anses vara obetydligt med hänsyn till att produkten är en handelsvara som är känslig även för mindre prisvariationer. |
| --- | --- |

(89)

Av jämförelsen framgick att den berörda produkten under undersökningsperioden såldes på gemenskapsmarknaden till priser som underskred gemenskapsindustrins priser med mellan 4 % och 11 %, beroende på vilken exporterande tillverkare det gällde, med undantag av en rysk och en egyptisk exporterande tillverkare samt den exporterande tillverkaren från f.d. jugoslaviska republiken Makedonien som enligt undersökningen inte underskred priserna. När man analyserade varje produkttyp för sig kunde man emellertid konstatera att de priser som erbjöds av de berörda exporterande tillverkarna i flera fall t.o.m. var betydligt lägre än de genomsnittliga marginalerna för underskridandet; för exporterande tillverkare som enligt undersökningen generellt sett inte underskred priserna fastställdes marginalerna för underskridande för vissa produkttyper. Mot bakgrund av de betydande förluster som gemenskapsindustrin lidit, visar prisunderskridandemarginalerna inte den fulla effekt den dumpade importen haft på priserna, eftersom priserna fallit i mycket stor utsträckning. Slutligen bör det konstaterade prisunderskridandet inte anses vara obetydligt med hänsyn till att produkten är en handelsvara som är känslig även för mindre prisvariationer.

4.5   Gemenskapsindustrins situation

| (90) | I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen har granskningen av den dumpade importens inverkan på gemenskapsindustrin omfattat en analys av alla ekonomiska faktorer och förhållanden som haft betydelse för industrins tillstånd under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(90)

I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen har granskningen av den dumpade importens inverkan på gemenskapsindustrin omfattat en analys av alla ekonomiska faktorer och förhållanden som haft betydelse för industrins tillstånd under skadeundersökningsperioden.

4.5.1   Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

| (91) | Tillverkningen minskade med 40 % mellan 2003 och undersökningsperioden. Produktionsvolymerna uppvisar följande utveckling: | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tillverkning (i ton) | 272 364 | 267 149 | 211 906 | 163 908 |
| Index | 100 | 98 | 78 | 60 |

(91)

Tillverkningen minskade med 40 % mellan 2003 och undersökningsperioden. Produktionsvolymerna uppvisar följande utveckling:

2003

2004

2005

UP

Tillverkning (i ton)

272 364

267 149

211 906

163 908

Index

100

98

78

60

| (92) | Produktionskapaciteten fastställdes på grundval av gemenskapsindustrins produktionsenheters teoretiska nominella kapacitet. Produktionskapaciteten förblev oförändrad under skadeundersökningsperioden. Till följd av minskningen av produktionsvolymen minskade kapacitetsutnyttjandet i samma takt som produktionen under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(92)

Produktionskapaciteten fastställdes på grundval av gemenskapsindustrins produktionsenheters teoretiska nominella kapacitet. Produktionskapaciteten förblev oförändrad under skadeundersökningsperioden. Till följd av minskningen av produktionsvolymen minskade kapacitetsutnyttjandet i samma takt som produktionen under skadeundersökningsperioden.

| (93) | För att kunna ta hänsyn till det faktum att två tillverkare i gemenskapen lade om delar av sin produktion från ferrokisel till andra ferrolegeringar under skadeundersökningsperioden, justerades produktionskapaciteten i enlighet med detta. | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktionskapacitet | 348 261 | 348 261 | 325 601 | 325 601 |
| Index | 100 | 100 | 93 | 93 |
| Kapacitetsutnyttjande | 78 % | 77 % | 65 % | 50 % |
| Index | 100 | 99 | 83 | 64 |

(93)

För att kunna ta hänsyn till det faktum att två tillverkare i gemenskapen lade om delar av sin produktion från ferrokisel till andra ferrolegeringar under skadeundersökningsperioden, justerades produktionskapaciteten i enlighet med detta.

2003

2004

2005

UP

Produktionskapacitet

348 261

348 261

325 601

325 601

Index

100

100

93

93

Kapacitetsutnyttjande

78 %

77 %

65 %

50 %

Index

100

99

83

64

4.5.2   Lager

| (94) | Lagren minskade med 46 % under skadeundersökningsperioden, vilket avspeglar gemenskapsindustrins sjunkande produktion. | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lagervolym (ton) | 29 432 | 30 741 | 21 525 | 15 630 |
| Index | 100 | 104 | 73 | 53 |

(94)

Lagren minskade med 46 % under skadeundersökningsperioden, vilket avspeglar gemenskapsindustrins sjunkande produktion.

2003

2004

2005

UP

Lagervolym (ton)

29 432

30 741

21 525

15 630

Index

100

104

73

53

4.5.3   Försäljningsvolym, marknadsandelar och genomsnittliga priser per enhet i gemenskapen

| (95) | Gemenskapsindustrins försäljning av ferrokisel till oberoende kunder på gemenskapsmarknaden minskade stadigt från 250 316 ton år 2003 till 156 633 ton under undersökningsperioden, d.v.s. med 38 %. Gemenskapsindustrin förlorade sålunda en marknadsandel på 11 procentenheter. Marknadsandelen föll alltså från 28,7 % år 2003 till 17,7 % under undersökningsperioden. | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Försäljningsvolym i EU (ton) | 250 316 | 244 561 | 197 782 | 156 920 |
| Index | 100 | 98 | 79 | 63 |
| Marknadsandel | 28,7 % | 26,5 % | 22,4 % | 17,7 % |
| Index | 100 | 92 | 78 | 62 |

(95)

Gemenskapsindustrins försäljning av ferrokisel till oberoende kunder på gemenskapsmarknaden minskade stadigt från 250 316 ton år 2003 till 156 633 ton under undersökningsperioden, d.v.s. med 38 %. Gemenskapsindustrin förlorade sålunda en marknadsandel på 11 procentenheter. Marknadsandelen föll alltså från 28,7 % år 2003 till 17,7 % under undersökningsperioden.

2003

2004

2005

UP

Försäljningsvolym i EU (ton)

250 316

244 561

197 782

156 920

Index

100

98

79

63

Marknadsandel

28,7 %

26,5 %

22,4 %

17,7 %

Index

100

92

78

62

| (96) | Efter en ökning på 10 % mellan 2003 och 2004 förblev genomsnittspriserna till icke-närstående kunder på gemenskapsmarknaden relativt stabila mellan 2004 och undersökningsperioden. En svag minskning av priserna konstaterades mellan 2004 och 2005, men priserna gick därefter upp till samma nivå som 2004. Prisökningen avspeglade en viss ökning av kostnaderna och en övergång till att producera vissa produkter med högre värde på bekostnad av förlorade markandsandelar. De nuvarande prisnivåerna är dock ohållbara, eftersom gemenskapsindustrin är tvungen att sälja produkterna för ett lägre belopp än kostnaderna för att kunna stanna kvar på marknaden. | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vägt genomsnittligt pris
  (i euro per ton) | 623 | 685 | 670 | 686 |
| Index | 100 | 110 | 107 | 110 |

(96)

Efter en ökning på 10 % mellan 2003 och 2004 förblev genomsnittspriserna till icke-närstående kunder på gemenskapsmarknaden relativt stabila mellan 2004 och undersökningsperioden. En svag minskning av priserna konstaterades mellan 2004 och 2005, men priserna gick därefter upp till samma nivå som 2004. Prisökningen avspeglade en viss ökning av kostnaderna och en övergång till att producera vissa produkter med högre värde på bekostnad av förlorade markandsandelar. De nuvarande prisnivåerna är dock ohållbara, eftersom gemenskapsindustrin är tvungen att sälja produkterna för ett lägre belopp än kostnaderna för att kunna stanna kvar på marknaden.

2003

2004

2005

UP

Vägt genomsnittligt pris

(i euro per ton)

623

685

670

686

Index

100

110

107

110

4.5.4   Lönsamhet och kassaflöde

| (97) | Under skadeundersökningsperioden sjönk gemenskapsindustrins lönsamhet från den redan låga vinstmarginalen på 2,3 % 2003 till – 12,9 % under undersökningsperioden. Under 2004, som var ett ovanligt framgångsrikt år för stålindustrin och dess närstående industri, noterades en svag ökning. Efter denna period minskade dock lönsamheten betydligt. Den främsta anledningen till denna utveckling var den dramatiska minskningen av gemenskapsindustrins produktion (– 40 %) och den motsvarande minskningen av kapacitetsutnyttjandet (– 18 procentenheter), vilket ledde till en relativt stor ökning av de fasta kostnaderna per producerad enhet och som inte gjorde det möjligt för gemenskapsindustrin att dra nytta av de stordriftsfördelar som ett högre kapacitetsutnyttjande skulle ha medfört. Lönsamheten påverkades också, men i mindre utsträckning, av det faktum att gemenskapsindustrin från 2004 inte kunde öka sina försäljningspriser i tillräckligt stor utsträckning för att täcka prisökningen för energi och vissa råvaror som ägde rum det året. | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vinstmarginal före skatt | 2,3 % | 2,7 % | –9,2 % | –12,9 % |

(97)

Under skadeundersökningsperioden sjönk gemenskapsindustrins lönsamhet från den redan låga vinstmarginalen på 2,3 % 2003 till – 12,9 % under undersökningsperioden. Under 2004, som var ett ovanligt framgångsrikt år för stålindustrin och dess närstående industri, noterades en svag ökning. Efter denna period minskade dock lönsamheten betydligt. Den främsta anledningen till denna utveckling var den dramatiska minskningen av gemenskapsindustrins produktion (– 40 %) och den motsvarande minskningen av kapacitetsutnyttjandet (– 18 procentenheter), vilket ledde till en relativt stor ökning av de fasta kostnaderna per producerad enhet och som inte gjorde det möjligt för gemenskapsindustrin att dra nytta av de stordriftsfördelar som ett högre kapacitetsutnyttjande skulle ha medfört. Lönsamheten påverkades också, men i mindre utsträckning, av det faktum att gemenskapsindustrin från 2004 inte kunde öka sina försäljningspriser i tillräckligt stor utsträckning för att täcka prisökningen för energi och vissa råvaror som ägde rum det året.

2003

2004

2005

UP

Vinstmarginal före skatt

2,3 %

2,7 %

–9,2 %

–12,9 %

| (98) | Kassaflödet försämrades också under skadeundersökningsperioden, något som avspeglar den ovannämnda negativa lönsamhetsutvecklingen. | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kassaflöde (i euro) | 7 834 497 | 10 029 457 | –10 103 355 | –12 081 451 |
| Index | 100 | 128 | – 129 | – 154 |

(98)

Kassaflödet försämrades också under skadeundersökningsperioden, något som avspeglar den ovannämnda negativa lönsamhetsutvecklingen.

2003

2004

2005

UP

Kassaflöde (i euro)

7 834 497

10 029 457

–10 103 355

–12 081 451

Index

100

128

– 129

– 154

4.5.5   Investeringar, avkastning på investeringar och förmåga att anskaffa kapital

| (99) | Investeringarna uppvisade en positiv utveckling under skadeundersökningsperioden. Investeringarna bestod främst i uppgradering av produktionsutrustningen för att uppfylla miljökraven. | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investeringar (euro) | 1 917 786 | 3 145 409 | 9 788 877 | 5 827 463 |
| Index | 100 | 164 | 510 | 304 |

(99)

Investeringarna uppvisade en positiv utveckling under skadeundersökningsperioden. Investeringarna bestod främst i uppgradering av produktionsutrustningen för att uppfylla miljökraven.

2003

2004

2005

UP

Investeringar (euro)

1 917 786

3 145 409

9 788 877

5 827 463

Index

100

164

510

304

| (100) | Avkastningen på investeringar från produktion och försäljning av den likadana produkten var negativ och minskade kraftigt under skadeundersökningsperioden, något som avspeglar den ovannämnda negativa lönsamhetsutvecklingen. | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Avkastning på investeringar | 18,9 % | 19,8 % | –46,5 % | –47,3 % |
| Index | 100 | 105 | – 246 | – 250 |

(100)

Avkastningen på investeringar från produktion och försäljning av den likadana produkten var negativ och minskade kraftigt under skadeundersökningsperioden, något som avspeglar den ovannämnda negativa lönsamhetsutvecklingen.

2003

2004

2005

UP

Avkastning på investeringar

18,9 %

19,8 %

–46,5 %

–47,3 %

Index

100

105

– 246

– 250

| (101) | Det fanns inget som tydde på att gemenskapsindustrin, som främst består av medelstora företag som också tillverkar andra produkter, hade problem att anskaffa kapital för sin verksamhet. Slutsatsen blev därför att gemenskapindustrin kunde anskaffa kapital för sin verksamhet under hela skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(101)

Det fanns inget som tydde på att gemenskapsindustrin, som främst består av medelstora företag som också tillverkar andra produkter, hade problem att anskaffa kapital för sin verksamhet. Slutsatsen blev därför att gemenskapindustrin kunde anskaffa kapital för sin verksamhet under hela skadeundersökningsperioden.

4.5.6   Antal anställda, produktivitet och löner

| (102) | Utvecklingen för sysselsättning, produktivitet och löner såg ut på följande vis: | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal anställda | 1 579 | 1 155 | 1 141 | 1 153 |
| Index | 100 | 73 | 72 | 73 |
| Produktivitet (i ton per anställd) | 172 | 231 | 186 | 142 |
| Index | 100 | 134 | 108 | 82 |
| Lönekostnad per anställd (i euro) | 14 568 | 19 602 | 18 107 | 17 464 |
| Index | 100 | 135 | 124 | 120 |

(102)

Utvecklingen för sysselsättning, produktivitet och löner såg ut på följande vis:

2003

2004

2005

UP

Antal anställda

1 579

1 155

1 141

1 153

Index

100

73

72

73

Produktivitet (i ton per anställd)

172

231

186

142

Index

100

134

108

82

Lönekostnad per anställd (i euro)

14 568

19 602

18 107

17 464

Index

100

135

124

120

| (103) | Antalet anställda minskade med 27 % under skadeundersökningsperioden. Till följd av att produktionsvolymerna minskade var produktiviteten negativ från 2004. Den genomsnittliga lönekostnaden per anställd ökade med 20 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(103)

Antalet anställda minskade med 27 % under skadeundersökningsperioden. Till följd av att produktionsvolymerna minskade var produktiviteten negativ från 2004. Den genomsnittliga lönekostnaden per anställd ökade med 20 % under skadeundersökningsperioden.

4.5.7   Tillväxt

| (104) | Samtidigt som förbrukningen i gemenskapen ökade med knappt 1 % under skadeundersökningsperioden minskade gemenskapsindustrins försäljningsvolym med 37 % medan importen från de berörda länderna steg med 35,8 %. Följden blev att gemenskapsindustrin förlorade marknadsandelar, medan de berörda importörerna lyckades öka sina. |
| --- | --- |

(104)

Samtidigt som förbrukningen i gemenskapen ökade med knappt 1 % under skadeundersökningsperioden minskade gemenskapsindustrins försäljningsvolym med 37 % medan importen från de berörda länderna steg med 35,8 %. Följden blev att gemenskapsindustrin förlorade marknadsandelar, medan de berörda importörerna lyckades öka sina.

4.5.8   Storleken på den faktiska dumpningsmarginalen och återhämtning från tidigare dumpning

| (105) | Dumpningsmarginalerna för Kina, Egypten, Kazakstan, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien och Ryssland specificeras ovan i dumpningsavsnittet. Dessa marginaler ligger klart över miniminivån. Med tanke på den dumpade importens volym och pris kan inverkan av de faktiska dumpningsmarginalerna inte anses vara försumbar. |
| --- | --- |

(105)

Dumpningsmarginalerna för Kina, Egypten, Kazakstan, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien och Ryssland specificeras ovan i dumpningsavsnittet. Dessa marginaler ligger klart över miniminivån. Med tanke på den dumpade importens volym och pris kan inverkan av de faktiska dumpningsmarginalerna inte anses vara försumbar.

| (106) | Det finns inget som tyder på att gemenskapindustrin håller på att återhämta sig från verkningarna av dumpningen eller subventioneringen. Det bör noteras att importen av ferrokisel inte varit föremål för några åtgärder sedan 2001. |
| --- | --- |

(106)

Det finns inget som tyder på att gemenskapindustrin håller på att återhämta sig från verkningarna av dumpningen eller subventioneringen. Det bör noteras att importen av ferrokisel inte varit föremål för några åtgärder sedan 2001.

4.5.9   Slutsats om skada

| (107) | Analyserna av skadeindikatorerna visar att situationen för gemenskapsindustrin förvärrades avsevärt efter 2003 och nådde sin lägsta nivå under undersökningsperioden, då industrin gjorde en förlust på 12,9 %. |
| --- | --- |

(107)

Analyserna av skadeindikatorerna visar att situationen för gemenskapsindustrin förvärrades avsevärt efter 2003 och nådde sin lägsta nivå under undersökningsperioden, då industrin gjorde en förlust på 12,9 %.

| (108) | Vad gäller den förhållandevis stabila förbrukningen under skadeundersökningsperioden minskade gemenskapstillverkningen med 40 % och kapacitetsutnyttjandet med 28 % under samma period. Försäljningen på gemenskapsmarknaden minskade med 37 % i fråga om volym och 31 % i fråga om värde. Detta medförde en minskning av marknadsandelen från 28,7 % under 2003 till 17,7 % under undersökningsperioden. Det genomsnittliga priset per enhet minskade med 10 % under skadeundersökningsperioden men förblev stabilt mellan 2004 och undersökningsperioden. Med tanke på den dramatiska produktionsminskningen, som berodde på den minskade försäljningen, förlorade gemenskapsindustrin stordriftsfördelar eftersom dess fasta produktionskostnader per enhet ökade kraftigt. Från 2004 var gemenskapsindustrin dessutom inte i stånd att sätta sina priser på den nivå som krävdes för att kompensera vissa stigande kostnader för insatsvaror. Båda dessa faktorer bidrog till att lönsamheten minskade avsevärt under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(108)

Vad gäller den förhållandevis stabila förbrukningen under skadeundersökningsperioden minskade gemenskapstillverkningen med 40 % och kapacitetsutnyttjandet med 28 % under samma period. Försäljningen på gemenskapsmarknaden minskade med 37 % i fråga om volym och 31 % i fråga om värde. Detta medförde en minskning av marknadsandelen från 28,7 % under 2003 till 17,7 % under undersökningsperioden. Det genomsnittliga priset per enhet minskade med 10 % under skadeundersökningsperioden men förblev stabilt mellan 2004 och undersökningsperioden. Med tanke på den dramatiska produktionsminskningen, som berodde på den minskade försäljningen, förlorade gemenskapsindustrin stordriftsfördelar eftersom dess fasta produktionskostnader per enhet ökade kraftigt. Från 2004 var gemenskapsindustrin dessutom inte i stånd att sätta sina priser på den nivå som krävdes för att kompensera vissa stigande kostnader för insatsvaror. Båda dessa faktorer bidrog till att lönsamheten minskade avsevärt under undersökningsperioden.

| (109) | Investeringarna visar en positiv tendens på grund av de miljökrav som gemenskapsindustrin måste uppfylla. Lagren visade också en positiv tendens (de minskade med 47 % under skadeundersökningsperioden) men detta berodde främst på den dramatiska produktionsminskningen. Alla andra skadeindikatorer bekräftar gemenskapsindustrins negativa situation. Avkastningen på investeringar och kassaflödet var negativa och produktiviteten sjönk. |
| --- | --- |

(109)

Investeringarna visar en positiv tendens på grund av de miljökrav som gemenskapsindustrin måste uppfylla. Lagren visade också en positiv tendens (de minskade med 47 % under skadeundersökningsperioden) men detta berodde främst på den dramatiska produktionsminskningen. Alla andra skadeindikatorer bekräftar gemenskapsindustrins negativa situation. Avkastningen på investeringar och kassaflödet var negativa och produktiviteten sjönk.

| (110) | Mot denna bakgrund kan slutsatsen dras att gemenskapsindustrin led väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(110)

Mot denna bakgrund kan slutsatsen dras att gemenskapsindustrin led väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen.

5.   ORSAKSSAMBAND

5.1   Inledning

| (111) | Kommissionen har i enlighet med artikel 3.6 och 3.7 i grundförordningen undersökt huruvida dumpad import av ferrokisel med ursprung i de berörda länderna har vållat gemenskapsindustrin skada i sådan omfattning att skadan kan betecknas som väsentlig. Utöver den dumpade importen omfattade undersökningen även andra kända faktorer som eventuellt skadade gemenskapsindustrin samtidigt, för att säkra att den eventuella skada som vållats av dessa faktorer inte tillskrevs den dumpade importen. |
| --- | --- |

(111)

Kommissionen har i enlighet med artikel 3.6 och 3.7 i grundförordningen undersökt huruvida dumpad import av ferrokisel med ursprung i de berörda länderna har vållat gemenskapsindustrin skada i sådan omfattning att skadan kan betecknas som väsentlig. Utöver den dumpade importen omfattade undersökningen även andra kända faktorer som eventuellt skadade gemenskapsindustrin samtidigt, för att säkra att den eventuella skada som vållats av dessa faktorer inte tillskrevs den dumpade importen.

5.2   Verkningar av den dumpade importen

| (112) | Mellan 2003 och undersökningsperioden ökade den dumpade importen markant med 237 %, och motsvarande andel av gemenskapsmarknaden ökade med 35,8 procentenheter. Genomsnittspriset för denna import ökade med 3 % mellan 2003 och undersökningsperioden, men det låg ändå betydligt under gemenskapsindustrins pris under samma period. Genomsnittspriset på den dumpade importen underskred under undersökningsperioden gemenskapsindustrins priser med mellan 3,7 % och 11 %, beroende på exporterande tillverkare, med undantag för tre samarbetsvilliga exporterande tillverkare för vilka inget prisunderskridande kunde konstateras. Dessutom pressades gemenskapsindustrins priser. |
| --- | --- |

(112)

Mellan 2003 och undersökningsperioden ökade den dumpade importen markant med 237 %, och motsvarande andel av gemenskapsmarknaden ökade med 35,8 procentenheter. Genomsnittspriset för denna import ökade med 3 % mellan 2003 och undersökningsperioden, men det låg ändå betydligt under gemenskapsindustrins pris under samma period. Genomsnittspriset på den dumpade importen underskred under undersökningsperioden gemenskapsindustrins priser med mellan 3,7 % och 11 %, beroende på exporterande tillverkare, med undantag för tre samarbetsvilliga exporterande tillverkare för vilka inget prisunderskridande kunde konstateras. Dessutom pressades gemenskapsindustrins priser.

| (113) | Den stora ökningen av importen från de berörda länderna till låga och dumpade priser och denna imports ökade marknadsandel under skadeundersökningsperioden sammanföll tidsmässigt med gemenskapsindustrins försämrade situation, i synnerhet när det gäller lönsamhet, försäljningsvolymer, marknadsandel, produktion, kapacitetsutnyttjande, kassaflöde, räntabilitet och sysselsättning. Gemenskapsindustrin lyckades inte heller höja sina försäljningspriser till den nivå som krävdes för att täcka hela kostnaderna eftersom den dumpade importen underskred försäljningspriserna under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(113)

Den stora ökningen av importen från de berörda länderna till låga och dumpade priser och denna imports ökade marknadsandel under skadeundersökningsperioden sammanföll tidsmässigt med gemenskapsindustrins försämrade situation, i synnerhet när det gäller lönsamhet, försäljningsvolymer, marknadsandel, produktion, kapacitetsutnyttjande, kassaflöde, räntabilitet och sysselsättning. Gemenskapsindustrin lyckades inte heller höja sina försäljningspriser till den nivå som krävdes för att täcka hela kostnaderna eftersom den dumpade importen underskred försäljningspriserna under undersökningsperioden.

| (114) | Den dumpade importen anses därför preliminärt ha haft en betydande negativ inverkan på gemenskapsindustrins situation. |
| --- | --- |

(114)

Den dumpade importen anses därför preliminärt ha haft en betydande negativ inverkan på gemenskapsindustrins situation.

5.3   Verkningar av andra faktorer

5.3.1   Import från andra tredjeländer

| (115) | Analysen av import från alla tredjeländer utöver de berörda länderna byggde på uppgifter från Eurostat. För Norges vidkommande var det möjligt att kontrollera uppgifterna mot upplysningar från tillverkare i det jämförbara landet, vilket bekräftade att Eurostats uppgifter var tillförlitliga. |
| --- | --- |

(115)

Analysen av import från alla tredjeländer utöver de berörda länderna byggde på uppgifter från Eurostat. För Norges vidkommande var det möjligt att kontrollera uppgifterna mot upplysningar från tillverkare i det jämförbara landet, vilket bekräftade att Eurostats uppgifter var tillförlitliga.

| (116) | Den totala importen från övriga tredjeländer minskade med cirka 45 % under skadeundersökningsperioden, från cirka 477 400 ton år 2003 till cirka 264 600 ton under undersökningsperioden. Motsvarande marknadsandel gick ned från 54,8 % till 30 %. Under samma period ökade priserna för denna import med 7 % (från 609 euro/ton under 2003 till 653 euro/ton under undersökningsperioden). Genomsnittspriset för denna import låg över genomsnittspriset för import från de berörda länderna under skadeundersökningsperioden, och något under gemenskapsindustrins (2,3 %–5,7 %) under samma period. Importen från övriga tredjeländer under undersökningsperioden kom i första hand ifrån Norge, Island och Venezuela. | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Import från andra tredjeländer än de berörda länderna (i ton) | 477 397 | 470 253 | 354 883 | 264 570 |
| Index | 100 | 99 | 74 | 55 |
| Marknadsandel | 54,8 % | 50,9 % | 40,2 % | 30 % |
| Försäljningspris per enhet (i euro/ton) | 609 | 646 | 659 | 653 |
| Index | 100 | 106 | 108 | 107 |

(116)

Den totala importen från övriga tredjeländer minskade med cirka 45 % under skadeundersökningsperioden, från cirka 477 400 ton år 2003 till cirka 264 600 ton under undersökningsperioden. Motsvarande marknadsandel gick ned från 54,8 % till 30 %. Under samma period ökade priserna för denna import med 7 % (från 609 euro/ton under 2003 till 653 euro/ton under undersökningsperioden). Genomsnittspriset för denna import låg över genomsnittspriset för import från de berörda länderna under skadeundersökningsperioden, och något under gemenskapsindustrins (2,3 %–5,7 %) under samma period. Importen från övriga tredjeländer under undersökningsperioden kom i första hand ifrån Norge, Island och Venezuela.

2003

2004

2005

UP

Import från andra tredjeländer än de berörda länderna (i ton)

477 397

470 253

354 883

264 570

Index

100

99

74

55

Marknadsandel

54,8 %

50,9 %

40,2 %

30 %

Försäljningspris per enhet (i euro/ton)

609

646

659

653

Index

100

106

108

107

5.3.1.1   Norge

| (117) | Importen från Norge följde i viss utsträckning samma slags utveckling som gemenskapsindustrin, med betydligt mindre volymer och marknadsandel. Under undersökningsperioden var genomsnittspriset på import från Norge 686 euro/ton. Detta innebär att de norska produkterna var väsentligt dyrare än de produkter som importerades från de berörda länderna och att de låg på samma prisnivå som gemenskapsindustrins produkter. Man kan därför sluta sig till att importen från Norge inte bidrog till den väsentliga skada som gemenskapsindustrin lidit. | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Import från Norge (mängd i ton) | 186 429 | 274 130 | 185 334 | 90 381 |
| Index | 100 | 147 | 99 | 48 |
| Norges försäljningspris per enhet
  (i euro/ton) | 669 | 668 | 650 | 686 |
| Index | 100 | 100 | 97 | 103 |
| Marknadsandel | 21 % | 30 % | 21 % | 10 % |

(117)

Importen från Norge följde i viss utsträckning samma slags utveckling som gemenskapsindustrin, med betydligt mindre volymer och marknadsandel. Under undersökningsperioden var genomsnittspriset på import från Norge 686 euro/ton. Detta innebär att de norska produkterna var väsentligt dyrare än de produkter som importerades från de berörda länderna och att de låg på samma prisnivå som gemenskapsindustrins produkter. Man kan därför sluta sig till att importen från Norge inte bidrog till den väsentliga skada som gemenskapsindustrin lidit.

2003

2004

2005

UP

Import från Norge (mängd i ton)

186 429

274 130

185 334

90 381

Index

100

147

99

48

Norges försäljningspris per enhet

(i euro/ton)

669

668

650

686

Index

100

100

97

103

Marknadsandel

21 %

30 %

21 %

10 %

5.3.1.2   Island

| (118) | Importen från Island ökade med 16 % och marknadsandelen för importen ökade med 1,2 procentenheter under skadeundersökningsperioden (UP = 9,3 %). Denna utveckling kan till viss del förklaras av att en större norsk tillverkare förlade en del av sin tillverkning till Island där produktionsvillkoren för ferrokisel var gynnsammare. Genomsnittspriset på import från Island låg visserligen under gemenskapsindustrins genomsnittspriser under undersökningsperioden, men det låg ändå långt över genomsnittspriset på import från de berörda länderna (12 % högre). Även om det inte kan uteslutas att importen från Island hade en viss inverkan på gemenskapsindustrins dåliga situation, kan inverkan därför inte anses ha någon avgörande betydelse när man jämför med volymen och priserna på den dumpade importen. | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Import från Island (mängd i ton) | 70 506 | 86 120 | 70 607 | 81 881 |
| Index | 100 | 122 | 100 | 116 |
| Islands försäljningspris per enhet
  (i euro/ton) | 645 | 612 | 675 | 643 |
| Index | 100 | 95 | 105 | 100 |
| Marknadsandel | 8,1 % | 9,3 % | 8,0 % | 9,3 % |

(118)

Importen från Island ökade med 16 % och marknadsandelen för importen ökade med 1,2 procentenheter under skadeundersökningsperioden (UP = 9,3 %). Denna utveckling kan till viss del förklaras av att en större norsk tillverkare förlade en del av sin tillverkning till Island där produktionsvillkoren för ferrokisel var gynnsammare. Genomsnittspriset på import från Island låg visserligen under gemenskapsindustrins genomsnittspriser under undersökningsperioden, men det låg ändå långt över genomsnittspriset på import från de berörda länderna (12 % högre). Även om det inte kan uteslutas att importen från Island hade en viss inverkan på gemenskapsindustrins dåliga situation, kan inverkan därför inte anses ha någon avgörande betydelse när man jämför med volymen och priserna på den dumpade importen.

2003

2004

2005

UP

Import från Island (mängd i ton)

70 506

86 120

70 607

81 881

Index

100

122

100

116

Islands försäljningspris per enhet

(i euro/ton)

645

612

675

643

Index

100

95

105

100

Marknadsandel

8,1 %

9,3 %

8,0 %

9,3 %

5.3.1.3   Brasilien

| (119) | Det tredje viktigaste landet bland de tredjeländer som inte berörs av undersökningen om man ser till importvolym under undersökningsperioden är Brasilien. Den importerade volymen från Brasilien sjönk med 11 % och marknadsandelen minskade med 0,4 procentenheter under skadeundersökningsperioden. Under hela skadeundersökningsperioden låg de genomsnittliga importpriserna från Brasilien betydligt över gemenskapsindustrins genomsnittspriser. Man kan därför sluta sig till att importen från Brasilien inte bidrog till den väsentliga skada som gemenskapsindustrin lidit. | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Import från Brasilien (mängd i ton) | 29 902 | 25 028 | 24 117 | 26 491 |
| Index | 100 | 84 | 81 | 89 |
| Brasiliens försäljningspris per enhet
  (i euro/ton) | 686 | 732 | 756 | 732 |
| Index | 100 | 107 | 110 | 107 |
| Marknadsandel | 3,4 % | 2,7 % | 2,7 % | 3,0 % |

(119)

Det tredje viktigaste landet bland de tredjeländer som inte berörs av undersökningen om man ser till importvolym under undersökningsperioden är Brasilien. Den importerade volymen från Brasilien sjönk med 11 % och marknadsandelen minskade med 0,4 procentenheter under skadeundersökningsperioden. Under hela skadeundersökningsperioden låg de genomsnittliga importpriserna från Brasilien betydligt över gemenskapsindustrins genomsnittspriser. Man kan därför sluta sig till att importen från Brasilien inte bidrog till den väsentliga skada som gemenskapsindustrin lidit.

2003

2004

2005

UP

Import från Brasilien (mängd i ton)

29 902

25 028

24 117

26 491

Index

100

84

81

89

Brasiliens försäljningspris per enhet

(i euro/ton)

686

732

756

732

Index

100

107

110

107

Marknadsandel

3,4 %

2,7 %

2,7 %

3,0 %

5.3.1.4   Venezuela

| (120) | Importen från Venezuela ökade med 140 % och marknadsandelen för denna import ökade med 1,3 procentenheter under skadeundersökningsperioden, vilket medförde en marknadsandel på 2,2 % under undersökningsperioden. Det var först under undersökningsperioden som nivåerna blev betydande eftersom marknadsandelen under övriga år under skadeundersökningsperioden låg under 1 %. På det hela taget förblev emellertid Venezuela en mycket obetydlig aktör på gemenskapsmarknaden. Genomsnittspriset på import från Venezuela låg visserligen under gemenskapsindustrins genomsnittspris under undersökningsperioden, men det låg ändå långt över genomsnittspriset på import från de berörda länderna (9 % högre). Även om det inte kan uteslutas att importen från Venezuela hade en viss inverkan på gemenskapsindustrins dåliga situation, kan inverkan inte anses ha någon avgörande betydelse när man jämför med volymen och priserna på den dumpade importen. | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Import från Venezuela (mängd i ton) | 8 255 | 0 | 4 489 | 19 787 |
| Index | 100 | 0 | 54 | 240 |
| Venezuelas försäljningspris per enhet
  (euro/ton) | 706 | 0 | 712 | 626 |
| Index | 100 | 0 | 101 | 89 |
| Marknadsandel | 0,9 % | 0 % | 0,5 % | 2,2 % |

(120)

Importen från Venezuela ökade med 140 % och marknadsandelen för denna import ökade med 1,3 procentenheter under skadeundersökningsperioden, vilket medförde en marknadsandel på 2,2 % under undersökningsperioden. Det var först under undersökningsperioden som nivåerna blev betydande eftersom marknadsandelen under övriga år under skadeundersökningsperioden låg under 1 %. På det hela taget förblev emellertid Venezuela en mycket obetydlig aktör på gemenskapsmarknaden. Genomsnittspriset på import från Venezuela låg visserligen under gemenskapsindustrins genomsnittspris under undersökningsperioden, men det låg ändå långt över genomsnittspriset på import från de berörda länderna (9 % högre). Även om det inte kan uteslutas att importen från Venezuela hade en viss inverkan på gemenskapsindustrins dåliga situation, kan inverkan inte anses ha någon avgörande betydelse när man jämför med volymen och priserna på den dumpade importen.

2003

2004

2005

UP

Import från Venezuela (mängd i ton)

8 255

0

4 489

19 787

Index

100

0

54

240

Venezuelas försäljningspris per enhet

(euro/ton)

706

0

712

626

Index

100

0

101

89

Marknadsandel

0,9 %

0 %

0,5 %

2,2 %

| (121) | På grundval av ovanstående dras slutsatsen att import från andra tredjeländer inte väsentligt har bidragit till den skada som vållats gemenskapsindustrin. |
| --- | --- |

(121)

På grundval av ovanstående dras slutsatsen att import från andra tredjeländer inte väsentligt har bidragit till den skada som vållats gemenskapsindustrin.

5.3.2   Konkurrens från den återstående gemenskapstillverkaren

| (122) | I skäl 77 konstaterades att en gemenskapstillverkare inte samarbetade i undersökningen. Utifrån den information som de samarbetsvilliga tillverkarna gett under undersökningen tycks denna återstående tillverkares försäljningsvolym och marknadsandel på gemenskapsmarknaden ha hållit en stabil men obetydlig nivå under skadeundersökningsperioden. Den återstående tillverkarens försäljningsvolym och marknadsandel ökade alltså inte på bekostnad av gemenskapsindustrins. Inga uppgifter fanns att tillgå om denna tillverkares priser. |
| --- | --- |

(122)

I skäl 77 konstaterades att en gemenskapstillverkare inte samarbetade i undersökningen. Utifrån den information som de samarbetsvilliga tillverkarna gett under undersökningen tycks denna återstående tillverkares försäljningsvolym och marknadsandel på gemenskapsmarknaden ha hållit en stabil men obetydlig nivå under skadeundersökningsperioden. Den återstående tillverkarens försäljningsvolym och marknadsandel ökade alltså inte på bekostnad av gemenskapsindustrins. Inga uppgifter fanns att tillgå om denna tillverkares priser.

| (123) | Mot bakgrund av ovanstående och eftersom det inte finns några uppgifter som tyder på motsatsen dras slutsatsen att den återstående gemenskapstillverkaren inte bidragit till den skada som gemenskapsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(123)

Mot bakgrund av ovanstående och eftersom det inte finns några uppgifter som tyder på motsatsen dras slutsatsen att den återstående gemenskapstillverkaren inte bidragit till den skada som gemenskapsindustrin lidit.

5.3.3   Efterfrågeutvecklingen

| (124) | När det gäller efterfrågeutvecklingen var den synbara förbrukningen av ferrokisel på gemenskapsmarknaden relativt stabil under skadeundersökningsperioden, med undantag för 2004. Den väsentliga skada som gemenskapsindustrin lidit kan därför inte tillskrivas en minskad efterfrågan på gemenskapsmarknaden. |
| --- | --- |

(124)

När det gäller efterfrågeutvecklingen var den synbara förbrukningen av ferrokisel på gemenskapsmarknaden relativt stabil under skadeundersökningsperioden, med undantag för 2004. Den väsentliga skada som gemenskapsindustrin lidit kan därför inte tillskrivas en minskad efterfrågan på gemenskapsmarknaden.

5.3.4   Gemenskapsindustrins exportresultat

| (125) | I fråga om gemenskapsindustrins försäljning utanför gemenskapen visade undersökningen att volymen ökat med 69 % under skadeundersökningsperioden. Under samma period var försäljningspriset per enhet i genomsnitt 22 % högre än på gemenskapsmarknaden. Exportandelen i procent av gemenskapsindustrins totala försäljningsvolym låg emellertid kvar på en relativt låg nivå (ca 3,1 % av tillverkningen) under hela skadeundersökningsperioden. Det anses därför att exporten inte kan ha bidragit till den skada som gemenskapsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(125)

I fråga om gemenskapsindustrins försäljning utanför gemenskapen visade undersökningen att volymen ökat med 69 % under skadeundersökningsperioden. Under samma period var försäljningspriset per enhet i genomsnitt 22 % högre än på gemenskapsmarknaden. Exportandelen i procent av gemenskapsindustrins totala försäljningsvolym låg emellertid kvar på en relativt låg nivå (ca 3,1 % av tillverkningen) under hela skadeundersökningsperioden. Det anses därför att exporten inte kan ha bidragit till den skada som gemenskapsindustrin lidit.

5.3.5   Valutafluktuationer

| (126) | Några berörda parter hävdade att US-dollarns minskade värde i förhållande till euron hade gynnat importen av ferrokisel till EU. Mellan 2003 och 2004 förlorade US-dollarn 9,7 % av sitt värde gentemot euron. Fr.o.m. 2004 till undersökningsperiodens slut försvagades US-dollarn emellertid bara med 2,7 % gentemot euron. Varken prisutvecklingen på gemenskapsmarknaden eller importvolymerna från de berörda länderna eller från övriga tredjeländer återspeglar US-dollarns relativt svaga värdeminskning gentemot euron. |
| --- | --- |

(126)

Några berörda parter hävdade att US-dollarns minskade värde i förhållande till euron hade gynnat importen av ferrokisel till EU. Mellan 2003 och 2004 förlorade US-dollarn 9,7 % av sitt värde gentemot euron. Fr.o.m. 2004 till undersökningsperiodens slut försvagades US-dollarn emellertid bara med 2,7 % gentemot euron. Varken prisutvecklingen på gemenskapsmarknaden eller importvolymerna från de berörda länderna eller från övriga tredjeländer återspeglar US-dollarns relativt svaga värdeminskning gentemot euron.

| (127) | Därför måste US-dollarns försvagade ställning gentemot euron betraktas som försumbar och kan inte anses ha varit någon avgörande orsak till gemenskapsindustrins förlorade marknadsandelar. Följaktligen drogs preliminärt slutsatsen att det faktum att euron stigit i förhållande till US-dollarn inte vållade gemenskapsindustrin väsentlig skada, och begäran avvisades därför. |
| --- | --- |

(127)

Därför måste US-dollarns försvagade ställning gentemot euron betraktas som försumbar och kan inte anses ha varit någon avgörande orsak till gemenskapsindustrins förlorade marknadsandelar. Följaktligen drogs preliminärt slutsatsen att det faktum att euron stigit i förhållande till US-dollarn inte vållade gemenskapsindustrin väsentlig skada, och begäran avvisades därför.

| (128) | Syftet med undersökningen är att undersöka om den dumpade importen (med avseende på priser eller omfattning) har vållat gemenskapsindustrin väsentlig skada eller om den väsentliga skadan har berott på andra faktorer. När det gäller priser anges det i artikel 3.6 i grundförordningen att det skall kunna påvisas att prisnivån för den dumpade importen vållar skada. Det är alltså endast själva skillnaden i prisnivåer som avses i artikeln, så en analys av de faktorer som påverkar prisnivån behöver alltså inte göras. |
| --- | --- |

(128)

Syftet med undersökningen är att undersöka om den dumpade importen (med avseende på priser eller omfattning) har vållat gemenskapsindustrin väsentlig skada eller om den väsentliga skadan har berott på andra faktorer. När det gäller priser anges det i artikel 3.6 i grundförordningen att det skall kunna påvisas att prisnivån för den dumpade importen vållar skada. Det är alltså endast själva skillnaden i prisnivåer som avses i artikeln, så en analys av de faktorer som påverkar prisnivån behöver alltså inte göras.

| (129) | Stöd för ovanstående finns också i grundförordningens artikel 3.7, som rör andra kända faktorer än dumpad import. I uppräkningen av andra kända faktorer i denna artikel nämns inte en enda faktor som påverkar priset på den dumpade importen. Om exporten sker till dumpade priser, och även om den gynnats av en förmånlig utveckling av växelkursen, är det svårt att se hur växelkursens utveckling skulle kunna utgöra ännu en skadefaktor. |
| --- | --- |

(129)

Stöd för ovanstående finns också i grundförordningens artikel 3.7, som rör andra kända faktorer än dumpad import. I uppräkningen av andra kända faktorer i denna artikel nämns inte en enda faktor som påverkar priset på den dumpade importen. Om exporten sker till dumpade priser, och även om den gynnats av en förmånlig utveckling av växelkursen, är det svårt att se hur växelkursens utveckling skulle kunna utgöra ännu en skadefaktor.

| (130) | En analys av de faktorer som påverkar priset på den dumpade importen, oavsett om det gäller skillnader i växelkurser eller andra faktorer, kan därför inte vara avgörande och en sådan analys skulle innebära att man gick utanför grundförordningens krav. Mot denna bakgrund avvisades påståendena om växelkursfluktuationer preliminärt. |
| --- | --- |

(130)

En analys av de faktorer som påverkar priset på den dumpade importen, oavsett om det gäller skillnader i växelkurser eller andra faktorer, kan därför inte vara avgörande och en sådan analys skulle innebära att man gick utanför grundförordningens krav. Mot denna bakgrund avvisades påståendena om växelkursfluktuationer preliminärt.

5.3.6   Andra faktorer

| (131) | Många användare och importörer hävdade att gemenskapsindustrin lidit skada på grund av de höga tillverkningskostnaderna, särskilt på grund av höjda elkostnader i framför allt Europa. |
| --- | --- |

(131)

Många användare och importörer hävdade att gemenskapsindustrin lidit skada på grund av de höga tillverkningskostnaderna, särskilt på grund av höjda elkostnader i framför allt Europa.

| (132) | Det stämmer visserligen att elkostnaderna utgör huvuddelen av tillverkningskostnaderna för den berörda produkten, men undersökningen visade också att energipriserna ökade i hela världen, även i de berörda länderna, och i vissa fall i mycket högre grad än i Europa. |
| --- | --- |

(132)

Det stämmer visserligen att elkostnaderna utgör huvuddelen av tillverkningskostnaderna för den berörda produkten, men undersökningen visade också att energipriserna ökade i hela världen, även i de berörda länderna, och i vissa fall i mycket högre grad än i Europa.

| (133) | Energifrågan kan därför inte bryta orsakssambandet mellan den dumpade importen och den väsentliga skada som gemenskapsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(133)

Energifrågan kan därför inte bryta orsakssambandet mellan den dumpade importen och den väsentliga skada som gemenskapsindustrin lidit.

| (134) | En berörd part hävdade att gemenskapsindustrin lider av självförvållad skada då den har övergått från framställning av ferrokisel till andra legeringar, t.ex. ferromangan och kiselmangan. |
| --- | --- |

(134)

En berörd part hävdade att gemenskapsindustrin lider av självförvållad skada då den har övergått från framställning av ferrokisel till andra legeringar, t.ex. ferromangan och kiselmangan.

| (135) | Undersökningen visade att en sådan omställning endast är möjlig om ugnarna är tekniskt utrustade för en sådan produktionsomställning. Gemenskapsindustrin har endast ett fåtal sådana ugnar vilket begränsar dess möjligheter att ställa om produktionen efter rådande marknadstrender. Faktum är att det endast är tre producenter på gemenskapsmarknaden som redan har sådana ugnar, men även för dem medför en produktionsomställning höga kostnader på grund av maskiner som står stilla i upp till 14 dagar för rengöring och anpassning till den nya tillverkningsprocessen. En ytterligare faktor som försvårar en produktionsomställning är svårigheten att anskaffa de råvaror som behövs för att framställa manganlegeringar, eftersom det fåtal internationella leverantörer av sådana varor finns utanför EU och arbetar med långtidskontrakt. Trots dessa begränsningar skedde en produktionsomställning 2004 när det rådde brist på manganlegeringar på gemenskapsmarknaden och det samtidigt fanns ett tillräckligt stort utbud av ferrokisel. |
| --- | --- |

(135)

Undersökningen visade att en sådan omställning endast är möjlig om ugnarna är tekniskt utrustade för en sådan produktionsomställning. Gemenskapsindustrin har endast ett fåtal sådana ugnar vilket begränsar dess möjligheter att ställa om produktionen efter rådande marknadstrender. Faktum är att det endast är tre producenter på gemenskapsmarknaden som redan har sådana ugnar, men även för dem medför en produktionsomställning höga kostnader på grund av maskiner som står stilla i upp till 14 dagar för rengöring och anpassning till den nya tillverkningsprocessen. En ytterligare faktor som försvårar en produktionsomställning är svårigheten att anskaffa de råvaror som behövs för att framställa manganlegeringar, eftersom det fåtal internationella leverantörer av sådana varor finns utanför EU och arbetar med långtidskontrakt. Trots dessa begränsningar skedde en produktionsomställning 2004 när det rådde brist på manganlegeringar på gemenskapsmarknaden och det samtidigt fanns ett tillräckligt stort utbud av ferrokisel.

| (136) | Att vissa gemenskapstillverkare beslutade att dra ned på tillverkningen var således inte ett beslut som fattades av fri vilja, vilket den berörda parten hävdar, utan framtvingades av den dumpade importen som hindrade gemenskapsindustrin från att sälja den likadana produkten med vinst. Därför måste påståendet om självförvållad skada avvisas. |
| --- | --- |

(136)

Att vissa gemenskapstillverkare beslutade att dra ned på tillverkningen var således inte ett beslut som fattades av fri vilja, vilket den berörda parten hävdar, utan framtvingades av den dumpade importen som hindrade gemenskapsindustrin från att sälja den likadana produkten med vinst. Därför måste påståendet om självförvållad skada avvisas.

5.4   Slutsats om orsakssamband

| (137) | Ovanstående analys har visat att importen från de berörda länderna ökade avsevärt såväl i fråga om volym som marknadsandel under skadeundersökningsperioden. Under undersökningsperioden underskred dessutom den dumpade importen gemenskapsindustrins försäljningspriser. |
| --- | --- |

(137)

Ovanstående analys har visat att importen från de berörda länderna ökade avsevärt såväl i fråga om volym som marknadsandel under skadeundersökningsperioden. Under undersökningsperioden underskred dessutom den dumpade importen gemenskapsindustrins försäljningspriser.

| (138) | Ökningen av marknadsandelarna för lågprisimporten från de berörda länderna sammanföll med en betydande minskning av gemenskapsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel. Gemenskapsindustrin lyckades inte heller höja sina försäljningspriser till den nivå som krävdes för att täcka hela kostnaderna eftersom den dumpade importen underskred försäljningspriserna under undersökningsperioden. Detta resulterade bland annat i väsentliga förluster för gemenskapsindustrin. |
| --- | --- |

(138)

Ökningen av marknadsandelarna för lågprisimporten från de berörda länderna sammanföll med en betydande minskning av gemenskapsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel. Gemenskapsindustrin lyckades inte heller höja sina försäljningspriser till den nivå som krävdes för att täcka hela kostnaderna eftersom den dumpade importen underskred försäljningspriserna under undersökningsperioden. Detta resulterade bland annat i väsentliga förluster för gemenskapsindustrin.

| (139) | Av undersökningen av de andra faktorer som kunde ha vållat gemenskapsindustrin skada framgick det dock att ingen av dessa kunde ha haft en väsentligt negativ inverkan på gemenskapsindustrin. |
| --- | --- |

(139)

Av undersökningen av de andra faktorer som kunde ha vållat gemenskapsindustrin skada framgick det dock att ingen av dessa kunde ha haft en väsentligt negativ inverkan på gemenskapsindustrin.

| (140) | På grundval av denna analys, i vilken det har gjorts åtskillnad mellan verkningarna av alla kända faktorer för gemenskapsindustrins situation och den dumpade importens skadevållande verkan, dras preliminärt slutsatsen att importen från de berörda länderna har vållat gemenskapsindustrin väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.6 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(140)

På grundval av denna analys, i vilken det har gjorts åtskillnad mellan verkningarna av alla kända faktorer för gemenskapsindustrins situation och den dumpade importens skadevållande verkan, dras preliminärt slutsatsen att importen från de berörda länderna har vållat gemenskapsindustrin väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.6 i grundförordningen.

6.   GEMENSKAPENS INTRESSE

6.1   Inledande anmärkning

| (141) | I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen om det, trots slutsatsen om skadevållande dumpning, fanns tvingande skäl som skulle kunna leda till slutsatsen att det inte ligger i gemenskapens intresse att införa åtgärder i detta särskilda fall. Gemenskapens intresse fastställdes på grundval av en bedömning av alla berörda parters intressen, dvs. gemenskapsindustrins, importörernas, råvaruleverantörernas och användarnas intresse. |
| --- | --- |

(141)

I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen om det, trots slutsatsen om skadevållande dumpning, fanns tvingande skäl som skulle kunna leda till slutsatsen att det inte ligger i gemenskapens intresse att införa åtgärder i detta särskilda fall. Gemenskapens intresse fastställdes på grundval av en bedömning av alla berörda parters intressen, dvs. gemenskapsindustrins, importörernas, råvaruleverantörernas och användarnas intresse.

6.2   Undersökning

| (142) | I syfte att bedöma de sannolika verkningarna av att åtgärder införs eller inte införs begärde kommissionen uppgifter från alla berörda parter. Frågeformulär sändes ut till de sju gemenskapstillverkarna, tre råvaruleverantörer, 72 importörer och 31 användare av den berörda produkten. Sex gemenskapstillverkare, tre råvaruleverantörer, sju importörer och åtta användare svarade. |
| --- | --- |

(142)

I syfte att bedöma de sannolika verkningarna av att åtgärder införs eller inte införs begärde kommissionen uppgifter från alla berörda parter. Frågeformulär sändes ut till de sju gemenskapstillverkarna, tre råvaruleverantörer, 72 importörer och 31 användare av den berörda produkten. Sex gemenskapstillverkare, tre råvaruleverantörer, sju importörer och åtta användare svarade.

6.3   Gemenskapsindustrins intresse

6.3.1   Gemenskapsindustrins art och struktur

| (143) | Gemenskapsindustrin består huvudsakligen av mellanstora företag i sex medlemsstater (Spanien, Frankrike, Sverige, Slovenien, Slovakien och Polen). Gemenskapsindustrin sysselsatte 1 153 personer under undersökningsperioden och köpte sina råvaror från leverantörer inom EU, vilket betyder att industrin också påverkade sysselsättningen hos råvaruleverantörerna. |
| --- | --- |

(143)

Gemenskapsindustrin består huvudsakligen av mellanstora företag i sex medlemsstater (Spanien, Frankrike, Sverige, Slovenien, Slovakien och Polen). Gemenskapsindustrin sysselsatte 1 153 personer under undersökningsperioden och köpte sina råvaror från leverantörer inom EU, vilket betyder att industrin också påverkade sysselsättningen hos råvaruleverantörerna.

6.3.2   Verkningarna för gemenskapsindustrin av att åtgärder införs eller inte införs

| (144) | Den skada som konstaterats är en betydligt minskad försäljningsvolym och otillräckligt ökade försäljningspriser, vilket i sin tur lett till förluster för gemenskapsindustrin. Efter att antidumpningstullar införts förväntas gemenskapsindustrins försäljning av ferrokisel att öka i omfattning. Till viss grad kommer också priserna på gemenskapsmarknaden att höjas. Detta skulle göra det möjligt för gemenskapsindustrin att nå en godtagbar lönsamhetsnivå. Med tanke på den konkurrenssituation som råder mellan gemenskapstillverkarna och på förekomsten av annan lågprisimport som inte omfattas av några antidumpningsåtgärder är det emellertid osannolikt att det skulle bli mer än en måttlig ökning av gemenskapsindustrins priser. |
| --- | --- |

(144)

Den skada som konstaterats är en betydligt minskad försäljningsvolym och otillräckligt ökade försäljningspriser, vilket i sin tur lett till förluster för gemenskapsindustrin. Efter att antidumpningstullar införts förväntas gemenskapsindustrins försäljning av ferrokisel att öka i omfattning. Till viss grad kommer också priserna på gemenskapsmarknaden att höjas. Detta skulle göra det möjligt för gemenskapsindustrin att nå en godtagbar lönsamhetsnivå. Med tanke på den konkurrenssituation som råder mellan gemenskapstillverkarna och på förekomsten av annan lågprisimport som inte omfattas av några antidumpningsåtgärder är det emellertid osannolikt att det skulle bli mer än en måttlig ökning av gemenskapsindustrins priser.

| (145) | Om åtgärder införs förväntas rättvis konkurrens att kunna återställas på marknaden. Den bör noteras att gemenskapsindustrins förluster till stor del beror på dess svårigheter att konkurrera med dumpad lågprisimport med ursprung i de berörda länderna. Om åtgärder införs kan gemenskapsindustrin återta åtminstone en del av sina förlorade marknadsandelar, vilket skulle få positiva verkningar för lönsamheten. |
| --- | --- |

(145)

Om åtgärder införs förväntas rättvis konkurrens att kunna återställas på marknaden. Den bör noteras att gemenskapsindustrins förluster till stor del beror på dess svårigheter att konkurrera med dumpad lågprisimport med ursprung i de berörda länderna. Om åtgärder införs kan gemenskapsindustrin återta åtminstone en del av sina förlorade marknadsandelar, vilket skulle få positiva verkningar för lönsamheten.

| (146) | Såsom nämnts ovan har gemenskapsindustrin lidit väsentlig skada till följd av dumpad import med ursprung i de berörda länderna. Om åtgärder inte införs kommer gemenskapsindustrins situation sannolikt att förvärras ytterligare. Detta skulle medföra ytterligare förlust av arbetstillfällen och förta all verkan av de investeringar som gjorts på senare år. Den dumpade importens prispåverkan i nedåtgående riktning skulle fortsätta att omintetgöra gemenskapsindustrins alla ansträngningar att framför allt nå lönsamhet igen. Om åtgärder inte vidtas kommer industrins långsiktiga överlevnad att sättas på spel, och det är i det närmaste uppenbart att åtminstone vissa tillverkare i gemenskapen i så fall skulle komma att tvingas lägga ned sin verksamhet till följd av konkurrensen från dumpad import. |
| --- | --- |

(146)

Såsom nämnts ovan har gemenskapsindustrin lidit väsentlig skada till följd av dumpad import med ursprung i de berörda länderna. Om åtgärder inte införs kommer gemenskapsindustrins situation sannolikt att förvärras ytterligare. Detta skulle medföra ytterligare förlust av arbetstillfällen och förta all verkan av de investeringar som gjorts på senare år. Den dumpade importens prispåverkan i nedåtgående riktning skulle fortsätta att omintetgöra gemenskapsindustrins alla ansträngningar att framför allt nå lönsamhet igen. Om åtgärder inte vidtas kommer industrins långsiktiga överlevnad att sättas på spel, och det är i det närmaste uppenbart att åtminstone vissa tillverkare i gemenskapen i så fall skulle komma att tvingas lägga ned sin verksamhet till följd av konkurrensen från dumpad import.

| (147) | Därför förväntas åtgärderna ge gemenskapsindustrin möjlighet att återhämta sig från den skadevållande dumpningen som konstaterats vid undersökningen. |
| --- | --- |

(147)

Därför förväntas åtgärderna ge gemenskapsindustrin möjlighet att återhämta sig från den skadevållande dumpningen som konstaterats vid undersökningen.

6.4   Den återstående gemenskapstillverkarens intresse

| (148) | Det finns bara en annan tillverkare i gemenskapen utöver de tillverkare som utgör gemenskapsindustrin. Då denna tillverkare inte samarbetat och det därmed inte finns några exakta uppgifter om dess verksamhet, kan man anta utifrån upplysningar från de samarbetsvilliga gemenskapstillverkarna att denna tillverkares produktion utgör mellan 6 % och 8 % av gemenskapsindustrins. Om antidumpningsåtgärder införs förväntas denna gemenskapstillverkare kunna dra nytta av samma slags positiva effekter som anges i skäl 144 för gemenskapsindustrin. |
| --- | --- |

(148)

Det finns bara en annan tillverkare i gemenskapen utöver de tillverkare som utgör gemenskapsindustrin. Då denna tillverkare inte samarbetat och det därmed inte finns några exakta uppgifter om dess verksamhet, kan man anta utifrån upplysningar från de samarbetsvilliga gemenskapstillverkarna att denna tillverkares produktion utgör mellan 6 % och 8 % av gemenskapsindustrins. Om antidumpningsåtgärder införs förväntas denna gemenskapstillverkare kunna dra nytta av samma slags positiva effekter som anges i skäl 144 för gemenskapsindustrin.

| (149) | Med andra ord skulle den återstående gemenskapstillverkaren definitivt gynnas av antidumpningsåtgärder. |
| --- | --- |

(149)

Med andra ord skulle den återstående gemenskapstillverkaren definitivt gynnas av antidumpningsåtgärder.

6.5   Råvaruleverantörernas intresse

| (150) | Tre råvaruleverantörer som levererar eller distribuerar el, kvartsit och koks till gemenskapsindustrin svarade på frågeformuläret. |
| --- | --- |

(150)

Tre råvaruleverantörer som levererar eller distribuerar el, kvartsit och koks till gemenskapsindustrin svarade på frågeformuläret.

| (151) | Om åtgärder införs och gemenskapsindustrin återtar förlorade marknadsandelar kommer även råvaruleverantörerna att kunna sälja mer av sina produkter. Eftersom råvarorna i fråga svarar för en betydande del av dessa företags omsättning kommer råvaruleverantörernas ekonomiska situation sannolikt att förbättras. |
| --- | --- |

(151)

Om åtgärder införs och gemenskapsindustrin återtar förlorade marknadsandelar kommer även råvaruleverantörerna att kunna sälja mer av sina produkter. Eftersom råvarorna i fråga svarar för en betydande del av dessa företags omsättning kommer råvaruleverantörernas ekonomiska situation sannolikt att förbättras.

| (152) | Om åtgärder inte införs kommer gemenskapsindustrins försäljning att fortsätta att sjunka och därmed också dess efterfrågan på råvaror. Detta kommer med största sannolikhet att påverka råvaruleverantörernas lönsamhet negativt. |
| --- | --- |

(152)

Om åtgärder inte införs kommer gemenskapsindustrins försäljning att fortsätta att sjunka och därmed också dess efterfrågan på råvaror. Detta kommer med största sannolikhet att påverka råvaruleverantörernas lönsamhet negativt.

6.6   Importörernas intresse

| (153) | Sju importörer besvarade frågeformuläret. De sju samarbetsvilliga importörerna stod för ca 12,7 % av hela EU:s förbrukning av ferrokisel under undersökningsperioden. De var alla emot att införa åtgärder. |
| --- | --- |

(153)

Sju importörer besvarade frågeformuläret. De sju samarbetsvilliga importörerna stod för ca 12,7 % av hela EU:s förbrukning av ferrokisel under undersökningsperioden. De var alla emot att införa åtgärder.

| (154) | Importörerna har en vägd genomsnittlig vinstmarginal på 6 % för sin försäljning av den berörda produkten. Därför kommer de att kunna bära en del av de eventuella prisökningarna själva och övervältra en del på sina kunder. Med hänsyn till de vägda genomsnittliga tullar som föreslås bli införda för de företag som är verksamma under marknadsmässiga förhållanden och de alternativa försörjningskällor som finns att tillgå och som inte omfattas av antidumpningstullar, kommer de eventuella prisökningarna under alla omständigheter sannolikt att vara begränsade. |
| --- | --- |

(154)

Importörerna har en vägd genomsnittlig vinstmarginal på 6 % för sin försäljning av den berörda produkten. Därför kommer de att kunna bära en del av de eventuella prisökningarna själva och övervältra en del på sina kunder. Med hänsyn till de vägda genomsnittliga tullar som föreslås bli införda för de företag som är verksamma under marknadsmässiga förhållanden och de alternativa försörjningskällor som finns att tillgå och som inte omfattas av antidumpningstullar, kommer de eventuella prisökningarna under alla omständigheter sannolikt att vara begränsade.

| (155) | Denna inställning stöddes av en samarbetsvillig importör som bekräftade att Ukraina, som tidigare var en betydande exportör av den berörda produkten, har en vilande kapacitet som skulle kunna återupptas om marknadsvillkoren var mer gynnsamma. |
| --- | --- |

(155)

Denna inställning stöddes av en samarbetsvillig importör som bekräftade att Ukraina, som tidigare var en betydande exportör av den berörda produkten, har en vilande kapacitet som skulle kunna återupptas om marknadsvillkoren var mer gynnsamma.

| (156) | Samma importör bekräftade att dess främsta leverantör i Europa men utanför EU lade ner produktionen i augusti 2005 men återupptog den i början av 2007 till 80 % av sin fulla kapacitet. Denna tillverkare förväntas kunna återuppta full kapacitet, vilket kommer att göra ytterligare 100 000 ton av produkten tillgängliga. |
| --- | --- |

(156)

Samma importör bekräftade att dess främsta leverantör i Europa men utanför EU lade ner produktionen i augusti 2005 men återupptog den i början av 2007 till 80 % av sin fulla kapacitet. Denna tillverkare förväntas kunna återuppta full kapacitet, vilket kommer att göra ytterligare 100 000 ton av produkten tillgängliga.

| (157) | Eftersom import av den berörda produkten från de undersökta länderna i genomsnitt svarar för ca 12 % av importörernas totala omsättning, kommer deras ekonomiska situation inte att påverkas i någon större utsträckning av att det införs en antidumpningstull. |
| --- | --- |

(157)

Eftersom import av den berörda produkten från de undersökta länderna i genomsnitt svarar för ca 12 % av importörernas totala omsättning, kommer deras ekonomiska situation inte att påverkas i någon större utsträckning av att det införs en antidumpningstull.

| (158) | Mot denna bakgrund dras preliminärt slutsatsen att de eventuella effekterna av att det införs antidumpningsåtgärder högst sannolikt inte kommer att påverka importörerna i någon avsevärd utsträckning. |
| --- | --- |

(158)

Mot denna bakgrund dras preliminärt slutsatsen att de eventuella effekterna av att det införs antidumpningsåtgärder högst sannolikt inte kommer att påverka importörerna i någon avsevärd utsträckning.

6.7   Användarnas intresse

| (159) | Åtta användare svarade på frågeformuläret, och dessutom mottogs skriftliga synpunkter från en intresseorganisation för användare. Ett kontrollbesök genomfördes hos det företag som köpt den största kvantiteten ferrokisel under undersökningsperioden. De åtta samarbetsvilliga användarna stod för omkring 24 % av den totala förbrukningen av ferrokisel i gemenskapen under undersökningsperioden. Alla samarbetsvilliga användare har, av rädsla för att förlora en billig försörjningskälla, tagit ställning mot ett införande av antidumpningstullar, vilket de anser skulle skada deras konkurrensförmåga i senare led i förädlingskedjan gentemot konkurrenter i tredjeländer. |
| --- | --- |

(159)

Åtta användare svarade på frågeformuläret, och dessutom mottogs skriftliga synpunkter från en intresseorganisation för användare. Ett kontrollbesök genomfördes hos det företag som köpt den största kvantiteten ferrokisel under undersökningsperioden. De åtta samarbetsvilliga användarna stod för omkring 24 % av den totala förbrukningen av ferrokisel i gemenskapen under undersökningsperioden. Alla samarbetsvilliga användare har, av rädsla för att förlora en billig försörjningskälla, tagit ställning mot ett införande av antidumpningstullar, vilket de anser skulle skada deras konkurrensförmåga i senare led i förädlingskedjan gentemot konkurrenter i tredjeländer.

| (160) | Användare av ferrokisel står främst att finna inom stålindustrin och gjuterier. Ett ton stål innehåller ungefär 3–4 kg ferrokisel, medan ett ton rostfritt stål innehåller ca 20 kg ferrokisel. På grundval av svaren på frågeformuläret, ett kontrollbesök hos en användare och uppgifter som lämnats i samband med utfrågningar fastställdes det att ferrokisel utgjorde som mest 0,7 % av stålproducenternas totala tillverkningskostnader. I genomsnitt är andelen dock lägre, t.ex. 0,6 % för stålprofiler, 0,59 % för stålplåt, 0,4 % för valstråd, 0,24 % för kallvalsad tunnplåt och 0,14 % för kallvalsat stål, galvaniserade och färgbelagda stålprodukter, handelsstål och gjutstycken. |
| --- | --- |

(160)

Användare av ferrokisel står främst att finna inom stålindustrin och gjuterier. Ett ton stål innehåller ungefär 3–4 kg ferrokisel, medan ett ton rostfritt stål innehåller ca 20 kg ferrokisel. På grundval av svaren på frågeformuläret, ett kontrollbesök hos en användare och uppgifter som lämnats i samband med utfrågningar fastställdes det att ferrokisel utgjorde som mest 0,7 % av stålproducenternas totala tillverkningskostnader. I genomsnitt är andelen dock lägre, t.ex. 0,6 % för stålprofiler, 0,59 % för stålplåt, 0,4 % för valstråd, 0,24 % för kallvalsad tunnplåt och 0,14 % för kallvalsat stål, galvaniserade och färgbelagda stålprodukter, handelsstål och gjutstycken.

| (161) | Vissa användare bekräftade till och med att eventuella antidumpningsåtgärder inte skulle få någon större inverkan eftersom det finns andra leverantörer som inte omfattas av några åtgärder. |
| --- | --- |

(161)

Vissa användare bekräftade till och med att eventuella antidumpningsåtgärder inte skulle få någon större inverkan eftersom det finns andra leverantörer som inte omfattas av några åtgärder.

| (162) | Andra bekräftade att ferrokisel i deras produktion kunde ersättas med andra ferrolegeringar, t.ex. kiselmangan och kiselmetall. |
| --- | --- |

(162)

Andra bekräftade att ferrokisel i deras produktion kunde ersättas med andra ferrolegeringar, t.ex. kiselmangan och kiselmetall.

| (163) | Eftersom den vägda genomsnittliga vinstmarginalen för användarna av den berörda produkten är 10,4 % uppskattas det att en prishöjning som berör all ferrokisel, även om höjningen är så betydande som 30 %, skulle bidra till att sänka stålproducenternas lönsamhet med så lite som 0,2 %. Eftersom åtgärderna i genomsnitt skulle ligga på en lägre nivå skulle de eventuella åtgärderna endast få ytterst begränsade effekter på stålindustrins lönsamhet, och användarna skulle utan någon som helst svårighet kunna bära kostnaderna för åtgärderna. Dessutom kommer stålproducenterna under alla omständigheter att kunna föra över effekterna av eventuella prisökningar för den berörda produkten på senare led, samtidigt som prisökningarna begränsas av den relativt obetydliga del som ferrokisel utgör i stålproduktionens totala kostnader. Ungefär 45 000 personer var anställda i företag med verksamhet som direkt anknyter till produkter i vilka ferrokisel används. |
| --- | --- |

(163)

Eftersom den vägda genomsnittliga vinstmarginalen för användarna av den berörda produkten är 10,4 % uppskattas det att en prishöjning som berör all ferrokisel, även om höjningen är så betydande som 30 %, skulle bidra till att sänka stålproducenternas lönsamhet med så lite som 0,2 %. Eftersom åtgärderna i genomsnitt skulle ligga på en lägre nivå skulle de eventuella åtgärderna endast få ytterst begränsade effekter på stålindustrins lönsamhet, och användarna skulle utan någon som helst svårighet kunna bära kostnaderna för åtgärderna. Dessutom kommer stålproducenterna under alla omständigheter att kunna föra över effekterna av eventuella prisökningar för den berörda produkten på senare led, samtidigt som prisökningarna begränsas av den relativt obetydliga del som ferrokisel utgör i stålproduktionens totala kostnader. Ungefär 45 000 personer var anställda i företag med verksamhet som direkt anknyter till produkter i vilka ferrokisel används.

| (164) | Det framhölls att gemenskapsindustrin inte kan tillgodose hela efterfrågan på ferrokisel i EU. Det bör poängteras att avsikten med antidumpningsåtgärder inte är att hindra import till gemenskapen utan att säkra att importen inte sker till skadevållande dumpade priser. De berörda länderna kan fortsätta att exportera till EU, men till icke-dumpade/icke-skadevållande priser. Även om det är möjligt att den berörda importens försäljningsvolym och marknadsandel minskar till följd av att åtgärden införs, är import från andra tredjeländer fortfarande en alternativ försörjningskälla. Återgången till normala marknadsvillkor torde dessutom göra gemenskapsmarknaden mer attraktiv för dessa andra försörjningskällor. Vidare hade gemenskapsindustrin en marknadsandel på ca 18 % under undersökningsperioden, men dess kapacitetsutnyttjande sjönk under samma period till lägsta nivån någonsin, 50 %, vilket innebär att det finns utrymme att öka produktionsvolymerna avsevärt innan någon kapacitetsbegränsning är nådd. Med tanke på detta väntas ingen brist på utbudet om antidumpningsåtgärder skulle införas. |
| --- | --- |

(164)

Det framhölls att gemenskapsindustrin inte kan tillgodose hela efterfrågan på ferrokisel i EU. Det bör poängteras att avsikten med antidumpningsåtgärder inte är att hindra import till gemenskapen utan att säkra att importen inte sker till skadevållande dumpade priser. De berörda länderna kan fortsätta att exportera till EU, men till icke-dumpade/icke-skadevållande priser. Även om det är möjligt att den berörda importens försäljningsvolym och marknadsandel minskar till följd av att åtgärden införs, är import från andra tredjeländer fortfarande en alternativ försörjningskälla. Återgången till normala marknadsvillkor torde dessutom göra gemenskapsmarknaden mer attraktiv för dessa andra försörjningskällor. Vidare hade gemenskapsindustrin en marknadsandel på ca 18 % under undersökningsperioden, men dess kapacitetsutnyttjande sjönk under samma period till lägsta nivån någonsin, 50 %, vilket innebär att det finns utrymme att öka produktionsvolymerna avsevärt innan någon kapacitetsbegränsning är nådd. Med tanke på detta väntas ingen brist på utbudet om antidumpningsåtgärder skulle införas.

| (165) | Det stod också klart att det var viktigt för användarna att ha tillförlitliga försörjningskällor som inte är alltför avlägsna. Gemenskapsindustrin kan uppfylla båda dessa villkor. |
| --- | --- |

(165)

Det stod också klart att det var viktigt för användarna att ha tillförlitliga försörjningskällor som inte är alltför avlägsna. Gemenskapsindustrin kan uppfylla båda dessa villkor.

| (166) | Mot denna bakgrund dras preliminärt slutsatsen att de eventuella effekterna av antidumpningsåtgärder högst sannolikt inte kommer att påverka användarna i någon avsevärd utsträckning. Kommissionen kommer dock att närmare studera vilka effekter de preliminära åtgärderna får för användarna innan ett slutgiltigt beslut fattas. |
| --- | --- |

(166)

Mot denna bakgrund dras preliminärt slutsatsen att de eventuella effekterna av antidumpningsåtgärder högst sannolikt inte kommer att påverka användarna i någon avsevärd utsträckning. Kommissionen kommer dock att närmare studera vilka effekter de preliminära åtgärderna får för användarna innan ett slutgiltigt beslut fattas.

6.8   Konkurrens och snedvridning av handeln

| (167) | När det gäller de eventuella åtgärdernas effekter på konkurrensen i gemenskapen kommer de berörda samarbetsvilliga exporterande tillverkarna, med tanke på den starka marknadsställning de innehar, sannolikt att fortsätta att sälja sina produkter, om än till icke-dumpade priser. De föreslagna tullsatserna för de samarbetsvilliga exporterande tillverkare som är verksamma under marknadsmässiga förhållanden är förhållandevis måttliga och torde medge att dessa producenter kan konkurrera under rättvisa marknadsbetingelser i gemenskapen. Med hänsyn till spännvidden i tullsatserna är det därför sannolikt att det fortfarande kommer att finnas ett tillräckligt antal stora konkurrenter på gemenskapsmarknaden, inbegripet producenterna i de berörda länderna, Norge, Island, Venezuela och Ukraina. Användarna kommer alltså liksom tidigare att kunna välja mellan olika leverantörer av ferrokisel. Om det däremot inte införs några åtgärder skulle gemenskapstillverkarnas framtid stå på spel. Om gemenskapstillverkarna försvann skulle inte bara konkurrensen på gemenskapsmarknaden minska kraftigt, utan även antalet tillförlitliga försörjningskällor som ju visat sig vara betydelsefulla för användarna. |
| --- | --- |

(167)

När det gäller de eventuella åtgärdernas effekter på konkurrensen i gemenskapen kommer de berörda samarbetsvilliga exporterande tillverkarna, med tanke på den starka marknadsställning de innehar, sannolikt att fortsätta att sälja sina produkter, om än till icke-dumpade priser. De föreslagna tullsatserna för de samarbetsvilliga exporterande tillverkare som är verksamma under marknadsmässiga förhållanden är förhållandevis måttliga och torde medge att dessa producenter kan konkurrera under rättvisa marknadsbetingelser i gemenskapen. Med hänsyn till spännvidden i tullsatserna är det därför sannolikt att det fortfarande kommer att finnas ett tillräckligt antal stora konkurrenter på gemenskapsmarknaden, inbegripet producenterna i de berörda länderna, Norge, Island, Venezuela och Ukraina. Användarna kommer alltså liksom tidigare att kunna välja mellan olika leverantörer av ferrokisel. Om det däremot inte införs några åtgärder skulle gemenskapstillverkarnas framtid stå på spel. Om gemenskapstillverkarna försvann skulle inte bara konkurrensen på gemenskapsmarknaden minska kraftigt, utan även antalet tillförlitliga försörjningskällor som ju visat sig vara betydelsefulla för användarna.

6.9   Slutsats om gemenskapens intresse

| (168) | Av ovanstående skäl dras preliminärt slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl som talar emot införandet av antidumpningstullar i detta fall. Kommissionen kommer emellertid att undersöka gemenskapens intresse i frågan närmare innan den fattar ett slutgiltigt beslut. |
| --- | --- |

(168)

Av ovanstående skäl dras preliminärt slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl som talar emot införandet av antidumpningstullar i detta fall. Kommissionen kommer emellertid att undersöka gemenskapens intresse i frågan närmare innan den fattar ett slutgiltigt beslut.

7.   FÖRSLAG TILL PRELIMINÄRA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

7.1   Nivå för undanröjande av skada

| (169) | Med hänsyn till slutsatserna beträffande dumpning, skada, orsakssamband och gemenskapens intresse bör preliminära antidumpningsåtgärder införas i syfte att förhindra att gemenskapsindustrin vållas ytterligare skada genom dumpad import. |
| --- | --- |

(169)

Med hänsyn till slutsatserna beträffande dumpning, skada, orsakssamband och gemenskapens intresse bör preliminära antidumpningsåtgärder införas i syfte att förhindra att gemenskapsindustrin vållas ytterligare skada genom dumpad import.

| (170) | Vid fastställandet av nivån på tullen måste hänsyn tas till de dumpningsmarginaler som konstaterats och det tullbelopp som är nödvändigt för att undanröja den skada som gemenskapsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(170)

Vid fastställandet av nivån på tullen måste hänsyn tas till de dumpningsmarginaler som konstaterats och det tullbelopp som är nödvändigt för att undanröja den skada som gemenskapsindustrin lidit.

| (171) | Mot bakgrund av gemenskapsindustrins tidigare resultat och en rimlig uppskattning för att garantera industrin produktionsinvesteringar på längre sikt, kom man fram till att en vinstmarginal på 5 % av omsättningen skulle vara en lämplig miniminivå vilken gemenskapsindustrin kunde förväntats uppnå om det inte förekommit någon skadevållande dumpning. Den nödvändiga prisökningen fastställdes därefter på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga importpriset, såsom detta fastställts för beräkningen av prisunderskridandet, och det icke-skadevållande priset för de produkter som gemenskapsindustrin säljer på gemenskapsmarknaden. Det icke-skadevållande priset beräknades genom att gemenskapsindustrins försäljningspris justerades mot den faktiska förlusten under undersökningsperioden och ökades med den ovannämnda vinstmarginalen. De eventuella skillnader som framkom vid jämförelsen uttrycktes sedan i procent av det totala importvärdet cif. |
| --- | --- |

(171)

Mot bakgrund av gemenskapsindustrins tidigare resultat och en rimlig uppskattning för att garantera industrin produktionsinvesteringar på längre sikt, kom man fram till att en vinstmarginal på 5 % av omsättningen skulle vara en lämplig miniminivå vilken gemenskapsindustrin kunde förväntats uppnå om det inte förekommit någon skadevållande dumpning. Den nödvändiga prisökningen fastställdes därefter på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga importpriset, såsom detta fastställts för beräkningen av prisunderskridandet, och det icke-skadevållande priset för de produkter som gemenskapsindustrin säljer på gemenskapsmarknaden. Det icke-skadevållande priset beräknades genom att gemenskapsindustrins försäljningspris justerades mot den faktiska förlusten under undersökningsperioden och ökades med den ovannämnda vinstmarginalen. De eventuella skillnader som framkom vid jämförelsen uttrycktes sedan i procent av det totala importvärdet cif.

7.2   Preliminära åtgärder

| (172) | Mot denna bakgrund anser kommissionen att preliminära antidumpningstullar bör införas på import med ursprung i Kina, Ryssland, Egypten, Kazakstan och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien och att dessa, i enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen och regeln om lägsta tull, bör fastställas till en nivå motsvarande den lägre av dumpningsmarginalen och skademarginalen. |
| --- | --- |

(172)

Mot denna bakgrund anser kommissionen att preliminära antidumpningstullar bör införas på import med ursprung i Kina, Ryssland, Egypten, Kazakstan och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien och att dessa, i enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen och regeln om lägsta tull, bör fastställas till en nivå motsvarande den lägre av dumpningsmarginalen och skademarginalen.

| (173) | De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten från den pågående undersökningen. De avspeglar således den situation som har konstaterats i denna undersökning när det gäller dessa företag. Dessa tullsatser (i motsats till den landsomfattande tull som gäller för ”övriga företag”) gäller alltså enbart import av produkter med ursprung i de berörda länderna som framställts av de företag, dvs. de specifika rättsliga enheter, som nämns. Importerade produkter som tillverkats av ett annat företag som inte uttryckligen nämns i denna förordnings artikeldel med namn och adress, inklusive enheter som är de uttryckligen omnämnda företagen närstående, får inte omfattas av dessa tullsatser, utan skall omfattas av den tullsats som är tillämplig på ”övriga företag”. |
| --- | --- |

(173)

De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten från den pågående undersökningen. De avspeglar således den situation som har konstaterats i denna undersökning när det gäller dessa företag. Dessa tullsatser (i motsats till den landsomfattande tull som gäller för ”övriga företag”) gäller alltså enbart import av produkter med ursprung i de berörda länderna som framställts av de företag, dvs. de specifika rättsliga enheter, som nämns. Importerade produkter som tillverkats av ett annat företag som inte uttryckligen nämns i denna förordnings artikeldel med namn och adress, inklusive enheter som är de uttryckligen omnämnda företagen närstående, får inte omfattas av dessa tullsatser, utan skall omfattas av den tullsats som är tillämplig på ”övriga företag”.

| (174) | De föreslagna antidumpningstullsatserna är följande:









  Land | Företag | Nivå för undanröjandeav skada | Dumpningsmarginal | Anti-dumpningstull |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kina | Erdos Xijin Kuang Co., Ltd | 21,4 % | 2,8 % | 2,8 % |
| Lanzhou Good Land Ferroalloy Factory Co., Ltd | 33,7 % | 57,2 % | 33,7 % |
| Övriga företag | 35,5 % | 60,7 % | 35,5 % |
| Ryssland | Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant, Chelyabinsk och Kuznetsk Ferroalloy Works, Novokuznetsk | 31,1 % | 22,8 % | 22,8 % |
| Bratsk Ferroalloy Plant, Bratsk | 18,8 % | 22,2 % | 18,8 % |
| Övriga företag | 36,6 % | 25,5 % | 25,5 % |
| Egypten | The Egyptian Ferroalloys Company | 24,4 % | 20,4 % | 20,4 % |
| Egyptian Chemical Industries KIMA | 18,0 % | 24,8 % | 18,0 % |
| Övriga företag | 24,4 % | 20,4 % | 20,4 % |
| Kazakstan | Samtliga företag | 33,9 % | 37,1 % | 33,9 % |
| F.d. jugoslaviska republiken Makedonien | Samtliga företag | 19,0 % | 5,4 % | 5,4 % |

(174)

De föreslagna antidumpningstullsatserna är följande:

Land

Företag

Nivå för undanröjandeav skada

Dumpningsmarginal

Anti-dumpningstull

Kina

Erdos Xijin Kuang Co., Ltd

21,4 %

2,8 %

2,8 %

Lanzhou Good Land Ferroalloy Factory Co., Ltd

33,7 %

57,2 %

33,7 %

Övriga företag

35,5 %

60,7 %

35,5 %

Ryssland

Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant, Chelyabinsk och Kuznetsk Ferroalloy Works, Novokuznetsk

31,1 %

22,8 %

22,8 %

Bratsk Ferroalloy Plant, Bratsk

18,8 %

22,2 %

18,8 %

Övriga företag

36,6 %

25,5 %

25,5 %

Egypten

The Egyptian Ferroalloys Company

24,4 %

20,4 %

20,4 %

Egyptian Chemical Industries KIMA

18,0 %

24,8 %

18,0 %

Övriga företag

24,4 %

20,4 %

20,4 %

Kazakstan

Samtliga företag

33,9 %

37,1 %

33,9 %

F.d. jugoslaviska republiken Makedonien

Samtliga företag

19,0 %

5,4 %

5,4 %

7.3   Åtaganden

| (175) | Den exporterande tillverkaren i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien har gjort prisåtaganden enligt artikel 8.1 i grundförordningen. Tillverkaren går därigenom med på att som lägst sälja den berörda produkten till priser på en nivå som innebär att de skadevållande verkningarna av dumpning undanröjs. Företaget kommer också att regelbundet förse kommissionen med detaljerade uppgifter beträffande sin export till gemenskapen, vilket innebär att kommissionen kommer att kunna övervaka efterlevnaden av åtagandet på ett effektivt sätt. Produktens art, företagets struktur och dess försäljningsmönster är vidare sådana att risken för att åtagandet kommer att kringgås är mycket liten. |
| --- | --- |

(175)

Den exporterande tillverkaren i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien har gjort prisåtaganden enligt artikel 8.1 i grundförordningen. Tillverkaren går därigenom med på att som lägst sälja den berörda produkten till priser på en nivå som innebär att de skadevållande verkningarna av dumpning undanröjs. Företaget kommer också att regelbundet förse kommissionen med detaljerade uppgifter beträffande sin export till gemenskapen, vilket innebär att kommissionen kommer att kunna övervaka efterlevnaden av åtagandet på ett effektivt sätt. Produktens art, företagets struktur och dess försäljningsmönster är vidare sådana att risken för att åtagandet kommer att kringgås är mycket liten.

| (176) | För att kommissionen och tullmyndigheterna skall kunna övervaka att det berörda företaget fullgör sitt åtagande bör vid ansökan om övergång till fri omsättning hos den berörda tullmyndigheten befrielsen från antidumpningstullen förutsätta i) att det uppvisas en åtagandefaktura som innehåller åtminstone de uppgifter och den försäkran som anges i bilagan; ii) att de importerade varorna har tillverkats, skickats och fakturerats direkt av de nämnda företaget till den första oberoende kunden i gemenskapen samt iii) att de varor som deklareras och uppvisas för tullen exakt motsvarar beskrivningen på åtagandefakturan. Om ovanstående villkor inte uppfylls, skall en antidumpningstull uppkomma när en deklaration för övergång till fri omsättning godtas. |
| --- | --- |

(176)

För att kommissionen och tullmyndigheterna skall kunna övervaka att det berörda företaget fullgör sitt åtagande bör vid ansökan om övergång till fri omsättning hos den berörda tullmyndigheten befrielsen från antidumpningstullen förutsätta i) att det uppvisas en åtagandefaktura som innehåller åtminstone de uppgifter och den försäkran som anges i bilagan; ii) att de importerade varorna har tillverkats, skickats och fakturerats direkt av de nämnda företaget till den första oberoende kunden i gemenskapen samt iii) att de varor som deklareras och uppvisas för tullen exakt motsvarar beskrivningen på åtagandefakturan. Om ovanstående villkor inte uppfylls, skall en antidumpningstull uppkomma när en deklaration för övergång till fri omsättning godtas.

| (177) | När kommissionen, i enlighet med artikel 8.9 i grundförordningen, efter en överträdelse drar tillbaka sitt godtagande av åtagandet genom att hänvisa till särskilda transaktioner och förklara de berörda åtagandefakturorna ogiltiga, skall en tullskuld uppkomma när en deklaration för övergång till fri omsättning godtas. |
| --- | --- |

(177)

När kommissionen, i enlighet med artikel 8.9 i grundförordningen, efter en överträdelse drar tillbaka sitt godtagande av åtagandet genom att hänvisa till särskilda transaktioner och förklara de berörda åtagandefakturorna ogiltiga, skall en tullskuld uppkomma när en deklaration för övergång till fri omsättning godtas.

| (178) | Importörerna bör vara medvetna om att en tullskuld kan uppkomma som en normal handelsrisk när en deklaration för övergång till fri omsättning godtas, även om ett åtagande från den tillverkare som är deras leverantör direkt eller indirekt godtagits av kommissionen. |
| --- | --- |

(178)

Importörerna bör vara medvetna om att en tullskuld kan uppkomma som en normal handelsrisk när en deklaration för övergång till fri omsättning godtas, även om ett åtagande från den tillverkare som är deras leverantör direkt eller indirekt godtagits av kommissionen.

| (179) | I enlighet med artikel 14.7 i grundförordningen bör tullmyndigheterna omedelbart underrätta kommissionen om det finns tecken på att åtagandet har överträtts. |
| --- | --- |

(179)

I enlighet med artikel 14.7 i grundförordningen bör tullmyndigheterna omedelbart underrätta kommissionen om det finns tecken på att åtagandet har överträtts.

| (180) | Prisåtagandet bedöms därför som godtagbart och det berörda företaget har underrättats om de huvudsakliga omständigheter, överväganden och skyldigheter på vilka godtagandet grundar sig. |
| --- | --- |

(180)

Prisåtagandet bedöms därför som godtagbart och det berörda företaget har underrättats om de huvudsakliga omständigheter, överväganden och skyldigheter på vilka godtagandet grundar sig.

| (181) | Om ett åtagande överträds eller dras tillbaka eller om kommissionen drar tillbaka sitt godkännande av åtagandet, skall den antidumpningstull som rådet införde enligt artikel 9.4 automatiskt tillämpas i enlighet med artikel 8.9 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(181)

Om ett åtagande överträds eller dras tillbaka eller om kommissionen drar tillbaka sitt godkännande av åtagandet, skall den antidumpningstull som rådet införde enligt artikel 9.4 automatiskt tillämpas i enlighet med artikel 8.9 i grundförordningen.

8.   MEDDELANDE OM UNDERSÖKNINGSRESULTATEN

| (182) | Samtliga berörda parter kommer att underrättas om ovanstående preliminära undersökningsresultat och de kommer att uppmanas att skriftligen lämna in sina synpunkter och begära att bli hörda. Om det är motiverat kommer deras kommentarer att analyseras och beaktas innan några definitiva avgöranden träffas. De preliminära resultaten kan komma att behöva omprövas mot bakgrund av de slutliga resultaten. |
| --- | --- |

(182)

Samtliga berörda parter kommer att underrättas om ovanstående preliminära undersökningsresultat och de kommer att uppmanas att skriftligen lämna in sina synpunkter och begära att bli hörda. Om det är motiverat kommer deras kommentarer att analyseras och beaktas innan några definitiva avgöranden träffas. De preliminära resultaten kan komma att behöva omprövas mot bakgrund av de slutliga resultaten.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   En preliminär antidumpningstull skall införas på import av ferrokisel enligt KN-nummer 7202 21 00, 7202 29 10 och 7202 29 90 med ursprung i Folkrepubliken Kina, Egypten, Kazakstan, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien och Ryssland.

2.   Följande preliminära antidumpningstullsats skall tillämpas på nettopriset fritt gemenskapens gräns, före tull, för produkter tillverkade av nedanstående företag:

| Land | Företag | Antidumpningstullsats (%) | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- | --- |
| Folkrepubliken Kina | Erdos Xijin Kuangye Co., Ltd, Qipanjing Industry Park | 2,8 | A829 |
| Lanzhou Good Land Ferroalloy Factory Co., Ltd Xicha Village | 33,7 | A830 |
| Övriga företag | 35,5 | A999 |
| Egypten | The Egyptian Ferroalloys Company, Kairo | 20,4 | A831 |
| Egyptian Chemical Industries KIMA, Kairo | 18,0 | A832 |
| Övriga företag | 20,4 | A999 |
| Kazakstan | Samtliga företag | 33,9 | |
| F.d. jugoslaviska republiken Makedonien | Silmak Dooel Export Import, Jegunovce | 5,4 | A833 |
| Övriga företag | 5,4 | A999 |
| Ryssland | Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant, Chelyabinsk och Kuznetsk Ferroalloy Works, Novokuznetsk | 22,8 | A834 |
| Bratsk Ferroalloy Plant, Bratsk | 18,8 | A835 |
| Övriga företag | 25,5 | A999 |

Land

Företag

Antidumpningstullsats (%)

Taric-tilläggsnummer

Folkrepubliken Kina

Erdos Xijin Kuangye Co., Ltd, Qipanjing Industry Park

2,8

A829

Lanzhou Good Land Ferroalloy Factory Co., Ltd Xicha Village

33,7

A830

Övriga företag

35,5

A999

Egypten

The Egyptian Ferroalloys Company, Kairo

20,4

A831

Egyptian Chemical Industries KIMA, Kairo

18,0

A832

Övriga företag

20,4

A999

Kazakstan

Samtliga företag

33,9

F.d. jugoslaviska republiken Makedonien

Silmak Dooel Export Import, Jegunovce

5,4

A833

Övriga företag

5,4

A999

Ryssland

Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant, Chelyabinsk och Kuznetsk Ferroalloy Works, Novokuznetsk

22,8

A834

Bratsk Ferroalloy Plant, Bratsk

18,8

A835

Övriga företag

25,5

A999

3.   För att den produkt som avses i punkt 1 skall få övergå till fri omsättning i gemenskapen skall det ställas en säkerhet som motsvarar det belopp som fastställts för den preliminära tullen.

4.   Om inget annat anges skall gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 2

1.   Det åtagande som gjorts av Silmak Dooel Export Import godtas härmed.

2.   Importerade varor som deklareras för övergång till fri omsättning och som faktureras av Silmak Dooel Export Import skall undantas från den preliminära antidumpningstullen enligt artikel 1 under förutsättning att

| — | de har tillverkats, skickats och fakturerats direkt av det nämnda företaget till den första oberoende kunden i gemenskapen, och att |
| --- | --- |

—

de har tillverkats, skickats och fakturerats direkt av det nämnda företaget till den första oberoende kunden i gemenskapen, och att

| — | de åtföljs av en åtagandefaktura, dvs. en faktura som innehåller åtminstone de uppgifter och den försäkran som anges i bilagan till denna förordning, och att |
| --- | --- |

—

de åtföljs av en åtagandefaktura, dvs. en faktura som innehåller åtminstone de uppgifter och den försäkran som anges i bilagan till denna förordning, och att

| — | de varor som deklareras och uppvisas för tullen exakt motsvarar beskrivningen i åtagandefakturan. |
| --- | --- |

—

de varor som deklareras och uppvisas för tullen exakt motsvarar beskrivningen i åtagandefakturan.

3.   En tullskuld skall uppkomma när en deklaration för övergång till fri omsättning godtas om

| — | det har fastställts, rörande den import som beskrivs i punkt 2, att ett eller flera av de villkor som anges i den punkten inte är uppfyllda, eller om |
| --- | --- |

—

det har fastställts, rörande den import som beskrivs i punkt 2, att ett eller flera av de villkor som anges i den punkten inte är uppfyllda, eller om

| — | kommissionen återkallar godtagandet av åtagandet i enlighet med artikel 8.9 i rådets förordning (EG) nr 384/96 genom en förordning eller ett beslut som hänvisar till särskilda transaktioner och förklarar de berörda åtagandefakturorna ogiltiga. |
| --- | --- |

—

kommissionen återkallar godtagandet av åtagandet i enlighet med artikel 8.9 i rådets förordning (EG) nr 384/96 genom en förordning eller ett beslut som hänvisar till särskilda transaktioner och förklarar de berörda åtagandefakturorna ogiltiga.

Artikel 3

1.   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 20 i förordning (EG) nr 384/96 får berörda parter inom en månad efter den här förordningens ikraftträdande begära att bli underrättade om de viktigaste omständigheter och överväganden som ligger till grund för dess antagande, lämna skriftliga synpunkter och begära att bli hörda av kommissionen.

2.   Berörda parter får enligt artikel 21.4 i förordning (EG) nr 384/96 lämna synpunkter på tillämpningen av denna förordning inom en månad efter dess ikraftträdande.

Artikel 4

1.   Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

2.   Artikel 1 i denna förordning skall tillämpas i sex månader.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 28 augusti 2007.

På kommissionens vägnar

Peter MANDELSON

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 56, 6.3.1996, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2117/2005 (EUT L 340, 23.12.2005, s. 17).

1

(2)  EUT C 291, 30.11.2006, s. 34.

2

(3)  Russian Federal Tariffs Service Order av den 7.9.2004, nr 69-3/4 om begränsning av priserna för elektricitet och värmeenergi för åren 2005–2006.

3

(4)  OECD Economic Surveys, Russian Federation, volym 2002/5, s. 122.

4

(5)  Rådets förordning (EG) nr 2229/2003 av den 22 december 2003 (EUT L 339, 24.12.2003, s. 3, skäl 27).

5

---

BILAGA

Följande uppgifter skall anges på den faktura som åtföljer företagets försäljning till gemenskapen av varor som omfattas av åtagandet:

| 1. | Rubriken ”FAKTURA SOM ÅTFÖLJER VAROR SOM OMFATTAS AV ETT ÅTAGANDE”. |
| --- | --- |

1.

Rubriken ”FAKTURA SOM ÅTFÖLJER VAROR SOM OMFATTAS AV ETT ÅTAGANDE”.

| 2. | Namnet på det företag som har utfärdat fakturan. |
| --- | --- |

2.

Namnet på det företag som har utfärdat fakturan.

| 3. | Fakturanummer. |
| --- | --- |

3.

Fakturanummer.

| 4. | Datum för utfärdande av fakturan. |
| --- | --- |

4.

Datum för utfärdande av fakturan.

| 5. | Det Taric-tilläggsnummer enligt vilket de fakturerade varorna skall tullklareras vid gemenskapens gräns. |
| --- | --- |

5.

Det Taric-tilläggsnummer enligt vilket de fakturerade varorna skall tullklareras vid gemenskapens gräns.

| 6. | En exakt beskrivning av varorna med bl.a. följande uppgifter:






  — | Det produktkodnummer (PCN) som använts i samband med åtagandet. |
| --- | --- | --- |

6.

En exakt beskrivning av varorna med bl.a. följande uppgifter:

—

Det produktkodnummer (PCN) som använts i samband med åtagandet.

| — | En beskrivning i ord av den vara som avses med respektive produktkodnummer. |
| --- | --- |

—

En beskrivning i ord av den vara som avses med respektive produktkodnummer.

| — | Företagets produktkodnummer (Company Product Code number, CPC). |
| --- | --- |

—

Företagets produktkodnummer (Company Product Code number, CPC).

| — | Taric-nummer. |
| --- | --- |

—

Taric-nummer.

| — | Kvantitet (i ton). |
| --- | --- |

—

Kvantitet (i ton).

| 7. | Beskrivning av försäljningsvillkoren, med bl.a. följande uppgifter:






  — | Pris per ton. |
| --- | --- | --- |

7.

Beskrivning av försäljningsvillkoren, med bl.a. följande uppgifter:

—

Pris per ton.

| — | Tillämpliga betalningsvillkor. |
| --- | --- |

—

Tillämpliga betalningsvillkor.

| — | Tillämpliga leveransvillkor. |
| --- | --- |

—

Tillämpliga leveransvillkor.

| — | Sammanlagda avdrag och rabatter. |
| --- | --- |

—

Sammanlagda avdrag och rabatter.

| 8. | Namnet på det företag som agerar som importör i gemenskapen och till vilket företaget direkt utfärdar den faktura som åtföljer de varor som omfattas av ett åtagande. |
| --- | --- |

8.

Namnet på det företag som agerar som importör i gemenskapen och till vilket företaget direkt utfärdar den faktura som åtföljer de varor som omfattas av ett åtagande.

| 9. | Namnet på den företrädare för företaget som har utställt fakturan samt följande undertecknade försäkran:
  ”Jag intygar härmed att försäljningen för direkt export till Europeiska gemenskapen av de varor som avses i denna faktura omfattas av och sker enligt villkoren i det åtagande som gjorts av [företaget] och som godtagits av Europeiska kommissionen genom förordning (EG) nr 994/2007. Jag försäkrar att uppgifterna i denna faktura är fullständiga och korrekta.” |
| --- | --- |

9.

Namnet på den företrädare för företaget som har utställt fakturan samt följande undertecknade försäkran:

”Jag intygar härmed att försäljningen för direkt export till Europeiska gemenskapen av de varor som avses i denna faktura omfattas av och sker enligt villkoren i det åtagande som gjorts av [företaget] och som godtagits av Europeiska kommissionen genom förordning (EG) nr 994/2007. Jag försäkrar att uppgifterna i denna faktura är fullständiga och korrekta.”

---