# Uradni list L 276/19.

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 276 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5019. oktober 2007 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 276

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5019. oktober 2007

---

| Vsebina | | II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ODLOČBE/SKLEPI |
| | | Komisija |
| | | 2007/655/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 5. julija 2005 o pomoči za sektorja živinoreje in gojenja oljk, ki jo zagotavlja Italija v skladu s členoma 4 in 5 Zakona št. 290/99, členom 15(16) Zakona št. 67/88 in Zakonom št. 252/91
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2004) 4769) | 1 |
| | | 2007/656/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 20. december 2006 o državni pomoči C 12/05 (ex N 611/03) Nemčije za podjetje e-glass AG
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 6587)


   (
  1
  ) | 22 |

Vsebina

II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

Stran

ODLOČBE/SKLEPI

Komisija

2007/655/ES

*

Odločba Komisije z dne 5. julija 2005 o pomoči za sektorja živinoreje in gojenja oljk, ki jo zagotavlja Italija v skladu s členoma 4 in 5 Zakona št. 290/99, členom 15(16) Zakona št. 67/88 in Zakonom št. 252/91
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2004) 4769)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2004) 4769)

1

2007/656/ES

*

Odločba Komisije z dne 20. december 2006 o državni pomoči C 12/05 (ex N 611/03) Nemčije za podjetje e-glass AG
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 6587)


   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 6587)

(
  1

22

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Komisija

| 19.10.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 276/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.10.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 276/1

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 5. julija 2005

o pomoči za sektorja živinoreje in gojenja oljk, ki jo zagotavlja Italija v skladu s členoma 4 in 5 Zakona št. 290/99, členom 15(16) Zakona št. 67/88 in Zakonom št. 252/91

(notificirano pod dokumentarno številko C(2004) 4769)

(Besedilo v italijanskem jeziku je edino verodostojno)

(2007/655/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti prvega pododstavka člena 88(2) Pogodbe,

po pozivu vsem zainteresiranim stranem, naj predložijo pripombe v skladu z navedenimi določbami (1), ter ob upoštevanju teh pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

I.   POSTOPEK

| (1) | Z dopisom z dne 6. avgusta 1998, vpisanim v evidenco 12. avgusta 1998, je stalno predstavništvo Italije pri Evropski uniji v skladu s členom 88(3) Pogodbe ES Komisijo uradno obvestilo o osnutku zakona v zvezi s podaljševanjem rokov v kmetijskem sektorju. Zakon je bil vpisan v evidenco kot pomoč št. N 490/1998. |
| --- | --- |

(1)

Z dopisom z dne 6. avgusta 1998, vpisanim v evidenco 12. avgusta 1998, je stalno predstavništvo Italije pri Evropski uniji v skladu s členom 88(3) Pogodbe ES Komisijo uradno obvestilo o osnutku zakona v zvezi s podaljševanjem rokov v kmetijskem sektorju. Zakon je bil vpisan v evidenco kot pomoč št. N 490/1998.

| (2) | Z dopisom z dne 30. novembra 1998, vpisanim v evidenco 4. decembra 1998, so italijanski organi odgovorili na dopis Komisije z dne 1. oktobra 1998, v katerem je zahtevala informacije. |
| --- | --- |

(2)

Z dopisom z dne 30. novembra 1998, vpisanim v evidenco 4. decembra 1998, so italijanski organi odgovorili na dopis Komisije z dne 1. oktobra 1998, v katerem je zahtevala informacije.

| (3) | V dopisu z dne 13. septembra 1999 je Komisija od italijanskih organov zahtevala, da zagotovijo informacije, ki jih je zahtevala v dopisu z dne 28. januarja 1999 in ki jih še vedno ni prejela. V istem dopisu je Komisija italijanske organe pozvala, da potrdijo tiskovna poročila, da je italijanski parlament sprejel osnutek zakona kot Zakon št. 290 z dne 17. avgusta 1999, ki je bil objavljen v Uradnem listu Italije št. 195 z dne 20. avgusta 1999. |
| --- | --- |

(3)

V dopisu z dne 13. septembra 1999 je Komisija od italijanskih organov zahtevala, da zagotovijo informacije, ki jih je zahtevala v dopisu z dne 28. januarja 1999 in ki jih še vedno ni prejela. V istem dopisu je Komisija italijanske organe pozvala, da potrdijo tiskovna poročila, da je italijanski parlament sprejel osnutek zakona kot Zakon št. 290 z dne 17. avgusta 1999, ki je bil objavljen v Uradnem listu Italije št. 195 z dne 20. avgusta 1999.

| (4) | V dopisu z dne 25. oktobra 1999, vpisanim v evidenco 5. novembra 1999, so italijanski organi potrdili, da je bil osnutek zakona sprejet kot Zakon št. 290/99. Dopisu je bilo priloženo besedilo sprejetega zakona, vseboval pa je tudi nekatere informacije, ki jih je Komisija zahtevala v dopisu z dne 28. januarja 1999. |
| --- | --- |

(4)

V dopisu z dne 25. oktobra 1999, vpisanim v evidenco 5. novembra 1999, so italijanski organi potrdili, da je bil osnutek zakona sprejet kot Zakon št. 290/99. Dopisu je bilo priloženo besedilo sprejetega zakona, vseboval pa je tudi nekatere informacije, ki jih je Komisija zahtevala v dopisu z dne 28. januarja 1999.

| (5) | Na podlagi teh informacij je bil program pomoči vpisan v register nepriglašene pomoči pod številko NN 155/99. |
| --- | --- |

(5)

Na podlagi teh informacij je bil program pomoči vpisan v register nepriglašene pomoči pod številko NN 155/99.

| (6) | Z dopisom z dne 24. februarja 2000 (2) je Komisija Italijo obvestila o svoji odločitvi, da sproži postopek iz člena 88(2) Pogodbe ES v zvezi s členoma 4 in 5 Zakona št. 290/99, členom 15(16) Zakona št. 67/88 z dne 11. marca 1988 (Zakon o financah iz leta 1988) in Zakonom št. 252/91 z dne 8. avgusta 1991. S tem dopisom je Komisija Italijo prav tako obvestila, da ne nasprotuje ostalim členom (členi 1, 2, 3, 6, 7 in 8) Zakona št. 290/99, saj ne pomenijo pomoči v smislu člena 87(1) Pogodbe ES. |
| --- | --- |

(6)

Z dopisom z dne 24. februarja 2000 (2) je Komisija Italijo obvestila o svoji odločitvi, da sproži postopek iz člena 88(2) Pogodbe ES v zvezi s členoma 4 in 5 Zakona št. 290/99, členom 15(16) Zakona št. 67/88 z dne 11. marca 1988 (Zakon o financah iz leta 1988) in Zakonom št. 252/91 z dne 8. avgusta 1991. S tem dopisom je Komisija Italijo prav tako obvestila, da ne nasprotuje ostalim členom (členi 1, 2, 3, 6, 7 in 8) Zakona št. 290/99, saj ne pomenijo pomoči v smislu člena 87(1) Pogodbe ES.

| (7) | V istem dopisu je Komisija Italiji naročila, da v skladu s členom 10(2) in (3) Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 (3) zagotovi vse dokumente, informacije in podatke, ki so potrebni za oceno skladnosti zadevnih ukrepov, in sicer v enem mesecu po prejemu navedenega dopisa. |
| --- | --- |

(7)

V istem dopisu je Komisija Italiji naročila, da v skladu s členom 10(2) in (3) Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 (3) zagotovi vse dokumente, informacije in podatke, ki so potrebni za oceno skladnosti zadevnih ukrepov, in sicer v enem mesecu po prejemu navedenega dopisa.

| (8) | Odločitev Komisije, da sproži navedeni postopek, je bila objavljena v Uradnem listu Evropskih skupnosti
   (4). Komisija je zainteresirane strani pozvala, da predložijo svoje pripombe. |
| --- | --- |

(8)

Odločitev Komisije, da sproži navedeni postopek, je bila objavljena v Uradnem listu Evropskih skupnosti
   (4). Komisija je zainteresirane strani pozvala, da predložijo svoje pripombe.

| (9) | V dopisu z dne 23. marca 2000 so italijanski organi prosili za tridesetdnevno podaljšanje roka, ki ga je Komisija ob začetku postopka določila za predložitev zahtevanih informacij. |
| --- | --- |

(9)

V dopisu z dne 23. marca 2000 so italijanski organi prosili za tridesetdnevno podaljšanje roka, ki ga je Komisija ob začetku postopka določila za predložitev zahtevanih informacij.

| (10) | V dopisu z dne 18. maja 2000 so italijanski organi Komisiji predložili svoje pripombe glede začetka postopka. |
| --- | --- |

(10)

V dopisu z dne 18. maja 2000 so italijanski organi Komisiji predložili svoje pripombe glede začetka postopka.

| (11) | V dopisu z dne 13. oktobra 2000 so italijanski organi poslali informacije, ki jih je Komisija zahtevala v dopisu z dne 17. julija 2000. |
| --- | --- |

(11)

V dopisu z dne 13. oktobra 2000 so italijanski organi poslali informacije, ki jih je Komisija zahtevala v dopisu z dne 17. julija 2000.

| (12) | V dopisu z dne 31. januarja 2001 so italijanski organi prosili za podaljšanje roka, ki ga je Komisija v dopisu z dne 13. decembra 2000 določila za predložitev zahtevanih informacij. |
| --- | --- |

(12)

V dopisu z dne 31. januarja 2001 so italijanski organi prosili za podaljšanje roka, ki ga je Komisija v dopisu z dne 13. decembra 2000 določila za predložitev zahtevanih informacij.

| (13) | V dopisu z dne 12. julija 2001 so italijanski organi navedli zahtevane informacije. |
| --- | --- |

(13)

V dopisu z dne 12. julija 2001 so italijanski organi navedli zahtevane informacije.

| (14) | Komisija je v dopisu z dne 30. junija 2000 prejela tudi pripombe tretjih strani. Posredovala jih je Italiji, ki je imela možnost izraziti svoje stališče. Italijanski organi niso poslali posebnih pripomb v zvezi s tem dopisom. |
| --- | --- |

(14)

Komisija je v dopisu z dne 30. junija 2000 prejela tudi pripombe tretjih strani. Posredovala jih je Italiji, ki je imela možnost izraziti svoje stališče. Italijanski organi niso poslali posebnih pripomb v zvezi s tem dopisom.

| (15) | Na podlagi različnih in nepovezanih značilnosti ukrepov pomoči iz člena 4 Zakona št. 290/99 ter iz člena 5 istega zakona, člena 15(16) Zakona št. 67/88 in Zakona št. 252/91 se je Komisija 12. marca 2002 odločila, da zadevo razdeli na dva različna dela, in sicer na zadevi C/7A/2000 in C/7B/2000, ki zadevata člena 4 in 5 Zakona št. 290/99, člen 15(16) Zakona št. 67/88 in Zakon št. 252/91. |
| --- | --- |

(15)

Na podlagi različnih in nepovezanih značilnosti ukrepov pomoči iz člena 4 Zakona št. 290/99 ter iz člena 5 istega zakona, člena 15(16) Zakona št. 67/88 in Zakona št. 252/91 se je Komisija 12. marca 2002 odločila, da zadevo razdeli na dva različna dela, in sicer na zadevi C/7A/2000 in C/7B/2000, ki zadevata člena 4 in 5 Zakona št. 290/99, člen 15(16) Zakona št. 67/88 in Zakon št. 252/91.

| (16) | Z dopisom z dne 5. aprila 2002 (5) je Komisija Italijo obvestila, da je sprejela dokončno negativno odločitev v zvezi z ukrepi pomoči iz člena 4 Zakona št. 290/99. S tem dopisom je Komisija Italijo obvestila, da ta odločitev ne zadeva posojil za kmetovanje, poslovanje in izboljšave, ki so zapadla 31. marca 1998 in za katera je bil po členu 4 Zakona št. 290/99 predviden odlog, niti nanje ne vpliva. Prav tako zadevna odločitev ne zadeva člena 5 Zakona št. 290/99 niti člena 15(16) Zakona št. 67/88 in Zakona št. 252/91, ki so pravna podlaga za dodelitev pomoči iz člena 5 Zakona št. 290/99, ocenjene v okviru državne pomoči št. C/7B/2000. |
| --- | --- |

(16)

Z dopisom z dne 5. aprila 2002 (5) je Komisija Italijo obvestila, da je sprejela dokončno negativno odločitev v zvezi z ukrepi pomoči iz člena 4 Zakona št. 290/99. S tem dopisom je Komisija Italijo obvestila, da ta odločitev ne zadeva posojil za kmetovanje, poslovanje in izboljšave, ki so zapadla 31. marca 1998 in za katera je bil po členu 4 Zakona št. 290/99 predviden odlog, niti nanje ne vpliva. Prav tako zadevna odločitev ne zadeva člena 5 Zakona št. 290/99 niti člena 15(16) Zakona št. 67/88 in Zakona št. 252/91, ki so pravna podlaga za dodelitev pomoči iz člena 5 Zakona št. 290/99, ocenjene v okviru državne pomoči št. C/7B/2000.

| (17) | Italijanski organi so dodatne informacije poslali v dopisu z dne 27. februarja 2003, vpisanim v evidenco 28. februarja 2003, v katerem so navedli informacije, ki jih je v dopisu z dne 8. maja 2002 zahtevala Komisija. |
| --- | --- |

(17)

Italijanski organi so dodatne informacije poslali v dopisu z dne 27. februarja 2003, vpisanim v evidenco 28. februarja 2003, v katerem so navedli informacije, ki jih je v dopisu z dne 8. maja 2002 zahtevala Komisija.

| (18) | Po srečanju med uradniki Komisije in italijanskimi organi 24. marca 2004 ter več neuradnih razpravah na to temo so italijanski organi v dopisu z dne 20. maja 2004, vpisanim v evidenco 14. junija 2004, zaprosili za dodaten čas za zagotovitev informacij, ki so manjkale za ustrezno oceno dokumenta. |
| --- | --- |

(18)

Po srečanju med uradniki Komisije in italijanskimi organi 24. marca 2004 ter več neuradnih razpravah na to temo so italijanski organi v dopisu z dne 20. maja 2004, vpisanim v evidenco 14. junija 2004, zaprosili za dodaten čas za zagotovitev informacij, ki so manjkale za ustrezno oceno dokumenta.

| (19) | V dopisu z dne 29. oktobra 2004, vpisanim v evidenco 3. novembra 2004, so italijanski organi navedli dodatne informacije. Z istim dopisom so izrazili željo po zaupnosti finančnih podatkov, izvedenih ukrepov in bančnih izpiskov zadevnih družb. |
| --- | --- |

(19)

V dopisu z dne 29. oktobra 2004, vpisanim v evidenco 3. novembra 2004, so italijanski organi navedli dodatne informacije. Z istim dopisom so izrazili željo po zaupnosti finančnih podatkov, izvedenih ukrepov in bančnih izpiskov zadevnih družb.

| (20) | V dopisu z dne 24. novembra 2004, vpisanim v evidenco 3. decembra 2004, so italijanski organi navedli dodatne informacije. V tem dopisu so tudi navedli, da na tej stopnji ni bilo zahteve po zaupnosti. |
| --- | --- |

(20)

V dopisu z dne 24. novembra 2004, vpisanim v evidenco 3. decembra 2004, so italijanski organi navedli dodatne informacije. V tem dopisu so tudi navedli, da na tej stopnji ni bilo zahteve po zaupnosti.

| (21) | Dodatne informacije so bile poslane v dopisu z dne 4. aprila 2005, vpisanim v evidenco 7. aprila 2005. |
| --- | --- |

(21)

Dodatne informacije so bile poslane v dopisu z dne 4. aprila 2005, vpisanim v evidenco 7. aprila 2005.

II.   OPIS POMOČI

II.1   Področje uporabe

| (22) | Zakon št. 290/99, ki vsebuje osem členov, določa podaljšanje rokov za različne dejavnosti v kmetijskem sektorju. V sklepu z dne 24. februarja 2000 Komisija ni nasprotovala členom 1, 2, 3, 6, 7 in 8 navedenega zakona, saj ne pomenijo pomoči v smislu člena 87(1) Pogodbe ES. Kljub temu odločitev o sprožitvi postopka iz člena 88(2) zadeva člena 4 in 5 tega zakona ter člen 15(16) Zakona št. 67/88 in Zakon št. 252/91, ki so pravna podlaga za odobritev subvencij iz člena 5 Zakona št. 290/99. |
| --- | --- |

(22)

Zakon št. 290/99, ki vsebuje osem členov, določa podaljšanje rokov za različne dejavnosti v kmetijskem sektorju. V sklepu z dne 24. februarja 2000 Komisija ni nasprotovala členom 1, 2, 3, 6, 7 in 8 navedenega zakona, saj ne pomenijo pomoči v smislu člena 87(1) Pogodbe ES. Kljub temu odločitev o sprožitvi postopka iz člena 88(2) zadeva člena 4 in 5 tega zakona ter člen 15(16) Zakona št. 67/88 in Zakon št. 252/91, ki so pravna podlaga za odobritev subvencij iz člena 5 Zakona št. 290/99.

| (23) | Komisija je 5. aprila 2002 sprejela dokončno negativno odločitev o členu 4 Zakona 290/99. Ta odločitev zadeva člen 15(16) Zakona št. 67/88, Zakon št. 252/91, člen 4 (le za posojila za kmetijstvo, poslovanje in izboljšave, ki so zapadla 31. marca 1998) in člen 5 Zakona št. 290/99. |
| --- | --- |

(23)

Komisija je 5. aprila 2002 sprejela dokončno negativno odločitev o členu 4 Zakona 290/99. Ta odločitev zadeva člen 15(16) Zakona št. 67/88, Zakon št. 252/91, člen 4 (le za posojila za kmetijstvo, poslovanje in izboljšave, ki so zapadla 31. marca 1998) in člen 5 Zakona št. 290/99.

II.2   Ozadje

| (24) | Glede na navedene informacije je bila proizvodnja v živinorejskem sektorju v Italiji konec osemdesetih let 20. stoletja preveč razdrobljena, zaradi česar so postali objekti zastareli in neprimerni za kakovostno proizvodnjo. Da bi se posodobil celotni sistem, se je z Zakonom št. 87/90, ki je bil pozneje spremenjen z Zakonom št. 252/91, določila pomoč za celostne projekte, tj. projekte, ki združujejo več podjetij v povezovalno strukturo. Projekti so bili vključeni v program, ki ga je odobril italijanski medresorski odbor za gospodarsko načrtovanje, pri čemer so se lahko financirali le tisti projekti, pri katerih je sodelovala skupina medsebojno povezanih družb, ki je bila te projekte sposobna dokončati. To je prav tako pomenilo, da je bila vsaka družba, vključena v projekt, odgovorna za dokončanje celotnega projekta, pri čemer je zagotovila (s posebno določbo) skupno zavezanost združenih družb. Poleg tega so bile vse družbe naprošene, da z novo kapitalizacijo znatno finančno prispevajo k projektom, zadruge pa tudi v obliki 10-letnega posojila. Garancije, ki jih je zahtevala država (garancija za celoten projekt in kapitalizacijo družb), da bi se upravičila pomoč, so bile velika finančna ovira za udeležene družbe. |
| --- | --- |

(24)

Glede na navedene informacije je bila proizvodnja v živinorejskem sektorju v Italiji konec osemdesetih let 20. stoletja preveč razdrobljena, zaradi česar so postali objekti zastareli in neprimerni za kakovostno proizvodnjo. Da bi se posodobil celotni sistem, se je z Zakonom št. 87/90, ki je bil pozneje spremenjen z Zakonom št. 252/91, določila pomoč za celostne projekte, tj. projekte, ki združujejo več podjetij v povezovalno strukturo. Projekti so bili vključeni v program, ki ga je odobril italijanski medresorski odbor za gospodarsko načrtovanje, pri čemer so se lahko financirali le tisti projekti, pri katerih je sodelovala skupina medsebojno povezanih družb, ki je bila te projekte sposobna dokončati. To je prav tako pomenilo, da je bila vsaka družba, vključena v projekt, odgovorna za dokončanje celotnega projekta, pri čemer je zagotovila (s posebno določbo) skupno zavezanost združenih družb. Poleg tega so bile vse družbe naprošene, da z novo kapitalizacijo znatno finančno prispevajo k projektom, zadruge pa tudi v obliki 10-letnega posojila. Garancije, ki jih je zahtevala država (garancija za celoten projekt in kapitalizacijo družb), da bi se upravičila pomoč, so bile velika finančna ovira za udeležene družbe.

| (25) | Glede na dejstvo, da viri sredstev, dodeljeni za dokončanje celostnih projektov, niso mogli pokriti vseh finančnih potreb sektorja, so bili v skladu z Zakonom št. 67/88 za financiranje teh projektov uporabljeni tudi dodatni viri. Ukrepi so se izvedli v okviru celotnega programa za racionalizacijo in prestrukturiranje sektorja govejega mesa, ki se je v Italiji v nasprotju z večino držav v Evropi začel izvajati na začetku devetdesetih letih 20. stoletja. Druge države v Evropski uniji, na primer Francija, so s programi za prestrukturiranje in racionalizacijo obratov za zakol začele že v sedemdesetih letih 20. stoletja (6). Zelo veliko število obratov za zakol v Italiji in njihova neprimerna porazdelitev po državnem ozemlju sta zahtevala temeljito reorganizacijo sektorja, ki bi se lahko po mnenju italijanskih organov oblasti izvedla le z odločno javno podporo na podlagi programa za posodobitev celotnega sektorja. Da bi italijanska podjetja preživela, so morala spodbuditi tehnološke inovacije in organizacijsko prestrukturiranje v dveh sklopih:






  (a) | racionalizacija sistemov vzreje s sprejetjem metod za tehnološke izboljšave, namenjene doseganju standardizirane proizvodnje po konkurenčnih cenah; |
| --- | --- | --- |

(25)

Glede na dejstvo, da viri sredstev, dodeljeni za dokončanje celostnih projektov, niso mogli pokriti vseh finančnih potreb sektorja, so bili v skladu z Zakonom št. 67/88 za financiranje teh projektov uporabljeni tudi dodatni viri. Ukrepi so se izvedli v okviru celotnega programa za racionalizacijo in prestrukturiranje sektorja govejega mesa, ki se je v Italiji v nasprotju z večino držav v Evropi začel izvajati na začetku devetdesetih letih 20. stoletja. Druge države v Evropski uniji, na primer Francija, so s programi za prestrukturiranje in racionalizacijo obratov za zakol začele že v sedemdesetih letih 20. stoletja (6). Zelo veliko število obratov za zakol v Italiji in njihova neprimerna porazdelitev po državnem ozemlju sta zahtevala temeljito reorganizacijo sektorja, ki bi se lahko po mnenju italijanskih organov oblasti izvedla le z odločno javno podporo na podlagi programa za posodobitev celotnega sektorja. Da bi italijanska podjetja preživela, so morala spodbuditi tehnološke inovacije in organizacijsko prestrukturiranje v dveh sklopih:

(a)

racionalizacija sistemov vzreje s sprejetjem metod za tehnološke izboljšave, namenjene doseganju standardizirane proizvodnje po konkurenčnih cenah;

| (b) | diverzifikacija proizvodnje na visoki kakovostni ravni ter racionalizacija proizvodov stalne in enotne kakovosti. |
| --- | --- |

(b)

diverzifikacija proizvodnje na visoki kakovostni ravni ter racionalizacija proizvodov stalne in enotne kakovosti.

Naloga izvajanja zakona je bila dodeljena skupini strokovnjakov, od katerih se je zahtevalo, da pripravijo nujni akcijski program, opredelijo strateški pristop in odločijo, ali so predloženi projekti lahko upravičeni do pomoči.

Ob upoštevanju resne krize v sektorju goveda so bili ukrepi programa usmerjeni predvsem v ta sektor, v manjšem obsegu pa tudi v sektorja prašičjega in ovčjega mesa.

II.3   Ukrepi

| (26) | Zakon št. 68/88 o določitvi kreditnih subvencij iz člena 5 Zakona št. 290/99 predpisuje določbe o letnem in večletnem državnem proračunu ter je del italijanskega Zakona o financah iz leta 1988. Člen 15(16) tega zakona omogoča, da zadruge in njihovi konzorciji povečajo posojila do največ 700 milijard ITL za gradnjo, prestrukturiranje ali razširitev obratov za zakol (7). Po zakonu lahko tisti, ki so najeli posojila, ta denar porabijo za konsolidacijo obstoječih dolgov za navedene strukture in obrate, in sicer največ 100 milijard ITL v letu 1988 in 50 milijard ITL v letu 1989. Največja subvencija obrestne mere za ta posojila znaša 10 %. Člen 15(16) se uporablja tudi za financiranje projektov, da se konsolidirajo ter razvijejo zadruge in njihovi konzorciji, ki se ukvarjajo s proizvodnjo mleka ali mesa. O Zakonu Komisija nikoli ni bila uradno obveščena, kot zahteva člen 88(3) Pogodbe ES. |
| --- | --- |

(26)

Zakon št. 68/88 o določitvi kreditnih subvencij iz člena 5 Zakona št. 290/99 predpisuje določbe o letnem in večletnem državnem proračunu ter je del italijanskega Zakona o financah iz leta 1988. Člen 15(16) tega zakona omogoča, da zadruge in njihovi konzorciji povečajo posojila do največ 700 milijard ITL za gradnjo, prestrukturiranje ali razširitev obratov za zakol (7). Po zakonu lahko tisti, ki so najeli posojila, ta denar porabijo za konsolidacijo obstoječih dolgov za navedene strukture in obrate, in sicer največ 100 milijard ITL v letu 1988 in 50 milijard ITL v letu 1989. Največja subvencija obrestne mere za ta posojila znaša 10 %. Člen 15(16) se uporablja tudi za financiranje projektov, da se konsolidirajo ter razvijejo zadruge in njihovi konzorciji, ki se ukvarjajo s proizvodnjo mleka ali mesa. O Zakonu Komisija nikoli ni bila uradno obveščena, kot zahteva člen 88(3) Pogodbe ES.

| (27) | Člen 5 priglašenega zakona določa okoliščine, v katerih se lahko kreditne subvencije na posojila, najeta v skladu s členom 15(16) Zakona št. 67/88, uporabljajo še naprej, čeprav nekateri začetni pogoji niso izpolnjeni. Člen 5(2) določa zlasti, da se kreditne subvencije na posojila, najeta v skladu z navedenim členom 15(16) glede skupnega razvoja ali ukrepov za konsolidacijo dolga uporabljajo še naprej, čeprav se celostni projekt, ki je odobren v skladu s členom 1 Zakona št. 87/90, kakor je bil nadomeščen s členom 1 Zakona št. 252/91, izvede le delno, če je celostni projekt osebe, ki je najela posojilo, v celoti izveden. Člen 5(3) določa, da kreditne subvencije na posojila, najeta le za konsolidacijo dolga, ostanejo veljavne, čeprav se celostni projekt ne izvede ali se izvede le delno, če predloži oseba, ki je najela posojilo, osebni naložbeni projekt, ki se bo izvedel z uporabo dela posojila. Poleg tega odstavek 4 istega člena določa, da morajo podjetja, ki so se združila za celostni projekt na področju živinoreje, pomemben za državo, in ki so upravičena do financiranja v skladu s členom 1 Zakona št. 87/90, kakor je bil nadomeščen s členom 1 Zakona št. 252/91, ohraniti pravico in upravičenost do kreditnih subvencij, čeprav prvotni celostni projekt ni dokončan, če v celoti izvedejo svoj del projekta. |
| --- | --- |

(27)

Člen 5 priglašenega zakona določa okoliščine, v katerih se lahko kreditne subvencije na posojila, najeta v skladu s členom 15(16) Zakona št. 67/88, uporabljajo še naprej, čeprav nekateri začetni pogoji niso izpolnjeni. Člen 5(2) določa zlasti, da se kreditne subvencije na posojila, najeta v skladu z navedenim členom 15(16) glede skupnega razvoja ali ukrepov za konsolidacijo dolga uporabljajo še naprej, čeprav se celostni projekt, ki je odobren v skladu s členom 1 Zakona št. 87/90, kakor je bil nadomeščen s členom 1 Zakona št. 252/91, izvede le delno, če je celostni projekt osebe, ki je najela posojilo, v celoti izveden. Člen 5(3) določa, da kreditne subvencije na posojila, najeta le za konsolidacijo dolga, ostanejo veljavne, čeprav se celostni projekt ne izvede ali se izvede le delno, če predloži oseba, ki je najela posojilo, osebni naložbeni projekt, ki se bo izvedel z uporabo dela posojila. Poleg tega odstavek 4 istega člena določa, da morajo podjetja, ki so se združila za celostni projekt na področju živinoreje, pomemben za državo, in ki so upravičena do financiranja v skladu s členom 1 Zakona št. 87/90, kakor je bil nadomeščen s členom 1 Zakona št. 252/91, ohraniti pravico in upravičenost do kreditnih subvencij, čeprav prvotni celostni projekt ni dokončan, če v celoti izvedejo svoj del projekta.

| (28) | Člen 4 določa ukrepe za spodbujanje kreditnih poslov na področju kmetijstva. Zlasti se je obdobje za odplačila posojil za poslovanje, izboljšave in kmetijstvo, ki so zapadla 31. marca 1998, v skladu s tem členom podaljšalo za dvanajst mesecev. Upravičenci so bila kmetijska gospodarstva, ki so se ukvarjala predvsem z gojenjem oljk v Apuliji, Kalabriji in na Siciliji in ki so jih vodili stanovalci lastniki ali polnozaposleni kmetje ali zadruge, ki jih je na trgu oljk in oljčnega olja prizadela resna kriza. Za kmetijska gospodarstva in zadruge v drugih regijah, ki se ukvarjajo z gojenjem oljk, lahko prav tako veljajo ti ukrepi v skladu z istimi pravili in postopki, če je kriza na trgu oljk in oljčnega olja prizadela tudi njih. Ta člen opredeljuje kmetijsko gospodarstvo ali zadrugo, ki se ukvarja predvsem z gojenjem oljk, kot entiteto, pri kateri vsaj 50 % bruto proizvodnje za tržne namene zajema proizvodnjo oljk. |
| --- | --- |

(28)

Člen 4 določa ukrepe za spodbujanje kreditnih poslov na področju kmetijstva. Zlasti se je obdobje za odplačila posojil za poslovanje, izboljšave in kmetijstvo, ki so zapadla 31. marca 1998, v skladu s tem členom podaljšalo za dvanajst mesecev. Upravičenci so bila kmetijska gospodarstva, ki so se ukvarjala predvsem z gojenjem oljk v Apuliji, Kalabriji in na Siciliji in ki so jih vodili stanovalci lastniki ali polnozaposleni kmetje ali zadruge, ki jih je na trgu oljk in oljčnega olja prizadela resna kriza. Za kmetijska gospodarstva in zadruge v drugih regijah, ki se ukvarjajo z gojenjem oljk, lahko prav tako veljajo ti ukrepi v skladu z istimi pravili in postopki, če je kriza na trgu oljk in oljčnega olja prizadela tudi njih. Ta člen opredeljuje kmetijsko gospodarstvo ali zadrugo, ki se ukvarja predvsem z gojenjem oljk, kot entiteto, pri kateri vsaj 50 % bruto proizvodnje za tržne namene zajema proizvodnjo oljk.

| (29) | Komisija je 3. aprila 2002 (8) sprejela dokončno negativno odločitev v zvezi s pomočjo iz člena 4 Zakona št. 290/99. Vendar, kot je jasno navedeno v odločitvi, ta ne zadeva posojil za kmetovanje, poslovanje in izboljšave, ki so zapadla 31. marca 1998 in za katere je bil v skladu s členom 4 Zakona št. 290/99 predviden odlog, niti nanje ne vpliva. Ta posojila je treba zato še oceniti. |
| --- | --- |

(29)

Komisija je 3. aprila 2002 (8) sprejela dokončno negativno odločitev v zvezi s pomočjo iz člena 4 Zakona št. 290/99. Vendar, kot je jasno navedeno v odločitvi, ta ne zadeva posojil za kmetovanje, poslovanje in izboljšave, ki so zapadla 31. marca 1998 in za katere je bil v skladu s členom 4 Zakona št. 290/99 predviden odlog, niti nanje ne vpliva. Ta posojila je treba zato še oceniti.

| (30) | Drugi zakon iz člena 5, ki je pravna podlaga za dodelitev različnih pomoči, je Zakon št. 252/91 o spremembi Zakona št. 87/90 o nujnih ukrepih za živinorejo. Na različne načine spodbuja izjemne ukrepe za živinorejo v obliki celostnih projektov, pomembnih za državo, za katere tudi odobri ustrezna proračunska sredstva. Zakon prav tako določa vključitev delniške družbe, pri kateri je lastnik 51 % delnic Ministrstvo za kmetijstvo in gozdarsko politiko, ki bo zadolženo za naslednje naloge:






  (a) | zagotavljanje garancij za posojila; |
| --- | --- | --- |

(30)

Drugi zakon iz člena 5, ki je pravna podlaga za dodelitev različnih pomoči, je Zakon št. 252/91 o spremembi Zakona št. 87/90 o nujnih ukrepih za živinorejo. Na različne načine spodbuja izjemne ukrepe za živinorejo v obliki celostnih projektov, pomembnih za državo, za katere tudi odobri ustrezna proračunska sredstva. Zakon prav tako določa vključitev delniške družbe, pri kateri je lastnik 51 % delnic Ministrstvo za kmetijstvo in gozdarsko politiko, ki bo zadolženo za naslednje naloge:

(a)

zagotavljanje garancij za posojila;

| (b) | izvajanje postopkov financiranja; |
| --- | --- |

(b)

izvajanje postopkov financiranja;

| (c) | dodeljevanje finančnih sredstev glede na postopke za reševanje in prestrukturiranje ter likvidacijo družb; |
| --- | --- |

(c)

dodeljevanje finančnih sredstev glede na postopke za reševanje in prestrukturiranje ter likvidacijo družb;

| (d) | kupovanje delnic družb, ki izvajajo posebne projekte. |
| --- | --- |

(d)

kupovanje delnic družb, ki izvajajo posebne projekte.

II.4   Upravičenci

| (31) | Živinorejci, ki delujejo na področju proizvodnje, predelave in trženja mesnih izdelkov. |
| --- | --- |

(31)

Živinorejci, ki delujejo na področju proizvodnje, predelave in trženja mesnih izdelkov.

II.5   Proračun

| (32) | Skupni posodobljeni proračun za izvajanje celostnih projektov znaša: | za Zakon št. 252/91: 97 015 515 581 ITL (približno 50 milijonov EUR); |
| --- | --- | --- |

(32)

Skupni posodobljeni proračun za izvajanje celostnih projektov znaša:

za Zakon št. 252/91: 97 015 515 581 ITL (približno 50 milijonov EUR);

| | za Zakon št. 67/88 (posojila za razvoj): 6 349 660 726 ITL (približno 3,280 milijona EUR); |
| --- | --- |

za Zakon št. 67/88 (posojila za razvoj): 6 349 660 726 ITL (približno 3,280 milijona EUR);

| | za Zakon št. 67/88 (konsolidacijska posojila): 1 968 222 804 ITL (približno 1,016 milijona EUR). |
| --- | --- |

za Zakon št. 67/88 (konsolidacijska posojila): 1 968 222 804 ITL (približno 1,016 milijona EUR).

III.   RAZLOGI ZA ZAČETEK POSTOPKA

| (33) | Člen 5 Zakona št. 290/99 določa okoliščine, v katerih se lahko kreditne subvencije na posojila, najeta v skladu s posebnimi zakonodajnimi akti, še naprej uporabljajo, čeprav nekateri začetni pogoji niso izpolnjeni. Ko se je Komisija odločila za začetek postopka iz člena 88(2) Pogodbe, ni bilo na voljo osnovnih informacij o zakonih iz člena 5, ki sta tesno povezana z oceno navedenega člena. Italijanski organi so besedilo teh dveh zakonov (Zakon št. 252/91 in Zakon št. 67/88) poslali Komisiji na njeno izrecno zahtevo. Ko se je Komisija odločila za začetek postopka iz člena 88(2) Pogodbe, italijanski organi vseeno niso zagotovili dodatnih informacij ali dodatnih podatkov v zvezi s tema zakonoma ali ukrepi pomoči, ki so jih sprejeli. Komisija ni mogla odločiti, ali je člen 5 Zakona št. 290/99 povezan s pomočjo v smislu člena 87(1) Pogodbe ES, ker italijanski organi niso zagotovili jasnih informacij v zvezi s to zadevo. Vendar se zdi, da daje ukrep, potem ko se je nekaterim kmetijskim gospodarstvom omogočilo, da imajo še naprej korist zaradi posebnih ukrepov pomoči tudi v primerih neskladnosti z vsemi prvotnimi pogoji za upravičenost, prednost tem kmetijskim gospodarstvom v primerjavi z gospodarstvi, ki so poskrbela za skladnost ne glede na posebne ukrepe pomoči. Zato se je zaradi ukrepa iz člena 5 vsaj domnevalo o pomoči, ki se lahko ob pomanjkanju informacij s strani italijanskih organov pojasni le z začetkom postopka iz člena 88(2) Pogodbe ES. |
| --- | --- |

(33)

Člen 5 Zakona št. 290/99 določa okoliščine, v katerih se lahko kreditne subvencije na posojila, najeta v skladu s posebnimi zakonodajnimi akti, še naprej uporabljajo, čeprav nekateri začetni pogoji niso izpolnjeni. Ko se je Komisija odločila za začetek postopka iz člena 88(2) Pogodbe, ni bilo na voljo osnovnih informacij o zakonih iz člena 5, ki sta tesno povezana z oceno navedenega člena. Italijanski organi so besedilo teh dveh zakonov (Zakon št. 252/91 in Zakon št. 67/88) poslali Komisiji na njeno izrecno zahtevo. Ko se je Komisija odločila za začetek postopka iz člena 88(2) Pogodbe, italijanski organi vseeno niso zagotovili dodatnih informacij ali dodatnih podatkov v zvezi s tema zakonoma ali ukrepi pomoči, ki so jih sprejeli. Komisija ni mogla odločiti, ali je člen 5 Zakona št. 290/99 povezan s pomočjo v smislu člena 87(1) Pogodbe ES, ker italijanski organi niso zagotovili jasnih informacij v zvezi s to zadevo. Vendar se zdi, da daje ukrep, potem ko se je nekaterim kmetijskim gospodarstvom omogočilo, da imajo še naprej korist zaradi posebnih ukrepov pomoči tudi v primerih neskladnosti z vsemi prvotnimi pogoji za upravičenost, prednost tem kmetijskim gospodarstvom v primerjavi z gospodarstvi, ki so poskrbela za skladnost ne glede na posebne ukrepe pomoči. Zato se je zaradi ukrepa iz člena 5 vsaj domnevalo o pomoči, ki se lahko ob pomanjkanju informacij s strani italijanskih organov pojasni le z začetkom postopka iz člena 88(2) Pogodbe ES.

| (34) | Poleg tega se člen 5 Zakona št. 290/99 ne more oceniti ločeno od instrumentov, ki so pravna podlaga za dodelitev posebnih ugodnosti (kreditne subvencije in finančna sredstva) in katere zadeva, tj. člen 15(16) Zakona št. 67/88 in Zakon št. 252/91. Besedila teh instrumentov so italijanski organi poslali Komisiji na njeni izrecno zahtevo. Ta besedila jasno določajo državno pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES. Člen 15(16) Zakona št. 67/88 določa zlasti dodeljevanje ugodnih posojil kmetijskim zadrugam in konzorcijem, katerim se lahko odobri subvencija obrestne mere, ki znaša največ 10 %. Zato so zadevna kmetijska gospodarstva razbremenjena plačila celotne obrestne mere, ki velja na trgu ob odobritvi posojila, ki bi ga drugače plačalo vsako drugo kmetijsko gospodarstvo, ki nima te ugodnosti. Zadevna razbremenitev bi bila v tem primeru enaka razliki med tržno obrestno mero (9), ki velja v času posojila, in (nižjo) obrestno mero, ki jo dejansko plačajo upravičenci zaradi državne pomoči. Sam Zakon št. 252/91 dovoljuje dodelitev javnih sredstev za izvajanje različnih vrst projektov v živinorejskem sektorju, s čimer prejemnikom teh sredstev daje prednost pred drugimi kmetijskimi gospodarstvi, ki morajo podobne projekte izvesti le z lastnimi finančnimi sredstvi. Glede na opredelitev spadata navedena ukrepa pod člen 87(1) Pogodbe ES. |
| --- | --- |

(34)

Poleg tega se člen 5 Zakona št. 290/99 ne more oceniti ločeno od instrumentov, ki so pravna podlaga za dodelitev posebnih ugodnosti (kreditne subvencije in finančna sredstva) in katere zadeva, tj. člen 15(16) Zakona št. 67/88 in Zakon št. 252/91. Besedila teh instrumentov so italijanski organi poslali Komisiji na njeni izrecno zahtevo. Ta besedila jasno določajo državno pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES. Člen 15(16) Zakona št. 67/88 določa zlasti dodeljevanje ugodnih posojil kmetijskim zadrugam in konzorcijem, katerim se lahko odobri subvencija obrestne mere, ki znaša največ 10 %. Zato so zadevna kmetijska gospodarstva razbremenjena plačila celotne obrestne mere, ki velja na trgu ob odobritvi posojila, ki bi ga drugače plačalo vsako drugo kmetijsko gospodarstvo, ki nima te ugodnosti. Zadevna razbremenitev bi bila v tem primeru enaka razliki med tržno obrestno mero (9), ki velja v času posojila, in (nižjo) obrestno mero, ki jo dejansko plačajo upravičenci zaradi državne pomoči. Sam Zakon št. 252/91 dovoljuje dodelitev javnih sredstev za izvajanje različnih vrst projektov v živinorejskem sektorju, s čimer prejemnikom teh sredstev daje prednost pred drugimi kmetijskimi gospodarstvi, ki morajo podobne projekte izvesti le z lastnimi finančnimi sredstvi. Glede na opredelitev spadata navedena ukrepa pod člen 87(1) Pogodbe ES.

| (35) | Ko se je postopek začel, Komisija ni mogla ugotoviti zakonitosti teh ukrepov pomoči. Kljub posebnim in ponavljajočim se zahtevam v zvezi s tem (10) italijanski organi Komisiji niso potrdili, ali so bili instrumenti predloženi v skladu s členom 88(3) Pogodbe ES in ali so bili zato ukrepi, zajeti v njih, del obstoječih shem pomoči, ki jih je Komisija ocenila glede na člene 87, 88 in 89 Pogodbe ES, ter ali so bili sploh predloženi Komisiji. |
| --- | --- |

(35)

Ko se je postopek začel, Komisija ni mogla ugotoviti zakonitosti teh ukrepov pomoči. Kljub posebnim in ponavljajočim se zahtevam v zvezi s tem (10) italijanski organi Komisiji niso potrdili, ali so bili instrumenti predloženi v skladu s členom 88(3) Pogodbe ES in ali so bili zato ukrepi, zajeti v njih, del obstoječih shem pomoči, ki jih je Komisija ocenila glede na člene 87, 88 in 89 Pogodbe ES, ter ali so bili sploh predloženi Komisiji.

| (36) | Z vsebinskega stališča je Komisija dvomila o skladnosti nekaterih vidikov shem pomoči, ki jih določajo ti zakonodajni akti, s skupnim trgom. Na podlagi takrat dostopnih informacij iz analize besedil, ki so bila poslana Komisiji, bi lahko nekateri ukrepi iz člena 15(16) Zakona št. 67/88 in Zakona št. 252/91 dejansko pomenili pomoč za tekoče poslovanje. Zaradi pomanjkanja natančnejših in podrobnejših informacij, ki bi spodbijale predhodni pristop, bi lahko to prepričalo Komisijo, da sprejme negativno stališče glede take pomoči. |
| --- | --- |

(36)

Z vsebinskega stališča je Komisija dvomila o skladnosti nekaterih vidikov shem pomoči, ki jih določajo ti zakonodajni akti, s skupnim trgom. Na podlagi takrat dostopnih informacij iz analize besedil, ki so bila poslana Komisiji, bi lahko nekateri ukrepi iz člena 15(16) Zakona št. 67/88 in Zakona št. 252/91 dejansko pomenili pomoč za tekoče poslovanje. Zaradi pomanjkanja natančnejših in podrobnejših informacij, ki bi spodbijale predhodni pristop, bi lahko to prepričalo Komisijo, da sprejme negativno stališče glede take pomoči.

| (37) | Komisija je v svoji odločitvi o začetku postopka iz člena 88(2) Pogodbe ES Italiji naročila, da zagotovi vse razpoložljive informacije o pogojih (obrestne mere, morebitne garancije itd.), po katerih so bila posojila z odlogom na podlagi člena 4 Zakona št. 290/99, podeljena, ter navede celoten znesek podeljenih posojil in sporoči, ali je bila pomoč del obstoječe sheme pomoči (če je tako, potem je treba navesti, katere). Ker dokončna odločitev o členu 4 Zakona št. 290/99 ni zadevala posojil za kmetovanje, poslovanje ali izboljšave, ki so zapadla 31. marca 1998 in za katera je bil določen odlog iz navedenega člena, in nanje ni vplivala, je bila za ta posojila še vedno potrebna ocena za ugotovitev, ali je bila zadevna pomoč dodeljena po tržnih pogojih (če je tako, jo je treba določiti), ali pa so bila del obstoječih shem pomoči, ki jih je odobrila Komisija (ki jih je treba prav tako določiti). |
| --- | --- |

(37)

Komisija je v svoji odločitvi o začetku postopka iz člena 88(2) Pogodbe ES Italiji naročila, da zagotovi vse razpoložljive informacije o pogojih (obrestne mere, morebitne garancije itd.), po katerih so bila posojila z odlogom na podlagi člena 4 Zakona št. 290/99, podeljena, ter navede celoten znesek podeljenih posojil in sporoči, ali je bila pomoč del obstoječe sheme pomoči (če je tako, potem je treba navesti, katere). Ker dokončna odločitev o členu 4 Zakona št. 290/99 ni zadevala posojil za kmetovanje, poslovanje ali izboljšave, ki so zapadla 31. marca 1998 in za katera je bil določen odlog iz navedenega člena, in nanje ni vplivala, je bila za ta posojila še vedno potrebna ocena za ugotovitev, ali je bila zadevna pomoč dodeljena po tržnih pogojih (če je tako, jo je treba določiti), ali pa so bila del obstoječih shem pomoči, ki jih je odobrila Komisija (ki jih je treba prav tako določiti).

IV.   INFORMACIJE, KI JIH JE ITALIJA PREDLOŽILA PO ZAČETKU POSTOPKA

| (38) | Po začetku postopka in kot odgovor na posebne zahteve Komisije so italijanski organi v dopisih z dne 18. maja 2000, 13. oktobra 2000, 5. julija 2001, 27. februarja 2003 in 29. oktobra 2004, ki je bil vpisan v evidenco 3. novembra 2004, predložili natančne informacije. Informacije iz teh pisem je treba obravnavati kot celoto, ker so italijanski organi po natančni raziskavi revidirali nekaj že predloženih podatkov, zlasti zbrane finančne podatke. Povzetek predloženih informacij s sklicevanjem na zadevne dopise je v delu III.3. |
| --- | --- |

(38)

Po začetku postopka in kot odgovor na posebne zahteve Komisije so italijanski organi v dopisih z dne 18. maja 2000, 13. oktobra 2000, 5. julija 2001, 27. februarja 2003 in 29. oktobra 2004, ki je bil vpisan v evidenco 3. novembra 2004, predložili natančne informacije. Informacije iz teh pisem je treba obravnavati kot celoto, ker so italijanski organi po natančni raziskavi revidirali nekaj že predloženih podatkov, zlasti zbrane finančne podatke. Povzetek predloženih informacij s sklicevanjem na zadevne dopise je v delu III.3.

V.   PRIPOMBE TRETJIH STRANI

| (39) | Komisija je od tretjih strani prejela le en dopis. Ta dopis je 30. junija 2000 poslal CONAZO, vodilna družba skupine podjetij, ki so prejela sredstva, ki so jih odobrili italijanski organi na podlagi Zakona št. 252/91 in Zakona št. 67/88, ki ju je upoštevala Komisija. |
| --- | --- |

(39)

Komisija je od tretjih strani prejela le en dopis. Ta dopis je 30. junija 2000 poslal CONAZO, vodilna družba skupine podjetij, ki so prejela sredstva, ki so jih odobrili italijanski organi na podlagi Zakona št. 252/91 in Zakona št. 67/88, ki ju je upoštevala Komisija.

| (40) | CONAZO je v tem dopisu izrazil predvsem začudenje zaradi dejstva, da je na začetku postopka Komisija jasno navedla, da ni bila obveščena o obstoju Zakona št. 252/91 in Zakona št. 67/88 ter o dejstvu, da so italijanski organi pomoč odobrili na podlagi teh dveh zakonov. |
| --- | --- |

(40)

CONAZO je v tem dopisu izrazil predvsem začudenje zaradi dejstva, da je na začetku postopka Komisija jasno navedla, da ni bila obveščena o obstoju Zakona št. 252/91 in Zakona št. 67/88 ter o dejstvu, da so italijanski organi pomoč odobrili na podlagi teh dveh zakonov.

| (41) | Po navedbah te zadruge Komisija ni mogla prezreti programa temeljite reorganizacije sektorja živinoreje in sektorja za zakol, ki so ga italijanski organi začeli izvajati že leta 1986. V istem dopisu se je CONAZO skliceval na obširen program prestrukturiranja za navedena sektorja, osnutek katerega je leta 1991 pripravil italijanski medresorski odbor za gospodarsko načrtovanje (CIPE). Družba je prav tako opozorila, da se je zaradi temeljitih ukrepov v sektorju za zakol bistveno zmanjšalo število obratov za zakol, tj. z 8 500 v osemdesetih letih 20. stoletja na sedanjih 3 000. |
| --- | --- |

(41)

Po navedbah te zadruge Komisija ni mogla prezreti programa temeljite reorganizacije sektorja živinoreje in sektorja za zakol, ki so ga italijanski organi začeli izvajati že leta 1986. V istem dopisu se je CONAZO skliceval na obširen program prestrukturiranja za navedena sektorja, osnutek katerega je leta 1991 pripravil italijanski medresorski odbor za gospodarsko načrtovanje (CIPE). Družba je prav tako opozorila, da se je zaradi temeljitih ukrepov v sektorju za zakol bistveno zmanjšalo število obratov za zakol, tj. z 8 500 v osemdesetih letih 20. stoletja na sedanjih 3 000.

VI.   OCENA

| (42) | V skladu s členom 87(1) Pogodbe ES je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti nekaterim podjetjem ali proizvodnji nekaterega blaga, nezdružljiva s skupnim trgom, v kolikor prizadene trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(42)

V skladu s členom 87(1) Pogodbe ES je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti nekaterim podjetjem ali proizvodnji nekaterega blaga, nezdružljiva s skupnim trgom, v kolikor prizadene trgovino med državami članicami.

| (43) | Člena 87 in 88 Pogodbe se uporabljata za proizvode, za katere so italijanski organi odobrili pomoč, in trgovanje z njimi. Člen 40 Uredbe Sveta (ES) št. 1254/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni ureditvi trga za goveje in telečje meso (11) dejansko določa, da se členi 87, 88 in 89 Pogodbe uporabljajo za proizvodnjo govejega in telečjega mesa ter trgovanje z njim, če v uredbi ni določeno drugače. Podobno določbo vsebujeta člen 21 Uredbe Sveta (EGS) št. 2759/75 z dne 29. oktobra 1975 o skupni Ureditvi trga za prašičje meso (12) in člen 23 Uredbe Sveta (ES) št. 2529/2001 z dne 19. decembra 2001 o skupni ureditvi trga za ovčje in kozje meso (13). |
| --- | --- |

(43)

Člena 87 in 88 Pogodbe se uporabljata za proizvode, za katere so italijanski organi odobrili pomoč, in trgovanje z njimi. Člen 40 Uredbe Sveta (ES) št. 1254/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni ureditvi trga za goveje in telečje meso (11) dejansko določa, da se členi 87, 88 in 89 Pogodbe uporabljajo za proizvodnjo govejega in telečjega mesa ter trgovanje z njim, če v uredbi ni določeno drugače. Podobno določbo vsebujeta člen 21 Uredbe Sveta (EGS) št. 2759/75 z dne 29. oktobra 1975 o skupni Ureditvi trga za prašičje meso (12) in člen 23 Uredbe Sveta (ES) št. 2529/2001 z dne 19. decembra 2001 o skupni ureditvi trga za ovčje in kozje meso (13).

VI.1   Obstoj pomoči

| (44) | Člen 5 Zakona št. 290/99 določa pogoje, pod katerimi se lahko kreditne subvencije na posojila, najeta v skladu s posebnimi zakonodajnimi akti, še naprej uporabljajo, čeprav nekateri začetni pogoji niso izpolnjeni. Zdi se, da daje ukrep, potem ko se je nekaterim kmetijskim gospodarstvom omogočilo, da imajo še naprej korist zaradi posebnih ukrepov pomoči tudi v primerih neskladnosti z vsemi prvotnimi pogoji za upravičenost, prednost tem kmetijskim gospodarstvom v primerjavi z gospodarstvi, ki so poskrbela za skladnost ne glede na posebne ukrepe pomoči. |
| --- | --- |

(44)

Člen 5 Zakona št. 290/99 določa pogoje, pod katerimi se lahko kreditne subvencije na posojila, najeta v skladu s posebnimi zakonodajnimi akti, še naprej uporabljajo, čeprav nekateri začetni pogoji niso izpolnjeni. Zdi se, da daje ukrep, potem ko se je nekaterim kmetijskim gospodarstvom omogočilo, da imajo še naprej korist zaradi posebnih ukrepov pomoči tudi v primerih neskladnosti z vsemi prvotnimi pogoji za upravičenost, prednost tem kmetijskim gospodarstvom v primerjavi z gospodarstvi, ki so poskrbela za skladnost ne glede na posebne ukrepe pomoči.

| (45) | Poleg tega navedenega člena ni mogoče oceniti ločeno od zakonodajnih aktov, ki so pravna podlaga za dodelitev navedenih posebnih ugodnosti (kreditne subvencije in financiranje) in katere zadeva, in sicer člen 15(16) Zakona št. 67/88 in Zakon št. 252/91. Kot določajo odstavki 37 do 39, ta zakonodajna akta jasno določata državno pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES. Zlasti člen 15(16) Zakona št. 67/88 določa odobritev ugodnih posojil kmetijskim zadrugam in konzorcijem, katerim se lahko odobri subvencija obrestne mere, ki znaša največ 10 %. Država zato kmetijska gospodarstva razbremeni plačila celotne obrestne mere, ki velja na trgu ob odobritvi posojila, ki bi ga drugače plačalo vsako drugo kmetijsko gospodarstvo, ki nima te ugodnosti. Zadevna razbremenitev je v tem primeru enaka razliki med tržno obrestno mero, ki velja v času posojila, in obrestno mero, ki jo dejansko plačajo upravičenci zaradi državne pomoči. |
| --- | --- |

(45)

Poleg tega navedenega člena ni mogoče oceniti ločeno od zakonodajnih aktov, ki so pravna podlaga za dodelitev navedenih posebnih ugodnosti (kreditne subvencije in financiranje) in katere zadeva, in sicer člen 15(16) Zakona št. 67/88 in Zakon št. 252/91. Kot določajo odstavki 37 do 39, ta zakonodajna akta jasno določata državno pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES. Zlasti člen 15(16) Zakona št. 67/88 določa odobritev ugodnih posojil kmetijskim zadrugam in konzorcijem, katerim se lahko odobri subvencija obrestne mere, ki znaša največ 10 %. Država zato kmetijska gospodarstva razbremeni plačila celotne obrestne mere, ki velja na trgu ob odobritvi posojila, ki bi ga drugače plačalo vsako drugo kmetijsko gospodarstvo, ki nima te ugodnosti. Zadevna razbremenitev je v tem primeru enaka razliki med tržno obrestno mero, ki velja v času posojila, in obrestno mero, ki jo dejansko plačajo upravičenci zaradi državne pomoči.

| (46) | Zakon št. 252/91 dovoljuje dodelitev javnih sredstev za izvajanje različnih vrst projektov v živinorejskem sektorju, s čimer daje prejemnikom teh sredstev prednost pred drugimi kmetijskimi gospodarstvi, ki morajo podobne projekte izvesti le z lastnimi finančnimi sredstvi. Glede na sodno prakso Sodišča lahko izboljšanje konkurenčnega položaja podjetja zaradi državne finančne pomoči povzroči izkrivljanje konkurence v primerjavi z drugimi konkurenčnimi podjetji, ki ne prejemajo pomoči. Ker se v živinorejskem sektorju (14) znotraj Skupnosti veliko trguje, lahko ukrep prav tako izkrivlja konkurenco in vpliva na trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(46)

Zakon št. 252/91 dovoljuje dodelitev javnih sredstev za izvajanje različnih vrst projektov v živinorejskem sektorju, s čimer daje prejemnikom teh sredstev prednost pred drugimi kmetijskimi gospodarstvi, ki morajo podobne projekte izvesti le z lastnimi finančnimi sredstvi. Glede na sodno prakso Sodišča lahko izboljšanje konkurenčnega položaja podjetja zaradi državne finančne pomoči povzroči izkrivljanje konkurence v primerjavi z drugimi konkurenčnimi podjetji, ki ne prejemajo pomoči. Ker se v živinorejskem sektorju (14) znotraj Skupnosti veliko trguje, lahko ukrep prav tako izkrivlja konkurenco in vpliva na trgovino med državami članicami.

| (47) | Komisija zato zaključuje, da je ukrep zajet v prepovedi iz člena 87(1) Pogodbe ES. |
| --- | --- |

(47)

Komisija zato zaključuje, da je ukrep zajet v prepovedi iz člena 87(1) Pogodbe ES.

VI.1 (a)   Združljivost pomoči

| (48) | Prepovedi iz člena 87(1) sledijo izjeme iz člena 87(2) in (3). |
| --- | --- |

(48)

Prepovedi iz člena 87(1) sledijo izjeme iz člena 87(2) in (3).

| (49) | Izjeme iz člena 87(2) so očitno neuporabne ob upoštevanju vrste zadevnega ukrepa pomoči in njegovih ciljev. Italija se res ni sklicevala na člen 87(2). |
| --- | --- |

(49)

Izjeme iz člena 87(2) so očitno neuporabne ob upoštevanju vrste zadevnega ukrepa pomoči in njegovih ciljev. Italija se res ni sklicevala na člen 87(2).

| (50) | Člen 87(3) določa okoliščine, v katerih je državna pomoč združljiva s skupnim trgom. Združljivost s skupnim trgom je treba oceniti s stališča Komisije in ne posamezne države članice. |
| --- | --- |

(50)

Člen 87(3) določa okoliščine, v katerih je državna pomoč združljiva s skupnim trgom. Združljivost s skupnim trgom je treba oceniti s stališča Komisije in ne posamezne države članice.

| (51) | Člena 87(3)(a) ni mogoče uporabiti, ker pomoč ni namenjena spodbujanju razvoja regij, v katerih je življenjska raven zelo nizka ali imajo visoko stopnjo brezposelnosti. |
| --- | --- |

(51)

Člena 87(3)(a) ni mogoče uporabiti, ker pomoč ni namenjena spodbujanju razvoja regij, v katerih je življenjska raven zelo nizka ali imajo visoko stopnjo brezposelnosti.

| (52) | Kar zadeva člen 87(3)(b), zadevna pomoč ni namenjena spodbujanju izvedbe pomembnega projekta skupnega evropskega interesa ali odpravljanju večjih motenj v italijanskem gospodarstvu. |
| --- | --- |

(52)

Kar zadeva člen 87(3)(b), zadevna pomoč ni namenjena spodbujanju izvedbe pomembnega projekta skupnega evropskega interesa ali odpravljanju večjih motenj v italijanskem gospodarstvu.

| (53) | Pomoč ni namenjena doseganju ciljev iz člena 87(3)(d) in za to tudi ni primerna. |
| --- | --- |

(53)

Pomoč ni namenjena doseganju ciljev iz člena 87(3)(d) in za to tudi ni primerna.

| (54) | V skladu s členom 87(3)(c) Pogodbe se lahko pomoč za spodbujanje razvoja nekaterih gospodarskih dejavnosti ali nekaterih gospodarskih območij šteje za združljivo s skupnim trgom, če trgovini ne škoduje v obsegu, ki je v nasprotju s skupnim interesom. Predloženo shemo pomoči je treba zato oceniti v okviru navedenega člena in posebnih določb, ki se uporabljajo pri primeru v preiskavi. |
| --- | --- |

(54)

V skladu s členom 87(3)(c) Pogodbe se lahko pomoč za spodbujanje razvoja nekaterih gospodarskih dejavnosti ali nekaterih gospodarskih območij šteje za združljivo s skupnim trgom, če trgovini ne škoduje v obsegu, ki je v nasprotju s skupnim interesom. Predloženo shemo pomoči je treba zato oceniti v okviru navedenega člena in posebnih določb, ki se uporabljajo pri primeru v preiskavi.

| (55) | Vsi integrirani projekti, za katere je bila dodeljena pomoč na podlagi Zakona št. 67/88 in Zakona št. 252/91, so bili odobreni pred 31. decembrom 1992 (15). Ustrezne finančne obveznosti so bile odobrene isti dan. Komisija ni bila nikoli obveščena o zadevni pomoči, ki je zato nezakonita v smislu člena 1(f) Uredbe (ES) št. 659/1999. V skladu s točko 23.3 Smernic Skupnosti za državno pomoč v kmetijskem sektorju (16) je treba nezakonito pomoč v smislu člena 1(f) Uredbe (ES) št. 659/1999 oceniti v skladu s pravili in smernicami, ki so veljavne ob odobritvi pomoči. |
| --- | --- |

(55)

Vsi integrirani projekti, za katere je bila dodeljena pomoč na podlagi Zakona št. 67/88 in Zakona št. 252/91, so bili odobreni pred 31. decembrom 1992 (15). Ustrezne finančne obveznosti so bile odobrene isti dan. Komisija ni bila nikoli obveščena o zadevni pomoči, ki je zato nezakonita v smislu člena 1(f) Uredbe (ES) št. 659/1999. V skladu s točko 23.3 Smernic Skupnosti za državno pomoč v kmetijskem sektorju (16) je treba nezakonito pomoč v smislu člena 1(f) Uredbe (ES) št. 659/1999 oceniti v skladu s pravili in smernicami, ki so veljavne ob odobritvi pomoči.

| (56) | Italijanski organi so navedli, da je bila vsa odobrena pomoč povezana z naložbami, izvedenimi v okviru petih odobrenih integriranih projektov (17). Naložbe so bile izvedene na ravni primarne proizvodnje (živinoreja) ter na ravni predelave in trženja kmetijskih proizvodov. |
| --- | --- |

(56)

Italijanski organi so navedli, da je bila vsa odobrena pomoč povezana z naložbami, izvedenimi v okviru petih odobrenih integriranih projektov (17). Naložbe so bile izvedene na ravni primarne proizvodnje (živinoreja) ter na ravni predelave in trženja kmetijskih proizvodov.

| (57) | Naložbe, za katere je pomoč upravičena, so v veliki meri zadevale: posodobitev na področju tehnologij in zdravstva, okrepitev obratov za zakol, odstranjevanje in uporaba polproizvodov, predelavo mesa in tekoče trakove za pakiranje, adaptacijo območij in opreme za boljšo predstavitev proizvodov in izvajanje ali logistiko, nakup proizvodnih, predelovalnih in tržnih obratov za izboljšanje proizvodne tehnologije, nakup obratov za razvoj postopkov kakovosti. V oceni celotnih projektov so bile upoštevane tudi naložbe v neopredmetena sredstva, kot so trženje in patenti, vendar niso bile nikoli financirane. |
| --- | --- |

(57)

Naložbe, za katere je pomoč upravičena, so v veliki meri zadevale: posodobitev na področju tehnologij in zdravstva, okrepitev obratov za zakol, odstranjevanje in uporaba polproizvodov, predelavo mesa in tekoče trakove za pakiranje, adaptacijo območij in opreme za boljšo predstavitev proizvodov in izvajanje ali logistiko, nakup proizvodnih, predelovalnih in tržnih obratov za izboljšanje proizvodne tehnologije, nakup obratov za razvoj postopkov kakovosti. V oceni celotnih projektov so bile upoštevane tudi naložbe v neopredmetena sredstva, kot so trženje in patenti, vendar niso bile nikoli financirane.

| (58) | Do pomoči niso bila upravičena naslednja področja:






  — | promocijske dejavnosti in oglaševanje, |
| --- | --- | --- |

(58)

Do pomoči niso bila upravičena naslednja področja:

—

promocijske dejavnosti in oglaševanje,

| — | neopredmetene naložbe, kot so blagovne znamke, |
| --- | --- |

—

neopredmetene naložbe, kot so blagovne znamke,

| — | stroški načrtovanja in gradnje, |
| --- | --- |

—

stroški načrtovanja in gradnje,

| — | pravni, upravni in davčni stroški. |
| --- | --- |

—

pravni, upravni in davčni stroški.

VI.1 (a) 1.   Naložbe, povezane s predelavo in trženjem kmetijskih proizvodov

| (59) | Komisija je v času, ko so bili odobreni projekti in zadevne obveznosti, štela za združljive s skupnim trgom vse naložbe, pri katerih stopnje pomoči niso presegale največjih stopenj pomoči, ki jih Komisija običajno priznava za sektor, in sicer 55 % (75 % za regije iz cilja 1) za projekte, ki so v skladu s sektorskimi programi ali splošnimi merili iz Uredbe (EGS) št. 866/90 (18), in 35 % (50 % za regije iz cilja 1) za vse druge projekte, če niso bili izključeni iz izbirnih meril iz Priloge k Sklepu Komisije z dne 7. junija 1990 o naložbah, financiranih v okviru Uredbe (EGS) št. 866/90 in Uredbe (EGS) št. 867/90, ki se uporabljata z zahtevanimi spremembami v skladu s členom 87 Pogodbe. |
| --- | --- |

(59)

Komisija je v času, ko so bili odobreni projekti in zadevne obveznosti, štela za združljive s skupnim trgom vse naložbe, pri katerih stopnje pomoči niso presegale največjih stopenj pomoči, ki jih Komisija običajno priznava za sektor, in sicer 55 % (75 % za regije iz cilja 1) za projekte, ki so v skladu s sektorskimi programi ali splošnimi merili iz Uredbe (EGS) št. 866/90 (18), in 35 % (50 % za regije iz cilja 1) za vse druge projekte, če niso bili izključeni iz izbirnih meril iz Priloge k Sklepu Komisije z dne 7. junija 1990 o naložbah, financiranih v okviru Uredbe (EGS) št. 866/90 in Uredbe (EGS) št. 867/90, ki se uporabljata z zahtevanimi spremembami v skladu s členom 87 Pogodbe.

| (60) | Zato je treba preveriti, ali naložbe, za katere je bila pomoč upravičena, dejansko izpolnjujejo zahteve iz Uredbe (EGS) št. 866/90 in sektorske omejitve iz Sklepa Komisije z dne 7. junija 1990. Točka 2.10 Priloge k navedenemu sklepu, ki izrecno zadeva meso in jajca, določa prednostne naložbe, ki so po mnenju Komisija pozitivne, ker bolj kot druge naložbe prispevajo k razvoju posameznega sektorja. |
| --- | --- |

(60)

Zato je treba preveriti, ali naložbe, za katere je bila pomoč upravičena, dejansko izpolnjujejo zahteve iz Uredbe (EGS) št. 866/90 in sektorske omejitve iz Sklepa Komisije z dne 7. junija 1990. Točka 2.10 Priloge k navedenemu sklepu, ki izrecno zadeva meso in jajca, določa prednostne naložbe, ki so po mnenju Komisija pozitivne, ker bolj kot druge naložbe prispevajo k razvoju posameznega sektorja.

| (61) | Na področju prednostnih naložb Komisija odobrava uvedbo razsekovalnic, povezanih s klavnicami, zlasti na proizvodnih območjih, kjer takšnih objektov ni. Vendar ista točka izključuje vse naložbe, zaradi katerih bi se povečale zmogljivosti za zakol prašičev, goveda, ovac ali perutnine, razen če isto ali drugo podjetje enakovrednih zmogljivosti ne uporablja več ali če raven proizvodnje v regiji v primeru prašičev, goveda, ovac in perutnine, razen piščancev, kaže na pomanjkanje proizvodne zmogljivosti. |
| --- | --- |

(61)

Na področju prednostnih naložb Komisija odobrava uvedbo razsekovalnic, povezanih s klavnicami, zlasti na proizvodnih območjih, kjer takšnih objektov ni. Vendar ista točka izključuje vse naložbe, zaradi katerih bi se povečale zmogljivosti za zakol prašičev, goveda, ovac ali perutnine, razen če isto ali drugo podjetje enakovrednih zmogljivosti ne uporablja več ali če raven proizvodnje v regiji v primeru prašičev, goveda, ovac in perutnine, razen piščancev, kaže na pomanjkanje proizvodne zmogljivosti.

| (62) | Po navedbah italijanskih organov je bilo le nekaj izvedenih naložb namenjenih izgradnji razsekovalnic. Ker italijanski organi niso mogli natančno določiti deleža naložb v razsekovalnice, je treba ugotoviti, ali so zadevne naložbe spadale v vrsto naložb, ki so izrecno izključene v skladu s točko 2.10, tj. ali so se zaradi njih povečale zmogljivosti za zakol, razen če je isto ali podobno podjetje zagotovilo enakovredne zmogljivosti (19). |
| --- | --- |

(62)

Po navedbah italijanskih organov je bilo le nekaj izvedenih naložb namenjenih izgradnji razsekovalnic. Ker italijanski organi niso mogli natančno določiti deleža naložb v razsekovalnice, je treba ugotoviti, ali so zadevne naložbe spadale v vrsto naložb, ki so izrecno izključene v skladu s točko 2.10, tj. ali so se zaradi njih povečale zmogljivosti za zakol, razen če je isto ali podobno podjetje zagotovilo enakovredne zmogljivosti (19).

| (63) | Italijanski organi so v dopisu z dne 12. julija 2001 poudarili, da so bile naložbe na področju zakola, predelave in trženja kmetijskih proizvodov izvedene v okviru sedmih projektov. Predložili so podatke iz katerih je bilo za vsak obrat, ki je sodeloval v projektu, razvidno, da so nove zmogljivosti za zakol gledano v celoti manjše od predhodnih zmogljivosti za 30 glav/uro. Zahteva iz točke 2.10 Priloge k Sklepu 90/342/EGS se zato upošteva. |
| --- | --- |

(63)

Italijanski organi so v dopisu z dne 12. julija 2001 poudarili, da so bile naložbe na področju zakola, predelave in trženja kmetijskih proizvodov izvedene v okviru sedmih projektov. Predložili so podatke iz katerih je bilo za vsak obrat, ki je sodeloval v projektu, razvidno, da so nove zmogljivosti za zakol gledano v celoti manjše od predhodnih zmogljivosti za 30 glav/uro. Zahteva iz točke 2.10 Priloge k Sklepu 90/342/EGS se zato upošteva.

| (64) | Stopnje pomoči, izražene v bruto ekvivalentu dotacije pomoči po metodi iz Smernic o regionalni pomoči (20) in vključno z vsemi oblikami javne pomoči, dodeljene v skladu z Zakonom št. 252/91 in Zakonom št. 67/88 (Zakon št. 290/1999 ni spremenil stopenj pomoči, obsega pomoči ali upravičencev do pomoči v skladu z Zakonom št. 252/91 in Zakonom št. 67/88), niso presegle 75-odstotne stopnje pomoči (za naložbe v regije iz cilja 1) in 55-odstotne stopnje pomoči, ki je bila odobrena v času naložb, povezanih s predelavo in trženjem kmetijskih proizvodov za območja zunaj cilja 1. Ne glede na njihovo lokacijo so bile vse naložbe v presoji zato v skladu z največjimi stopnjami pomoči, odobrenimi v skladu s takrat veljavno zakonodajo Skupnosti, kot prikazuje spodnja tabela 1.
  Tabela 1
  Naložbe v sektor predelave in trženja | | Upravičeni stroški (ITL) | Celotni prispevek (ITL) | % |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CONAZO | naložbe v območja z omejenimi možnostmi | 4 972 623 097 | 3 729 467 323 | 75,00 % |
| | naložbe v druga območja | 48 753 248 149 | 26 480 183 539 | 54,31 % |
| FIORUCCI | naložbe | 39 831 488 798 | 14 170 000 000 | 35,57 % |
| GUARDAMIGLIO | naložbe | 15 296 548 104 | 5 477 000 000 | 35,81 % |
| INALCA | naložbe | 139 597 581 320 | 42 502 000 000 | 30,45 % |
| PRUNOTTO | naložbe | 4 243 327 136 | 1 930 000 000 | 45,48 % |
| CAMALLEVAMENTI | naložbe | 4 667 623 201 | 2 567 192 000 | 55,00 % |
| C.L.S.M. | naložbe | 6 067 000 000 | 3 260 533 100 | 53,74 % |

(64)

Stopnje pomoči, izražene v bruto ekvivalentu dotacije pomoči po metodi iz Smernic o regionalni pomoči (20) in vključno z vsemi oblikami javne pomoči, dodeljene v skladu z Zakonom št. 252/91 in Zakonom št. 67/88 (Zakon št. 290/1999 ni spremenil stopenj pomoči, obsega pomoči ali upravičencev do pomoči v skladu z Zakonom št. 252/91 in Zakonom št. 67/88), niso presegle 75-odstotne stopnje pomoči (za naložbe v regije iz cilja 1) in 55-odstotne stopnje pomoči, ki je bila odobrena v času naložb, povezanih s predelavo in trženjem kmetijskih proizvodov za območja zunaj cilja 1. Ne glede na njihovo lokacijo so bile vse naložbe v presoji zato v skladu z največjimi stopnjami pomoči, odobrenimi v skladu s takrat veljavno zakonodajo Skupnosti, kot prikazuje spodnja tabela 1.

Tabela 1

Naložbe v sektor predelave in trženja

Upravičeni stroški (ITL)

Celotni prispevek (ITL)

%

CONAZO

naložbe v območja z omejenimi možnostmi

4 972 623 097

3 729 467 323

75,00 %

naložbe v druga območja

48 753 248 149

26 480 183 539

54,31 %

FIORUCCI

naložbe

39 831 488 798

14 170 000 000

35,57 %

GUARDAMIGLIO

naložbe

15 296 548 104

5 477 000 000

35,81 %

INALCA

naložbe

139 597 581 320

42 502 000 000

30,45 %

PRUNOTTO

naložbe

4 243 327 136

1 930 000 000

45,48 %

CAMALLEVAMENTI

naložbe

4 667 623 201

2 567 192 000

55,00 %

C.L.S.M.

naložbe

6 067 000 000

3 260 533 100

53,74 %

| (65) | V skladu s členom 11 Uredbe (EGS) št. 866/90 so zadevni ukrepi namenjeni racionalizaciji ali razvoju priprave, ohranjanja, ravnanja in predelave kmetijskih proizvodov ali recikliranju stranskih proizvodov ali proizvodnji odpadkov, izboljšanju tržnih kanalov, vključno s preglednostjo oblikovanja cen, uporabi novih predelovalnih tehnik, vključno z razvojem novih proizvodov in stranskih proizvodov ali odprtjem novih trgov in inovativnimi naložbami, ter izboljšanju kakovosti proizvodov. |
| --- | --- |

(65)

V skladu s členom 11 Uredbe (EGS) št. 866/90 so zadevni ukrepi namenjeni racionalizaciji ali razvoju priprave, ohranjanja, ravnanja in predelave kmetijskih proizvodov ali recikliranju stranskih proizvodov ali proizvodnji odpadkov, izboljšanju tržnih kanalov, vključno s preglednostjo oblikovanja cen, uporabi novih predelovalnih tehnik, vključno z razvojem novih proizvodov in stranskih proizvodov ali odprtjem novih trgov in inovativnimi naložbami, ter izboljšanju kakovosti proizvodov.

| (66) | V skladu s členom 11(3) Uredbe (EGS) št. 866/90 so upravičeni stroški omejeni na:






  — | pridobitev nepremičnin, razen nakupa zemljišč, |
| --- | --- | --- |

(66)

V skladu s členom 11(3) Uredbe (EGS) št. 866/90 so upravičeni stroški omejeni na:

—

pridobitev nepremičnin, razen nakupa zemljišč,

| — | nakup novih strojev in opreme, vključno z računalniško programsko opremo in programi, |
| --- | --- |

—

nakup novih strojev in opreme, vključno z računalniško programsko opremo in programi,

| — | splošne stroške, kot so plačila za storitve arhitektov, inženirjev in svetovalcev ter študije izvedljivosti, do največ 12 % prejšnjih stroškov. |
| --- | --- |

—

splošne stroške, kot so plačila za storitve arhitektov, inženirjev in svetovalcev ter študije izvedljivosti, do največ 12 % prejšnjih stroškov.

| (67) | Kot je razloženo v nadaljevanju dokumenta (glej točke 80-98), bi morale biti zahteve glede finančne bilance izključene iz upravičenih stroškov, ki so bili preračunani le na podlagi stroškov, neposredno povezanih z naložbami in upravičenimi stroški. Poleg tega je bil program italijanskega medministrskega ekonomskega odbora namenjen izrecno zagotavljanju usklajenosti s pravili skupne ureditve trga. |
| --- | --- |

(67)

Kot je razloženo v nadaljevanju dokumenta (glej točke 80-98), bi morale biti zahteve glede finančne bilance izključene iz upravičenih stroškov, ki so bili preračunani le na podlagi stroškov, neposredno povezanih z naložbami in upravičenimi stroški. Poleg tega je bil program italijanskega medministrskega ekonomskega odbora namenjen izrecno zagotavljanju usklajenosti s pravili skupne ureditve trga.

| (68) | Ob upoštevanju navedenih ugotovitev je bila pomoč, ki so jo italijanski organi odobrili za izvajanje naložb, predvidenih v okviru navedenih integriranih projektov, združljiva s skupnim trgom v skladu s členom 87(3)(c) Pogodbe ES. To velja le za pomoč, odobreno v zvezi z dejanskim izvajanjem naložb, pri čemer je izključena vsaka pomoč, odobrena za finančno sanacijo zadevnih družb, in pomoč, povezana s konsolidacijskimi posojili, ki so ocenjenimi v naslednjih oddelkih. |
| --- | --- |

(68)

Ob upoštevanju navedenih ugotovitev je bila pomoč, ki so jo italijanski organi odobrili za izvajanje naložb, predvidenih v okviru navedenih integriranih projektov, združljiva s skupnim trgom v skladu s členom 87(3)(c) Pogodbe ES. To velja le za pomoč, odobreno v zvezi z dejanskim izvajanjem naložb, pri čemer je izključena vsaka pomoč, odobrena za finančno sanacijo zadevnih družb, in pomoč, povezana s konsolidacijskimi posojili, ki so ocenjenimi v naslednjih oddelkih.

VI.1 (a) 2.   Naložbe v kmetije

| (69) | Kot je že bilo razloženo, je shema pomoči zagotovila tudi pomoč v korist naložb na ravni primarne proizvodnje, ki so jih v skladu s ciljem celotnega projekta izvedle skupine družb. |
| --- | --- |

(69)

Kot je že bilo razloženo, je shema pomoči zagotovila tudi pomoč v korist naložb na ravni primarne proizvodnje, ki so jih v skladu s ciljem celotnega projekta izvedle skupine družb.

| (70) | Pomoč je bila odobrena družbam CONAZO, GEA in Val di Cesola (21). Upravičeni stroški in celotna prejeta pomoč so prikazani v tabeli 2.
  Tabela 2
  Naložbe v proizvodni sektor | Celotni upravičeni stroški (ITL) | Celotni prispevek (ITL) | % |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| CONAZO | 7 652 930 000 | 2 678 525 500 | 35,00 % |
| G E A | 2 368 708 000 | 558 831 181 | 23,59 % |
| Val di Cesola | 553 923 850 | 278 830 197 | 50,34 % |

(70)

Pomoč je bila odobrena družbam CONAZO, GEA in Val di Cesola (21). Upravičeni stroški in celotna prejeta pomoč so prikazani v tabeli 2.

Tabela 2

Naložbe v proizvodni sektor

Celotni upravičeni stroški (ITL)

Celotni prispevek (ITL)

%

CONAZO

7 652 930 000

2 678 525 500

35,00 %

G E A

2 368 708 000

558 831 181

23,59 %

Val di Cesola

553 923 850

278 830 197

50,34 %

| (71) | Po datumu odobritve različnih projektov in posledični dodelitvi potrebnih sredstev je bila pomoč za naložbe v kmetije ocenjena na podlagi določb Uredbe Sveta (ES) št. 2328/91 o izboljšanju učinkovitosti kmetijskih struktur (22). Uredba, ki je uvedla delno financiran sistem za izboljšanje učinkovitosti kmetijskih gospodarstev, se je uporabljala za posamezne kmetije. Uvedla je okvir za skupne ukrepe, ki državam članicam dovoljuje, da uvedejo neko število shem pomoči, ki se delno financirajo na ravni Skupnosti, ali to od njih zahteva. Uredba je hkrati določila okvir, ki ureja odobritev nekaterih vrst pomoči, financiranih na nacionalni ravni s strani držav članic. Člen 35 Uredbe (EGS) št. 2328/91 je določil pogoje, pod katerimi lahko države članice zagotavljajo državno pomoč za uresničevanje enakih ciljev, kot so določeni v Uredbi. Zlasti člen 35 navaja, da Uredba ne posega v pravico držav članic, da sprejmejo dodatne ukrepe pomoči na področjih, ki jih zajema Uredba, z izjemo tistih ukrepov, ki jih zajemajo členi 2, 6 do 9, 11, 12(2), (3), (4) in 17 o pogojih, ki se razlikujejo od zgornje meje iz Uredbe ali jo v zneskih presegajo, če niso kršeni členi 92, 93 in 94 Pogodbe. Člen 35(2) določa, da se členi 92, 93 in 94 Pogodbe z izjemo člena 92(2) uporabljajo za ukrepe pomoči, ki jih urejajo členi 2, 6 do 9, 11, 12(2), (3), (4) in 17. |
| --- | --- |

(71)

Po datumu odobritve različnih projektov in posledični dodelitvi potrebnih sredstev je bila pomoč za naložbe v kmetije ocenjena na podlagi določb Uredbe Sveta (ES) št. 2328/91 o izboljšanju učinkovitosti kmetijskih struktur (22). Uredba, ki je uvedla delno financiran sistem za izboljšanje učinkovitosti kmetijskih gospodarstev, se je uporabljala za posamezne kmetije. Uvedla je okvir za skupne ukrepe, ki državam članicam dovoljuje, da uvedejo neko število shem pomoči, ki se delno financirajo na ravni Skupnosti, ali to od njih zahteva. Uredba je hkrati določila okvir, ki ureja odobritev nekaterih vrst pomoči, financiranih na nacionalni ravni s strani držav članic. Člen 35 Uredbe (EGS) št. 2328/91 je določil pogoje, pod katerimi lahko države članice zagotavljajo državno pomoč za uresničevanje enakih ciljev, kot so določeni v Uredbi. Zlasti člen 35 navaja, da Uredba ne posega v pravico držav članic, da sprejmejo dodatne ukrepe pomoči na področjih, ki jih zajema Uredba, z izjemo tistih ukrepov, ki jih zajemajo členi 2, 6 do 9, 11, 12(2), (3), (4) in 17 o pogojih, ki se razlikujejo od zgornje meje iz Uredbe ali jo v zneskih presegajo, če niso kršeni členi 92, 93 in 94 Pogodbe. Člen 35(2) določa, da se členi 92, 93 in 94 Pogodbe z izjemo člena 92(2) uporabljajo za ukrepe pomoči, ki jih urejajo členi 2, 6 do 9, 11, 12(2), (3), (4) in 17.

| (72) | Vrste ukrepov pomoči, ki so jih države članice lahko odobrile, so bile zato jasno opredeljene v določbah člena 35, ki je omejil obseg ukrepanja držav članic na področju pomoči, ki jo financira le država. V praksi so morale države članice Komisijo obvestiti o vseh odločitvah v zvezi z odobritvijo pomoči za pobude iz Uredbe v okviru postopka iz Uredbe za pridobitev delnega financiranja Skupnosti ali na podlagi členov 87 in 88 Pogodbe v zvezi z državno pomočjo. Italijanski organi Komisije niso obvestili o zadevni pomoči v okviru postopka iz Uredbe (EGS) št. 2328/91 za pridobitev delnega financiranja Skupnosti ali v skladu s členom 12(2), (3) in (4) navedene uredbe. Ukrep pomoči je treba zato oceniti na podlagi členov 87, 88 in 89 Pogodbe ter ob upoštevanju omejitev in pogojev iz Uredbe. |
| --- | --- |

(72)

Vrste ukrepov pomoči, ki so jih države članice lahko odobrile, so bile zato jasno opredeljene v določbah člena 35, ki je omejil obseg ukrepanja držav članic na področju pomoči, ki jo financira le država. V praksi so morale države članice Komisijo obvestiti o vseh odločitvah v zvezi z odobritvijo pomoči za pobude iz Uredbe v okviru postopka iz Uredbe za pridobitev delnega financiranja Skupnosti ali na podlagi členov 87 in 88 Pogodbe v zvezi z državno pomočjo. Italijanski organi Komisije niso obvestili o zadevni pomoči v okviru postopka iz Uredbe (EGS) št. 2328/91 za pridobitev delnega financiranja Skupnosti ali v skladu s členom 12(2), (3) in (4) navedene uredbe. Ukrep pomoči je treba zato oceniti na podlagi členov 87, 88 in 89 Pogodbe ter ob upoštevanju omejitev in pogojev iz Uredbe.

| (73) | Člen 12 Uredbe (EGS) št. 2328/91 določa vrste naložb, za katere se lahko države članice odločijo, da jih financirajo izključno iz lastnih sredstev. Kot določa člen 35, členi 87 do 89 Pogodbe ne veljajo za člen 12(2), (3) in (4). Zato se lahko ukrepi pomoči ocenijo le na podlagi člena 12(1) in (5) Uredbe (EGS) št. 2328/91. |
| --- | --- |

(73)

Člen 12 Uredbe (EGS) št. 2328/91 določa vrste naložb, za katere se lahko države članice odločijo, da jih financirajo izključno iz lastnih sredstev. Kot določa člen 35, členi 87 do 89 Pogodbe ne veljajo za člen 12(2), (3) in (4). Zato se lahko ukrepi pomoči ocenijo le na podlagi člena 12(1) in (5) Uredbe (EGS) št. 2328/91.

| (74) | Ukrepi iz člena 12(1) so poleg sistema pomoči, ki je odobrena v skladu z Uredbo (EGS) št. 2328/91, pri čemer sistem delno financira Skupnost, dodatna pomoč, ki jo lahko države članice odobrijo pod natančno določenimi pogoji. Ti dodatni ukrepi pomoči se lahko odobrijo le holdingom, ki izpolnjujejo vse pogoje upravičenosti do pomoči Skupnosti iz Uredbe (členi 5 do 9), in le za vključevanje predhodno odobrenih delno financiranih ukrepov pomoči. Ker zadeva ta odstavek le pomoč za dopolnitev delno financiranih ukrepov pomoči, ki so bili predhodno odobreni, ti ukrepi pomoči ne spadajo na njegovo področje uporabe. |
| --- | --- |

(74)

Ukrepi iz člena 12(1) so poleg sistema pomoči, ki je odobrena v skladu z Uredbo (EGS) št. 2328/91, pri čemer sistem delno financira Skupnost, dodatna pomoč, ki jo lahko države članice odobrijo pod natančno določenimi pogoji. Ti dodatni ukrepi pomoči se lahko odobrijo le holdingom, ki izpolnjujejo vse pogoje upravičenosti do pomoči Skupnosti iz Uredbe (členi 5 do 9), in le za vključevanje predhodno odobrenih delno financiranih ukrepov pomoči. Ker zadeva ta odstavek le pomoč za dopolnitev delno financiranih ukrepov pomoči, ki so bili predhodno odobreni, ti ukrepi pomoči ne spadajo na njegovo področje uporabe.

| (75) | Člen 12(5) določa vrste pomoči za naložbe, za katere ne veljata prepoved in omejitev iz ostalih členov in ki bi načeloma lahko bile odobrene. To so:






  — | pomoč za nakup zemljišč, |
| --- | --- | --- |

(75)

Člen 12(5) določa vrste pomoči za naložbe, za katere ne veljata prepoved in omejitev iz ostalih členov in ki bi načeloma lahko bile odobrene. To so:

—

pomoč za nakup zemljišč,

| — | subvencionirana posojila za poslovanje za obdobje, ki ne presega enega tržnega leta, |
| --- | --- |

—

subvencionirana posojila za poslovanje za obdobje, ki ne presega enega tržnega leta,

| — | nakup matične skupine samcev, |
| --- | --- |

—

nakup matične skupine samcev,

| — | vrednostni papirji za sklenjena posojila, vključno z obrestmi, |
| --- | --- |

—

vrednostni papirji za sklenjena posojila, vključno z obrestmi,

| — | pomoč za naložbe za varstvo in izboljšanje okolja, če to ne povzroči povečanja proizvodnje, |
| --- | --- |

—

pomoč za naložbe za varstvo in izboljšanje okolja, če to ne povzroči povečanja proizvodnje,

| — | pomoč za naložbe za izboljšanje higienskih pogojev ali zagotavljanje skladnosti s standardi Skupnosti za dobro počutje živali, kadar so strožji od standardov Skupnosti, če se zaradi teh naložb ne poveča proizvodnja ter so odobrene v skladu s členoma 87 in 88 (prej 92 in 93) Pogodbe. |
| --- | --- |

—

pomoč za naložbe za izboljšanje higienskih pogojev ali zagotavljanje skladnosti s standardi Skupnosti za dobro počutje živali, kadar so strožji od standardov Skupnosti, če se zaradi teh naložb ne poveča proizvodnja ter so odobrene v skladu s členoma 87 in 88 (prej 92 in 93) Pogodbe.

| (76) | V dopisu z dne 13. oktobra 2000 so italijanski organi navedli, da je bila pomoč za naložbe v primarno proizvodnjo v skladu z Zakonom št. 252/91 odobrena le za tri projekte. Te naložbe so bile usmerjene v prestrukturiranje in izboljšanje vzrejnih centrov, da bi se zmanjšali proizvodni stroški, izboljšala kakovost, zdravje in dobro počutje živali. Na splošno so naložbe omogočale boljše prezračevanje prostorov, manjšo gostoto naseljenosti živali, boljšo osvetljenost, distribucijo vode itd. Italijanski organi so zagotovili, da je bila pomoč dodeljena za dokončanje naložb, ki presegajo standarde za zdravje in dobro počutje živali iz Direktive 91/629/EGS (23) in Direktive 91/630/EGS (24). Italijanski organi so v dopisu z dne 24. novembra 2004, vpisanim v evidenco 3. decembra 2004, navedli seznam naložb kot dokaz, da so bile te namenjene boljšemu zdravju in počutju živali ter da so presegle pravila, ki so se takrat uporabljala v zvezi s higieno in dobrim počutjem živali. Vsak financirani projekt je pregledal inšpekcijski odbor ministrstva in ustrezne regije, da je preveril, ali so bili cilji projektov doseženi. |
| --- | --- |

(76)

V dopisu z dne 13. oktobra 2000 so italijanski organi navedli, da je bila pomoč za naložbe v primarno proizvodnjo v skladu z Zakonom št. 252/91 odobrena le za tri projekte. Te naložbe so bile usmerjene v prestrukturiranje in izboljšanje vzrejnih centrov, da bi se zmanjšali proizvodni stroški, izboljšala kakovost, zdravje in dobro počutje živali. Na splošno so naložbe omogočale boljše prezračevanje prostorov, manjšo gostoto naseljenosti živali, boljšo osvetljenost, distribucijo vode itd. Italijanski organi so zagotovili, da je bila pomoč dodeljena za dokončanje naložb, ki presegajo standarde za zdravje in dobro počutje živali iz Direktive 91/629/EGS (23) in Direktive 91/630/EGS (24). Italijanski organi so v dopisu z dne 24. novembra 2004, vpisanim v evidenco 3. decembra 2004, navedli seznam naložb kot dokaz, da so bile te namenjene boljšemu zdravju in počutju živali ter da so presegle pravila, ki so se takrat uporabljala v zvezi s higieno in dobrim počutjem živali. Vsak financirani projekt je pregledal inšpekcijski odbor ministrstva in ustrezne regije, da je preveril, ali so bili cilji projektov doseženi.

| (77) | Največja stopnja pomoči iz Uredbe (35 % in 75 % v območjih z omejenimi možnostmi), vključno z vsemi javnimi viri pomoči, ki je usmerjena v naložbe, ni bila presežena. |
| --- | --- |

(77)

Največja stopnja pomoči iz Uredbe (35 % in 75 % v območjih z omejenimi možnostmi), vključno z vsemi javnimi viri pomoči, ki je usmerjena v naložbe, ni bila presežena.

| (78) | Poleg tega so italijanski organi Komisiji zagotovili, da skupno število živali po dokončanju naložb ni večje ter da so se vse naložbe izvedle v skladu z zahtevami iz člena 6 Uredbe (EGS) št. 2328/91. |
| --- | --- |

(78)

Poleg tega so italijanski organi Komisiji zagotovili, da skupno število živali po dokončanju naložb ni večje ter da so se vse naložbe izvedle v skladu z zahtevami iz člena 6 Uredbe (EGS) št. 2328/91.

| (79) | Kot je določeno v oddelku VI.1(a)3, upravičeni stroški ne zajemajo zahtev v zvezi s finančno sanacijo niti posojil za konsolidacijo dolgov. |
| --- | --- |

(79)

Kot je določeno v oddelku VI.1(a)3, upravičeni stroški ne zajemajo zahtev v zvezi s finančno sanacijo niti posojil za konsolidacijo dolgov.

| (80) | Ob upoštevanju navedenih ugotovitev so omenjeni ukrepi pomoči, ki so jih sprejeli italijanski organi za izvajanje naložb v primarno proizvodnjo, združljivi s skupnim trgom v skladu s členom 87(3)(c) Pogodbe ES. |
| --- | --- |

(80)

Ob upoštevanju navedenih ugotovitev so omenjeni ukrepi pomoči, ki so jih sprejeli italijanski organi za izvajanje naložb v primarno proizvodnjo, združljivi s skupnim trgom v skladu s členom 87(3)(c) Pogodbe ES.

VI.1 (a) 3.   Pomoč za finančno sanacijo družb in konsolidacijo dolgov

| (81) | Kot je navedeno v zgornjem oddelku, določa člen 5(2) Zakona št. 290/99, da se kreditne subvencije na posojila, najeta v skladu s členom 15(16) glede skupnega razvoja ali ukrepov za konsolidacijo dolgov, uporabljajo še naprej, čeprav je celostni projekt, ki je odobren v skladu s členom 1 Zakona št. 87/90, kakor je bil nadomeščen s členom 1 Zakona št. 252/91, izveden le delno, pri čemer mora biti celostni projekt osebe, ki je najela posojilo, izveden v celoti. Člen 5(3) določa, da kreditne subvencije na posojila, najeta v skladu z navedenim zakonom izključno za konsolidacijo dolga, ostanejo veljavna, čeprav se celostni projekt ne uspe izvesti ali se izvede le delno, pri čemer mora oseba, ki je najela posojilo, predložiti osebni naložbeni projekt, ki se bo izvedel z uporabo dela posojila. |
| --- | --- |

(81)

Kot je navedeno v zgornjem oddelku, določa člen 5(2) Zakona št. 290/99, da se kreditne subvencije na posojila, najeta v skladu s členom 15(16) glede skupnega razvoja ali ukrepov za konsolidacijo dolgov, uporabljajo še naprej, čeprav je celostni projekt, ki je odobren v skladu s členom 1 Zakona št. 87/90, kakor je bil nadomeščen s členom 1 Zakona št. 252/91, izveden le delno, pri čemer mora biti celostni projekt osebe, ki je najela posojilo, izveden v celoti. Člen 5(3) določa, da kreditne subvencije na posojila, najeta v skladu z navedenim zakonom izključno za konsolidacijo dolga, ostanejo veljavna, čeprav se celostni projekt ne uspe izvesti ali se izvede le delno, pri čemer mora oseba, ki je najela posojilo, predložiti osebni naložbeni projekt, ki se bo izvedel z uporabo dela posojila.

| (82) | Kreditne subvencije iz člena 5 Zakona št. 290/99, ki so bile predmet predhodne ocene Komisije, so predvidene v Zakonu št. 67/88. Člen 15(16) tega zakona, proti kateremu se je Komisija odločila za sprožitev postopka, je določal, da lahko zadruge in njihovi konzorciji povečajo posojila za gradnjo, prestrukturiranje ali razširitev obratov za zakol do največ 7 000 milijard ITL. Prav tako lahko v skladu z navedenim členom kmetje, ki so najeli posojila, ta denar porabijo za konsolidacijo obstoječih dolgov za navedene zmogljivosti in obrate, in sicer največ 100 milijard ITL v letu 1988 in 50 milijard ITL v letu 1989. |
| --- | --- |

(82)

Kreditne subvencije iz člena 5 Zakona št. 290/99, ki so bile predmet predhodne ocene Komisije, so predvidene v Zakonu št. 67/88. Člen 15(16) tega zakona, proti kateremu se je Komisija odločila za sprožitev postopka, je določal, da lahko zadruge in njihovi konzorciji povečajo posojila za gradnjo, prestrukturiranje ali razširitev obratov za zakol do največ 7 000 milijard ITL. Prav tako lahko v skladu z navedenim členom kmetje, ki so najeli posojila, ta denar porabijo za konsolidacijo obstoječih dolgov za navedene zmogljivosti in obrate, in sicer največ 100 milijard ITL v letu 1988 in 50 milijard ITL v letu 1989.

| (83) | Člen 5 Zakona št. 290/99 in člen 15(16) Zakona št. 67/88 zato omogočata porabo dodeljenih sredstev za konsolidacijo dolgov. |
| --- | --- |

(83)

Člen 5 Zakona št. 290/99 in člen 15(16) Zakona št. 67/88 zato omogočata porabo dodeljenih sredstev za konsolidacijo dolgov.

| (84) | Kljub temu je država v skladu z informacijami, ki so jih predložili italijanski organi v svojem odgovoru na sprožitev postopka Komisije (25), v okviru Zakona št. 252/91 prav tako upoštevala tudi t. i. „zahteve glede finančne sanacije“. Po mnenju italijanskih organov je izvedba projekta zahtevala veliko finančno obveznost v smislu dejanskega izvajanja „razvojnih projektov“ in sanacije finančne obveznosti, ki izhaja iz takšnega izvajanja (26). Zahteve glede finančne sanacije so se štele kot dodatek k naložbam, ker so bile tesno povezane z denarjem, pridobljenim z navedenimi naložbami. |
| --- | --- |

(84)

Kljub temu je država v skladu z informacijami, ki so jih predložili italijanski organi v svojem odgovoru na sprožitev postopka Komisije (25), v okviru Zakona št. 252/91 prav tako upoštevala tudi t. i. „zahteve glede finančne sanacije“. Po mnenju italijanskih organov je izvedba projekta zahtevala veliko finančno obveznost v smislu dejanskega izvajanja „razvojnih projektov“ in sanacije finančne obveznosti, ki izhaja iz takšnega izvajanja (26). Zahteve glede finančne sanacije so se štele kot dodatek k naložbam, ker so bile tesno povezane z denarjem, pridobljenim z navedenimi naložbami.

| (85) | Ob upoštevanju navedenih ugotovitev je jasno, da je bil del pomoči, ki so jo italijanski organi odobrili družbam za zadevne projekte, dejansko namenjen tem družbam za zmanjševanje finančnega bremena, ki izhaja iz teh naložb, vendar z njimi ni tesno povezan. |
| --- | --- |

(85)

Ob upoštevanju navedenih ugotovitev je jasno, da je bil del pomoči, ki so jo italijanski organi odobrili družbam za zadevne projekte, dejansko namenjen tem družbam za zmanjševanje finančnega bremena, ki izhaja iz teh naložb, vendar z njimi ni tesno povezan.

| (86) | Komisija je ves čas dvomila o združljivosti pomoči za konsolidacijo dolgov iz Zakona št. 67/88 in pomoči za finančno sanacijo iz Zakona št. 252/91 s skupnim trgom. Italijanski organi so v odgovoru na sprožitev postopka z dne 18. maja 2000 trdili, da sta bila oba ukrepa pomoči odobrena v povezavi z naložbami, ki so se izvedle v okviru načrtovanih celostnih projektov. Italijanski organi so dejansko navedli, da je Zakon št. 67/88 potrditev konsolidacije dolgov povezal z dejanskim dokončanjem naložbenih projektov. Po njihovem mnenju so bila konsolidacijska posojila namenjena le temu, da zadrugam zagotovijo likvidnost in so se lahko v tem smislu štela kot subvencija. Konsolidacijsko posojilo je bil finančni posel, ki je bil v vsakem primeru povezan z naložbenim projektom. |
| --- | --- |

(86)

Komisija je ves čas dvomila o združljivosti pomoči za konsolidacijo dolgov iz Zakona št. 67/88 in pomoči za finančno sanacijo iz Zakona št. 252/91 s skupnim trgom. Italijanski organi so v odgovoru na sprožitev postopka z dne 18. maja 2000 trdili, da sta bila oba ukrepa pomoči odobrena v povezavi z naložbami, ki so se izvedle v okviru načrtovanih celostnih projektov. Italijanski organi so dejansko navedli, da je Zakon št. 67/88 potrditev konsolidacije dolgov povezal z dejanskim dokončanjem naložbenih projektov. Po njihovem mnenju so bila konsolidacijska posojila namenjena le temu, da zadrugam zagotovijo likvidnost in so se lahko v tem smislu štela kot subvencija. Konsolidacijsko posojilo je bil finančni posel, ki je bil v vsakem primeru povezan z naložbenim projektom.

| (87) | Kljub temu je Komisija podvomila o navedenih ukrepih pomoči in navedla, da predloženi opis in besedilo zakona v nasprotju s trditvijo italijanskih organov najbrž kažeta na to, da je bila pomoč namenjena razbremenjevanju upravičencev glede finančnih težav, pri čemer to nikakor ni povezano z dejanskim dokončanjem naložb. Komisija je v istem dopisu, v katerem je izrazila svoje pridržke, italijanske organe tudi pozvala, da pojasnijo, ali je bila zadevna pomoč v skladu z vsemi določbami, ki so se uporabljale ob dodelitvi pomoči. |
| --- | --- |

(87)

Kljub temu je Komisija podvomila o navedenih ukrepih pomoči in navedla, da predloženi opis in besedilo zakona v nasprotju s trditvijo italijanskih organov najbrž kažeta na to, da je bila pomoč namenjena razbremenjevanju upravičencev glede finančnih težav, pri čemer to nikakor ni povezano z dejanskim dokončanjem naložb. Komisija je v istem dopisu, v katerem je izrazila svoje pridržke, italijanske organe tudi pozvala, da pojasnijo, ali je bila zadevna pomoč v skladu z vsemi določbami, ki so se uporabljale ob dodelitvi pomoči.

| (88) | Italijanski organi so v odgovoru na navedeni dopis (27) navedli, da so v zvezi s finančno sanacijo načrtovani finančni ukrepi upoštevali vse finančne zahteve za vsak celostni projekt. Skupne finančne zahteve so vključevale dejanske naložbe in finančno ravnovesje, ki niso smeli preseči 50 % celotnih finančnih zahtev. Finančna sanacija je zato omogočila plačilo finančnih stroškov, povezanih z izvedenimi naložbami. |
| --- | --- |

(88)

Italijanski organi so v odgovoru na navedeni dopis (27) navedli, da so v zvezi s finančno sanacijo načrtovani finančni ukrepi upoštevali vse finančne zahteve za vsak celostni projekt. Skupne finančne zahteve so vključevale dejanske naložbe in finančno ravnovesje, ki niso smeli preseči 50 % celotnih finančnih zahtev. Finančna sanacija je zato omogočila plačilo finančnih stroškov, povezanih z izvedenimi naložbami.

| (89) | Glede na pripombe Komisije v zvezi s tem so se italijanski organi v dopisu z dne 29. oktobra 2004, vpisanim v evidenco 3. novembra 2004, zavezali, da bodo zahteve glede finančne sanacije ločili od upravičenih stroškov. Zato so bile zahteve glede finančne sanacije družb, ki so bile prvotno vključene v upravičene stroške, povezane z naložbami, odštete. To pomeni, da so se upoštevali le upravičeni stroški, neposredno povezani z dokončanjem naložb, ki so bile financirane v skladu z navedenimi pogoji. Finančna sanacija ni nikoli povzročila dodatnega prenosa finančnih sredstev iz države v družbe, ki izvajajo celostne projekte, vendar je bila prvotno dodana upravičenim stroškom. |
| --- | --- |

(89)

Glede na pripombe Komisije v zvezi s tem so se italijanski organi v dopisu z dne 29. oktobra 2004, vpisanim v evidenco 3. novembra 2004, zavezali, da bodo zahteve glede finančne sanacije ločili od upravičenih stroškov. Zato so bile zahteve glede finančne sanacije družb, ki so bile prvotno vključene v upravičene stroške, povezane z naložbami, odštete. To pomeni, da so se upoštevali le upravičeni stroški, neposredno povezani z dokončanjem naložb, ki so bile financirane v skladu z navedenimi pogoji. Finančna sanacija ni nikoli povzročila dodatnega prenosa finančnih sredstev iz države v družbe, ki izvajajo celostne projekte, vendar je bila prvotno dodana upravičenim stroškom.

| (90) | Po novem izračunu (ki zahteve glede finančne sanacije izključuje iz upravičenih stroškov) je bila intenzivnost pomoči dveh zadrug, ki sta zaradi nje imeli korist (CONAZO in Consorzio latterie sociali mantovane), še vedno omejena na 35 % za primarno proizvodnjo, pod 55 % za predelovalni in tržni sektor v običajnih območjih in na 75 % za območja z omejenimi možnostmi, kot prikazuje spodnja tabela.
  Tabela 3
  Finančna sanacija | Upravičeni stroški (ITL) | Javni prispevek po Zakonu št. 252/91 (ITL) | % |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| CONAZO |
| Proizvodnja | 7 652 930 000 | 2 678 525 500 | 35,00 |
| Predelava v območjih z omejenimi možnostmi | 4 972 623 097 | 3 729 467 323 | 75,00 |
| Predelava | 48 753 248 149 | 20 700 797 658 | 42,46 |
| CONAZO skupaj | 61 378 801 246 | 27 108 790 481 | 44,16 |
| Consorzio Latterie Sociali Mantovane |
| Predelava v neprikrajšanih območjih | 6 067 000 000 | 3 260 533 100 | 53,74 |

(90)

Po novem izračunu (ki zahteve glede finančne sanacije izključuje iz upravičenih stroškov) je bila intenzivnost pomoči dveh zadrug, ki sta zaradi nje imeli korist (CONAZO in Consorzio latterie sociali mantovane), še vedno omejena na 35 % za primarno proizvodnjo, pod 55 % za predelovalni in tržni sektor v običajnih območjih in na 75 % za območja z omejenimi možnostmi, kot prikazuje spodnja tabela.

Tabela 3

Finančna sanacija

Upravičeni stroški (ITL)

Javni prispevek po Zakonu št. 252/91 (ITL)

%

CONAZO

Proizvodnja

7 652 930 000

2 678 525 500

35,00

Predelava v območjih z omejenimi možnostmi

4 972 623 097

3 729 467 323

75,00

Predelava

48 753 248 149

20 700 797 658

42,46

CONAZO skupaj

61 378 801 246

27 108 790 481

44,16

Consorzio Latterie Sociali Mantovane

Predelava v neprikrajšanih območjih

6 067 000 000

3 260 533 100

53,74

| (91) | V zvezi s konsolidacijo dolgov so italijanski organi navedli, da so bila „sredstva za konsolidacijo dolgov“ namenjena financiranju „razvojnih posojil“, tj. posojil, povezanih z dokončanjem celostnih projektov, za katere so bili viri sredstev iz Zakona št. 252/91 nezadostni, „konsolidacijska posojila“ pa so bila namenjena financiranju prejšnjih naložb. |
| --- | --- |

(91)

V zvezi s konsolidacijo dolgov so italijanski organi navedli, da so bila „sredstva za konsolidacijo dolgov“ namenjena financiranju „razvojnih posojil“, tj. posojil, povezanih z dokončanjem celostnih projektov, za katere so bili viri sredstev iz Zakona št. 252/91 nezadostni, „konsolidacijska posojila“ pa so bila namenjena financiranju prejšnjih naložb.

| (92) | „Razvojna posojila“ se odobrijo v okviru celostnih projektov, financiranih v skladu z Zakonom št. 252/91 in pod enakimi pogoji. Odobrena so bila za družbe CONAZO, GEA in Val di Cesola. Bruto ekvivalent dotacije teh posojil je bil vključen v celotno intenzivnost pomoči in največji ekvivalent dotacije, ki izhaja iz kumulacije pomoči v obliki denarne subvencije v skladu z Zakonom št. 252/91 in v obliki razvojnih posojil v skladu z Zakonom št. 67/88. Skupne stopnje pomoči so v skladu s stopnjami pomoči, ki jih je takrat odobrila Komisija (kot prikazuje tabela 2). |
| --- | --- |

(92)

„Razvojna posojila“ se odobrijo v okviru celostnih projektov, financiranih v skladu z Zakonom št. 252/91 in pod enakimi pogoji. Odobrena so bila za družbe CONAZO, GEA in Val di Cesola. Bruto ekvivalent dotacije teh posojil je bil vključen v celotno intenzivnost pomoči in največji ekvivalent dotacije, ki izhaja iz kumulacije pomoči v obliki denarne subvencije v skladu z Zakonom št. 252/91 in v obliki razvojnih posojil v skladu z Zakonom št. 67/88. Skupne stopnje pomoči so v skladu s stopnjami pomoči, ki jih je takrat odobrila Komisija (kot prikazuje tabela 2).

| (93) | Vendar so bila „konsolidacijska posojila“, ki zadevajo le CONAZO, povezana s predhodno dokončanimi naložbami in so namenjena zmanjšanju stroškov financiranja posojil, najetih za prejšnje naložbe. Odobrena so bila pod pogoji iz dopisa Komisije z dne 7. marca 1989 (28), in sicer:






  — | pomoč (na primer za plačilo obresti) mora biti namenjena zmanjšanju finančnega bremena zaradi prejšnjih posojil, ki so bila najeta za financiranje naložb, |
| --- | --- | --- |

(93)

Vendar so bila „konsolidacijska posojila“, ki zadevajo le CONAZO, povezana s predhodno dokončanimi naložbami in so namenjena zmanjšanju stroškov financiranja posojil, najetih za prejšnje naložbe. Odobrena so bila pod pogoji iz dopisa Komisije z dne 7. marca 1989 (28), in sicer:

—

pomoč (na primer za plačilo obresti) mora biti namenjena zmanjšanju finančnega bremena zaradi prejšnjih posojil, ki so bila najeta za financiranje naložb,

| — | kumulativni ekvivalent dotacije prejšnjih odobrenih posojil ob prevzemu posojil in novega ukrepa pomoči ne sme preseči mejne stopnje Komisije za naložbe primarne proizvodnje: 35 % ali 75 % v območjih z omejenimi možnostmi na podlagi Direktive 75/268/EGS; za naložbe v predelavo in trženje: 55 % (75 % v območjih cilja 1), |
| --- | --- |

—

kumulativni ekvivalent dotacije prejšnjih odobrenih posojil ob prevzemu posojil in novega ukrepa pomoči ne sme preseči mejne stopnje Komisije za naložbe primarne proizvodnje: 35 % ali 75 % v območjih z omejenimi možnostmi na podlagi Direktive 75/268/EGS; za naložbe v predelavo in trženje: 55 % (75 % v območjih cilja 1),

| — | zadevna pomoč mora upoštevati prilagoditve obrestnih mer za nova posojila, da se upoštevajo spremembe v ceni denarja (pomoč mora biti manjša ali enaka spremembi mere za nova posojila), ali pa mora kmetijskim gospodarstvom nuditi garancije na področju finančne sposobnosti, zlasti kadar je finančno breme zaradi obstoječih posojil tako, da bi bila finančna sposobnost podjetja lahko ogrožena ali bi lahko šlo v stečaj. |
| --- | --- |

—

zadevna pomoč mora upoštevati prilagoditve obrestnih mer za nova posojila, da se upoštevajo spremembe v ceni denarja (pomoč mora biti manjša ali enaka spremembi mere za nova posojila), ali pa mora kmetijskim gospodarstvom nuditi garancije na področju finančne sposobnosti, zlasti kadar je finančno breme zaradi obstoječih posojil tako, da bi bila finančna sposobnost podjetja lahko ogrožena ali bi lahko šlo v stečaj.

| (94) | V tem primeru so italijanski organi v dopisih z dne 12. julija 2001 in z dne 29. oktobra 2004, vpisanim v evidenco 3. novembra 2004, navedli, da so bila posojila za konsolidacijo dolgov odobrena le eni družbi, tj. CONAZO, ki ni bila v finančnih težavah. Odobrena pomoč za konsolidacijo dolgov je bila namenjena razbremenitvi družb v zvezi z dolgovi, povezanimi s prejšnjimi naložbami, da je lahko zadruga izvedla nove naložbe za posodobitev živinorejskega sektorja. Konsolidacijska posojila so bila odobrena za financiranje projektov, ki so se izvajali med letoma 1986 in 1993 za ustanavljanje obratov za zakol, gradnjo objektov, nakup opreme in vzrejnega centra v skupnem znesku 12 396 406 733 ITL (približno 6 milijonov EUR). Bruto ekvivalent dotacije tega prispevka k celotnim upravičenim stroškom je približno 9 % (1 198 351 597 ITL), zato ni presegel stopnje pomoči Komisije, kot je navedeno zgoraj. |
| --- | --- |

(94)

V tem primeru so italijanski organi v dopisih z dne 12. julija 2001 in z dne 29. oktobra 2004, vpisanim v evidenco 3. novembra 2004, navedli, da so bila posojila za konsolidacijo dolgov odobrena le eni družbi, tj. CONAZO, ki ni bila v finančnih težavah. Odobrena pomoč za konsolidacijo dolgov je bila namenjena razbremenitvi družb v zvezi z dolgovi, povezanimi s prejšnjimi naložbami, da je lahko zadruga izvedla nove naložbe za posodobitev živinorejskega sektorja. Konsolidacijska posojila so bila odobrena za financiranje projektov, ki so se izvajali med letoma 1986 in 1993 za ustanavljanje obratov za zakol, gradnjo objektov, nakup opreme in vzrejnega centra v skupnem znesku 12 396 406 733 ITL (približno 6 milijonov EUR). Bruto ekvivalent dotacije tega prispevka k celotnim upravičenim stroškom je približno 9 % (1 198 351 597 ITL), zato ni presegel stopnje pomoči Komisije, kot je navedeno zgoraj.

| (95) | Pomoč je bila odobrena, da zadruge lažje odpravljajo težave zaradi visokih obrestnih mer od 17,80 % leta 1986 do 14,75 % leta 1993. Čeprav je bila zadruga finančno sposobna, so visoke obrestne mere, ki so jih uporabljale banke, resno ogrožale njeno finančno stanje. Poleg tega je zadruga izvajala nove naložbe v okviru celostnih projektov, financiranih v skladu z Zakonom št. 252/91. Za sodelovanje pri takih projektih je morala zadruga izpolniti osnovni pogoj, da krijejo del celotnih finančnih zahtev, ki jih ni pokril prispevek države, družbe upravičenke na dva načina:






  (a) | vsaj 20 % z novim kapitalom, ki ga delničarji izplačajo kot povečanje kapitala, ali z 10-letnim posojilom po tržnih stopnjah; |
| --- | --- | --- |

(95)

Pomoč je bila odobrena, da zadruge lažje odpravljajo težave zaradi visokih obrestnih mer od 17,80 % leta 1986 do 14,75 % leta 1993. Čeprav je bila zadruga finančno sposobna, so visoke obrestne mere, ki so jih uporabljale banke, resno ogrožale njeno finančno stanje. Poleg tega je zadruga izvajala nove naložbe v okviru celostnih projektov, financiranih v skladu z Zakonom št. 252/91. Za sodelovanje pri takih projektih je morala zadruga izpolniti osnovni pogoj, da krijejo del celotnih finančnih zahtev, ki jih ni pokril prispevek države, družbe upravičenke na dva načina:

(a)

vsaj 20 % z novim kapitalom, ki ga delničarji izplačajo kot povečanje kapitala, ali z 10-letnim posojilom po tržnih stopnjah;

| (b) | z garancijo, ki pokriva celoten projekt, na podlagi solidarne odgovornosti, po kateri je vsak partner v celostnem projektu odgovoren za drugega partnerja, če del projekta ali celoten projekt ni izveden. |
| --- | --- |

(b)

z garancijo, ki pokriva celoten projekt, na podlagi solidarne odgovornosti, po kateri je vsak partner v celostnem projektu odgovoren za drugega partnerja, če del projekta ali celoten projekt ni izveden.

| (96) | Po mnenju italijanskih organov bi vsota novih in starih finančnih obveznosti (ki izhajajo iz visokih bančnih obrestnih mer za dokončanje prejšnjih naložb) zelo prizadela tudi družbe, ki so finančno sposobne, kot je na primer družba, ki jo zadeva ta ukrep. Poleg tega so bila „konsolidacijska posojila“ vedno povezana z razvojnim načrtom družbe, ki je pokazal njeno finančno stanje, izvedenimi naložbami in naložbami, ki se še bodo izvedle, ter skladnostjo s pogoji iz točke 94. |
| --- | --- |

(96)

Po mnenju italijanskih organov bi vsota novih in starih finančnih obveznosti (ki izhajajo iz visokih bančnih obrestnih mer za dokončanje prejšnjih naložb) zelo prizadela tudi družbe, ki so finančno sposobne, kot je na primer družba, ki jo zadeva ta ukrep. Poleg tega so bila „konsolidacijska posojila“ vedno povezana z razvojnim načrtom družbe, ki je pokazal njeno finančno stanje, izvedenimi naložbami in naložbami, ki se še bodo izvedle, ter skladnostjo s pogoji iz točke 94.

| (97) | Naložbe, za katere so bila odobrena posojila za konsolidacijo dolgov, so bile drugačne in v celoti neodvisne od naložb, ki so bile financirane v skladu z Zakonom št. 252/91, javni prispevek h konsolidaciji dolgov (pod zgoraj navedenimi pogoji) pa ni vplival na stopnje pomoči za naložbe, financirane v skladu z Zakonom št. 252/91. |
| --- | --- |

(97)

Naložbe, za katere so bila odobrena posojila za konsolidacijo dolgov, so bile drugačne in v celoti neodvisne od naložb, ki so bile financirane v skladu z Zakonom št. 252/91, javni prispevek h konsolidaciji dolgov (pod zgoraj navedenimi pogoji) pa ni vplival na stopnje pomoči za naložbe, financirane v skladu z Zakonom št. 252/91.

| (98) | Poleg tega so italijanski organi poudarili, da se člen 5(3) Zakona št. 290/99 (ki določa, da kreditne subvencije na posojila, najeta v skladu z Zakonom št. 67/88 izključno za konsolidacijo dolga, ostanejo veljavna, čeprav se celostni projekt ne izvede ali se izvede le delno, pri čemer mora oseba, ki je najela posojilo, predložiti osebni naložbeni projekt, ki se bo izvedel z uporabo dela posojila) ni nikoli uporabljal. Za naložbe, ki niso bile izvedene v celoti, ni bila odobrena nikakršna pomoč (v obliki posojil za konsolidacijo dolgov). |
| --- | --- |

(98)

Poleg tega so italijanski organi poudarili, da se člen 5(3) Zakona št. 290/99 (ki določa, da kreditne subvencije na posojila, najeta v skladu z Zakonom št. 67/88 izključno za konsolidacijo dolga, ostanejo veljavna, čeprav se celostni projekt ne izvede ali se izvede le delno, pri čemer mora oseba, ki je najela posojilo, predložiti osebni naložbeni projekt, ki se bo izvedel z uporabo dela posojila) ni nikoli uporabljal. Za naložbe, ki niso bile izvedene v celoti, ni bila odobrena nikakršna pomoč (v obliki posojil za konsolidacijo dolgov).

| (99) | Na podlagi informacij, ki so jih posredovali italijanski organi, lahko Komisija zato zaključi, da:






  — | so bila posojila za konsolidacijo dolgov, odobrena v skladu z Zakonom št. 67/88, skladna z ustreznimi pravili o državni pomoči, ki so se uporabljala ob odobritvi pomoči, |
| --- | --- | --- |

(99)

Na podlagi informacij, ki so jih posredovali italijanski organi, lahko Komisija zato zaključi, da:

—

so bila posojila za konsolidacijo dolgov, odobrena v skladu z Zakonom št. 67/88, skladna z ustreznimi pravili o državni pomoči, ki so se uporabljala ob odobritvi pomoči,

| — | so bila finančna sredstva, odobrena v skladu z Zakonom št. 67/88 kot razvojna posojila, vključena v finančni okvir vsakega projekta ter ocenjena v skladu s pravili o državni pomoči, ki so se uporabljala za naložbe v primarno proizvodnjo ali sektor predelave in trženja (glej oddelka VI.1(a)1 in VI.1(a)2), |
| --- | --- |

—

so bila finančna sredstva, odobrena v skladu z Zakonom št. 67/88 kot razvojna posojila, vključena v finančni okvir vsakega projekta ter ocenjena v skladu s pravili o državni pomoči, ki so se uporabljala za naložbe v primarno proizvodnjo ali sektor predelave in trženja (glej oddelka VI.1(a)1 in VI.1(a)2),

| — | zahteve glede finančne sanacije niso nikoli povzročile nobenega prenosa javnih sredstev, njihova višina pa se je odštela od upravičenih stroškov. |
| --- | --- |

—

zahteve glede finančne sanacije niso nikoli povzročile nobenega prenosa javnih sredstev, njihova višina pa se je odštela od upravičenih stroškov.

VI.2 (d)   O posojilih iz člena 4 Zakona št. 290/99

| (100) | Italijanski organi so v dopisu z dne 27. februarja 2003 jasno navedli, da se ukrep iz člena 4 Zakona št. 290/99 ni nikoli izvajal, ker je bilo nemogoče opredeliti kreditne posle, ki bi se financirali na podlagi tega zakona (in sicer posojila za poslovanje, izboljšave in kmetijstvo, ki so zapadla 31. marca 1998). Ker ti kreditni posli niso obstajali, na podlagi člena 4 Zakona št. 290/99 ter povezanih ukrepov dejansko ni mogla biti odobrena nobena državna pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES. |
| --- | --- |

(100)

Italijanski organi so v dopisu z dne 27. februarja 2003 jasno navedli, da se ukrep iz člena 4 Zakona št. 290/99 ni nikoli izvajal, ker je bilo nemogoče opredeliti kreditne posle, ki bi se financirali na podlagi tega zakona (in sicer posojila za poslovanje, izboljšave in kmetijstvo, ki so zapadla 31. marca 1998). Ker ti kreditni posli niso obstajali, na podlagi člena 4 Zakona št. 290/99 ter povezanih ukrepov dejansko ni mogla biti odobrena nobena državna pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES.

VI.3   FINAGRA

VI.3.1   Obstoj pomoči

| (101) | Kot je poudarjeno v zgornjem odstavku, je v Zakonu št. 252/91 prav tako predvidena ustanovitev holdinga po zasebnem pravu, ki ima vpisan in vplačan kapital v višini 70 114 milijonov ITL. Glavni delničar je Ministrstvo za kmetijstvo in gozdarsko politiko, ki ima v lasti 92,79 % delnic družbe. Ostalih 7,21 % delnic je v lasti 13 različnih kreditnih institucij. |
| --- | --- |

(101)

Kot je poudarjeno v zgornjem odstavku, je v Zakonu št. 252/91 prav tako predvidena ustanovitev holdinga po zasebnem pravu, ki ima vpisan in vplačan kapital v višini 70 114 milijonov ITL. Glavni delničar je Ministrstvo za kmetijstvo in gozdarsko politiko, ki ima v lasti 92,79 % delnic družbe. Ostalih 7,21 % delnic je v lasti 13 različnih kreditnih institucij.

| (102) | Institucionalne naloge družbe so: pomoč pri pripravi ekonomskih/finančnih programov za projekte prestrukturiranja in razvojne projekte, odobritev garancij za kreditne posle, organizacija financiranja iz skupnih sredstev, predhodni stiki z bankami, da se podpirajo načrtovani finančni posli, pridobitev in prodaja manjšinskih deležev v družbah, zadrugah, konzorcijih, institucijah in združenjih ter odobritev pomoči. |
| --- | --- |

(102)

Institucionalne naloge družbe so: pomoč pri pripravi ekonomskih/finančnih programov za projekte prestrukturiranja in razvojne projekte, odobritev garancij za kreditne posle, organizacija financiranja iz skupnih sredstev, predhodni stiki z bankami, da se podpirajo načrtovani finančni posli, pridobitev in prodaja manjšinskih deležev v družbah, zadrugah, konzorcijih, institucijah in združenjih ter odobritev pomoči.

| (103) | Z Zakonsko uredbo št. 1 z dne 9. januarja 1999 (Riordino degli enti e delle società di promozione e istituzione della società Sviluppo Italia S.p.A) je bila Finagra združena v družbo Sviluppo Italia S.p.A. (29). |
| --- | --- |

(103)

Z Zakonsko uredbo št. 1 z dne 9. januarja 1999 (Riordino degli enti e delle società di promozione e istituzione della società Sviluppo Italia S.p.A) je bila Finagra združena v družbo Sviluppo Italia S.p.A. (29).

| (104) | Italijanski organi so dosledno trdili, da posli Finagre niso nikoli vključevali elementov državne pomoči in da je Finagra vedno delovala pod običajnimi pogoji tržnega gospodarstva v smislu Sporočila Komisije o uporabi členov 92 in 93 (zdaj členi 87-89) Pogodbe ES za javna podjetja (30). |
| --- | --- |

(104)

Italijanski organi so dosledno trdili, da posli Finagre niso nikoli vključevali elementov državne pomoči in da je Finagra vedno delovala pod običajnimi pogoji tržnega gospodarstva v smislu Sporočila Komisije o uporabi členov 92 in 93 (zdaj členi 87-89) Pogodbe ES za javna podjetja (30).

| (105) | Kot dokaz, da je Finagra vedno delovala pod običajnimi tržnimi pogoji, so italijanski organi na zahtevo Komisije posredovali podrobnosti vseh dvanajstih poslov (v družbah v smislu člena 5), ki jih je družba odobrila pred 31. decembrom 1998 (31). |
| --- | --- |

(105)

Kot dokaz, da je Finagra vedno delovala pod običajnimi tržnimi pogoji, so italijanski organi na zahtevo Komisije posredovali podrobnosti vseh dvanajstih poslov (v družbah v smislu člena 5), ki jih je družba odobrila pred 31. decembrom 1998 (31).

| (106) | Analiza dejavnosti Finagre je pokazala, da je družba delovala na treh ravneh:






  — | nakup kapitalskih deležev, |
| --- | --- | --- |

(106)

Analiza dejavnosti Finagre je pokazala, da je družba delovala na treh ravneh:

—

nakup kapitalskih deležev,

| — | odobritev posojil, |
| --- | --- |

—

odobritev posojil,

| — | izdaja garancij. |
| --- | --- |

—

izdaja garancij.

| (107) | Italijanski organi so v dopisu z dne 13. oktobra 2000 poudarili, da ni Finagra nikoli izvajala postopkov za reševanje in prestrukturiranje, čeprav je statut družbe predvideval takšne postopke. |
| --- | --- |

(107)

Italijanski organi so v dopisu z dne 13. oktobra 2000 poudarili, da ni Finagra nikoli izvajala postopkov za reševanje in prestrukturiranje, čeprav je statut družbe predvideval takšne postopke.

VI.3.1 (a)   Nakup kapitalskih deležev

| (108) | Stališče Komisije glede nakupa deležev v zasebnih družbah s strani državnih organov je navedeno v Sporočilu Komisije o uporabi členov 92 in 93 Pogodbe EGS za deleže organov oblasti. V skladu s Sporočilom pomeni „javni delež“ neposredni delež centralne, regionalne ali lokalne vlade ali neposredni delež finančnih ustanov ali drugih nacionalnih, regionalnih ali industrijskih agencij, ki se financirajo iz državnih sredstev v smislu člena 87(1) Pogodbe ES, ali nad katerimi imajo centralne, regionalne ali lokalne vlade prevladujoč vpliv. |
| --- | --- |

(108)

Stališče Komisije glede nakupa deležev v zasebnih družbah s strani državnih organov je navedeno v Sporočilu Komisije o uporabi členov 92 in 93 Pogodbe EGS za deleže organov oblasti. V skladu s Sporočilom pomeni „javni delež“ neposredni delež centralne, regionalne ali lokalne vlade ali neposredni delež finančnih ustanov ali drugih nacionalnih, regionalnih ali industrijskih agencij, ki se financirajo iz državnih sredstev v smislu člena 87(1) Pogodbe ES, ali nad katerimi imajo centralne, regionalne ali lokalne vlade prevladujoč vpliv.

| (109) | Italija je prek Ministrstva za kmetijstvo in gozdarsko politiko lastnica okoli 92 % delnic Finagre; v smislu omenjenega sporočila se lahko delež kot tak imenuje „javni“ delež. |
| --- | --- |

(109)

Italija je prek Ministrstva za kmetijstvo in gozdarsko politiko lastnica okoli 92 % delnic Finagre; v smislu omenjenega sporočila se lahko delež kot tak imenuje „javni“ delež.

| (110) | Pogodba uvaja načelo nepristranskosti v zvezi s sistemom lastninskih razmerij (člen 222) ter načelo enakosti med javnimi in zasebnimi podjetji. To pomeni, da se z ukrepi Komisije ne sme kaznovati javnih organov, ki zagotavljajo družbam lastniški kapital, niti jim dajati prednost. Komisija prav tako ne sme izraziti mnenja o tem, za kateri način financiranja – posojilo ali lastniški delež – se odločijo družbe, ne glede na to, ali gre za javna ali zasebna sredstva. V zvezi s tem mora Komisija ugotoviti, ali so bili deleži, ki jih je Finagra kupila v več družbah, delujočih v kmetijskem sektorju, dejansko državna pomoč v skladu s členom 87(1) Pogodbe ES in morajo biti zato ocenjeni na podlagi členov 87-89 Pogodbe ES, ali pa glede na določbe iz navedenega sporočila niso bili del državne pomoči, kot trdijo italijanski organi. |
| --- | --- |

(110)

Pogodba uvaja načelo nepristranskosti v zvezi s sistemom lastninskih razmerij (člen 222) ter načelo enakosti med javnimi in zasebnimi podjetji. To pomeni, da se z ukrepi Komisije ne sme kaznovati javnih organov, ki zagotavljajo družbam lastniški kapital, niti jim dajati prednost. Komisija prav tako ne sme izraziti mnenja o tem, za kateri način financiranja – posojilo ali lastniški delež – se odločijo družbe, ne glede na to, ali gre za javna ali zasebna sredstva. V zvezi s tem mora Komisija ugotoviti, ali so bili deleži, ki jih je Finagra kupila v več družbah, delujočih v kmetijskem sektorju, dejansko državna pomoč v skladu s členom 87(1) Pogodbe ES in morajo biti zato ocenjeni na podlagi členov 87-89 Pogodbe ES, ali pa glede na določbe iz navedenega sporočila niso bili del državne pomoči, kot trdijo italijanski organi.

| (111) | Sporočilo razlikuje štiri vrste položajev, v katerih imajo državni organi priložnost, da pridobijo delež v kapitalu družbe:






  (a) | ustanovitev družbe; |
| --- | --- | --- |

(111)

Sporočilo razlikuje štiri vrste položajev, v katerih imajo državni organi priložnost, da pridobijo delež v kapitalu družbe:

(a)

ustanovitev družbe;

| (b) | delni ali popolni prenos lastništva iz zasebnega v javni sektor; |
| --- | --- |

(b)

delni ali popolni prenos lastništva iz zasebnega v javni sektor;

| (c) | v obstoječem javnem podjetju dotok novega kapitala ali preusmeritev dodatnih sredstev v kapital; |
| --- | --- |

(c)

v obstoječem javnem podjetju dotok novega kapitala ali preusmeritev dodatnih sredstev v kapital;

| (d) | v obstoječi družbi v zasebnem sektorju sodelovanje pri povečanju osnovnega kapitala. |
| --- | --- |

(d)

v obstoječi družbi v zasebnem sektorju sodelovanje pri povečanju osnovnega kapitala.

| (112) | Jasen delni ali celoten nakup deleža v kapitalu obstoječe družbe brez dotoka novega kapitala ne pomeni pomoči za družbo. |
| --- | --- |

(112)

Jasen delni ali celoten nakup deleža v kapitalu obstoječe družbe brez dotoka novega kapitala ne pomeni pomoči za družbo.

| (113) | Glede na informacije, ki so jih navedli italijanski organi, so bili ukrepi Finagre v obstoječih družbah v zasebnem sektorju v obliki povečanja osnovnega kapitala zadevne družbe, zato se ne more takoj izključiti, da so bili del državne pomoči v skladu s členom 87(1) Pogodbe ES. |
| --- | --- |

(113)

Glede na informacije, ki so jih navedli italijanski organi, so bili ukrepi Finagre v obstoječih družbah v zasebnem sektorju v obliki povečanja osnovnega kapitala zadevne družbe, zato se ne more takoj izključiti, da so bili del državne pomoči v skladu s členom 87(1) Pogodbe ES.

| (114) | Dotok novega kapitala v podjetje v zasebni lasti se ne more šteti kot del državne pomoči, kadar prispevajo kapital državni organi v okoliščinah, sprejemljivih za zasebnega vlagatelja, ki deluje pod običajnimi tržnimi pogoji. Vendar državna pomoč obstaja, kadar se načelo „zasebnega vlagatelja“ ne spoštuje in se dotok novega kapitala prispeva v okoliščinah, nesprejemljivih za zasebnega vlagatelja, ki deluje pod običajnimi pogoji tržnega gospodarstva (32). Točka 3.2 Sporočila navaja šest položajev, v katerih se lahko to zgodi. |
| --- | --- |

(114)

Dotok novega kapitala v podjetje v zasebni lasti se ne more šteti kot del državne pomoči, kadar prispevajo kapital državni organi v okoliščinah, sprejemljivih za zasebnega vlagatelja, ki deluje pod običajnimi tržnimi pogoji. Vendar državna pomoč obstaja, kadar se načelo „zasebnega vlagatelja“ ne spoštuje in se dotok novega kapitala prispeva v okoliščinah, nesprejemljivih za zasebnega vlagatelja, ki deluje pod običajnimi pogoji tržnega gospodarstva (32). Točka 3.2 Sporočila navaja šest položajev, v katerih se lahko to zgodi.

| (115) | Italijanski organi so v dopisu z dne 13. oktobra 2000 navedli, da so bili deleži vedno kupljeni začasno za obdobje, ki ni daljše od petih let. Na podlagi predhodne analize spadajo deleži zato na področje uporabe točke 3.3(iii) Sporočila, kadar je navedeno, da državna pomoč obstaja, če gre za kratkoročni delež, ki ima vnaprej določeno veljavnost in prodajno ceno, tako da je dobiček za ponudnika kapitala znatno manjši, kot bi lahko pričakoval od naložbe na kapitalskem trgu za podobno obdobje. Vendar so informacije, ki so jih navedli italijanski organi, dokazale, da je podobnost z možnostjo iz točke 3.3(iii) glede obstoja državne pomoči omejena na ta dejavnik. Časovno omejen nakup dejansko ni bil nikoli predviden v nobenem pravnem dokumentu, o njem pa je presodil upravni odbor, v katerem je bilo tudi drugih 13 članov. Kot je navedeno v nadaljevanju (glej točko 120), je lahko Finagra kupila delnice zadrug, ker je bila financerka, zaradi česar je imela večje koristi kot običajni vlagatelji. Obveznost vsakega financerja je bila, da hrani delnice minimalen čas, vendar po preteku tega časa prodaja ni bila nujna. Kot je navedeno v tem dokumentu, je bila Finagra ena od več financerk (vključno z bankami), za katero so veljala enaka pravila/zahteve kot za vsakega drugega zasebnega vlagatelja. V primeru drugih družb je povprečna doba lastništva deležev Finagre trajala 3–3,5 leta, prodaja pa se je izvedla po tržni vrednosti. Italijanski organi so večkrat ponovili, da prodajna cena delnic ni bila nikoli določena vnaprej, ampak je bila določena po tržni stopnji. Zanikali so obstoj kakršnega koli dokaza (pravni dokument, pisni ali ustni dogovor ali impliciten sporazum kakršne koli vrste), ki bi kazal na vnaprejšnjo določitev začetne prodajne cene deleža, določene na podlagi tržne vrednosti v trenutku prodaje (glej dopis z dne 27. februarja 2003). |
| --- | --- |

(115)

Italijanski organi so v dopisu z dne 13. oktobra 2000 navedli, da so bili deleži vedno kupljeni začasno za obdobje, ki ni daljše od petih let. Na podlagi predhodne analize spadajo deleži zato na področje uporabe točke 3.3(iii) Sporočila, kadar je navedeno, da državna pomoč obstaja, če gre za kratkoročni delež, ki ima vnaprej določeno veljavnost in prodajno ceno, tako da je dobiček za ponudnika kapitala znatno manjši, kot bi lahko pričakoval od naložbe na kapitalskem trgu za podobno obdobje. Vendar so informacije, ki so jih navedli italijanski organi, dokazale, da je podobnost z možnostjo iz točke 3.3(iii) glede obstoja državne pomoči omejena na ta dejavnik. Časovno omejen nakup dejansko ni bil nikoli predviden v nobenem pravnem dokumentu, o njem pa je presodil upravni odbor, v katerem je bilo tudi drugih 13 članov. Kot je navedeno v nadaljevanju (glej točko 120), je lahko Finagra kupila delnice zadrug, ker je bila financerka, zaradi česar je imela večje koristi kot običajni vlagatelji. Obveznost vsakega financerja je bila, da hrani delnice minimalen čas, vendar po preteku tega časa prodaja ni bila nujna. Kot je navedeno v tem dokumentu, je bila Finagra ena od več financerk (vključno z bankami), za katero so veljala enaka pravila/zahteve kot za vsakega drugega zasebnega vlagatelja. V primeru drugih družb je povprečna doba lastništva deležev Finagre trajala 3–3,5 leta, prodaja pa se je izvedla po tržni vrednosti. Italijanski organi so večkrat ponovili, da prodajna cena delnic ni bila nikoli določena vnaprej, ampak je bila določena po tržni stopnji. Zanikali so obstoj kakršnega koli dokaza (pravni dokument, pisni ali ustni dogovor ali impliciten sporazum kakršne koli vrste), ki bi kazal na vnaprejšnjo določitev začetne prodajne cene deleža, določene na podlagi tržne vrednosti v trenutku prodaje (glej dopis z dne 27. februarja 2003).

| (116) | Po navedbah italijanskih organov je dokaz za to dejstvo, da je imela Finagra vedno dobiček pri prodaji delnic, razen v enem primeru. Edina izjema je bil nakup delnic ene od zadrug (ARA), ki je šla prostovoljno v stečaj z izgubo 500 milijonov ITL (okoli 250 000 EUR). Izgube zaradi enega nakupa delnic samo po sebi ni mogoče šteti kot znak, da Finagra ni delovala kot kateri koli drug zasebni vlagatelj, kadar je bila odločitev o nakupu delnic družbe preudarna in je temeljila na donosnih finančnih in gospodarskih načrtih ter ko so bila uporabljena vsa sredstva za povrnitev vloženega denarja. V tem posebnem primeru je bila zadruga v času odločitve o nakupu v postopku prestrukturiranja in posodobitve za izboljšanje proizvodnje ter racionalizacijo industrijskih postopkov. Zadruga je imela veliko možnosti za rast, ker je bila pomemben člen za gospodarstvo na območju, na katerem je delovala. Njeni prihodki so se med letoma 1990 in 1994 stalno povečevali, izboljšala pa se je tudi njena gospodarska učinkovitost. Kljub temu je imela zadruga zaradi visokih stroškov posodobitve in nižjih cen mesa težave. Zato je šla leta 1996 v stečaj. Zadruga, ki je bila tudi del integriranega projekta, financiranega v skladu z Zakonom št. 252/92, je končala del projekta, za katerega je bila odgovorna. Po stečaju je bil državi povrnjen celoten znesek, dodeljen za financirane naložbe. Vendar so bile delnice, ki jih je imela Finagra, s stečajem družbe izgubljene kljub vsem začetim postopkom izterjave. V dopisu z dne 24. novembra 2004 so italijanski organi pojasnili, da je bila predložena garancija za skupaj 125 milijonov ITL, ostalih 375 milijonov ITL pa je bil zato kredit v korist Finagre. Postopek izterjave v tem trenutku še čaka na obravnavo, Finagri pa bo povrnjeno (v skladu z običajnimi postopki izterjave) vsaj 40 % neporavnanega kredita. |
| --- | --- |

(116)

Po navedbah italijanskih organov je dokaz za to dejstvo, da je imela Finagra vedno dobiček pri prodaji delnic, razen v enem primeru. Edina izjema je bil nakup delnic ene od zadrug (ARA), ki je šla prostovoljno v stečaj z izgubo 500 milijonov ITL (okoli 250 000 EUR). Izgube zaradi enega nakupa delnic samo po sebi ni mogoče šteti kot znak, da Finagra ni delovala kot kateri koli drug zasebni vlagatelj, kadar je bila odločitev o nakupu delnic družbe preudarna in je temeljila na donosnih finančnih in gospodarskih načrtih ter ko so bila uporabljena vsa sredstva za povrnitev vloženega denarja. V tem posebnem primeru je bila zadruga v času odločitve o nakupu v postopku prestrukturiranja in posodobitve za izboljšanje proizvodnje ter racionalizacijo industrijskih postopkov. Zadruga je imela veliko možnosti za rast, ker je bila pomemben člen za gospodarstvo na območju, na katerem je delovala. Njeni prihodki so se med letoma 1990 in 1994 stalno povečevali, izboljšala pa se je tudi njena gospodarska učinkovitost. Kljub temu je imela zadruga zaradi visokih stroškov posodobitve in nižjih cen mesa težave. Zato je šla leta 1996 v stečaj. Zadruga, ki je bila tudi del integriranega projekta, financiranega v skladu z Zakonom št. 252/92, je končala del projekta, za katerega je bila odgovorna. Po stečaju je bil državi povrnjen celoten znesek, dodeljen za financirane naložbe. Vendar so bile delnice, ki jih je imela Finagra, s stečajem družbe izgubljene kljub vsem začetim postopkom izterjave. V dopisu z dne 24. novembra 2004 so italijanski organi pojasnili, da je bila predložena garancija za skupaj 125 milijonov ITL, ostalih 375 milijonov ITL pa je bil zato kredit v korist Finagre. Postopek izterjave v tem trenutku še čaka na obravnavo, Finagri pa bo povrnjeno (v skladu z običajnimi postopki izterjave) vsaj 40 % neporavnanega kredita.

| (117) | Ob upoštevanju navedenih ugotovitev se sam kratkoročni delež Finagre ne more šteti za državno pomoč v smislu člena 87(1). |
| --- | --- |

(117)

Ob upoštevanju navedenih ugotovitev se sam kratkoročni delež Finagre ne more šteti za državno pomoč v smislu člena 87(1).

| (118) | Upoštevati je treba druge dejavnike lastništva delnic. V dopisu z dne 12. julija 2001 so italijanski organi predložili poglobljeno študijo kot dokaz, da so bili njihovi ukrepi v obliki pridobitve deleža izvedeni v skladu s tržnimi načeli, po temeljiti oceni finančnega položaja družbe, zlasti strukture in obsega njenega dolga. Kadar finančni položaj družbe ni omogočal običajnega dobička iz vloženega kapitala v razumnem času, ni bilo nobenih naložb. Kot so jasno navedli italijanski organi, so ukrepi Finagre v vseh zadevnih primerih temeljili na poglobljeni analizi finančnega položaja družbe (analiza finančnih izkazov v času delovanja), ki se je ukvarjala z možnostjo običajnega dobička iz naložb. Finančni položaj družbe je bil vedno dober. Merila za oceno finančne sposobnosti družbe pred nakupom delnic so bila:






  — | položaj družbe na trgu (geografski kontekst, stopnja diverzifikacije, odstotek prodaje na globalnem in lokalnem trgu), |
| --- | --- | --- |

(118)

Upoštevati je treba druge dejavnike lastništva delnic. V dopisu z dne 12. julija 2001 so italijanski organi predložili poglobljeno študijo kot dokaz, da so bili njihovi ukrepi v obliki pridobitve deleža izvedeni v skladu s tržnimi načeli, po temeljiti oceni finančnega položaja družbe, zlasti strukture in obsega njenega dolga. Kadar finančni položaj družbe ni omogočal običajnega dobička iz vloženega kapitala v razumnem času, ni bilo nobenih naložb. Kot so jasno navedli italijanski organi, so ukrepi Finagre v vseh zadevnih primerih temeljili na poglobljeni analizi finančnega položaja družbe (analiza finančnih izkazov v času delovanja), ki se je ukvarjala z možnostjo običajnega dobička iz naložb. Finančni položaj družbe je bil vedno dober. Merila za oceno finančne sposobnosti družbe pred nakupom delnic so bila:

—

položaj družbe na trgu (geografski kontekst, stopnja diverzifikacije, odstotek prodaje na globalnem in lokalnem trgu),

| — | trend dobička/prihodka družbe in kritična analiza razlogov za takšen dobiček, |
| --- | --- |

—

trend dobička/prihodka družbe in kritična analiza razlogov za takšen dobiček,

| — | bruto dobiček iz poslovanja, marginalni dobiček in neto sredstva, |
| --- | --- |

—

bruto dobiček iz poslovanja, marginalni dobiček in neto sredstva,

| — | učinkovitost finančnega upravljanja pri uporabi skupnih sredstev. |
| --- | --- |

—

učinkovitost finančnega upravljanja pri uporabi skupnih sredstev.

Ta merila so bila natančno opredeljena in določena v poslovniku Finagre.

Italijanski organi so predložili natančne podatke o nakupu delnic petih družb/zadrug in tako natančneje opredelili položaj družb v zvezi z vsakim izmed navedenih parametrov (glej dopisa z dne 5. februarja 2001 in 26. novembra 2004).

| (119) | Lastništvo delnic Finagre v družbi običajno nikoli ni preseglo 30 % neto vrednosti pridobljene družbe in 10 % kapitala, ki ga je imela Finagra ob sprejetju odločitve o nakupu delnic, kot prikazuje spodnja tabela:
  Tabela 4
  Delnice Finagre v primerjavi s celotno neto vrednostjo družb (33)









  Družba | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| MCLC | Neto vrednost (ITL) | Finagra (ITL) | % |
| 1994 | 28 412 481 648 | 1 240 200 000 | 4,36 |
| 1995 | 28 458 138 741 | 2 479 800 000 | 8,71 |
| 1996 | 30 546 834 954 | 2 479 800 000 | 8,12 |
| 1997 | 32 191 589 226 | 2 479 800 000 | 7,70 |
| 1998 | 33 957 143 898 | 2 479 800 000 | 7,30 |
| 1999 | 32 090 948 834 | 1 239 600 000 | 3,86 |
| 2000 | 34 682 267 274 | 1 239 600 000 | 3,57 |
| Unicarni | Neto vrednost (ITL) | Finagra (ITL) | % |
| 1994 | 12 669 243 845 | 2 000 000 000 | 15,79 |
| 1995 | 13 416 526 526 | 2 000 000 000 | 14,91 |
| 1996 | 14 558 518 843 | 2 060 000 000 | 14,15 |
| 1997 | 51 844 215 895 | 1 060 000 000 | 2,04 |
| 1998 | 51 918 316 470 | 1 075 000 000 | 2,07 |
| 1999 | 57 568 500 113 | 765 899 344 | 1,33 |
| 2000 | 60 804 913 354 | 795 580 426 | 1,31 |
| 2001 | 63 879 483 570 | 778 153 996 | 1,22 |
| 2002 | 64 931 137 640 | 799 164 462 | 1,23 |
| Ultrocchi | Neto vrednost (ITL) | Finagra (ITL) | % |
| 1995 | 46 033 965 272 | 1 805 200 000 | 3,92 |
| 1996 | 46 202 537 881 | 1 805 200 000 | 3,91 |
| 1997 | 46 376 056 268 | 1 805 200 000 | 3,89 |
| Guardamiglio | Neto vrednost (ITL) | Finagra (ITL) | % |
| 1995 | 9 807 056 542 | 0 | 0,00 |
| 1996 | 17 688 327 264 | 3 000 000 000 | 16,96 |
| 1997 | 17 457 904 625 | 3 000 000 000 | 17,18 |
| 1998 | 17 703 648 203 | 3 000 000 000 | 16,95 |

(119)

Lastništvo delnic Finagre v družbi običajno nikoli ni preseglo 30 % neto vrednosti pridobljene družbe in 10 % kapitala, ki ga je imela Finagra ob sprejetju odločitve o nakupu delnic, kot prikazuje spodnja tabela:

Tabela 4

Delnice Finagre v primerjavi s celotno neto vrednostjo družb (33)

Družba

MCLC

Neto vrednost (ITL)

Finagra (ITL)

%

1994

28 412 481 648

1 240 200 000

4,36

1995

28 458 138 741

2 479 800 000

8,71

1996

30 546 834 954

2 479 800 000

8,12

1997

32 191 589 226

2 479 800 000

7,70

1998

33 957 143 898

2 479 800 000

7,30

1999

32 090 948 834

1 239 600 000

3,86

2000

34 682 267 274

1 239 600 000

3,57

Unicarni

Neto vrednost (ITL)

Finagra (ITL)

%

1994

12 669 243 845

2 000 000 000

15,79

1995

13 416 526 526

2 000 000 000

14,91

1996

14 558 518 843

2 060 000 000

14,15

1997

51 844 215 895

1 060 000 000

2,04

1998

51 918 316 470

1 075 000 000

2,07

1999

57 568 500 113

765 899 344

1,33

2000

60 804 913 354

795 580 426

1,31

2001

63 879 483 570

778 153 996

1,22

2002

64 931 137 640

799 164 462

1,23

Ultrocchi

Neto vrednost (ITL)

Finagra (ITL)

%

1995

46 033 965 272

1 805 200 000

3,92

1996

46 202 537 881

1 805 200 000

3,91

1997

46 376 056 268

1 805 200 000

3,89

Guardamiglio

Neto vrednost (ITL)

Finagra (ITL)

%

1995

9 807 056 542

0

0,00

1996

17 688 327 264

3 000 000 000

16,96

1997

17 457 904 625

3 000 000 000

17,18

1998

17 703 648 203

3 000 000 000

16,95

| (120) | Družbe so bile vedno običajno naložbeno perspektivne in so se vedno zadostno samofinancirale. Finagra je v izvedenih postopkih opredelila merila za prenos izvedenih naložb in v skladu z načeli iz navedenega sporočila pridobila garancije sodelujočih strani. Iz statuta Finagre je razvidno, da je imel odbor pet članov, ki so predstavljali tudi male delničarje (banke, kreditne ustanove in podjetja v zasebni lasti). Vse odločitve odbora so bile sprejete z večino in popolnoma neodvisno od vlade. Te odločitve niso bile predmet nobene ratifikacije ali nadzora javne uprave. Vse ukrepe je neodvisno ocenil upravni odbor, ki je svoje dejavnosti izvajal v skladu s pravili vseh komercialnih bank (Zakonska uredba št. 385/93). Odbor je izvajal finančne in kreditne dejavnosti Finagre popolnoma neodvisno od države in svoje odločitve utemeljil na treh elementih: tveganju, pričakovanem dobičku in finančni sposobnosti družbe. Ti postopki so določeni v poslovniku Finagre. |
| --- | --- |

(120)

Družbe so bile vedno običajno naložbeno perspektivne in so se vedno zadostno samofinancirale. Finagra je v izvedenih postopkih opredelila merila za prenos izvedenih naložb in v skladu z načeli iz navedenega sporočila pridobila garancije sodelujočih strani. Iz statuta Finagre je razvidno, da je imel odbor pet članov, ki so predstavljali tudi male delničarje (banke, kreditne ustanove in podjetja v zasebni lasti). Vse odločitve odbora so bile sprejete z večino in popolnoma neodvisno od vlade. Te odločitve niso bile predmet nobene ratifikacije ali nadzora javne uprave. Vse ukrepe je neodvisno ocenil upravni odbor, ki je svoje dejavnosti izvajal v skladu s pravili vseh komercialnih bank (Zakonska uredba št. 385/93). Odbor je izvajal finančne in kreditne dejavnosti Finagre popolnoma neodvisno od države in svoje odločitve utemeljil na treh elementih: tveganju, pričakovanem dobičku in finančni sposobnosti družbe. Ti postopki so določeni v poslovniku Finagre.

| (121) | Poleg tega je Finagra sodelovala kot financerka, kadar je lastniški delež zadeval zadrugo. To pomeni, da je imela v skladu z italijansko zakonodajo poseben položaj v primerjavi z običajnimi člani zadrug, in sicer:






  — | prejemala je večji dobiček kot običajni člani (v povprečju za 2 % večji), |
| --- | --- | --- |

(121)

Poleg tega je Finagra sodelovala kot financerka, kadar je lastniški delež zadeval zadrugo. To pomeni, da je imela v skladu z italijansko zakonodajo poseben položaj v primerjavi z običajnimi člani zadrug, in sicer:

—

prejemala je večji dobiček kot običajni člani (v povprečju za 2 % večji),

| — | v upravni odbor in odbor zakonitih revizorjev je lahko imenovala po enega člana, |
| --- | --- |

—

v upravni odbor in odbor zakonitih revizorjev je lahko imenovala po enega člana,

| — | za udeležbo zadruge kot financerke je Finagra predložila garancije za 50 % vloženega kapitala, ki so bile jamstvo. Drugi člani niso zahtevali te garancije, zato je bila dodatno jamstvo, pogojeno z udeležbo Finagre. |
| --- | --- |

—

za udeležbo zadruge kot financerke je Finagra predložila garancije za 50 % vloženega kapitala, ki so bile jamstvo. Drugi člani niso zahtevali te garancije, zato je bila dodatno jamstvo, pogojeno z udeležbo Finagre.

| (122) | Ob nakupu delnic zadrug je Finagra kot financerka delovala kot vsak drug zasebni član, večinoma banke in kreditne ustanove, ter pod enakimi pogoji. Italijanski organi so to dokazali s seznamom vseh kreditnih ustanov in zasebnikov/podjetij v zasebni lasti, ki so kot financerji sodelovali v zadrugah, v katerih je imela delnice tudi Finagra (34) (glej tabelo 5 v točki 136). Predložili so tudi dokumentacijo v zvezi z ukrepi banke v eni od teh zadrug, tj. MCLC, ki je bila dokaz, da je Finagra delovala pod enakimi pogoji kot vsak drug zasebni financer, pri čemer je bila edina razlika, da je Finagra zahtevala večje garancije, preden se je odločila, da bo zadrugo financirala kot financerka. Poleg tega so predložili odločitve v zvezi z izdajanjem delnic za financerje zadruge Unicarni in zahteve (ter sprejetje) več zasebnih kreditnih ustanov, ki so želele postati financerji. |
| --- | --- |

(122)

Ob nakupu delnic zadrug je Finagra kot financerka delovala kot vsak drug zasebni član, večinoma banke in kreditne ustanove, ter pod enakimi pogoji. Italijanski organi so to dokazali s seznamom vseh kreditnih ustanov in zasebnikov/podjetij v zasebni lasti, ki so kot financerji sodelovali v zadrugah, v katerih je imela delnice tudi Finagra (34) (glej tabelo 5 v točki 136). Predložili so tudi dokumentacijo v zvezi z ukrepi banke v eni od teh zadrug, tj. MCLC, ki je bila dokaz, da je Finagra delovala pod enakimi pogoji kot vsak drug zasebni financer, pri čemer je bila edina razlika, da je Finagra zahtevala večje garancije, preden se je odločila, da bo zadrugo financirala kot financerka. Poleg tega so predložili odločitve v zvezi z izdajanjem delnic za financerje zadruge Unicarni in zahteve (ter sprejetje) več zasebnih kreditnih ustanov, ki so želele postati financerji.

| (123) | Dodatna garancija, ki jo je zahtevala Finagra, je vključevala jamstvo za 50 % delnic v korist Finagre. V primeru zadruge MCLC je imelo jamstvo v državnih obveznicah vrednost 1 240 milijonov ITL (vseh delnic Finagre z vrednostjo 2 479,8 milijona ITL), medtem ko je imelo v primeru zadruge Unicarni vrednost 1 674 milijonov ITL (vseh delnic Finagre s skupno vrednostjo 2 825,9 milijona ITL). Italijanski organi so poudarili, da takšne dodatne garancije (ki so znatne glede na delnice družbe, ki jih ima Finagra) ni zahteval noben drug zasebni financer in da je to po njihovem mnenju dodaten dokaz, da je Finagra uporabljala enaka (in celo strožja) merila kot zasebni vlagatelji. |
| --- | --- |

(123)

Dodatna garancija, ki jo je zahtevala Finagra, je vključevala jamstvo za 50 % delnic v korist Finagre. V primeru zadruge MCLC je imelo jamstvo v državnih obveznicah vrednost 1 240 milijonov ITL (vseh delnic Finagre z vrednostjo 2 479,8 milijona ITL), medtem ko je imelo v primeru zadruge Unicarni vrednost 1 674 milijonov ITL (vseh delnic Finagre s skupno vrednostjo 2 825,9 milijona ITL). Italijanski organi so poudarili, da takšne dodatne garancije (ki so znatne glede na delnice družbe, ki jih ima Finagra) ni zahteval noben drug zasebni financer in da je to po njihovem mnenju dodaten dokaz, da je Finagra uporabljala enaka (in celo strožja) merila kot zasebni vlagatelji.

| (124) | Prav tako so italijanski organi kot dodatni dejavnik navedli, da je bilanca stanja Finagre vedno kazala dobiček iz kapitala. |
| --- | --- |

(124)

Prav tako so italijanski organi kot dodatni dejavnik navedli, da je bilanca stanja Finagre vedno kazala dobiček iz kapitala.

| (125) | Ob upoštevanju navedenih dejstev Komisija zaključuje, da je Finagra pri nakupu delnic delovala kot vsako drugo podjetje v zasebni lasti in v skladu s tržnimi pogoji. Zato v takšen nakup delnic ni bil vključen noben element državne pomoči v smislu člena 87(1) Pogodbe. |
| --- | --- |

(125)

Ob upoštevanju navedenih dejstev Komisija zaključuje, da je Finagra pri nakupu delnic delovala kot vsako drugo podjetje v zasebni lasti in v skladu s tržnimi pogoji. Zato v takšen nakup delnic ni bil vključen noben element državne pomoči v smislu člena 87(1) Pogodbe.

VI.3 1 (b)   Odobritev posojil

| (126) | Kot je navedeno v točki 106, so postopki Finagre vključevali tudi odobritev posojil družbam, ki delujejo v kmetijskem sektorju. Glede na informacije, ki so jih predložili italijanski organi, je Finagra odobrila posojila v skupni vrednosti 17 800 milijonov ITL. |
| --- | --- |

(126)

Kot je navedeno v točki 106, so postopki Finagre vključevali tudi odobritev posojil družbam, ki delujejo v kmetijskem sektorju. Glede na informacije, ki so jih predložili italijanski organi, je Finagra odobrila posojila v skupni vrednosti 17 800 milijonov ITL.

| (127) | V dopisu z dne 13. oktobra 2000 so italijanski organi navedli, da so bila posojila vedno odobrena pod tržnimi pogoji, z uporabo obrestne mere, ki je odražala tveganje, povezano z odobrenim posojilom, in ni bila nikoli nižja od obrestne mere, ki je veljala ob odobritvi posojil. |
| --- | --- |

(127)

V dopisu z dne 13. oktobra 2000 so italijanski organi navedli, da so bila posojila vedno odobrena pod tržnimi pogoji, z uporabo obrestne mere, ki je odražala tveganje, povezano z odobrenim posojilom, in ni bila nikoli nižja od obrestne mere, ki je veljala ob odobritvi posojil.

| (128) | Posojila so bila odobrena z obrestno mero, ki ustreza obrestni meri državnih obveznic za postopke, ki trajajo več kot 18 mesecev, minus 5 točk. Vendar je določena najnižja obrestna mera, ki jo je treba plačati, 3 %. Obrestna mera za državne obveznice se na splošno šteje kot merilo za ugotavljanje gospodarske uspešnosti finančnih naložb. Naložba je uspešna, če je predviden donos enak vsaj donosu, ki se lahko doseže z enako količino denarja, naloženo v državne obveznice. Vendar kaže zmanjšanje za 5 točk v primerjavi z obrestno mero za državne obveznice, da bi lahko Finagra pri odobritvi posojil sprejela obrestne mere, ki so nižje od tržnih obrestnih mer. |
| --- | --- |

(128)

Posojila so bila odobrena z obrestno mero, ki ustreza obrestni meri državnih obveznic za postopke, ki trajajo več kot 18 mesecev, minus 5 točk. Vendar je določena najnižja obrestna mera, ki jo je treba plačati, 3 %. Obrestna mera za državne obveznice se na splošno šteje kot merilo za ugotavljanje gospodarske uspešnosti finančnih naložb. Naložba je uspešna, če je predviden donos enak vsaj donosu, ki se lahko doseže z enako količino denarja, naloženo v državne obveznice. Vendar kaže zmanjšanje za 5 točk v primerjavi z obrestno mero za državne obveznice, da bi lahko Finagra pri odobritvi posojil sprejela obrestne mere, ki so nižje od tržnih obrestnih mer.

| (129) | V zvezi s tem so italijanski organi poudarili, da so bile družbe, ki so jim odobrili posojila, izbrane zelo previdno, da bi čim bolj zmanjšali tveganje plačilne nesposobnosti. Pri odobritvi posojil je Finagra dejansko delovala pod tržnimi pogoji in kot vsaka druga finančna ustanova, ki sprejema odločitve, ali navedenim upravičencem odobriti posojilo. Posojila so bila odobrena na podlagi naložb, ki so jih predložili prosilci, pri čemer so pogodbe vedno zagotavljale odobritev posojil in določale pogoje odplačevanja v skladu z zavezami družbami, ki so zaprosila za posojilo. Pogodbe so vedno določale, da je treba posojilo vrniti v 48 mesecih ali takoj, če se krši pogodba ali prihaja do zamud pri odplačevanju. Posojila so bila vedno odobrena za podporo gospodarsko uspešnih projektov in združitev različnih družb pri upravljanju projektov, ki temeljijo na jasnih industrijskih načrtih z uresničljivimi razvojnimi možnostmi. Zmožnost odplačevanja je Finagra ocenila na podlagi razpoložljivih dokumentov (finančni računi, naložbeni projekti, triletni načrti), potem pa je izvedla še natančno analizo, ki ustreza preiskavi kreditnih ustanov za isti namen. Poleg tega so vse zadevne družbe redno odplačevale zapadle obroke v skladu z določenimi roki, kar po navedbah italijanskih organov dokazuje, da so bile družbe izbrane na podlagi izključno gospodarskih meril, zato da bi se zmanjšalo tveganje plačilne nesposobnosti. |
| --- | --- |

(129)

V zvezi s tem so italijanski organi poudarili, da so bile družbe, ki so jim odobrili posojila, izbrane zelo previdno, da bi čim bolj zmanjšali tveganje plačilne nesposobnosti. Pri odobritvi posojil je Finagra dejansko delovala pod tržnimi pogoji in kot vsaka druga finančna ustanova, ki sprejema odločitve, ali navedenim upravičencem odobriti posojilo. Posojila so bila odobrena na podlagi naložb, ki so jih predložili prosilci, pri čemer so pogodbe vedno zagotavljale odobritev posojil in določale pogoje odplačevanja v skladu z zavezami družbami, ki so zaprosila za posojilo. Pogodbe so vedno določale, da je treba posojilo vrniti v 48 mesecih ali takoj, če se krši pogodba ali prihaja do zamud pri odplačevanju. Posojila so bila vedno odobrena za podporo gospodarsko uspešnih projektov in združitev različnih družb pri upravljanju projektov, ki temeljijo na jasnih industrijskih načrtih z uresničljivimi razvojnimi možnostmi. Zmožnost odplačevanja je Finagra ocenila na podlagi razpoložljivih dokumentov (finančni računi, naložbeni projekti, triletni načrti), potem pa je izvedla še natančno analizo, ki ustreza preiskavi kreditnih ustanov za isti namen. Poleg tega so vse zadevne družbe redno odplačevale zapadle obroke v skladu z določenimi roki, kar po navedbah italijanskih organov dokazuje, da so bile družbe izbrane na podlagi izključno gospodarskih meril, zato da bi se zmanjšalo tveganje plačilne nesposobnosti.

| (130) | Najnižja obrestna mera, ki jo je določila Finagra, je bila do maja 1999 3 %, medtem ko je bila pozneje 2 % (do junija 2000, ko se je Finagra združila s Sviluppo Italia). Očitno je, da je obrestna mera nižja od referenčnih obrestnih mer Komisije, veljavnih v zadevnem obdobju. |
| --- | --- |

(130)

Najnižja obrestna mera, ki jo je določila Finagra, je bila do maja 1999 3 %, medtem ko je bila pozneje 2 % (do junija 2000, ko se je Finagra združila s Sviluppo Italia). Očitno je, da je obrestna mera nižja od referenčnih obrestnih mer Komisije, veljavnih v zadevnem obdobju.

| (131) | Vendar je mogoče razlikovati med zadrugami in podjetji v zasebni lasti, ki prejemajo posojila. Le dve zadrugi sta prejeli posojilo od Finagre (MCLC in Unicarni) v skupni vrednosti 8,3 milijarde ITL. |
| --- | --- |

(131)

Vendar je mogoče razlikovati med zadrugami in podjetji v zasebni lasti, ki prejemajo posojila. Le dve zadrugi sta prejeli posojilo od Finagre (MCLC in Unicarni) v skupni vrednosti 8,3 milijarde ITL.

| (132) | Finagra je zadrugam odobrila posojila pod pogoji, določenimi za financerje, ki so posebna vrsta članov zadrug, izrecno določena v Zakonu št. 59/92 (glej obrazložitev iz točke 120 zgoraj). Odločitev o odobritvi posojil je Finagra sprejela na podlagi dobička od posojil, ki temelji na obrestnih merah iz statuta zadrug. Te odločitve je sprejel upravni odbor Finagre, ki predstavlja vse financerje in druge člane (vključno z različnimi bankami, kreditnimi ustanovami in zasebnimi vlagatelji, kot je razloženo že zgoraj). |
| --- | --- |

(132)

Finagra je zadrugam odobrila posojila pod pogoji, določenimi za financerje, ki so posebna vrsta članov zadrug, izrecno določena v Zakonu št. 59/92 (glej obrazložitev iz točke 120 zgoraj). Odločitev o odobritvi posojil je Finagra sprejela na podlagi dobička od posojil, ki temelji na obrestnih merah iz statuta zadrug. Te odločitve je sprejel upravni odbor Finagre, ki predstavlja vse financerje in druge člane (vključno z različnimi bankami, kreditnimi ustanovami in zasebnimi vlagatelji, kot je razloženo že zgoraj).

| (133) | Veljavne obrestne mere so bile prav tako del pričakovanega dobička iz kapitalskih naložb, pri čemer je imela Finagra kot financerka večji dobiček kot običajni člani in je bila zato povezana s celostno naložbeno strategijo Finagre. Finagra je lahko neposredno nadzorovala upravljanje družb, ki so dobila posojila (35), in dosegla višje stopnje dobička, hkrati pa je lahko tudi zmanjšala stroške upravljanja, ker so bile velike banke in kreditne ustanove njeni partnerji. Italijanski organi so navedli, da so drugi zasebni financerji pri posojanju denarja zadrugam, katerih člani so bili tudi sami, uporabljali enake obrestne mere, ker so te obrestne mere določene v pravilih za zbiranje posojil članov, ki so jih odobrile zadruge. |
| --- | --- |

(133)

Veljavne obrestne mere so bile prav tako del pričakovanega dobička iz kapitalskih naložb, pri čemer je imela Finagra kot financerka večji dobiček kot običajni člani in je bila zato povezana s celostno naložbeno strategijo Finagre. Finagra je lahko neposredno nadzorovala upravljanje družb, ki so dobila posojila (35), in dosegla višje stopnje dobička, hkrati pa je lahko tudi zmanjšala stroške upravljanja, ker so bile velike banke in kreditne ustanove njeni partnerji. Italijanski organi so navedli, da so drugi zasebni financerji pri posojanju denarja zadrugam, katerih člani so bili tudi sami, uporabljali enake obrestne mere, ker so te obrestne mere določene v pravilih za zbiranje posojil članov, ki so jih odobrile zadruge.

| (134) | Po navedbah italijanskih organov je treba zato obrestne mere za posojila, ki jih je uporabljala Finagra, oceniti na podlagi drugih pogojev, povezanih z zagotavljanjem teh posojil, tj.






  — | povezanosti statusa financerjev zadrug in statusa posojilodajalcev, |
| --- | --- | --- |

(134)

Po navedbah italijanskih organov je treba zato obrestne mere za posojila, ki jih je uporabljala Finagra, oceniti na podlagi drugih pogojev, povezanih z zagotavljanjem teh posojil, tj.

—

povezanosti statusa financerjev zadrug in statusa posojilodajalcev,

| — | dejstva, da so bile uporabljene obrestne mere za posojila enake za vse člane, ki izdajajo subvencije, |
| --- | --- |

—

dejstva, da so bile uporabljene obrestne mere za posojila enake za vse člane, ki izdajajo subvencije,

| — | neposredne udeležbe Finagre pri upravljanju zadrug, ki prejemajo posojila, v njihovih odborih, |
| --- | --- |

—

neposredne udeležbe Finagre pri upravljanju zadrug, ki prejemajo posojila, v njihovih odborih,

| — | dobička iz kapitala, ki je za 2 % višji od dobička katerega koli drugega običajnega člana zadrug, |
| --- | --- |

—

dobička iz kapitala, ki je za 2 % višji od dobička katerega koli drugega običajnega člana zadrug,

| — | dejstva, da je Finagra posojila odobrila le zadrugam, ki so predložile zadostne garancije za odplačevanje, z uporabo strožjih pravil za zagotavljanje posojil, |
| --- | --- |

—

dejstva, da je Finagra posojila odobrila le zadrugam, ki so predložile zadostne garancije za odplačevanje, z uporabo strožjih pravil za zagotavljanje posojil,

| — | nizkih stroškov upravljanja Finagre zaradi udeležbe bank v njenem holdingu, kar je omogočilo nižje obrestne mere, |
| --- | --- |

—

nizkih stroškov upravljanja Finagre zaradi udeležbe bank v njenem holdingu, kar je omogočilo nižje obrestne mere,

| — | notranjih predpisov za zbiranje kapitala, ki so za najnižjo obrestno mero do maja 1999 določali 3 %, čeprav bi lahko uporaba obrestne mere državnih obveznic minus 5 točk omogočila vrednosti blizu nič in celo negativne vrednosti. |
| --- | --- |

—

notranjih predpisov za zbiranje kapitala, ki so za najnižjo obrestno mero do maja 1999 določali 3 %, čeprav bi lahko uporaba obrestne mere državnih obveznic minus 5 točk omogočila vrednosti blizu nič in celo negativne vrednosti.

| (135) | Da bi dokazali, da je bila Finagra ena od več financerk teh zadrug, so italijanski organi predložil zahtevo (in sprejetje) različnih kreditnih ustanov, da postanejo financerji zadrug MCLC in Unicarni pod enakimi pogoji kot Finagra. |
| --- | --- |

(135)

Da bi dokazali, da je bila Finagra ena od več financerk teh zadrug, so italijanski organi predložil zahtevo (in sprejetje) različnih kreditnih ustanov, da postanejo financerji zadrug MCLC in Unicarni pod enakimi pogoji kot Finagra.

| (136) | Število financerjev zadrug MCLC in Unicarni je prikazano v spodnji tabeli.
  Tabela 5
  Financerji zadrug MCLC in Unicarni | Število financerjev zadrug MCLC in Unicarni |
| --- | --- | --- |
| 1994 | 23 |
| 1995 | 35 |
| 1996 | 39 |
| 1997 | 52 |
| 1998 | 55 |
| 1999 | 58 |
| 2000 | 61 |
| 2001 | 79 |
| 2002 | 93 |
| 2003 | 103 |

(136)

Število financerjev zadrug MCLC in Unicarni je prikazano v spodnji tabeli.

Tabela 5

Financerji zadrug MCLC in Unicarni

Število financerjev zadrug MCLC in Unicarni

1994

23

1995

35

1996

39

1997

52

1998

55

1999

58

2000

61

2001

79

2002

93

2003

103

Leta 2004 je imel Unicarni 10 financerjev za delež, ki je znašal skupaj 5 918 000 EUR, MCLC pa 64 financerjev za delež, ki je znašal skupaj 1 559 286 EUR.

| (137) | Vsi financerji so morali pri zagotavljanju posojil upoštevati pravila za zbiranje posojil, ki so jih odobrili odbori zadrug. Ta pravila so določala obrestno mero, ki ustreza obrestni meri državnih obveznic za postopke, ki trajajo več kot 18 mesecev, minus 5 točk. Najnižja obrestna mera, ki jo je bilo treba plačati, je bila do maja 1999 določena v višini 3 %. Finagra je zato pri zagotavljanju posojil zadrugam delovala kot vsak drug (zasebni) financer. |
| --- | --- |

(137)

Vsi financerji so morali pri zagotavljanju posojil upoštevati pravila za zbiranje posojil, ki so jih odobrili odbori zadrug. Ta pravila so določala obrestno mero, ki ustreza obrestni meri državnih obveznic za postopke, ki trajajo več kot 18 mesecev, minus 5 točk. Najnižja obrestna mera, ki jo je bilo treba plačati, je bila do maja 1999 določena v višini 3 %. Finagra je zato pri zagotavljanju posojil zadrugam delovala kot vsak drug (zasebni) financer.

| (138) | Financerji so zagotovili znaten delež denarja, ki sta si ga sposodili zadevni zadrugi. Kot je prikazano v spodnji tabeli, so Finagra in drugi zasebni vlagatelji, ki so delovali kot financerji, zadrugama MCLC in Unicarni odobrili posojila v obdobju od leta 1996 do leta 2003.
  Tabela 6
  Posojila zadrugama MCLC in Unicarni, ki so jih v obdobju 1996-2003 odobrili vsi financerji








  Leto | Skupna posojila, ki so jih odobrili financerji (ITL) | Število financerjev | Vrednost posojil, ki jih je odobrila Finagra (ITL) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1996 | 6 390 361 001 | 39 | 3 500 000 000 (36) |
| 1997 | 6 727 572 001 | 48 | |
| 1998 | 10 366 345 007 | 51 | 33 000 000 000 (37) |
| 1999 | 10 274 854 007 | 53 | |
| 2000 | 8 342 949 006 | 53 | |
| 2001 | 8 520 314 006 | 54 | |
| 2002 | 6 603 670 715 | 91 | |
| 2003 | 7 491 842 237 | 98 | |

(138)

Financerji so zagotovili znaten delež denarja, ki sta si ga sposodili zadevni zadrugi. Kot je prikazano v spodnji tabeli, so Finagra in drugi zasebni vlagatelji, ki so delovali kot financerji, zadrugama MCLC in Unicarni odobrili posojila v obdobju od leta 1996 do leta 2003.

Tabela 6

Posojila zadrugama MCLC in Unicarni, ki so jih v obdobju 1996-2003 odobrili vsi financerji

Leto

Skupna posojila, ki so jih odobrili financerji (ITL)

Število financerjev

Vrednost posojil, ki jih je odobrila Finagra (ITL)

1996

6 390 361 001

39

3 500 000 000 (36)

1997

6 727 572 001

48

1998

10 366 345 007

51

33 000 000 000 (37)

1999

10 274 854 007

53

2000

8 342 949 006

53

2001

8 520 314 006

54

2002

6 603 670 715

91

2003

7 491 842 237

98

| (139) | Dejstvo, da so bila ta posojila odobrena pod enakimi pogoji, kot veljajo za vsakega drugega zasebnega vlagatelja, ki veliko vlaga v zadruge, v katerih je Finagra financer, dokazuje, da je bilo načelo enakosti upoštevano. |
| --- | --- |

(139)

Dejstvo, da so bila ta posojila odobrena pod enakimi pogoji, kot veljajo za vsakega drugega zasebnega vlagatelja, ki veliko vlaga v zadruge, v katerih je Finagra financer, dokazuje, da je bilo načelo enakosti upoštevano.

| (140) | Na podlagi navedenih dejstev je Komisija ugotovila, da je Finagra pri odobritvi posojil zadrugam delovala kot zasebni vlagatelj, ki na trgu sodeluje pod enakimi pogoji. Razlog za prednost, ki jo je Finagra dala nekaterim posojilojemalcem v kmetijskem sektorju, izhaja iz želje in zakonsko določene dolžnosti, da ukrepa v kmetijskih gospodarstvih. Zatoq posojila, ki jih je zadrugam odobrila Finagra, niso državna pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe. |
| --- | --- |

(140)

Na podlagi navedenih dejstev je Komisija ugotovila, da je Finagra pri odobritvi posojil zadrugam delovala kot zasebni vlagatelj, ki na trgu sodeluje pod enakimi pogoji. Razlog za prednost, ki jo je Finagra dala nekaterim posojilojemalcem v kmetijskem sektorju, izhaja iz želje in zakonsko določene dolžnosti, da ukrepa v kmetijskih gospodarstvih. Zatoq posojila, ki jih je zadrugam odobrila Finagra, niso državna pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe.

| (141) | V primeru drugih podjetij v zasebni lasti razlika med stopnjami pomoči, na podlagi katerih so bila odobrena posojila, in referenčnimi obrestnimi merami Komisije lahko pomeni državno pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe, čeprav so izpolnjeni vsi pogoji iz točk 125–129. Razlika med dobičkom iz posojil, ki so bila odobrena podjetjem v zasebni lasti, in posojili, odobrenimi zadrugam, v katerih je bila Finagra financerka, je nesporna ter je opisana v točkah 131–133. V primeru zadrug je Finagra, tudi kadar je uporabljala obrestne mere, ki so bile nižje od referenčnih obrestnih mer Komisije, delovala kot kateri koli drug zasebni vlagatelj v istem položaju in pričakovala večji dobiček iz kapitalskih postopkov, s katerimi so bila povezana posojila. Jasno je, da tak dodatni dobiček, skupaj z delovanjem Finagre na trgu, ki je primerljivo z delovanjem vsakega drugega podjetja v zasebni lasti v istem položaju, ni bil mogoč v primeru posojil podjetjem v zasebni lasti. |
| --- | --- |

(141)

V primeru drugih podjetij v zasebni lasti razlika med stopnjami pomoči, na podlagi katerih so bila odobrena posojila, in referenčnimi obrestnimi merami Komisije lahko pomeni državno pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe, čeprav so izpolnjeni vsi pogoji iz točk 125–129. Razlika med dobičkom iz posojil, ki so bila odobrena podjetjem v zasebni lasti, in posojili, odobrenimi zadrugam, v katerih je bila Finagra financerka, je nesporna ter je opisana v točkah 131–133. V primeru zadrug je Finagra, tudi kadar je uporabljala obrestne mere, ki so bile nižje od referenčnih obrestnih mer Komisije, delovala kot kateri koli drug zasebni vlagatelj v istem položaju in pričakovala večji dobiček iz kapitalskih postopkov, s katerimi so bila povezana posojila. Jasno je, da tak dodatni dobiček, skupaj z delovanjem Finagre na trgu, ki je primerljivo z delovanjem vsakega drugega podjetja v zasebni lasti v istem položaju, ni bil mogoč v primeru posojil podjetjem v zasebni lasti.

| (142) | Italijanski organi so navedli, da je Finagra posojilo odobrila le dvema podjetjema v zasebni lasti (Guardamiglio in Ultrocchi) in da so se uporabljene obrestne mere za ta posojila ter takrat veljavne referenčne obrestne mere Komisije razlikovale za –3,18 do –5,20 odstotnih točk. Po navedbah italijanskih organov se ta razlika lahko šteje kot pomoč za dokončanje naložb v integrirane projekte iz Zakona št. 252/91, vendar se jasno razlikuje od projektov, ki se financirajo na podlagi navedenega zakona. Zato niso imele naložbe kljub upoštevanju vseh meril za pridobitev financiranja v skladu z Zakonom št. 525/91 nobenih koristi od sredstev iz tega zakona ali katerih koli drugih javnih sredstev. Ti projekti so bili del integriranih projektov, vendar so bili od njih funkcionalno neodvisni. Zato so bila posojila del strategije za dokončanje integriranih projektov z uporabo različnih vrst financiranja (čeprav niso bile kumulirane kot v tem primeru). Bruto ekvivalent dotacije za stopnjo pomoči teh dveh posojil, odobrenih za dokončanje naložb v sektorju predelave in trženja, znaša 0,96 % ter 4,51 %, kot prikazuje spodnja tabela.
  Tabela 7
  Posojila Finagre podjetjem v zasebni lasti








  Upravičenec | Upravičeni stroški (ki jih Zakon št. 252/91 ne zajema) (ITL) | Razlika v obrestih (ITL) | % pomoči |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 2 | 3 | 4 = 3/2 |
| Guardamiglio | 9 162 000 000 | 413 508 030 | 4,51 % |
| Ultrocchi | 42 940 033 423 | 415 954 000 | 0,96 % |

(142)

Italijanski organi so navedli, da je Finagra posojilo odobrila le dvema podjetjema v zasebni lasti (Guardamiglio in Ultrocchi) in da so se uporabljene obrestne mere za ta posojila ter takrat veljavne referenčne obrestne mere Komisije razlikovale za –3,18 do –5,20 odstotnih točk. Po navedbah italijanskih organov se ta razlika lahko šteje kot pomoč za dokončanje naložb v integrirane projekte iz Zakona št. 252/91, vendar se jasno razlikuje od projektov, ki se financirajo na podlagi navedenega zakona. Zato niso imele naložbe kljub upoštevanju vseh meril za pridobitev financiranja v skladu z Zakonom št. 525/91 nobenih koristi od sredstev iz tega zakona ali katerih koli drugih javnih sredstev. Ti projekti so bili del integriranih projektov, vendar so bili od njih funkcionalno neodvisni. Zato so bila posojila del strategije za dokončanje integriranih projektov z uporabo različnih vrst financiranja (čeprav niso bile kumulirane kot v tem primeru). Bruto ekvivalent dotacije za stopnjo pomoči teh dveh posojil, odobrenih za dokončanje naložb v sektorju predelave in trženja, znaša 0,96 % ter 4,51 %, kot prikazuje spodnja tabela.

Tabela 7

Posojila Finagre podjetjem v zasebni lasti

Upravičenec

Upravičeni stroški (ki jih Zakon št. 252/91 ne zajema) (ITL)

Razlika v obrestih (ITL)

% pomoči

1

2

3

4 = 3/2

Guardamiglio

9 162 000 000

413 508 030

4,51 %

Ultrocchi

42 940 033 423

415 954 000

0,96 %

| (143) | Ker so vse subvencionirane naložbe v skladu s pravili, veljavnimi za naložbe v sektor predelave in trženja, kot je navedeno v oddelku VI.1(a)1 in se stopnja pomoči (izračunana kot bruto ekvivalent dotacije razlike med uporabljeno obrestno mero za ta posojila in takrat veljavno referenčno obrestno mero Komisije) giblje v okviru največjih stopenj pomoči, veljavnih za takšne naložbe, Komisija zaključuje, da so posojila, ki jih je Finagra odobrila podjetjem v zasebni lasti, državna pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe. Ta pomoč je v skladu s členom 87(3)(c) Pogodbe ES združljiva s skupnim trgom. |
| --- | --- |

(143)

Ker so vse subvencionirane naložbe v skladu s pravili, veljavnimi za naložbe v sektor predelave in trženja, kot je navedeno v oddelku VI.1(a)1 in se stopnja pomoči (izračunana kot bruto ekvivalent dotacije razlike med uporabljeno obrestno mero za ta posojila in takrat veljavno referenčno obrestno mero Komisije) giblje v okviru največjih stopenj pomoči, veljavnih za takšne naložbe, Komisija zaključuje, da so posojila, ki jih je Finagra odobrila podjetjem v zasebni lasti, državna pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe. Ta pomoč je v skladu s členom 87(3)(c) Pogodbe ES združljiva s skupnim trgom.

VI.3.1 (c)   Zagotavljanje garancij

| (144) | V dopisu z dne 29. oktobra 2004, vpisanim v evidenco 3. novembra 2004, in dopisu z dne 23. novembra 2004 so italijanski organi navedli, da je Finagra predložila le eno garancijo glede bančnih posojil, v korist podjetja v zasebni lasti Guardamiglio. |
| --- | --- |

(144)

V dopisu z dne 29. oktobra 2004, vpisanim v evidenco 3. novembra 2004, in dopisu z dne 23. novembra 2004 so italijanski organi navedli, da je Finagra predložila le eno garancijo glede bančnih posojil, v korist podjetja v zasebni lasti Guardamiglio.

| (145) | Bančna garancija za Guardamiglio v vrednosti 2 milijard ITL je bila odobrena za posojilo 17 milijard ITL, ki ga je Guardamiglio v celoti vrnil brez uporabe garancije. |
| --- | --- |

(145)

Bančna garancija za Guardamiglio v vrednosti 2 milijard ITL je bila odobrena za posojilo 17 milijard ITL, ki ga je Guardamiglio v celoti vrnil brez uporabe garancije.

| (146) | Ko je bila garancija določena, je bilo zagotavljanje državnih garancij pregledano v skladu z načeli iz dopisa Komisije SG(89) D/4328 z dne 5. aprila 1989, iz dopisa Komisije SG(89) D/12772 državam članicam z dne 12. oktobra 1989 ter iz sporočila Komisije državam članicam o uporabi členov 92 in 93 Pogodbe ES in člena 5 Direktive Komisije 80/723/EGS za javna podjetja v proizvodnem sektorju (38). Na podlagi teh dokumentov je Komisija garancije sprejela le, če je bila njihova realizacija pogodbeno povezana s posebnimi pogoji, zaradi katerih lahko v skrajnem primeru pride do prisilne razglasitve plačilne nesposobnosti upravičenca ali katerega koli podobnega postopka. Ocena dejavnika pomoči garancij je vključevala analizo finančnega stanja posojilojemalca. Dejavnik pomoči teh garancij bi bila razlika med obrestno mero, ki bi jo posojilojemalec plačal na prostem trgu, in obrestno mero, ki je dejansko dosežena z garancijo, brez kakršne koli premije, plačane za garancijo. |
| --- | --- |

(146)

Ko je bila garancija določena, je bilo zagotavljanje državnih garancij pregledano v skladu z načeli iz dopisa Komisije SG(89) D/4328 z dne 5. aprila 1989, iz dopisa Komisije SG(89) D/12772 državam članicam z dne 12. oktobra 1989 ter iz sporočila Komisije državam članicam o uporabi členov 92 in 93 Pogodbe ES in člena 5 Direktive Komisije 80/723/EGS za javna podjetja v proizvodnem sektorju (38). Na podlagi teh dokumentov je Komisija garancije sprejela le, če je bila njihova realizacija pogodbeno povezana s posebnimi pogoji, zaradi katerih lahko v skrajnem primeru pride do prisilne razglasitve plačilne nesposobnosti upravičenca ali katerega koli podobnega postopka. Ocena dejavnika pomoči garancij je vključevala analizo finančnega stanja posojilojemalca. Dejavnik pomoči teh garancij bi bila razlika med obrestno mero, ki bi jo posojilojemalec plačal na prostem trgu, in obrestno mero, ki je dejansko dosežena z garancijo, brez kakršne koli premije, plačane za garancijo.

| (147) | V tem primeru garancija po navedbah italijanskih organov ni državna pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe, ker






  — | upravičenec ni imel finančnih težav, |
| --- | --- | --- |

(147)

V tem primeru garancija po navedbah italijanskih organov ni državna pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe, ker

—

upravičenec ni imel finančnih težav,

| — | je posojilojemalec na finančnem trgu dobil posojilo za 17 milijard ITL, kar dokazuje, da je bila družba vredna zaupanja in naložba donosna, |
| --- | --- |

—

je posojilojemalec na finančnem trgu dobil posojilo za 17 milijard ITL, kar dokazuje, da je bila družba vredna zaupanja in naložba donosna,

| — | je bila garancija povezana s posebno finančno transakcijo, pri čemer je bil določen največji znesek, čas pa je bil omejen; garancija je zajemala le okoli 11 % celotnega posojila, |
| --- | --- |

—

je bila garancija povezana s posebno finančno transakcijo, pri čemer je bil določen največji znesek, čas pa je bil omejen; garancija je zajemala le okoli 11 % celotnega posojila,

| — | posojilojemalec posojila zaradi garancije Finagre ni prejel pod boljšimi pogoji kot je običajna tržna stopnja, |
| --- | --- |

—

posojilojemalec posojila zaradi garancije Finagre ni prejel pod boljšimi pogoji kot je običajna tržna stopnja,

| — | so za garancijo veljali posebni pogoji za izterjavo kredita, tj. z zunajsodno poravnavo ali, v skladu z določbami iz italijanskega civilnega zakonika, prisilnim rubežem premoženja dolžnika iz garancije, |
| --- | --- |

—

so za garancijo veljali posebni pogoji za izterjavo kredita, tj. z zunajsodno poravnavo ali, v skladu z določbami iz italijanskega civilnega zakonika, prisilnim rubežem premoženja dolžnika iz garancije,

| — | je premija, ki jo je zahtevala Finagra, imela letno stopnjo 0,40 % in je po navedbah italijanskih organov takrat predstavljala tržno ceno za dodatne garancije (39) ob upoštevanju dobrega finančnega položaja upravičenca, njegovih gospodarskih možnosti in predvidenih naložb. Po navedbah italijanskih organov je bila takrat tržna cena prvotne garancije 0,70 %. V primeru dodatne garancije je bila glede na finančni položaj upravičenca tržna stopnja od 0,40 % do 0,70 %. V primeru posojila, odobrenega družbi, ki so ga banke ocenile pozitivno in je bilo gospodarsko perspektivno ter v postopku temeljite posodobitve, izraža letna stopnja 0,40 % po navedbah italijanskih organov tržno stopnjo, uporabno za to vrsto postopka. Garancija je povezana z osnovnim postopkom (naložbami), ki ga država delno financira v okviru Zakona št. 252/91 in je zato v skladu s pravili o državni pomoči. |
| --- | --- |

—

je premija, ki jo je zahtevala Finagra, imela letno stopnjo 0,40 % in je po navedbah italijanskih organov takrat predstavljala tržno ceno za dodatne garancije (39) ob upoštevanju dobrega finančnega položaja upravičenca, njegovih gospodarskih možnosti in predvidenih naložb. Po navedbah italijanskih organov je bila takrat tržna cena prvotne garancije 0,70 %. V primeru dodatne garancije je bila glede na finančni položaj upravičenca tržna stopnja od 0,40 % do 0,70 %. V primeru posojila, odobrenega družbi, ki so ga banke ocenile pozitivno in je bilo gospodarsko perspektivno ter v postopku temeljite posodobitve, izraža letna stopnja 0,40 % po navedbah italijanskih organov tržno stopnjo, uporabno za to vrsto postopka. Garancija je povezana z osnovnim postopkom (naložbami), ki ga država delno financira v okviru Zakona št. 252/91 in je zato v skladu s pravili o državni pomoči.

| (148) | Na podlagi navedenih informacij Komisija ugotavlja, da garancija Finagre ni državna pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES. |
| --- | --- |

(148)

Na podlagi navedenih informacij Komisija ugotavlja, da garancija Finagre ni državna pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES.

VII.   SKLEP

| (149) | Komisija je ugotovila, da je Italija nezakonito izvajala zadevno pomoč v nasprotju s členom 88(3) Pogodbe. Vendar je na podlagi navedenih ugotovitev jasno, da:






  — | so ukrepi pomoči iz člena 15(16) Zakona št. 67/88, člena 5 Zakona št. 290/99 in Zakona št. 252/91 (integrirani projekti) združljivi s skupnim trgom v smislu člena 87(3)(c) Pogodbe, |
| --- | --- | --- |

(149)

Komisija je ugotovila, da je Italija nezakonito izvajala zadevno pomoč v nasprotju s členom 88(3) Pogodbe. Vendar je na podlagi navedenih ugotovitev jasno, da:

—

so ukrepi pomoči iz člena 15(16) Zakona št. 67/88, člena 5 Zakona št. 290/99 in Zakona št. 252/91 (integrirani projekti) združljivi s skupnim trgom v smislu člena 87(3)(c) Pogodbe,

| — | ukrepi iz člena 4 Zakona št. 290/99 (in sicer posojila za poslovanje, izboljšave in kmetijstvo, ki so zapadla 31. marca 1998) niso bili nikoli izvedeni in zato niso državna pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe, |
| --- | --- |

—

ukrepi iz člena 4 Zakona št. 290/99 (in sicer posojila za poslovanje, izboljšave in kmetijstvo, ki so zapadla 31. marca 1998) niso bili nikoli izvedeni in zato niso državna pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe,

| — | ukrepi Finagre v skladu z Zakonom št. 252/91 v zvezi s pridobitvijo deležev, odobritvijo posojil zadrugam in zagotavljanjem garancij niso državna pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe, |
| --- | --- |

—

ukrepi Finagre v skladu z Zakonom št. 252/91 v zvezi s pridobitvijo deležev, odobritvijo posojil zadrugam in zagotavljanjem garancij niso državna pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe,

| — | so bili ukrepi Finagre v skladu z Zakonom št. 252/91 v zvezi z odobritvijo posojil podjetjem v zasebni lasti državna pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe. Ukrepi so združljivi s skupnim trgom v smislu člena 87(3)(c) Pogodbe – |
| --- | --- |

—

so bili ukrepi Finagre v skladu z Zakonom št. 252/91 v zvezi z odobritvijo posojil podjetjem v zasebni lasti državna pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe. Ukrepi so združljivi s skupnim trgom v smislu člena 87(3)(c) Pogodbe –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

1.   Državna pomoč iz člena 15(16) Zakona št. 67/88, člena 5 Zakona št. 290/99 in Zakona št. 252/91 (integrirani projekti), ki jo je Italija dodelila v korist sektorja za meso, ter ukrepi Finagre v skladu z Zakonom št. 252/91 v zvezi z odobritvijo posojil podjetjem v zasebni lasti so združljivi s skupnim trgom v smislu člena 87(3)(c) Pogodbe.

2.   Ukrepi iz člena 4 Zakona št. 290/99, ki zadevajo posojila za poslovanje, izboljšave in kmetijstvo, ki so zapadla 31. marca 1998, niso bili nikoli izvedeni in zato niso državna pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe.

3.   Ukrepi Finagre v skladu z Zakonom št. 252/91 v zvezi s pridobitvijo deležev, odobritvijo posojil zadrugam in zagotavljanjem garancij niso državna pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na Italijansko republiko.

V Bruslju, 5. julija 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL C 148, 27.5.2000, str. 2.

1

(2)  SG(2000) D/101808.

2

(3)  UL L 83, 27.3.1999, str. 1.

3

(4)  UL C 148, 27.5.2000, str. 2.

4

(5)  Odločba Komisije SG(2002) D/229239 z dne 5. aprila 2002.

5

(6)  V obdobju 1970-1990 je Franciji uspelo zmanjšati število obratov za zakol s 1 738 na 357. Na drugi strani je bilo na začetku devetdesetih let 20. stoletja v Italiji še vedno 8 500 delujočih obratov za zakol v primerjavi z že omenjenimi 357 enotami v Franciji, 270 v Nemčiji in 30 na Nizozemskem.

6

(7)  Znesek 700 milijard ITL je vsota zneska 400 milijard ITL za leto 1988 in 300 milijard ITL za leto 1989.

7

(8)  Dopis SG(2002) D/229239.

8

(9)  Da lahko Komisija to oceni, pomeni to referenčno mero Komisije, ki velja za Italijo v času posojila.

9

(10)  Glej dopis Komisije z dne 28. januarja 1999.

10

(11)  UL L 160, 26.6.1999, str. 21.

11

(12)  UL L 282, 1.11.1975, str. 1.

12

(13)  UL L 341, 22.12.2001, str. 3.

13

(14)  Leta 2000 je bilo v Italiji zaklanih 1 154 000 ton goveda in telet. V istem obdobju je bilo v EU zaklanih 7 401 000 ton živali.

14

(15)  Glej dopis italijanskih organov z dne 18. maja 2000.

15

(16)  UL L 232, 12.8.2000, str. 17-41.

16

(17)  Od trinajstih integriranih projektov, ki so bili prvotno predloženi, je bilo odobrenih le osem, pri čemer jih je bilo le pet dejansko dokončanih.

17

(18)  Uredba Sveta (EGS) št. 866/90 z dne 29. marca 1990 o izboljšanju pogojev predelave in trženja kmetijskih proizvodov (UL L 91, 6.4.1990, str. 1).

18

(19)  Italijanski organi so za dokaz o skladnosti z navedeno zahtevo najprej predložili študijo, ki jo je septembra 2000 izvedel Italijanski inštitut za študije, raziskave in informacije o kmetijskem trgu (ISMEA) ter je vsebovala splošen pregled sprememb, ki so bile v devetdesetih letih 20. stoletja značilne za industrijo za zakol. V študiji so ugotovili, da so se zmogljivosti za zakol v obdobju od leta 1990 do leta 1998 v Italiji zmanjšale za 3 %. Po navedbah italijanskih organov je to zmanjšanje dokaz, da so bile naložbe na podlagi zakonov v presoji v skladu z omenjenimi sektorskimi omejitvami. Komisija je ugovarjala, da je bilo zmanjšanje zmogljivosti za zakol iz študije rezultat trenda v sektorju za meso v tem obdobju v Evropi. Zmanjšanje števila obratov in zmogljivosti za zakol, ki je bilo v devetdesetih letih 20. stoletja značilno za sektor v Italiji (večinoma zaradi potrebe po prilagoditvi novim higienskim standardom), je bilo za sektorje za zakol v drugih državah značilno že v sedemdesetih letih 20. stoletja (npr. v Franciji). Kot je poudarjeno v dokumentu, je Italija začela s prestrukturiranjem sektorja šele pozneje, in sicer v osemdesetih in devetdesetih letih 20. stoletja. Triodstotno zmanjšanje, ki so ga navedli italijanski organi, tako ni dokazalo skladnosti s Sklepom 90/342/EGS. Italijanski organi so bili zato pozvani, da predložijo določene podatke o spremembah zmogljivosti za zakol, do katerih je prišlo zaradi naložb v vseh obratih, ki so sodelovali v integriranih projektih.

19

(20)  UL C 74, 10.3.1998, str. 9, kakor je spremenjen (UL C 258, 9.9.2000, str. 5).

20

(21)  Podjetji Gea in Val di Cesola sta sodelovali pri prvotnem projektu Centro Carni Sud, ki ni bil zaključen in zato ni bil upravičen do financiranja. Projekta, ki sta ju izvajala Gea in Val di Cesola, pa sta bila izvedena in financirana v celoti.

21

(22)  UL L 218, 6.8.1991, str. 1.

22

(23)  Direktiva Sveta 91/629/EGS z dne 19. novembra 1991 o določitvi minimalnih pogojev za zaščito telet (UL L 340, 11.12.1991, str. 28).

23

(24)  Direktiva Sveta 91/630/EGS z dne 19. novembra 1991 o določitvi minimalnih pogojev za zaščito prašičev (UL L 340, 11.12.1991, str. 33).

24

(25)  Dopis italijanskih organov z dne 18. maja 2000.

25

(26)  Glej str. 5 navedenega dopisa.

26

(27)  Dopis italijanskih organov z dne 13. oktobra 2000.

27

(28)  SEC(89) 343/2 z dne 7. marca 1989.

28

(29)  Zakonodajna uredba št. 1 z dne 9. januarja 1999 („Riordino degli enti e delle società di promozione e istituzione della società Sviluppo Italia S.p.A“).

29

(30)  Bilten ES 9-1984.

30

(31)  V skupni obveznosti 33 458 milijonov ITL.

31

(32)  Prav tam, točka 3.3.

32

(33)  Kot je bilo sporočeno 31. decembra vsako leto.

33

(34)  Podjetja v zasebni lasti in zasebniki: CoopFons Spa, Agricola Sabbadina srl, CCFR Scarl. Kreditne ustanove: Banca Agricola Mantovana, Em. Popolare Spa, Bipop Carire Spa, Banca Popolare di Verona – Banca S.Geminiano S. Prospero, Banca di Roma, Finec Merchant Spa, Agrisviluppo Spa.

34

(35)  Finagra je lahko kot financerka zadrug imenovala člana upravnega odbora in člana revizijskega odbora.

35

(36)  Ta vsota vključuje štiriletno posojilo zadrugi Unicarni v vrednosti 500 milijonov ITL in štiriletno posojilo zadrugi MCLC v vrednosti 3 milijarde ITL leta 1996. Zadruga MCLC je leta 1994 prejela tudi posojilo v vrednosti 1 500 milijonov ITL (dopis italijanskih organov z dne 5. julija 2001).

36

(37)  Posojilo, odobreno zadrugi Unicarni.

37

(38)  UL C 307, 13.11.1993, str. 3.

38

(39)  Garancija Finagre je bila dejansko dodatna garancija, ker je bilo posojilo zajeto že v prvotni garanciji.

39

---

| 19.10.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 276/22 |
| --- | --- | --- | --- |

19.10.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 276/22

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 20. december 2006

o državni pomoči C 12/05 (ex N 611/03) Nemčije za podjetje e-glass AG

(notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 6587)

(Besedilo v nemškem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2007/656/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti prvega pododstavka člena 88(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (1) in zlasti člena 9 Uredbe,

po pozivu vsem zainteresiranim strankam, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenimi členi (2) in ob upoštevanju teh pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

| (1) | Z dopisom z dne 15. decembra 2003, evidentiranim 18. decembra 2003, je Nemčija obvestila Komisijo o načrtovani podpori za naložbe za podjetje e-glass AG, Osterweddingen, (N 611/03) in tako izpolnila obveznost priglasitve posameznih projektov, določene v Večsektorskem okviru Skupnosti za regionalno pomoč, namenjeno večjim naložbenim projektom, iz leta 1998 (3) (v nadaljevanju „MSR 1998“). Komisija je 23. januarja in 27. februarja 2004 zaprosila za nadaljnje informacije. Nemčija je predložila zahtevane informacije z dopisom z dne 13. februarja 2004, evidentiranim istega dne, in z dopisom z dne 4. marca 2004, evidentiranim istega dne. |
| --- | --- |

(1)

Z dopisom z dne 15. decembra 2003, evidentiranim 18. decembra 2003, je Nemčija obvestila Komisijo o načrtovani podpori za naložbe za podjetje e-glass AG, Osterweddingen, (N 611/03) in tako izpolnila obveznost priglasitve posameznih projektov, določene v Večsektorskem okviru Skupnosti za regionalno pomoč, namenjeno večjim naložbenim projektom, iz leta 1998 (3) (v nadaljevanju „MSR 1998“). Komisija je 23. januarja in 27. februarja 2004 zaprosila za nadaljnje informacije. Nemčija je predložila zahtevane informacije z dopisom z dne 13. februarja 2004, evidentiranim istega dne, in z dopisom z dne 4. marca 2004, evidentiranim istega dne.

| (2) | Komisija je 20. aprila 2004 pod št. dokumenta C(2004) 1350 konč. odobrila priglašeno intenzivnost pomoči za podjetje e-glass AG v skladu s MSR 1998. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je 20. aprila 2004 pod št. dokumenta C(2004) 1350 konč. odobrila priglašeno intenzivnost pomoči za podjetje e-glass AG v skladu s MSR 1998.

| (3) | Z dopisom z dne 25. oktobra 2004, evidentiranim 26. oktobra 2004, je Nemčija obvestila Komisijo, da so nekateri podatki o lastnikih podjetja e-glass AG napačni, ter zaprosili Komisijo za spremembo odločbe z dne 20. aprila 2004. |
| --- | --- |

(3)

Z dopisom z dne 25. oktobra 2004, evidentiranim 26. oktobra 2004, je Nemčija obvestila Komisijo, da so nekateri podatki o lastnikih podjetja e-glass AG napačni, ter zaprosili Komisijo za spremembo odločbe z dne 20. aprila 2004.

| (4) | Nemčija je z dopisom z dne 8. februarja 2005, evidentiranim 9. februarja 2005, predložila dodatne informacije. |
| --- | --- |

(4)

Nemčija je z dopisom z dne 8. februarja 2005, evidentiranim 9. februarja 2005, predložila dodatne informacije.

| (5) | Z dopisom z dne 24. februarja 2005 pod št. dokumenta D/51447 je Komisija Nemčiji dala možnost, da izrazi svoje pripombe glede namena Komisije, da prekliče odločbo z dne 20. aprila 2004 in sproži formalni postopek preiskave. Nemčija je svoje pripombe posredovala z dopisom z dne 4. marca 2005, ki je bil evidentiran 8. marca 2005. |
| --- | --- |

(5)

Z dopisom z dne 24. februarja 2005 pod št. dokumenta D/51447 je Komisija Nemčiji dala možnost, da izrazi svoje pripombe glede namena Komisije, da prekliče odločbo z dne 20. aprila 2004 in sproži formalni postopek preiskave. Nemčija je svoje pripombe posredovala z dopisom z dne 4. marca 2005, ki je bil evidentiran 8. marca 2005.

| (6) | Komisija je Nemčijo z dopisom z dne 20. aprila 2005 pod št. dokumenta C(2005) 1114 konč. obvestila o svoji odločitvi o sprožitvi postopka po členu 88(2) Pogodbe ES v zvezi s pomočjo za podjetje e-glass AG. Sklep Komisije o sprožitvi postopka je bil objavljen v Uradnem listu Evropske unije
   (4). Komisija je zainteresirane stranke pozvala, naj predložijo svoje pripombe. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je Nemčijo z dopisom z dne 20. aprila 2005 pod št. dokumenta C(2005) 1114 konč. obvestila o svoji odločitvi o sprožitvi postopka po členu 88(2) Pogodbe ES v zvezi s pomočjo za podjetje e-glass AG. Sklep Komisije o sprožitvi postopka je bil objavljen v Uradnem listu Evropske unije
   (4). Komisija je zainteresirane stranke pozvala, naj predložijo svoje pripombe.

| (7) | Nemčija je svojo pripombo posredovala z dopisom z dne 7. junija 2005, ki je bil evidentiran 9. junija 2005. |
| --- | --- |

(7)

Nemčija je svojo pripombo posredovala z dopisom z dne 7. junija 2005, ki je bil evidentiran 9. junija 2005.

| (8) | Komisija je prejela pripombe zainteresiranih strank z dopisom z dne 3. oktobra 2005, evidentiranim 4. oktobra 2005, z dopisom z dne 7. oktobra 2005, evidentiranim 10. oktobra 2005, ter z dopisom z dne 10. oktobra 2005, evidentiranim istega dne. Komisija je pripombe posredovala Nemčiji in ji omogočila, da izrazi svoje pripombe. Nemčija je svoje pripombe posredovala z dopisom z dne 22. novembra 2005, ki je bil evidentiran 25. novembra 2005. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je prejela pripombe zainteresiranih strank z dopisom z dne 3. oktobra 2005, evidentiranim 4. oktobra 2005, z dopisom z dne 7. oktobra 2005, evidentiranim 10. oktobra 2005, ter z dopisom z dne 10. oktobra 2005, evidentiranim istega dne. Komisija je pripombe posredovala Nemčiji in ji omogočila, da izrazi svoje pripombe. Nemčija je svoje pripombe posredovala z dopisom z dne 22. novembra 2005, ki je bil evidentiran 25. novembra 2005.

2.   OPIS UKREPA POMOČI

| (9) | Nemčija namerava delniški družbi e-glass AG (v nadaljevanju „e-glass“) dodeliti regionalno podporo za naložbe za postavitev novega obrata za neobdelano float steklo v deželi Saška-Anhalt. |
| --- | --- |

(9)

Nemčija namerava delniški družbi e-glass AG (v nadaljevanju „e-glass“) dodeliti regionalno podporo za naložbe za postavitev novega obrata za neobdelano float steklo v deželi Saška-Anhalt.

2.1   Upravičenec in spremembe v lastniški strukturi

| (10) | Namen družbe je v skladu z njihovim statutom „proizvodnja, plemenitenje in prodaja ravnega stekla vseh vrst“. |
| --- | --- |

(10)

Namen družbe je v skladu z njihovim statutom „proizvodnja, plemenitenje in prodaja ravnega stekla vseh vrst“.

| (11) | 15. decembra 2003 je bila prijavljena naslednja struktura delničarjev podjetja:






  — | Luxfinpart S.A., Luksemburg, delež v višini [...] (5) %; |
| --- | --- | --- |

(11)

15. decembra 2003 je bila prijavljena naslednja struktura delničarjev podjetja:

—

Luxfinpart S.A., Luksemburg, delež v višini [...] (5) %;

| — | Semco Glaskooperation GmbH („Semco“), Nemčija, delež v višini [...] %; |
| --- | --- |

—

Semco Glaskooperation GmbH („Semco“), Nemčija, delež v višini [...] %;

| — | odvetnik Heckmann z deležem v višini [...] % kot zaupnik nemškega podjetja („zaupnik“) z deležem. |
| --- | --- |

—

odvetnik Heckmann z deležem v višini [...] % kot zaupnik nemškega podjetja („zaupnik“) z deležem.

Podjetje Luxfinpart S.A., ustanovljeno leta 1997, je holding, za katerega je priglašen projekt v času priglasitve predstavljal čisto finančno naložbo.

Semco je podjetje, ustanovljeno leta 1997, ki se ukvarja z nadaljnjo obdelavo float stekla. Družbenika sta Sawatzki GmbH & Co. Vermögensanlage KG in Hermann Schüler GmbH & Co. KG, vsak z deležem v višini deležem v višini [...] %.

Zaupnik je [...], ki se ukvarja z nadaljnjo obdelavo in čiščenjem stekla in float stekla. Deleži družbe zaupnika so v [...] in v lasti [...].

| (12) | Nemčija je z dopisom z dne 25. oktobra 2004 opozorila Komisijo, da priglasitev vsebuje nepravilne navedbe o lastništvu podjetja e-glass in o njegovi dejavnosti na trgu float stekla (6). |
| --- | --- |

(12)

Nemčija je z dopisom z dne 25. oktobra 2004 opozorila Komisijo, da priglasitev vsebuje nepravilne navedbe o lastništvu podjetja e-glass in o njegovi dejavnosti na trgu float stekla (6).

| (13) | Nemčija je z dopisom z dne 8. februarja 2005 obvestila Komisijo o spremembi v lastniški strukturi podjetja e-glass, ki je začela veljati 21. decembra 2004. Komisija je bila obveščena, da je Luxfinpart S.A svoj delež v podjetju e-glass prodal podjetju Trösch Holding GmbH iz Bad Krozingena v Nemčiji („Trösch“). Poleg tega je Trösch kupil [...], tako da je njegov delež v podjetju e-glass znašal [...] %. |
| --- | --- |

(13)

Nemčija je z dopisom z dne 8. februarja 2005 obvestila Komisijo o spremembi v lastniški strukturi podjetja e-glass, ki je začela veljati 21. decembra 2004. Komisija je bila obveščena, da je Luxfinpart S.A svoj delež v podjetju e-glass prodal podjetju Trösch Holding GmbH iz Bad Krozingena v Nemčiji („Trösch“). Poleg tega je Trösch kupil [...], tako da je njegov delež v podjetju e-glass znašal [...] %.

| (14) | Trösch je nemška holdinška družba skupine Trösch Gruppe, ki ima glavni sedež v Bernu v Švici. Trösch je večinski družbenik Euroglasa S.A. iz Hombourga (Francija) in Euroglasa GmbH iz Haldenslebna (Nemčija). Skupina Trösch-Gruppe proizvaja float steklo in je dejavna tudi na področju obdelave float stekla. |
| --- | --- |

(14)

Trösch je nemška holdinška družba skupine Trösch Gruppe, ki ima glavni sedež v Bernu v Švici. Trösch je večinski družbenik Euroglasa S.A. iz Hombourga (Francija) in Euroglasa GmbH iz Haldenslebna (Nemčija). Skupina Trösch-Gruppe proizvaja float steklo in je dejavna tudi na področju obdelave float stekla.

| (15) | Odvetnik Heckmann, zaupnik nemškega podjetja, je svoje deleže prenesel na AD Augento GmbH iz Stuttgarta (Nemčija) („AD-GmbH“). Prenos je postal veljaven 21. decembra 2004. [...] (7). |
| --- | --- |

(15)

Odvetnik Heckmann, zaupnik nemškega podjetja, je svoje deleže prenesel na AD Augento GmbH iz Stuttgarta (Nemčija) („AD-GmbH“). Prenos je postal veljaven 21. decembra 2004. [...] (7).

| (16) | Po prenosu dne 21. decembra 2004 je lastniška struktura podjetja e-glass naslednja:












  — | Trösch |
| --- | --- | --- |

(16)

Po prenosu dne 21. decembra 2004 je lastniška struktura podjetja e-glass naslednja:

—

Trösch

[...] %

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

[...] %

| — | tretji lastnik (deleži v okviru zaupniškega razmerja podjetja AD-GmbH) |
| --- | --- |

—

tretji lastnik (deleži v okviru zaupniškega razmerja podjetja AD-GmbH)

[...] %

2.2   Postopek

| (17) | Projekt se izvaja v Sülzetal-Osterweddingenu, v regiji prejemnici pomoči po členu 87(3)(a) Pogodbe ES. Najvišja regionalna bruto intenzivnost pomoči znaša 28 % oziroma izjemoma 35 % bruto za velika podjetja (8). Naložbeni projekt se je začel 15. aprila 2003, kot datum zaključka pa je bil predviden 31. december 2005. Vloga za pomoč je bila predložena pred začetkom projekta. |
| --- | --- |

(17)

Projekt se izvaja v Sülzetal-Osterweddingenu, v regiji prejemnici pomoči po členu 87(3)(a) Pogodbe ES. Najvišja regionalna bruto intenzivnost pomoči znaša 28 % oziroma izjemoma 35 % bruto za velika podjetja (8). Naložbeni projekt se je začel 15. aprila 2003, kot datum zaključka pa je bil predviden 31. december 2005. Vloga za pomoč je bila predložena pred začetkom projekta.

| (18) | Pri projektu gre za izgradnjo novega obrata za proizvodnjo neobdelanega float stekla. Float steklo je najpogostejša vrsta ravnega stekla; druge vrste ravnega stekla so npr. lito steklo, zrcalno steklo in plosko steklo („sheet glass“). Delež float stekla v celotni proizvodnji ravnega stekla na svetu znaša več kot 80 % (9). V EGP znaša delež float stekla precej več kot 80 %. Trg float stekla se na splošno deli na dve fazi, in sicer na proizvodnjo neobdelanega float stekla (faza 1) in na obdelavo float stekla (faza 2). |
| --- | --- |

(18)

Pri projektu gre za izgradnjo novega obrata za proizvodnjo neobdelanega float stekla. Float steklo je najpogostejša vrsta ravnega stekla; druge vrste ravnega stekla so npr. lito steklo, zrcalno steklo in plosko steklo („sheet glass“). Delež float stekla v celotni proizvodnji ravnega stekla na svetu znaša več kot 80 % (9). V EGP znaša delež float stekla precej več kot 80 %. Trg float stekla se na splošno deli na dve fazi, in sicer na proizvodnjo neobdelanega float stekla (faza 1) in na obdelavo float stekla (faza 2).

| (19) | Za proizvodnjo neobdelanega float stekla se najprej izdela brezkončen stekleni trak tako, da steklena talina teče na tekočo plast kositra (float postopek). Tako se doseže popolnoma ravno površino stekla. Ko se steklo ohladi, ga razrežejo in steklo je pripravljeno za prodajo. Neobdelano float steklo se praviloma nadalje obdela (oplemeniti) in se ga uporablja povsod tam, kjer potrebujejo ravno steklo, predvsem v gradbeništvu in avtomobilski industriji. |
| --- | --- |

(19)

Za proizvodnjo neobdelanega float stekla se najprej izdela brezkončen stekleni trak tako, da steklena talina teče na tekočo plast kositra (float postopek). Tako se doseže popolnoma ravno površino stekla. Ko se steklo ohladi, ga razrežejo in steklo je pripravljeno za prodajo. Neobdelano float steklo se praviloma nadalje obdela (oplemeniti) in se ga uporablja povsod tam, kjer potrebujejo ravno steklo, predvsem v gradbeništvu in avtomobilski industriji.

| (20) | Nov obrat bo prvi proizvodni obrat podjetja e-glass. Proizvodnja naj bi stekla [...] in obrat naj bi od [...] obratoval neomejeno. Po končani fazi zagona leta [...] bo letna zmogljivost predvidoma znašala okoli [...] ton (bruto) neobdelanega float stekla. |
| --- | --- |

(20)

Nov obrat bo prvi proizvodni obrat podjetja e-glass. Proizvodnja naj bi stekla [...] in obrat naj bi od [...] obratoval neomejeno. Po končani fazi zagona leta [...] bo letna zmogljivost predvidoma znašala okoli [...] ton (bruto) neobdelanega float stekla.

| (21) | Upravičeni stroški projekta znašajo 121 milijonov EUR in jih je mogoče razčleniti, kot sledi:







  Postavka | Upravičeni stroški v EUR |
| --- | --- | --- |
| Zemljišče | [...] |
| Zgradba | [...] |
| Zunanji objekti | [...] |
| Oprema in stroji | [...] |
| Nematerialno premoženje (programska oprema) | [...] |
| Skupaj | 121 000 000 |

(21)

Upravičeni stroški projekta znašajo 121 milijonov EUR in jih je mogoče razčleniti, kot sledi:

Postavka

Upravičeni stroški v EUR

Zemljišče

[...]

Zgradba

[...]

Zunanji objekti

[...]

Oprema in stroji

[...]

Nematerialno premoženje (programska oprema)

[...]

Skupaj

121 000 000

| (22) | Po priglasitvi bo projekt neposredno zagotovil 186 novih delovnih mest, vključno z 10 pripravniškimi mesti. Poleg tega se pričakuje, da bo v regiji prejemnici pomoči in v sosednjih regijah prejemnicah pomoči neposredno nastalo 358 novih delovnih mest (na ravni II NUTS). |
| --- | --- |

(22)

Po priglasitvi bo projekt neposredno zagotovil 186 novih delovnih mest, vključno z 10 pripravniškimi mesti. Poleg tega se pričakuje, da bo v regiji prejemnici pomoči in v sosednjih regijah prejemnicah pomoči neposredno nastalo 358 novih delovnih mest (na ravni II NUTS).

2.3   Intenzivnost pomoči

| (23) | Nemčija je zaprosila za odobritev načrtovane pomoči z bruto intenzivnostjo do 35 % vseh upravičenih stroškov v višini 121 mio EUR. |
| --- | --- |

(23)

Nemčija je zaprosila za odobritev načrtovane pomoči z bruto intenzivnostjo do 35 % vseh upravičenih stroškov v višini 121 mio EUR.

2.4   Ukrepi pomoči

| (24) | Pomoč za podjetje e-glass zajema:






  — | subvencijo za naložbe na podlagi skupne sheme zvezne vlade in dežel „Izboljšanje regionalne gospodarske strukture“ (Gemeinschaftsaufgabe „Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur“, GA) v povezavi z 32. okvirnim načrtom skupne sheme zvezne vlade in dežel; zadevne določbe 32. okvirnega načrta so enake kot vse tiste predhodne določbe iz 31. okvirnega načrta, ki jih je Komisija odobrila do konca leta 2006 (10); |
| --- | --- | --- |

(24)

Pomoč za podjetje e-glass zajema:

—

subvencijo za naložbe na podlagi skupne sheme zvezne vlade in dežel „Izboljšanje regionalne gospodarske strukture“ (Gemeinschaftsaufgabe „Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur“, GA) v povezavi z 32. okvirnim načrtom skupne sheme zvezne vlade in dežel; zadevne določbe 32. okvirnega načrta so enake kot vse tiste predhodne določbe iz 31. okvirnega načrta, ki jih je Komisija odobrila do konca leta 2006 (10);

| — | dodatek za naložbe na podlagi Zakona o dodatkih za naložbe 1999, ki ga je Komisija odobrila za proizvodnjo ali nakup gospodarskih dobrin (oba postopka sta bila zaključena pred letom 2005 in sta povezana s prvim naložbenim projektom) (11); Nemčija si je pridržala pravico do uveljavljanja nadaljnje ureditve Zakona o dodatkih za naložbe 1999; |
| --- | --- |

—

dodatek za naložbe na podlagi Zakona o dodatkih za naložbe 1999, ki ga je Komisija odobrila za proizvodnjo ali nakup gospodarskih dobrin (oba postopka sta bila zaključena pred letom 2005 in sta povezana s prvim naložbenim projektom) (11); Nemčija si je pridržala pravico do uveljavljanja nadaljnje ureditve Zakona o dodatkih za naložbe 1999;

| — | jamstvo za bančno posojilo na podlagi sheme pomoči (12), odobrene leta 1991. |
| --- | --- |

—

jamstvo za bančno posojilo na podlagi sheme pomoči (12), odobrene leta 1991.

| (25) | Nemčija je potrdila, da so bili upoštevani pogoji odobrene karte regionalnih pomoči in prej omenjenih odobrenih shem pomoči (13). |
| --- | --- |

(25)

Nemčija je potrdila, da so bili upoštevani pogoji odobrene karte regionalnih pomoči in prej omenjenih odobrenih shem pomoči (13).

3.   SPROŽITEV POSTOPKA

3.1   Napačne navedbe

| (26) | Z dopisom z dne 25. oktobra 2004 je Nemčija obvestila Komisijo, da so nekateri podatki o lastnikih podjetja e-glass, navedeni v prvotni priglasitvi, napačni. Nemčija in vodstvo podjetja e-glass so trdili, da se tega niso zavedali, preden je Komisija izdala svojo odločbo. |
| --- | --- |

(26)

Z dopisom z dne 25. oktobra 2004 je Nemčija obvestila Komisijo, da so nekateri podatki o lastnikih podjetja e-glass, navedeni v prvotni priglasitvi, napačni. Nemčija in vodstvo podjetja e-glass so trdili, da se tega niso zavedali, preden je Komisija izdala svojo odločbo.

| (27) | Novi podatki se nanašajo na enega izmed lastnikov podjetja e-glass (Luxfinpart S.A.) in njegovo dejavnost na trgu obdelave stekla (faza 2). V prvotni priglasitvi so bili navedeni trije lastniki, od katerih sta dva že bila dejavna na trgu obdelave stekla (faza 2), medtem ko je tretji lastnik nastopal samo kot vlagatelj (Luxfinpart S.A.) in ni bil dejaven niti na trgu proizvodnje neobdelanega float stekla (faza 1) niti na trgu obdelave stekla (faza 2). Po pravilnih podatkih, ki jih je Nemčija navedla v dopisu z dne 25. oktobra 2004, so bili v času priglasitve na trgu obdelave stekla (faza 2) dejavni vsi trije lastniki. |
| --- | --- |

(27)

Novi podatki se nanašajo na enega izmed lastnikov podjetja e-glass (Luxfinpart S.A.) in njegovo dejavnost na trgu obdelave stekla (faza 2). V prvotni priglasitvi so bili navedeni trije lastniki, od katerih sta dva že bila dejavna na trgu obdelave stekla (faza 2), medtem ko je tretji lastnik nastopal samo kot vlagatelj (Luxfinpart S.A.) in ni bil dejaven niti na trgu proizvodnje neobdelanega float stekla (faza 1) niti na trgu obdelave stekla (faza 2). Po pravilnih podatkih, ki jih je Nemčija navedla v dopisu z dne 25. oktobra 2004, so bili v času priglasitve na trgu obdelave stekla (faza 2) dejavni vsi trije lastniki.

| (28) | Od marca 2003 je Luxfinpart S.A. posloval s [...]. [...] je dejaven na področju obdelave float stekla (faza 2). [...] je gospodarsko tveganje deleža Luxfinparta prenesel na podjetje e-glass. Hkrati se je [...] pogodbeno zavezal, da bo odkupoval [...] % proizvodnje podjetja e-glass. |
| --- | --- |

(28)

Od marca 2003 je Luxfinpart S.A. posloval s [...]. [...] je dejaven na področju obdelave float stekla (faza 2). [...] je gospodarsko tveganje deleža Luxfinparta prenesel na podjetje e-glass. Hkrati se je [...] pogodbeno zavezal, da bo odkupoval [...] % proizvodnje podjetja e-glass.

3.2   Posledice napačnih podatkov za presojo

| (29) | V prvotni odločbi z dne 20. aprila 2004 je bil trg za neobdelano float steklo (faza 1) opredeljen kot upoštevni trg. Čeprav sta bila dva od treh lastnikov podjetja e-glass dejavna na trgu obdelave stekla (faza 2), je Nemčija posredovala dokazila, na podlagi katerih je Komisija zaključila, da je lahko analiza omejena na trg faze 1. |
| --- | --- |

(29)

V prvotni odločbi z dne 20. aprila 2004 je bil trg za neobdelano float steklo (faza 1) opredeljen kot upoštevni trg. Čeprav sta bila dva od treh lastnikov podjetja e-glass dejavna na trgu obdelave stekla (faza 2), je Nemčija posredovala dokazila, na podlagi katerih je Komisija zaključila, da je lahko analiza omejena na trg faze 1.

| (30) | Komisiji so bile predložene kopije osnutkov pogodbe med podjetjem e-glass in neodvisnim odjemalcem. Iz pogodbe z neodvisnim odjemalcem je bilo razvidno, da zanj veljajo enaki pogoji in podrobna pravila kot za lastnike-odjemalce. Zato je sledil sklep, da so lastniki-odjemalci in drugi na trgu na koncu proizvodne verige dejavni odjemalci deležni enake obravnave, tako da pomoč ne bi vplivala na trge obdelave stekla, Komisiji pa trga obdelave stekla (faza 2) ne bi bilo treba vključiti v opredelitev upoštevnega trga. Poleg tega je bilo upoštevano, da so trgi proizvodnje (faza 1) in obdelave (faza 2) sledili enakemu razvoju, saj je neobdelano float steklo najpomembnejši predpogoj za trg obdelave stekla. |
| --- | --- |

(30)

Komisiji so bile predložene kopije osnutkov pogodbe med podjetjem e-glass in neodvisnim odjemalcem. Iz pogodbe z neodvisnim odjemalcem je bilo razvidno, da zanj veljajo enaki pogoji in podrobna pravila kot za lastnike-odjemalce. Zato je sledil sklep, da so lastniki-odjemalci in drugi na trgu na koncu proizvodne verige dejavni odjemalci deležni enake obravnave, tako da pomoč ne bi vplivala na trge obdelave stekla, Komisiji pa trga obdelave stekla (faza 2) ne bi bilo treba vključiti v opredelitev upoštevnega trga. Poleg tega je bilo upoštevano, da so trgi proizvodnje (faza 1) in obdelave (faza 2) sledili enakemu razvoju, saj je neobdelano float steklo najpomembnejši predpogoj za trg obdelave stekla.

| (31) | Vendar pa podatki, ki jih je Nemčija posredovala 25. oktobra 2004, kažejo, da omenjena pogodba v nasprotju z navedbo v priglasitvi ni bila sklenjena z neodvisnim odjemalcem, temveč s posrednim lastnikom podjetja e-glass v času priglasitve, in sicer s [...], ki je dejaven na trgu obdelave float stekla (faza 2).
  Zato sklep, da pomoč ne bi imela izkrivljajočega učinka na trg obdelave stekla (faza 2) in da zato Komisiji ni treba upoštevati razvoja dogodkov na trgu obdelave stekla, ne drži več. Iz novih podatkov je razvidno, da mora Komisija pri presoji združljivosti ukrepov pomoči upoštevati trg obdelave stekla (faza 2). |
| --- | --- |

(31)

Vendar pa podatki, ki jih je Nemčija posredovala 25. oktobra 2004, kažejo, da omenjena pogodba v nasprotju z navedbo v priglasitvi ni bila sklenjena z neodvisnim odjemalcem, temveč s posrednim lastnikom podjetja e-glass v času priglasitve, in sicer s [...], ki je dejaven na trgu obdelave float stekla (faza 2).

Zato sklep, da pomoč ne bi imela izkrivljajočega učinka na trg obdelave stekla (faza 2) in da zato Komisiji ni treba upoštevati razvoja dogodkov na trgu obdelave stekla, ne drži več. Iz novih podatkov je razvidno, da mora Komisija pri presoji združljivosti ukrepov pomoči upoštevati trg obdelave stekla (faza 2).

| (32) | Ker so napačni podatki vplivali na motive za omejitev upoštevnega trga oziroma na upoštevne trge in s tem na dejavnik konkurence ter nenazadnje tudi na dovoljeno intenzivnost pomoči v skladu z MSR 1998, je treba napačne podatke obravnavati kot odločilen dejavnik pri sprejetju odločbe v smislu člena 9 Uredbe (ES) št. 659/1999. |
| --- | --- |

(32)

Ker so napačni podatki vplivali na motive za omejitev upoštevnega trga oziroma na upoštevne trge in s tem na dejavnik konkurence ter nenazadnje tudi na dovoljeno intenzivnost pomoči v skladu z MSR 1998, je treba napačne podatke obravnavati kot odločilen dejavnik pri sprejetju odločbe v smislu člena 9 Uredbe (ES) št. 659/1999.

| (33) | Po členu 9 Uredbe (ES) št. 659/1999 „lahko Komisija razveljavi odločbo [...], potem ko je zadevni državi članici omogočila, da predloži svoje pripombe, če je odločba temeljila na napačnih podatkih, ki so bili pridobljeni med postopkom in so bili odločilen dejavnik pri sprejetju te odločbe. Preden Komisija prekliče odločbo in sprejme novo, sproži formalni postopek preiskave na podlagi člena 4(4) [...]“. |
| --- | --- |

(33)

Po členu 9 Uredbe (ES) št. 659/1999 „lahko Komisija razveljavi odločbo [...], potem ko je zadevni državi članici omogočila, da predloži svoje pripombe, če je odločba temeljila na napačnih podatkih, ki so bili pridobljeni med postopkom in so bili odločilen dejavnik pri sprejetju te odločbe. Preden Komisija prekliče odločbo in sprejme novo, sproži formalni postopek preiskave na podlagi člena 4(4) [...]“.

| (34) | Pred preklicem prvotne odločbe, ki je temeljila na napačnih podatkih, ki so bili odločilen dejavnik pri sprejetju te odločbe, in sprejetjem nove odločbe je Komisija – v skladu s členom 9 Uredbe (ES) št. 659/1999 – 20. aprila 2005 sprožila formalni postopek preiskave. |
| --- | --- |

(34)

Pred preklicem prvotne odločbe, ki je temeljila na napačnih podatkih, ki so bili odločilen dejavnik pri sprejetju te odločbe, in sprejetjem nove odločbe je Komisija – v skladu s členom 9 Uredbe (ES) št. 659/1999 – 20. aprila 2005 sprožila formalni postopek preiskave.

4.   PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANK

| (35) | Komisija je po pozivu k predložitvi pripomb v skladu s členom 88(2) Pogodbe ES prejela pripombe treh konkurentov. |
| --- | --- |

(35)

Komisija je po pozivu k predložitvi pripomb v skladu s členom 88(2) Pogodbe ES prejela pripombe treh konkurentov.

| (36) | Prva zainteresirana stranka, Saint-Gobain, meni, da Komisija ne sme zanemariti razvoja trga, ki ji je bil znan v času izdaje odločbe o združljivosti državnih pomoči po členu 87 Pogodbe ES in MSR 1998. Zato se Komisija v tem formalnem postopku preiskave pri svoji presoji ne bi smela opirati preprosto na povprečno stopnjo letnega prirastka očitne porabe v obdobju med letoma 1997 in 2002. Po mnenju Saint-Gobaina bi morala Komisija zaradi napačnih podatkov v priglasitvi obdobje med letoma 1999 in 2004 zdaj upoštevati kot odločilno obdobje za določitev intenzivnosti pomoči. |
| --- | --- |

(36)

Prva zainteresirana stranka, Saint-Gobain, meni, da Komisija ne sme zanemariti razvoja trga, ki ji je bil znan v času izdaje odločbe o združljivosti državnih pomoči po členu 87 Pogodbe ES in MSR 1998. Zato se Komisija v tem formalnem postopku preiskave pri svoji presoji ne bi smela opirati preprosto na povprečno stopnjo letnega prirastka očitne porabe v obdobju med letoma 1997 in 2002. Po mnenju Saint-Gobaina bi morala Komisija zaradi napačnih podatkov v priglasitvi obdobje med letoma 1999 in 2004 zdaj upoštevati kot odločilno obdobje za določitev intenzivnosti pomoči.

| (37) | Po besedah Saint-Gobaina je bila povprečna stopnja očitne porabe neobdelanega float stekla v zadnjih petih letih negativna (1999-2004: –0,62 %), zato bi bilo treba trg opredeliti kot „trg, ki se absolutno krči“ v smislu točke 7.8 MSR 1998. |
| --- | --- |

(37)

Po besedah Saint-Gobaina je bila povprečna stopnja očitne porabe neobdelanega float stekla v zadnjih petih letih negativna (1999-2004: –0,62 %), zato bi bilo treba trg opredeliti kot „trg, ki se absolutno krči“ v smislu točke 7.8 MSR 1998.

| (38) | Saint-Gobain nadalje zastopa stališče, da bi morala Komisija – ob izdaji odločbe 20. aprila 2004 – upoštevati napovedi prirastka, še zlasti, če so napovedi nakazovale znatno spremembo povprečne stopnje letnega prirastka očitne porabe. Saint-Gobein je opomnil, da Komisija sama od držav članic, ki priglašajo, zahteva ocene in napovedi razvoja očitne porabe zadevnega proizvoda za tri poslovna leta, ki sledijo priglasitvi (prim. točko 5.4.2 dela 5 Priloge k MSR 1998). |
| --- | --- |

(38)

Saint-Gobain nadalje zastopa stališče, da bi morala Komisija – ob izdaji odločbe 20. aprila 2004 – upoštevati napovedi prirastka, še zlasti, če so napovedi nakazovale znatno spremembo povprečne stopnje letnega prirastka očitne porabe. Saint-Gobein je opomnil, da Komisija sama od držav članic, ki priglašajo, zahteva ocene in napovedi razvoja očitne porabe zadevnega proizvoda za tri poslovna leta, ki sledijo priglasitvi (prim. točko 5.4.2 dela 5 Priloge k MSR 1998).

| (39) | Po mnenju Saint-Gobaina bi moral upoštevni trg vključevati trg za obdelano steklo (faza 2). Vsekakor je v tej zadevi pomemben samo en del skupnega trga za obdelano steklo. Saint-Gobain razlikuje med trgom za avtomobilsko steklo in trgom za splošno trgovsko steklo (gradbeno steklo), saj se po njegovem mnenju proizvodna tehnologija za avtomobilsko steklo, baza strank in način trženja avtomobilskega stekla popolnoma razlikujejo od dejavnosti, povezanih s steklom za gradbeništvo. Podjetje nadalje razčleni sektor gradbenega stekla na štiri ločene trge: (i) termopan šipe (dvojna ali večkratna zasteklitev), (ii) kaljeno steklo (varnostno steklo), (iii) vezano steklo (varnostno steklo) in (iv) odbojno steklo (ogledalo). Ker se za steklo za termopan šipe (dvojna zasteklitev) v splošnem prometu količinsko porabi okoli 80 % float stekla (ne za avtomobile), je po mnenju Saint-Gobaina trg za termopan steklo v tej zadevi primarno upoštevni trg. |
| --- | --- |

(39)

Po mnenju Saint-Gobaina bi moral upoštevni trg vključevati trg za obdelano steklo (faza 2). Vsekakor je v tej zadevi pomemben samo en del skupnega trga za obdelano steklo. Saint-Gobain razlikuje med trgom za avtomobilsko steklo in trgom za splošno trgovsko steklo (gradbeno steklo), saj se po njegovem mnenju proizvodna tehnologija za avtomobilsko steklo, baza strank in način trženja avtomobilskega stekla popolnoma razlikujejo od dejavnosti, povezanih s steklom za gradbeništvo. Podjetje nadalje razčleni sektor gradbenega stekla na štiri ločene trge: (i) termopan šipe (dvojna ali večkratna zasteklitev), (ii) kaljeno steklo (varnostno steklo), (iii) vezano steklo (varnostno steklo) in (iv) odbojno steklo (ogledalo). Ker se za steklo za termopan šipe (dvojna zasteklitev) v splošnem prometu količinsko porabi okoli 80 % float stekla (ne za avtomobile), je po mnenju Saint-Gobaina trg za termopan steklo v tej zadevi primarno upoštevni trg.

| (40) | Glede prostorske omejitve omenjenih trgov Saint-Gobain zatrjuje, da je treba trga za odbojno steklo (ogledalo) in vezano steklo obravnavati kot trga skupnosti. Za druge proizvodne trge, zlasti za kaljeno steklo in termopan šipe, se zdi, da ni podlage za njihovo opredelitev kot trge skupnosti. Vse kaže, da gre pri zadevnih trgih bolj ali manj za nacionalne ali celo regionalne trge, kar je mogoče pripisati predvsem višjim stroškom prevoza. Pri trenutnih cenah za dvojno steklo visoki stroški onemogočajo prevoz na velike razdalje in – kolikor je znano Saint-Gobainu – vsi proizvajalci stekla dostavljajo termopan šipe svojim odjemalcem, ki so od tovarne oddaljeni približno 250 do 300 km. Zato je treba po mnenju Saint-Gobaina pri termopan šipah izhajati iz nacionalnega oziroma celo regionalnega trga. |
| --- | --- |

(40)

Glede prostorske omejitve omenjenih trgov Saint-Gobain zatrjuje, da je treba trga za odbojno steklo (ogledalo) in vezano steklo obravnavati kot trga skupnosti. Za druge proizvodne trge, zlasti za kaljeno steklo in termopan šipe, se zdi, da ni podlage za njihovo opredelitev kot trge skupnosti. Vse kaže, da gre pri zadevnih trgih bolj ali manj za nacionalne ali celo regionalne trge, kar je mogoče pripisati predvsem višjim stroškom prevoza. Pri trenutnih cenah za dvojno steklo visoki stroški onemogočajo prevoz na velike razdalje in – kolikor je znano Saint-Gobainu – vsi proizvajalci stekla dostavljajo termopan šipe svojim odjemalcem, ki so od tovarne oddaljeni približno 250 do 300 km. Zato je treba po mnenju Saint-Gobaina pri termopan šipah izhajati iz nacionalnega oziroma celo regionalnega trga.

| (41) | Saint-Gobain je izrazil tudi svoje mnenje glede ocene predvidenega števila novih delovnih mest, ki naj bi nastala z naložbo. Saint-Gobain je opozoril, da se bo načrtovani obrat za float steklo nahajal v Osterweddingenu, ki je 40 km oddaljen od že obstoječega obrata za float steklo, ki pripada Euroglasu. Eden izmed treh lastnikov Euroglasa je Trösch. Zaradi možnih sinergij med tema dvema obratoma in zaradi dejstva, da bo novi obrat podjetja e-glass opremljen z najnovejšo tehnologijo, bo podjetje e-glass po mnenju Saint-Gobaina v svojem obratu verjetno potrebovalo manj kot 120 delavcev (vključno s pripravniki). |
| --- | --- |

(41)

Saint-Gobain je izrazil tudi svoje mnenje glede ocene predvidenega števila novih delovnih mest, ki naj bi nastala z naložbo. Saint-Gobain je opozoril, da se bo načrtovani obrat za float steklo nahajal v Osterweddingenu, ki je 40 km oddaljen od že obstoječega obrata za float steklo, ki pripada Euroglasu. Eden izmed treh lastnikov Euroglasa je Trösch. Zaradi možnih sinergij med tema dvema obratoma in zaradi dejstva, da bo novi obrat podjetja e-glass opremljen z najnovejšo tehnologijo, bo podjetje e-glass po mnenju Saint-Gobaina v svojem obratu verjetno potrebovalo manj kot 120 delavcev (vključno s pripravniki).

| (42) | Druga zainteresirana stranka, [...] (14), je posredovala najnovejše podatke za informacije o trgu za neobdelano float steklo (znotraj Skupnosti, količina in vrednost), ki jih je Komisija uporabila v svoji odločbi z dne 20. aprila 2004. Poleg tega je ta stranka navedla, da mora Komisija upoštevati položaj trga v Nemčiji. Zato je posredovala podatke o količini in vrednosti celotne porabe neobdelanega float stekla v Nemčiji (2001-2004). |
| --- | --- |

(42)

Druga zainteresirana stranka, [...] (14), je posredovala najnovejše podatke za informacije o trgu za neobdelano float steklo (znotraj Skupnosti, količina in vrednost), ki jih je Komisija uporabila v svoji odločbi z dne 20. aprila 2004. Poleg tega je ta stranka navedla, da mora Komisija upoštevati položaj trga v Nemčiji. Zato je posredovala podatke o količini in vrednosti celotne porabe neobdelanega float stekla v Nemčiji (2001-2004).

| (43) | Druga zainteresirana stranka je nadalje pripomnila, da je izredno težko pridobiti najnovejše podatke o količini in vrednosti skupne porabe neobdelanega float stekla v Skupnosti, vendar pa ti podatki odražajo trend v sektorju neobdelanega float stekla. Poudarila je, da lahko trend, ki ga odražajo podatki o sektorju za neobdelano float steklo, velja za vse akterje na trgu obdelanega stekla, saj se neobdelano float steklo brez izjem nadalje obdeluje, nihanje pri uvozu in izvozu obdelanega stekla v Skupnost in iz Skupnosti pa bi se lahko zanemarilo. |
| --- | --- |

(43)

Druga zainteresirana stranka je nadalje pripomnila, da je izredno težko pridobiti najnovejše podatke o količini in vrednosti skupne porabe neobdelanega float stekla v Skupnosti, vendar pa ti podatki odražajo trend v sektorju neobdelanega float stekla. Poudarila je, da lahko trend, ki ga odražajo podatki o sektorju za neobdelano float steklo, velja za vse akterje na trgu obdelanega stekla, saj se neobdelano float steklo brez izjem nadalje obdeluje, nihanje pri uvozu in izvozu obdelanega stekla v Skupnost in iz Skupnosti pa bi se lahko zanemarilo.

| (44) | Druga zainteresirana stranka je izrazila svoje mnenje tudi glede ocene dejavnika Komisije „razmerje med kapitalskim vložkom in delavci“. Prvič, trdila je, da se je z izgradnjo primerljivega obrata za float steklo, ki ga ima Trösch v francoskem Hombourgu, odprlo 168 novih delovnih mest. Drugič, pripomnila je, da Trösch podjetju e-glass nudi upravno, tehnično, poslovno in drugo pomoč, ki podpira vodstvo in lahko ponudi izobraževalne ukrepe. Iz tega razloga bo število novih delovnih mest v okviru projekta e-glassa celo manjše od 168. |
| --- | --- |

(44)

Druga zainteresirana stranka je izrazila svoje mnenje tudi glede ocene dejavnika Komisije „razmerje med kapitalskim vložkom in delavci“. Prvič, trdila je, da se je z izgradnjo primerljivega obrata za float steklo, ki ga ima Trösch v francoskem Hombourgu, odprlo 168 novih delovnih mest. Drugič, pripomnila je, da Trösch podjetju e-glass nudi upravno, tehnično, poslovno in drugo pomoč, ki podpira vodstvo in lahko ponudi izobraževalne ukrepe. Iz tega razloga bo število novih delovnih mest v okviru projekta e-glassa celo manjše od 168.

| (45) | Tretja zainteresirana stranka, Pilkington, je izrazila pripombo glede referenčnega obdobja, ki ga je treba upoštevati pri izračunu dejavnika konkurence. Po mnenju Pilkingtona Komisija ne nadaljuje s prvotno preiskavo, temveč zdaj izvaja novo preiskavo. Hkrati mora Komisija upoštevati najnovejše razpoložljive podatke. Zato bi morala kot petletno obdobje upoštevati obdobje med letoma 1999 in 2004. |
| --- | --- |

(45)

Tretja zainteresirana stranka, Pilkington, je izrazila pripombo glede referenčnega obdobja, ki ga je treba upoštevati pri izračunu dejavnika konkurence. Po mnenju Pilkingtona Komisija ne nadaljuje s prvotno preiskavo, temveč zdaj izvaja novo preiskavo. Hkrati mora Komisija upoštevati najnovejše razpoložljive podatke. Zato bi morala kot petletno obdobje upoštevati obdobje med letoma 1999 in 2004.

| (46) | Pilkington nadalje trdi, da bi moral biti upoštevni proizvodni trg trg za obdelano steklo za splošno trgovino in ne za uporabo v avtomobilski industriji. Na tem trgu imajo daleč največji delež šipe iz izolacijskega stekla. Po besedah Pilkingtona se upoštevni geografski trg za obdelano steklo (faza 2) v tej zadevi ne nanaša na celotno Skupnost, temveč je omejen na Nemčijo (oz. kvečjemu na Nemčijo in neposredna sosednja območja). |
| --- | --- |

(46)

Pilkington nadalje trdi, da bi moral biti upoštevni proizvodni trg trg za obdelano steklo za splošno trgovino in ne za uporabo v avtomobilski industriji. Na tem trgu imajo daleč največji delež šipe iz izolacijskega stekla. Po besedah Pilkingtona se upoštevni geografski trg za obdelano steklo (faza 2) v tej zadevi ne nanaša na celotno Skupnost, temveč je omejen na Nemčijo (oz. kvečjemu na Nemčijo in neposredna sosednja območja).

5.   PRIPOMBE NEMČIJE

| (47) | Nemčija je z dopisom z dne 7. junija 2005, evidentiranim dne 9. junija 2005, izrazila pripombo v zvezi z odločbo o sprožitvi postopka. |
| --- | --- |

(47)

Nemčija je z dopisom z dne 7. junija 2005, evidentiranim dne 9. junija 2005, izrazila pripombo v zvezi z odločbo o sprožitvi postopka.

| (48) | V zvezi z obdobjem, pomembnim za analizo, Nemčija deli mnenje Komisije, ki ga je ta izrazila v odločbi o sprožitvi postopka z dne 20. aprila 2005, in sicer, da je treba upoštevati podatke za obdobje med letoma 1999 in 2002, saj gre v tem primeru za najnovejše podatke, razpoložljive v času priglasitve. |
| --- | --- |

(48)

V zvezi z obdobjem, pomembnim za analizo, Nemčija deli mnenje Komisije, ki ga je ta izrazila v odločbi o sprožitvi postopka z dne 20. aprila 2005, in sicer, da je treba upoštevati podatke za obdobje med letoma 1999 in 2002, saj gre v tem primeru za najnovejše podatke, razpoložljive v času priglasitve.

| (49) | Nemčija predlaga ločitev trga faze 2 za varnostno steklo (ESG in VSG), večslojno steklo in tehnično steklo. Varnostno steklo (ESG in VSG) se uporablja v avtomobilski industriji in v gradbenem sektorju, večslojno steklo pa predvsem v gradbenem sektorju. Ker vsi trije lastniki deležev podjetja e-glass izdelujejo varnostno steklo (ESG in VSG) in večslojno steklo za gradbeni sektor, bi bilo treba upoštevati samo te specializirane trge. Poleg tega so nemški organi predložili informacije o nadomestljivosti teh proizvodov na strani ponudnikov. |
| --- | --- |

(49)

Nemčija predlaga ločitev trga faze 2 za varnostno steklo (ESG in VSG), večslojno steklo in tehnično steklo. Varnostno steklo (ESG in VSG) se uporablja v avtomobilski industriji in v gradbenem sektorju, večslojno steklo pa predvsem v gradbenem sektorju. Ker vsi trije lastniki deležev podjetja e-glass izdelujejo varnostno steklo (ESG in VSG) in večslojno steklo za gradbeni sektor, bi bilo treba upoštevati samo te specializirane trge. Poleg tega so nemški organi predložili informacije o nadomestljivosti teh proizvodov na strani ponudnikov.

| (50) | Po mnenju Nemčije trg faze 2 za varnostno steklo (ESG in VSG) in večslojno steklo zajema celoten EGP. Poleg tega je Nemčija predložila informacije o pozitivnem razvoju tega trga za obdobje med letoma 1997 in 2002. |
| --- | --- |

(50)

Po mnenju Nemčije trg faze 2 za varnostno steklo (ESG in VSG) in večslojno steklo zajema celoten EGP. Poleg tega je Nemčija predložila informacije o pozitivnem razvoju tega trga za obdobje med letoma 1997 in 2002.

| (51) | Z dopisom z dne 22. novembra 2005, evidentiranim 25. novembra 2005, je Nemčija posredovala pripombo na odzive konkurentov podjetja e-glass. Poudarila je, da je treba še naprej upoštevati referenčno obdobje 1997–2002, saj se lahko upoštevajo samo informacije, razpoložljive v času priglasitve. S sprožitvijo formalnega postopka preiskave je Komisija nadaljevala s presojo, ki se je začela decembra 2003 po priglasitvi. |
| --- | --- |

(51)

Z dopisom z dne 22. novembra 2005, evidentiranim 25. novembra 2005, je Nemčija posredovala pripombo na odzive konkurentov podjetja e-glass. Poudarila je, da je treba še naprej upoštevati referenčno obdobje 1997–2002, saj se lahko upoštevajo samo informacije, razpoložljive v času priglasitve. S sprožitvijo formalnega postopka preiskave je Komisija nadaljevala s presojo, ki se je začela decembra 2003 po priglasitvi.

| (52) | Nemčija je predložila določene podatke o razvoju trga za neobdelano float steklo v letih 2003 in 2004, iz katerih je razvidno, da se ta trg pozitivno razvija. Podatki tudi kažejo, da glavni proizvajalci float stekla načrtujejo povečanje proizvodnih zmogljivosti, kar je dokaz za dobre obete na tem trgu. |
| --- | --- |

(52)

Nemčija je predložila določene podatke o razvoju trga za neobdelano float steklo v letih 2003 in 2004, iz katerih je razvidno, da se ta trg pozitivno razvija. Podatki tudi kažejo, da glavni proizvajalci float stekla načrtujejo povečanje proizvodnih zmogljivosti, kar je dokaz za dobre obete na tem trgu.

| (53) | V zvezi s trgom za obdelano steklo (faza 2) Nemčija še naprej zastopa stališče, da se ta trg ne vključi v analizo. Nemčija trdi, da se zelo velik del neobdelanega float stekla prodaja neposredno na trgu in da bodo lastniki podjetja e-glass neobdelano float steklo ponujali po tržnih cenah. Zato pomoč nikakor ne bi vplivala na trg faze 2. |
| --- | --- |

(53)

V zvezi s trgom za obdelano steklo (faza 2) Nemčija še naprej zastopa stališče, da se ta trg ne vključi v analizo. Nemčija trdi, da se zelo velik del neobdelanega float stekla prodaja neposredno na trgu in da bodo lastniki podjetja e-glass neobdelano float steklo ponujali po tržnih cenah. Zato pomoč nikakor ne bi vplivala na trg faze 2.

| (54) | Glede omejitve upoštevnega trga Nemčija nasprotuje mnenju, da je upoštevan samo trg za večslojno steklo, in poudarja, da upoštevni trg zajema ves EGP in da bi moral vključevati tako trg za varnostno steklo (ESG in VSG) kot tudi trg za večslojno steklo. |
| --- | --- |

(54)

Glede omejitve upoštevnega trga Nemčija nasprotuje mnenju, da je upoštevan samo trg za večslojno steklo, in poudarja, da upoštevni trg zajema ves EGP in da bi moral vključevati tako trg za varnostno steklo (ESG in VSG) kot tudi trg za večslojno steklo.

| (55) | Nemčija je predložila tudi podatke o stroških prevoza neobdelanega float stekla in obdelanega float stekla. Odstotni delež neobdelanega float stekla pri stroških prevoza je višji kot pri obdelanem steklu, saj je prevoz obdelanega stekla dražji. To govori v prid opredelitvi trga kot trga EGP. Poleg tega Nemčija navaja, da se območja prodaje proizvodnih obratov za obdelano steklo v EGP prekrivajo, kar vodi k sklepu, da trg obsega ves EGP. |
| --- | --- |

(55)

Nemčija je predložila tudi podatke o stroških prevoza neobdelanega float stekla in obdelanega float stekla. Odstotni delež neobdelanega float stekla pri stroških prevoza je višji kot pri obdelanem steklu, saj je prevoz obdelanega stekla dražji. To govori v prid opredelitvi trga kot trga EGP. Poleg tega Nemčija navaja, da se območja prodaje proizvodnih obratov za obdelano steklo v EGP prekrivajo, kar vodi k sklepu, da trg obsega ves EGP.

| (56) | Nemčija je izrazila pripombo glede navedb konkurentov, da je treba dejavnik „razmerja med kapitalskim vložkom in delavci“ prilagoditi, saj lahko Trösch izkoristi sinergije med obratom podjetja e-glass in drugimi obrati skupine podjetij v regiji. Nemčija podrobno utemeljuje, da glede na to, da je Trösch le eden izmed treh lastnikov, ki nastopajo na trgu za obdelano steklo kot konkurenti, takšnih sinergij ni mogoče vzpostaviti. Poleg tega je Nemčija posredovala pravilno oceno števila delovnih mest in poudarja, da so primerjave med posameznimi obrati, ki so jih podali konkurenti, neprimerne in da vodijo do napačnih sklepov. |
| --- | --- |

(56)

Nemčija je izrazila pripombo glede navedb konkurentov, da je treba dejavnik „razmerja med kapitalskim vložkom in delavci“ prilagoditi, saj lahko Trösch izkoristi sinergije med obratom podjetja e-glass in drugimi obrati skupine podjetij v regiji. Nemčija podrobno utemeljuje, da glede na to, da je Trösch le eden izmed treh lastnikov, ki nastopajo na trgu za obdelano steklo kot konkurenti, takšnih sinergij ni mogoče vzpostaviti. Poleg tega je Nemčija posredovala pravilno oceno števila delovnih mest in poudarja, da so primerjave med posameznimi obrati, ki so jih podali konkurenti, neprimerne in da vodijo do napačnih sklepov.

6.   PRESOJA POMOČI

6.1   Uvodne pripombe

| (57) | Komisija je 20. aprila 2004 odobrila pomoč za podjetje e-glass v višini, ki jo je Nemčija priglasila 15. decembra 2003. Ker je Nemčija po izdaji odločbe obvestila Komisijo, da so nekateri podatki v prvotni priglasitvi napačni, in ker so bili ti podatki odločilni za sprejem odločbe, se je Komisija 20. aprila 2005 odločila, da sproži formalni postopek preiskave v zvezi s preklicem prvotne odločbe z dne 20. aprila 2004 in sprejme novo odločbo. |
| --- | --- |

(57)

Komisija je 20. aprila 2004 odobrila pomoč za podjetje e-glass v višini, ki jo je Nemčija priglasila 15. decembra 2003. Ker je Nemčija po izdaji odločbe obvestila Komisijo, da so nekateri podatki v prvotni priglasitvi napačni, in ker so bili ti podatki odločilni za sprejem odločbe, se je Komisija 20. aprila 2005 odločila, da sproži formalni postopek preiskave v zvezi s preklicem prvotne odločbe z dne 20. aprila 2004 in sprejme novo odločbo.

| (58) | Odločba z dne 20. aprila 2004 vsebuje popolno presojo priglasitve. Ta presoja se v tej odločbi prevzame z izjemo tistih delov, ki jih je treba popraviti zaradi podatkov, ki jih je Nemčija posredovala 25. oktobra 2004 in ki so bili predmet odločbe o sprožitvi formalnega postopka preiskave dne 20. aprila 2005. |
| --- | --- |

(58)

Odločba z dne 20. aprila 2004 vsebuje popolno presojo priglasitve. Ta presoja se v tej odločbi prevzame z izjemo tistih delov, ki jih je treba popraviti zaradi podatkov, ki jih je Nemčija posredovala 25. oktobra 2004 in ki so bili predmet odločbe o sprožitvi formalnega postopka preiskave dne 20. aprila 2005.

| (59) | Nemčija je pomoč za podjetje e-glass priglasila 15. decembra 2003, ta priglasitev pa je bila registrirana 18. decembra 2003. V skladu s točko 40 Večsektorskega okvira Skupnosti za regionalno pomoč, namenjeno večjim naložbenim projektom, iz leta 2002 (15) (MSR 2002) se projekti ocenijo na podlagi meril, veljavnih v času priglasitve: „..., velja Večsektorski okvir Skupnosti za pomoč od 1. januarja 2004. Veljavni Večsektorski okvir za pomoč se uporablja do 31. decembra 2003. Priglasitve, ki jih Komisija registrira pred 1. januarjem 2004, se ocenijo na podlagi meril, ki veljajo v času priglasitve.“ Zato se presoja pomoči za podjetje e-glass izvede na podlagi meril, določenih v MSR 1998. |
| --- | --- |

(59)

Nemčija je pomoč za podjetje e-glass priglasila 15. decembra 2003, ta priglasitev pa je bila registrirana 18. decembra 2003. V skladu s točko 40 Večsektorskega okvira Skupnosti za regionalno pomoč, namenjeno večjim naložbenim projektom, iz leta 2002 (15) (MSR 2002) se projekti ocenijo na podlagi meril, veljavnih v času priglasitve: „..., velja Večsektorski okvir Skupnosti za pomoč od 1. januarja 2004. Veljavni Večsektorski okvir za pomoč se uporablja do 31. decembra 2003. Priglasitve, ki jih Komisija registrira pred 1. januarjem 2004, se ocenijo na podlagi meril, ki veljajo v času priglasitve.“ Zato se presoja pomoči za podjetje e-glass izvede na podlagi meril, določenih v MSR 1998.

| (60) | Pri tej presoji bodo upoštevana dejstva, podatki in dejanska stanja, veljavni v času priglasitve 15. decembra 2003. |
| --- | --- |

(60)

Pri tej presoji bodo upoštevana dejstva, podatki in dejanska stanja, veljavni v času priglasitve 15. decembra 2003.

| (61) | Komisija mora sprejeti predhodno odločbo na podlagi napovedi in podatkov o trgu. Tudi država članica za odločbo o pomoči nima na voljo drugih informacij kot dejstva, podatke in dejansko stanje v času priglasitve. Višina pomoči se pozneje ne prilagaja, če naknadni podatki nekaj let kasneje pokažejo, da se je trg na primer razvil v drugo smer. V tem primeru mora Komisija izdati odločbo dve leti in pol po prvotni priglasitvi, vendar pa njena presoja temelji na dejstvih in dejanskem stanju v času priglasitve. |
| --- | --- |

(61)

Komisija mora sprejeti predhodno odločbo na podlagi napovedi in podatkov o trgu. Tudi država članica za odločbo o pomoči nima na voljo drugih informacij kot dejstva, podatke in dejansko stanje v času priglasitve. Višina pomoči se pozneje ne prilagaja, če naknadni podatki nekaj let kasneje pokažejo, da se je trg na primer razvil v drugo smer. V tem primeru mora Komisija izdati odločbo dve leti in pol po prvotni priglasitvi, vendar pa njena presoja temelji na dejstvih in dejanskem stanju v času priglasitve.

| (62) | Referenčno obdobje v odločbi z dne 20. aprila 2004 so bila leta od 1997 do 2002. Konkurenti podjetja e-glass so trdili, da je treba za analizo upoštevati drugo referenčno obdobje, da bi se upoštevali novejši podatki. Ker je med prvotno priglasitvijo in sedanjo odločbo preteklo nekaj časa, je lahko prišlo do spremembe dejanskega stanja in razvoja trgov, zadevna dejstva pa so lahko drugačna, kot je bilo prvotno predvideno. Iz zgoraj navedenih razlogov Komisija pri presoji tega ne more upoštevati. |
| --- | --- |

(62)

Referenčno obdobje v odločbi z dne 20. aprila 2004 so bila leta od 1997 do 2002. Konkurenti podjetja e-glass so trdili, da je treba za analizo upoštevati drugo referenčno obdobje, da bi se upoštevali novejši podatki. Ker je med prvotno priglasitvijo in sedanjo odločbo preteklo nekaj časa, je lahko prišlo do spremembe dejanskega stanja in razvoja trgov, zadevna dejstva pa so lahko drugačna, kot je bilo prvotno predvideno. Iz zgoraj navedenih razlogov Komisija pri presoji tega ne more upoštevati.

6.2   Obstoj pomoči po členu 87(1) Pogodbe ES

| (63) | Pri zadevnem ukrepu gre za državno ali iz državnih sredstev dodeljeno pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES (glej razdelek 2.4 navedene odločbe). Pomoč daje podjetju e-glass prednost, saj bi moralo podjetje sicer samo nositi celotne stroške naložbe. Ker se preko meja prodajo velike količine float stekla, obstaja na trgu float stekla mednarodna trgovina. Finančna sredstva, dodeljena zadevnemu podjetju, v teh okoliščinah torej izkrivljajo konkurenco na način, ki bi lahko negativno vplival na trgovino med državami članicami. Zato je Komisija v tej presoji sklenila, da priglašeni ukrep za podjetje e-glass predstavlja državno pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES. |
| --- | --- |

(63)

Pri zadevnem ukrepu gre za državno ali iz državnih sredstev dodeljeno pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES (glej razdelek 2.4 navedene odločbe). Pomoč daje podjetju e-glass prednost, saj bi moralo podjetje sicer samo nositi celotne stroške naložbe. Ker se preko meja prodajo velike količine float stekla, obstaja na trgu float stekla mednarodna trgovina. Finančna sredstva, dodeljena zadevnemu podjetju, v teh okoliščinah torej izkrivljajo konkurenco na način, ki bi lahko negativno vplival na trgovino med državami članicami. Zato je Komisija v tej presoji sklenila, da priglašeni ukrep za podjetje e-glass predstavlja državno pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES.

6.3   Obveznost priglasitve

| (64) | Ker so izpolnjeni kumulativni pogoji iz točke 2.1(i) MSR 1998, je treba priglasiti namero za dodelitev pomoči, dovoljeno intenzivnost pomoči pa je treba določiti v skladu z MSR 1998. Komisija opozarja, da pomoč temelji na treh shemah regionalnih pomoči, ki so že odobrene s strani Komisije. Torej ne gre za tako imenovano začasno pomoč v smislu točke 2 Smernic za državne pomoči z regionalnim ciljem (16), katere temeljno združljivost s skupnim trgom je treba posebej preveriti, temveč je obveznost preverjanja Komisije omejena na združljivost predlagane intenzivnosti pomoči v višini 35 % bruto po merilih MSR 1998. |
| --- | --- |

(64)

Ker so izpolnjeni kumulativni pogoji iz točke 2.1(i) MSR 1998, je treba priglasiti namero za dodelitev pomoči, dovoljeno intenzivnost pomoči pa je treba določiti v skladu z MSR 1998. Komisija opozarja, da pomoč temelji na treh shemah regionalnih pomoči, ki so že odobrene s strani Komisije. Torej ne gre za tako imenovano začasno pomoč v smislu točke 2 Smernic za državne pomoči z regionalnim ciljem (16), katere temeljno združljivost s skupnim trgom je treba posebej preveriti, temveč je obveznost preverjanja Komisije omejena na združljivost predlagane intenzivnosti pomoči v višini 35 % bruto po merilih MSR 1998.

6.4   Presoja na podlagi MSR 1998

| (65) | Po MSR 1998 je treba najvišjo dovoljeno intenzivnost pomoči za projekt določiti na podlagi dovoljenega regionalnega praga intenzivnosti, ki v času priglasitve pomoči velja za regionalne pomoči v zadevni regiji prejemnici pomoči. |
| --- | --- |

(65)

Po MSR 1998 je treba najvišjo dovoljeno intenzivnost pomoči za projekt določiti na podlagi dovoljenega regionalnega praga intenzivnosti, ki v času priglasitve pomoči velja za regionalne pomoči v zadevni regiji prejemnici pomoči.

| (66) | Za Sülzetal-Osterweddingen, kjer je sedež podjetja e-glass, znaša prag intenzivnosti za regionalne pomoči 28 % bruto za velika podjetja. Če pa so določeni pogoji izpolnjeni kumulativno, se lahko prag intenzivnosti dvigne na 35 % bruto. Na prošnjo zvezne dežele je mogoče s soglasjem pododbora, naloge Skupnosti „Izboljšanje regionalne gospodarske strukture“ („pododbor GA“), v utemeljenih izjemnih primerih določiti višji prag intenzivnosti za strukturno posebej učinkovite ukrepe za mesta, kjer je sedež podjetja. Po podatkih, ki jih je posredovala Nemčija, so ti pogoji izpolnjeni, saj je pododbor GA 23. julija 2003 ugodil prošnji dežele Saška-Anhalt (17). |
| --- | --- |

(66)

Za Sülzetal-Osterweddingen, kjer je sedež podjetja e-glass, znaša prag intenzivnosti za regionalne pomoči 28 % bruto za velika podjetja. Če pa so določeni pogoji izpolnjeni kumulativno, se lahko prag intenzivnosti dvigne na 35 % bruto. Na prošnjo zvezne dežele je mogoče s soglasjem pododbora, naloge Skupnosti „Izboljšanje regionalne gospodarske strukture“ („pododbor GA“), v utemeljenih izjemnih primerih določiti višji prag intenzivnosti za strukturno posebej učinkovite ukrepe za mesta, kjer je sedež podjetja. Po podatkih, ki jih je posredovala Nemčija, so ti pogoji izpolnjeni, saj je pododbor GA 23. julija 2003 ugodil prošnji dežele Saška-Anhalt (17).

| (67) | Zato v zadevnem primeru velja regionalni prag intenzivnosti v višini 35 % bruto. Za izračun dovoljene intenzivnosti pomoči za določen projekt je treba v skladu z določbami MSR 1998 ta prag intenzivnosti popraviti za različne vrednosti, ki izhajajo iz uporabe treh dejavnikov ocenjevanja, in sicer dejavnika konkurence (T), ki upošteva stanje na upoštevnem proizvodnem trgu, dejavnika „razmerja med kapitalskim vložkom in delavci“ (I) ter dejavnika „regionalnega učinka“ (M). |
| --- | --- |

(67)

Zato v zadevnem primeru velja regionalni prag intenzivnosti v višini 35 % bruto. Za izračun dovoljene intenzivnosti pomoči za določen projekt je treba v skladu z določbami MSR 1998 ta prag intenzivnosti popraviti za različne vrednosti, ki izhajajo iz uporabe treh dejavnikov ocenjevanja, in sicer dejavnika konkurence (T), ki upošteva stanje na upoštevnem proizvodnem trgu, dejavnika „razmerja med kapitalskim vložkom in delavci“ (I) ter dejavnika „regionalnega učinka“ (M).

6.4.1   Dejavnik konkurence

| (68) | Odobritev pomoči podjetju, ki je dejavno v gospodarski panogi s strukturnim presežkom zmogljivosti, skriva v sebi posebno nevarnost izkrivljanja konkurence. Vsako povečanje zmogljivosti, ki se ne izravna z zmanjšanjem zmogljivosti na drugem mestu, zaostruje problem strukturnega presežka zmogljivosti. Zato mora Komisija za določitev dejavnika konkurence ugotoviti, ali bo projekt izveden v gospodarskem sektorju ali podsektorju, kjer že obstaja strukturni presežek zmogljivosti. |
| --- | --- |

(68)

Odobritev pomoči podjetju, ki je dejavno v gospodarski panogi s strukturnim presežkom zmogljivosti, skriva v sebi posebno nevarnost izkrivljanja konkurence. Vsako povečanje zmogljivosti, ki se ne izravna z zmanjšanjem zmogljivosti na drugem mestu, zaostruje problem strukturnega presežka zmogljivosti. Zato mora Komisija za določitev dejavnika konkurence ugotoviti, ali bo projekt izveden v gospodarskem sektorju ali podsektorju, kjer že obstaja strukturni presežek zmogljivosti.

| (69) | V skladu s točko 7.6 MSR 1998 upoštevni proizvodni trg obsega proizvode naložbenega projekta in proizvode, ki jih potrošnik (zaradi posebnih lastnosti proizvodov, njihovih cen in namena uporabe) ali proizvajalec (zaradi prilagodljivosti proizvodnih naprav) štejeta za nadomestne proizvode in/ali za nadomestne storitve. |
| --- | --- |

(69)

V skladu s točko 7.6 MSR 1998 upoštevni proizvodni trg obsega proizvode naložbenega projekta in proizvode, ki jih potrošnik (zaradi posebnih lastnosti proizvodov, njihovih cen in namena uporabe) ali proizvajalec (zaradi prilagodljivosti proizvodnih naprav) štejeta za nadomestne proizvode in/ali za nadomestne storitve.

| (70) | Float steklo je daleč najpogostejša oblika ravnega stekla. Ker float stekla zaradi posebnega postopka izdelave in zaradi njegovih lastnosti na strani ponudbe ali povpraševanja ni mogoče nadomestiti z drugimi vrstami ravnega stekla (npr. s ploskim steklom, vzorčastim steklom, zrcalnim steklom), je treba trg za float steklo obravnavati kot samostojen proizvodni trg (18). Ta proizvodni trg se nadalje deli na dve fazi, ki ju je treba oceniti ločeno, in sicer na eni strani na proizvodnjo neobdelanega float stekla (faza 1) in na drugi strani na nadaljnjo obdelavo float stekla (faza 2) (19). |
| --- | --- |

(70)

Float steklo je daleč najpogostejša oblika ravnega stekla. Ker float stekla zaradi posebnega postopka izdelave in zaradi njegovih lastnosti na strani ponudbe ali povpraševanja ni mogoče nadomestiti z drugimi vrstami ravnega stekla (npr. s ploskim steklom, vzorčastim steklom, zrcalnim steklom), je treba trg za float steklo obravnavati kot samostojen proizvodni trg (18). Ta proizvodni trg se nadalje deli na dve fazi, ki ju je treba oceniti ločeno, in sicer na eni strani na proizvodnjo neobdelanega float stekla (faza 1) in na drugi strani na nadaljnjo obdelavo float stekla (faza 2) (19).

| (71) | Analiza iz odločbe Komisije z dne 20. aprila 2004 je vodila do sklepa, da je v tem primeru treba oceniti samo trg za neobdelano float steklo (20). Zaradi napačnih podatkov glede lastniških razmerij pa ta sklep ni več veljaven, zato je treba v opredelitev upoštevnih trgov vključiti trg obdelave stekla (faza 2), saj bi pomoč lahko izkrivljala konkurenco tudi v tej fazi. |
| --- | --- |

(71)

Analiza iz odločbe Komisije z dne 20. aprila 2004 je vodila do sklepa, da je v tem primeru treba oceniti samo trg za neobdelano float steklo (20). Zaradi napačnih podatkov glede lastniških razmerij pa ta sklep ni več veljaven, zato je treba v opredelitev upoštevnih trgov vključiti trg obdelave stekla (faza 2), saj bi pomoč lahko izkrivljala konkurenco tudi v tej fazi.

| (72) | V nadaljevanju bo najprej raziskan trg za neobdelano float steklo (faza 1), nato pa še trg za obdelano float steklo (faza 2). |
| --- | --- |

(72)

V nadaljevanju bo najprej raziskan trg za neobdelano float steklo (faza 1), nato pa še trg za obdelano float steklo (faza 2).

| (73) | Raziskava trga za neobdelano float steklo (faza 1), ki je bila predstavljena v prvotni odločbi z dne 20. aprila 2004, ni bila postavljena pod vprašaj in ni bila predmet odločbe o sprožitvi postopka z dne 20. aprila 2005. V nadaljevanju bo predstavljena presoja, ki je bila izvedena in predstavljena v odločbi z dne 20. aprila 2004. |
| --- | --- |

(73)

Raziskava trga za neobdelano float steklo (faza 1), ki je bila predstavljena v prvotni odločbi z dne 20. aprila 2004, ni bila postavljena pod vprašaj in ni bila predmet odločbe o sprožitvi postopka z dne 20. aprila 2005. V nadaljevanju bo predstavljena presoja, ki je bila izvedena in predstavljena v odločbi z dne 20. aprila 2004.

| (74) | V skladu s točko 7.6 MSR 1998 upoštevni geografski trg načeloma obsega EGP oziroma pomemben del EGP, če se pogoji konkurence na tem območju dovolj razlikujejo od pogojev v drugih območjih EGP. Kot upoštevni geografski trg je mogoče upoštevati tudi svetovni trg. |
| --- | --- |

(74)

V skladu s točko 7.6 MSR 1998 upoštevni geografski trg načeloma obsega EGP oziroma pomemben del EGP, če se pogoji konkurence na tem območju dovolj razlikujejo od pogojev v drugih območjih EGP. Kot upoštevni geografski trg je mogoče upoštevati tudi svetovni trg.

| (75) | Zaradi sorazmerno visokih stroškov prevoza neobdelanega float stekla (21) tržišča posameznih proizvodnih obratov niso razširjena po vsem območju EGP. Namesto tega se tržišča okoli posameznih proizvodnih obratov nahajajo v obliki koncentričnih krogov, katerih premer določajo gospodarsko še sprejemljive prevozne poti, ki praviloma ne presegajo 500 km do največ 1 000 km za najobičajnejši prevoz po kopnem. Ker je po vsem EGP danes razporejenih več kot 50 proizvodnih obratov evropskih proizvajalcev float stekla, zaradi česar se njihova tržišča medsebojno prekrivajo, skupaj pokrivajo ves EGP. |
| --- | --- |

(75)

Zaradi sorazmerno visokih stroškov prevoza neobdelanega float stekla (21) tržišča posameznih proizvodnih obratov niso razširjena po vsem območju EGP. Namesto tega se tržišča okoli posameznih proizvodnih obratov nahajajo v obliki koncentričnih krogov, katerih premer določajo gospodarsko še sprejemljive prevozne poti, ki praviloma ne presegajo 500 km do največ 1 000 km za najobičajnejši prevoz po kopnem. Ker je po vsem EGP danes razporejenih več kot 50 proizvodnih obratov evropskih proizvajalcev float stekla, zaradi česar se njihova tržišča medsebojno prekrivajo, skupaj pokrivajo ves EGP.

| (76) | Da bi ugotovila, ali zaradi teh geografskih prekrivanj posameznih tržišč v različnih območjih EGP obstajajo tudi podobni pogoji konkurence, je Komisija raziskala, ali obstajajo ločeni trgi, na katerih se lahko oblikujejo tudi posebne cene neodvisno od drugih tržišč, oziroma ali je oblikovanje cen v EGP podvrženo enotnemu vzorcu. V ta namen je Komisija s pomočjo razpoložljivih statistik Eurostata primerjala oblikovanje cene za tono v tistih državah članicah, ki v proizvodnji float stekla igrajo najpomembnejšo vlogo, in sicer v Franciji, Nemčiji, Italiji, Veliki Britaniji in Španiji v obdobju 1997–2002, ter v Belgiji – zaradi pomanjkljivih podatkov – v obdobju 1999-2002. Podatki kažejo, da oblikovanje vrednosti neobdelanega float stekla v posameznih državah članicah v obdobju 1997-2002 izkazuje visoko korelacijo. Na podlagi takšnega vzporednega oblikovanja je mogoče sklepati, da imajo odjemalci neobdelanega float stekla na voljo dovolj možnosti, da se izognejo proizvajalcem v drugih državah članicah, kar je jasen znak enotnega geografskega trga. |
| --- | --- |

(76)

Da bi ugotovila, ali zaradi teh geografskih prekrivanj posameznih tržišč v različnih območjih EGP obstajajo tudi podobni pogoji konkurence, je Komisija raziskala, ali obstajajo ločeni trgi, na katerih se lahko oblikujejo tudi posebne cene neodvisno od drugih tržišč, oziroma ali je oblikovanje cen v EGP podvrženo enotnemu vzorcu. V ta namen je Komisija s pomočjo razpoložljivih statistik Eurostata primerjala oblikovanje cene za tono v tistih državah članicah, ki v proizvodnji float stekla igrajo najpomembnejšo vlogo, in sicer v Franciji, Nemčiji, Italiji, Veliki Britaniji in Španiji v obdobju 1997–2002, ter v Belgiji – zaradi pomanjkljivih podatkov – v obdobju 1999-2002. Podatki kažejo, da oblikovanje vrednosti neobdelanega float stekla v posameznih državah članicah v obdobju 1997-2002 izkazuje visoko korelacijo. Na podlagi takšnega vzporednega oblikovanja je mogoče sklepati, da imajo odjemalci neobdelanega float stekla na voljo dovolj možnosti, da se izognejo proizvajalcem v drugih državah članicah, kar je jasen znak enotnega geografskega trga.

| (77) | Povzetek: Komisija ugotavlja, da geografski trg za neobdelano float steklo obsega ves EGP (22). |
| --- | --- |

(77)

Povzetek: Komisija ugotavlja, da geografski trg za neobdelano float steklo obsega ves EGP (22).

| (78) | Najnižja stopnja klasifikacije NACE, ki ustreza proizvodnji neobdelanega float stekla, je razred NACE 26.11 „proizvodnja ravnega stekla“. Delež neobdelanega float stekla v celotni proizvodnji ravnega stekla v EGP je precej večji od 80 %, zato je ta proizvod mogoče obravnavati kot reprezentativen za razred NACE 26.11. V sektorju ravnega stekla pa se zmogljivost meri na podlagi uporabnih zmogljivosti (23). Ta metoda merjenja ni primerljiva z merjenjem zmogljivosti v celotni predelovalni industriji. |
| --- | --- |

(78)

Najnižja stopnja klasifikacije NACE, ki ustreza proizvodnji neobdelanega float stekla, je razred NACE 26.11 „proizvodnja ravnega stekla“. Delež neobdelanega float stekla v celotni proizvodnji ravnega stekla v EGP je precej večji od 80 %, zato je ta proizvod mogoče obravnavati kot reprezentativen za razred NACE 26.11. V sektorju ravnega stekla pa se zmogljivost meri na podlagi uporabnih zmogljivosti (23). Ta metoda merjenja ni primerljiva z merjenjem zmogljivosti v celotni predelovalni industriji.

| (79) | Zato je Komisija mnenja, da položaja zmogljivosti na trgu neobdelanega float stekla ni mogoče uporabiti za presojo dejavnika konkurence (24). |
| --- | --- |

(79)

Zato je Komisija mnenja, da položaja zmogljivosti na trgu neobdelanega float stekla ni mogoče uporabiti za presojo dejavnika konkurence (24).

| (80) | Ob pomanjkanju zadostnih podatkov o izkoriščenosti zmogljivosti se Komisija v skladu s točko 3.4 MSR 1998 opira na podatke o očitni porabi, da bi ugotovila, ali bo naložba izvedena na trgu, ki se krči. Šteje se, da se proizvodni trg krči, če je povprečna stopnja letnega prirastka očitne porabe zadevnega proizvoda v zadnjih petih letih več kot 10 % pod letnim povprečjem celotne predelovalne industrije v EGP, razen če je viden trend naraščanja relativne stopnje prirastka pri povpraševanju po proizvodu. Trg, ki se absolutno krči, je trg, na katerem je povprečna stopnja letnega prirastka očitne porabe v zadnjih petih letih negativna. |
| --- | --- |

(80)

Ob pomanjkanju zadostnih podatkov o izkoriščenosti zmogljivosti se Komisija v skladu s točko 3.4 MSR 1998 opira na podatke o očitni porabi, da bi ugotovila, ali bo naložba izvedena na trgu, ki se krči. Šteje se, da se proizvodni trg krči, če je povprečna stopnja letnega prirastka očitne porabe zadevnega proizvoda v zadnjih petih letih več kot 10 % pod letnim povprečjem celotne predelovalne industrije v EGP, razen če je viden trend naraščanja relativne stopnje prirastka pri povpraševanju po proizvodu. Trg, ki se absolutno krči, je trg, na katerem je povprečna stopnja letnega prirastka očitne porabe v zadnjih petih letih negativna.

| (81) | Glede očitne porabe neobdelanega float stekla za obdobje med letoma 1997 in 2002 ima Komisija na razpolago naslednje podatke:












  Trg neobdelanega float stekla v Skupnosti | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | Povprečna stopnja letnega prirastka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Skupna poraba (v mio tonah) v Skupnosti (25) | 6,937 | 7,334 | 7,716 | 7,677 | 7,509 | 7,599 | 1,84 % |
| Povprečna cena za tono (v EUR) v Skupnosti (26) | 293,87 | 285,20 | 291,79 | 333,26 | 349,15 | 346,92 | |
| Vrednost celotne porabe (v mio EUR) | 2 038,6 | 2 091,7 | 2 251,5 | 2 558,4 | 2 621,8 | 2 636,2 | 5,28 % |

(81)

Glede očitne porabe neobdelanega float stekla za obdobje med letoma 1997 in 2002 ima Komisija na razpolago naslednje podatke:

Trg neobdelanega float stekla v Skupnosti

1997

1998

1999

2000

2001

2002

Povprečna stopnja letnega prirastka

Skupna poraba (v mio tonah) v Skupnosti (25)

6,937

7,334

7,716

7,677

7,509

7,599

1,84 %

Povprečna cena za tono (v EUR) v Skupnosti (26)

293,87

285,20

291,79

333,26

349,15

346,92

Vrednost celotne porabe (v mio EUR)

2 038,6

2 091,7

2 251,5

2 558,4

2 621,8

2 636,2

5,28 %

| (82) | V obdobju med letoma 1997 in 2002 je povprečna absolutna stopnja letnega prirastka celotne predelovalne industrije v EGP znašala 4,8 %. Mejna vrednost, pri kateri bi bil trg v skladu s točko 7.8 MSR 1998 opredeljen kot trg, ki se krči, znaša 4,4 %. Evropski trg neobdelanega float stekla je v istem obdobju dosegel povprečno absolutno stopnjo letnega prirastka v višini 5,28 %, kar pomeni, da se nahaja precej nad povprečjem EGP (27). Poleg tega je Komisija na podlagi razpoložljivih podatkov Eurostata/COMEXT-a o industriji znotraj Skupnosti preverila, ali trend očitne porabe neobdelanega float stekla (v absolutnih številkah) v posameznih državah članicah potrjuje ta rezultat. Komisija lahko temu pritrdi. |
| --- | --- |

(82)

V obdobju med letoma 1997 in 2002 je povprečna absolutna stopnja letnega prirastka celotne predelovalne industrije v EGP znašala 4,8 %. Mejna vrednost, pri kateri bi bil trg v skladu s točko 7.8 MSR 1998 opredeljen kot trg, ki se krči, znaša 4,4 %. Evropski trg neobdelanega float stekla je v istem obdobju dosegel povprečno absolutno stopnjo letnega prirastka v višini 5,28 %, kar pomeni, da se nahaja precej nad povprečjem EGP (27). Poleg tega je Komisija na podlagi razpoložljivih podatkov Eurostata/COMEXT-a o industriji znotraj Skupnosti preverila, ali trend očitne porabe neobdelanega float stekla (v absolutnih številkah) v posameznih državah članicah potrjuje ta rezultat. Komisija lahko temu pritrdi.

| (83) | Pozitiven razvoj trga neobdelanega float stekla se kaže v ravnanju proizvajalcev, saj so ti na evropskem trgu, ki je osredotočen na nekaj velikih proizvajalcev float stekla (28), v zadnjih letih investirali v nove proizvodne obrate, in sicer v Franciji (2001 - Pilkington/Interpane), v Belgiji (2001 - Glaverbel/Scheuten) in v Italiji (2002 – Sangalli) (29). |
| --- | --- |

(83)

Pozitiven razvoj trga neobdelanega float stekla se kaže v ravnanju proizvajalcev, saj so ti na evropskem trgu, ki je osredotočen na nekaj velikih proizvajalcev float stekla (28), v zadnjih letih investirali v nove proizvodne obrate, in sicer v Franciji (2001 - Pilkington/Interpane), v Belgiji (2001 - Glaverbel/Scheuten) in v Italiji (2002 – Sangalli) (29).

| (84) | Povzetek: Komisija je zato sklenila, da v primeru trga neobdelanega float stekla ne gre za trg, ki se krči, in da je treba uporabiti dejavnik konkurence v skladu s točko 2.10.1(iv) MSR 1998 v vrednosti 1,0. |
| --- | --- |

(84)

Povzetek: Komisija je zato sklenila, da v primeru trga neobdelanega float stekla ne gre za trg, ki se krči, in da je treba uporabiti dejavnik konkurence v skladu s točko 2.10.1(iv) MSR 1998 v vrednosti 1,0.

| (85) | Upoštevni proizvodni trg v skladu s točko 7.6 MSR 1998 obsega proizvode naložbenega projekta in proizvode, ki jih potrošnik (zaradi posebnih lastnosti proizvodov, njihovih cen in namena uporabe) ali proizvajalec (zaradi prilagodljivosti proizvodnih naprav) štejeta za nadomestne proizvode in/ali za nadomestne storitve. |
| --- | --- |

(85)

Upoštevni proizvodni trg v skladu s točko 7.6 MSR 1998 obsega proizvode naložbenega projekta in proizvode, ki jih potrošnik (zaradi posebnih lastnosti proizvodov, njihovih cen in namena uporabe) ali proizvajalec (zaradi prilagodljivosti proizvodnih naprav) štejeta za nadomestne proizvode in/ali za nadomestne storitve.

| (86) | V pričujoči zadevi pa je treba trg za obdelano steklo (faza 2) nadalje razčleniti, da bi lahko določili zadevne proizvode in omejili upoštevni trg. Jasno je mogoče razlikovati med dvema splošnima kategorijama, ki nista zamenljivi niti z vidika potrošnika niti z vidika proizvajalca: avtomobilsko steklo in gradbeno steklo (30). Oba proizvoda tvorita dva ločena proizvodna trga, saj se proizvodna tehnologija, stranke in trženje med sabo močno razlikujejo. Trg za gradbeno steklo je mogoče razdeliti v naslednje specializirane trge: (i) večslojno steklo (termopan šipe), (ii) kaljeno steklo (ESG – varnostno steklo), (iii) vezano steklo (VSG – varnostno steklo) in (iv) odbojno steklo (ogledalo). |
| --- | --- |

(86)

V pričujoči zadevi pa je treba trg za obdelano steklo (faza 2) nadalje razčleniti, da bi lahko določili zadevne proizvode in omejili upoštevni trg. Jasno je mogoče razlikovati med dvema splošnima kategorijama, ki nista zamenljivi niti z vidika potrošnika niti z vidika proizvajalca: avtomobilsko steklo in gradbeno steklo (30). Oba proizvoda tvorita dva ločena proizvodna trga, saj se proizvodna tehnologija, stranke in trženje med sabo močno razlikujejo. Trg za gradbeno steklo je mogoče razdeliti v naslednje specializirane trge: (i) večslojno steklo (termopan šipe), (ii) kaljeno steklo (ESG – varnostno steklo), (iii) vezano steklo (VSG – varnostno steklo) in (iv) odbojno steklo (ogledalo).

| (87) | Varnostno steklo (ESG in VSG) in večslojno steklo sta z vidika proizvajalca zamenljivi, saj lahko proizvajalci proizvodnjo hitro in brez omembe vrednih dodatnih stroškov preusmerijo na različne proizvode. Po besedah Nemčije se okoli 70 do 80 % obdelanega stekla proizvede za gradbeni sektor, pri čemer lahko proizvajalci z varnostnim steklom in večslojnim steklom istočasno ponujajo oba proizvoda. Nadalje je treba opozoriti, da se varnostno steklo lahko prodaja kot končni proizvod, pa tudi kot polproizvod za izdelavo večslojnega stekla. Poleg tega se prodaja in distribucija varnostnega stekla in večslojnega stekla za gradbeništvo pogosto izvajata istočasno. |
| --- | --- |

(87)

Varnostno steklo (ESG in VSG) in večslojno steklo sta z vidika proizvajalca zamenljivi, saj lahko proizvajalci proizvodnjo hitro in brez omembe vrednih dodatnih stroškov preusmerijo na različne proizvode. Po besedah Nemčije se okoli 70 do 80 % obdelanega stekla proizvede za gradbeni sektor, pri čemer lahko proizvajalci z varnostnim steklom in večslojnim steklom istočasno ponujajo oba proizvoda. Nadalje je treba opozoriti, da se varnostno steklo lahko prodaja kot končni proizvod, pa tudi kot polproizvod za izdelavo večslojnega stekla. Poleg tega se prodaja in distribucija varnostnega stekla in večslojnega stekla za gradbeništvo pogosto izvajata istočasno.

| (88) | Zmotno bi bilo sklepati, da je treba upoštevni proizvodni trg omejiti izključno na termopan šipe, kakor so konkurenti navedli v svojih sklepih. |
| --- | --- |

(88)

Zmotno bi bilo sklepati, da je treba upoštevni proizvodni trg omejiti izključno na termopan šipe, kakor so konkurenti navedli v svojih sklepih.

| (89) | Komisija opozarja, da vsi trije lastniki podjetja e-glass izdelujejo varnostno steklo (VSG in ESG) in večslojno steklo za gradbeni sektor, ne izdelujejo pa tehničnega stekla ali avtomobilskega stekla. |
| --- | --- |

(89)

Komisija opozarja, da vsi trije lastniki podjetja e-glass izdelujejo varnostno steklo (VSG in ESG) in večslojno steklo za gradbeni sektor, ne izdelujejo pa tehničnega stekla ali avtomobilskega stekla.

| (90) | Povzetek: Komisija je sklenila, da gre pri upoštevnem proizvodnem trgu za specializiran trg trga faze 2, in sicer za trg za varnostno steklo (VSG in ESG) in večslojno steklo za gradbeno industrijo z naslednjimi šiframi evropskega seznama proizvodov: 26121230 (kaljeno varnostno steklo, a.n.g.), 26121270 (vezano varnostno steklo, a.n.g.), in 26121330 (izolacijske zasteklitve z več plastmi). |
| --- | --- |

(90)

Povzetek: Komisija je sklenila, da gre pri upoštevnem proizvodnem trgu za specializiran trg trga faze 2, in sicer za trg za varnostno steklo (VSG in ESG) in večslojno steklo za gradbeno industrijo z naslednjimi šiframi evropskega seznama proizvodov: 26121230 (kaljeno varnostno steklo, a.n.g.), 26121270 (vezano varnostno steklo, a.n.g.), in 26121330 (izolacijske zasteklitve z več plastmi).

| (91) | Upoštevni geografski trg v skladu s točko 7.6 MSR 1998 obsega EGP oziroma pomemben del EGP, če se pogoji konkurence na tem območju dovolj razlikujejo od pogojev v drugih območjih EGP. Kot upoštevni geografski trg se lahko upošteva tudi svetovni trg. |
| --- | --- |

(91)

Upoštevni geografski trg v skladu s točko 7.6 MSR 1998 obsega EGP oziroma pomemben del EGP, če se pogoji konkurence na tem območju dovolj razlikujejo od pogojev v drugih območjih EGP. Kot upoštevni geografski trg se lahko upošteva tudi svetovni trg.

| (92) | Po besedah Nemčije je treba pri trgu za neobdelano float steklo (faza 1) izhajati iz dejstva, da je trg za obdelano steklo (faza 2) razširjen po vsem EGP. |
| --- | --- |

(92)

Po besedah Nemčije je treba pri trgu za neobdelano float steklo (faza 1) izhajati iz dejstva, da je trg za obdelano steklo (faza 2) razširjen po vsem EGP.

| (93) | Konkurenti podjetja e-glass so v svojih pripombah uveljavljali mnenje, da je treba pri obdelanem steklu (faza 2) izhajati iz nacionalnih oz. celo regionalnih trgov, saj visoki stroški prevoza onemogočajo prostorsko obsežnejšo prodajo. |
| --- | --- |

(93)

Konkurenti podjetja e-glass so v svojih pripombah uveljavljali mnenje, da je treba pri obdelanem steklu (faza 2) izhajati iz nacionalnih oz. celo regionalnih trgov, saj visoki stroški prevoza onemogočajo prostorsko obsežnejšo prodajo.

| (94) | Na podlagi dokazil, ki jih je predložila Nemčija, baza strank podjetja e-glass na opredeljenem upoštevnem trgu, določenem v uvodni izjavi 89–90, ni omejena samo na nacionalno ali regionalno raven, temveč obsega različna območja EGP (31). |
| --- | --- |

(94)

Na podlagi dokazil, ki jih je predložila Nemčija, baza strank podjetja e-glass na opredeljenem upoštevnem trgu, določenem v uvodni izjavi 89–90, ni omejena samo na nacionalno ali regionalno raven, temveč obsega različna območja EGP (31).

| (95) | Tržišča so predstavljena kot koncentrični krogi okoli posameznih proizvodnih obratov, kljub sorazmerno visokim stroškom prevoza pa se obdelano steklo dobavlja tudi na velike razdalje (32). Ti koncentrični krogi se prekrivajo in se razprostirajo po vsem EGP. Poleg tega na območju EGP ne obstajajo različne tehnične norme ali pravne trgovinske ovire za obdelano steklo (faza 2), okoli 20 % nemške proizvodnje pa se uvozi. |
| --- | --- |

(95)

Tržišča so predstavljena kot koncentrični krogi okoli posameznih proizvodnih obratov, kljub sorazmerno visokim stroškom prevoza pa se obdelano steklo dobavlja tudi na velike razdalje (32). Ti koncentrični krogi se prekrivajo in se razprostirajo po vsem EGP. Poleg tega na območju EGP ne obstajajo različne tehnične norme ali pravne trgovinske ovire za obdelano steklo (faza 2), okoli 20 % nemške proizvodnje pa se uvozi.

| (96) | Tako kot pri prejšnjih odločbah o združitvah in pomočeh Komisija izhaja iz dejstva, da je treba trg za obdelano steklo (faza 2) podobno kot trg za neobdelano float steklo (faza 1) obravnavati kot trg, ki obsega ves EGP. |
| --- | --- |

(96)

Tako kot pri prejšnjih odločbah o združitvah in pomočeh Komisija izhaja iz dejstva, da je treba trg za obdelano steklo (faza 2) podobno kot trg za neobdelano float steklo (faza 1) obravnavati kot trg, ki obsega ves EGP.

| (97) | V zadevi Pilkington/Interpane (N 291/2000), SG (2000) D/106264 z dne 17. avgusta 2000 je Komisija sklenila, da trg za VSG in prevlečeno steklo, vključno z izolacijskim steklom, obsega ves EGP. |
| --- | --- |

(97)

V zadevi Pilkington/Interpane (N 291/2000), SG (2000) D/106264 z dne 17. avgusta 2000 je Komisija sklenila, da trg za VSG in prevlečeno steklo, vključno z izolacijskim steklom, obsega ves EGP.

| (98) | Uvodna izjava 16 Odločbe o postopku združitve IV/M/1230 Glaverbel/PPG se glasi: „V zvezi s splošno trgovino v zadevi Pilkington-Techint/SIV je Komisija natančno opredelitev geografskega trga pustila odprto. Komisija opozarja, da veliki proizvajalci na velikih razdaljah prevažajo zlasti odbojno steklo in vezano steklo. Zato je po mnenju strank povsem opravičljivo, da se ta dva trga prav tako opredelita kot vseevropska. Stranke trdijo, da ta sklep velja tudi za kaljeno steklo in termopan šipe, saj so vsi večji proizvajalci dejavni vsaj po vsej Evropi in so tržni pogoji v različnih državah članicah dovolj homogeni. Rezultati preiskave Komisije v tej zadevi so potrdili, da se trga za odbojno steklo (ogledalo) in vezano steklo razprostirata po vsej EU. Za druge proizvodne trge v segmentu splošne trgovine rezultati niso tako enoznačni.“ |
| --- | --- |

(98)

Uvodna izjava 16 Odločbe o postopku združitve IV/M/1230 Glaverbel/PPG se glasi: „V zvezi s splošno trgovino v zadevi Pilkington-Techint/SIV je Komisija natančno opredelitev geografskega trga pustila odprto. Komisija opozarja, da veliki proizvajalci na velikih razdaljah prevažajo zlasti odbojno steklo in vezano steklo. Zato je po mnenju strank povsem opravičljivo, da se ta dva trga prav tako opredelita kot vseevropska. Stranke trdijo, da ta sklep velja tudi za kaljeno steklo in termopan šipe, saj so vsi večji proizvajalci dejavni vsaj po vsej Evropi in so tržni pogoji v različnih državah članicah dovolj homogeni. Rezultati preiskave Komisije v tej zadevi so potrdili, da se trga za odbojno steklo (ogledalo) in vezano steklo razprostirata po vsej EU. Za druge proizvodne trge v segmentu splošne trgovine rezultati niso tako enoznačni.“

| (99) | Zato bi bila nacionalna omejitev geografskega trga za fazo 2, kot jo v svoji pripombi predlaga Pilkington, v nasprotju z razlago, ki jo je podjetje podalo v okviru preiskave o postopku združitve. |
| --- | --- |

(99)

Zato bi bila nacionalna omejitev geografskega trga za fazo 2, kot jo v svoji pripombi predlaga Pilkington, v nasprotju z razlago, ki jo je podjetje podalo v okviru preiskave o postopku združitve.

| (100) | Povzetek: Komisija je sklenila, da geografski trg za obdelano steklo (faza 2) v obliki varnostnega stekla in večslojnega stekla za gradbeni sektor obsega ves EGP. Komisija ne vidi razloga za sklepanje, da je treba trg za obdelano steklo geografsko omejiti drugače kot trg za neobdelano float steklo. |
| --- | --- |

(100)

Povzetek: Komisija je sklenila, da geografski trg za obdelano steklo (faza 2) v obliki varnostnega stekla in večslojnega stekla za gradbeni sektor obsega ves EGP. Komisija ne vidi razloga za sklepanje, da je treba trg za obdelano steklo geografsko omejiti drugače kot trg za neobdelano float steklo.

| (101) | Komisija opozarja, da nima podatkov o izkoriščenosti zmogljivosti na trgu faze 2, oziroma da ti podatki ne obstajajo. Tako Eurostat kot tudi raziskovalni inštituti in sektorska združenja nimajo potrebnih informacij o (letni) proizvodni količini in (letni) najvišji proizvodni zmogljivosti obratov v EGP za obdelavo neobdelanega float stekla v varnostno steklo in večslojno steklo za gradbeno industrijo. |
| --- | --- |

(101)

Komisija opozarja, da nima podatkov o izkoriščenosti zmogljivosti na trgu faze 2, oziroma da ti podatki ne obstajajo. Tako Eurostat kot tudi raziskovalni inštituti in sektorska združenja nimajo potrebnih informacij o (letni) proizvodni količini in (letni) najvišji proizvodni zmogljivosti obratov v EGP za obdelavo neobdelanega float stekla v varnostno steklo in večslojno steklo za gradbeno industrijo.

| (102) | Zato po mnenju Komisije pri določitvi dejavnika konkurence ni mogoče upoštevati dejanskega stanja v zvezi s proizvodnimi zmogljivostmi za obdelano steklo v obliki varnostnega stekla in večslojnega stekla za gradbeno industrijo. |
| --- | --- |

(102)

Zato po mnenju Komisije pri določitvi dejavnika konkurence ni mogoče upoštevati dejanskega stanja v zvezi s proizvodnimi zmogljivostmi za obdelano steklo v obliki varnostnega stekla in večslojnega stekla za gradbeno industrijo.

| (103) | Kot že omenjeno v uvodni izjavi 80, se Komisija, ob pomanjkanju zadostnih podatkov o izkoriščenosti zmogljivosti, v skladu s točko 3.4 MSR 1998 opira na podatke o očitni porabi, da bi ugotovila, ali bo naložba izvedena na trgu, ki se krči. Po točki 7.8 MSR 1998 se šteje, da se trg krči tedaj, ko je povprečna stopnja letnega prirastka očitne porabe zadevnega proizvoda v zadnjih petih letih več kot 10 % pod letnim povprečjem celotne predelovalne industrije v EGP, razen če je viden trend naraščanja relativne stopnje prirastka pri povpraševanju po proizvodu. Trg, ki se absolutno krči, je trg, na katerem je povprečna stopnja letnega prirastka očitne porabe v zadnjih petih letih negativna. |
| --- | --- |

(103)

Kot že omenjeno v uvodni izjavi 80, se Komisija, ob pomanjkanju zadostnih podatkov o izkoriščenosti zmogljivosti, v skladu s točko 3.4 MSR 1998 opira na podatke o očitni porabi, da bi ugotovila, ali bo naložba izvedena na trgu, ki se krči. Po točki 7.8 MSR 1998 se šteje, da se trg krči tedaj, ko je povprečna stopnja letnega prirastka očitne porabe zadevnega proizvoda v zadnjih petih letih več kot 10 % pod letnim povprečjem celotne predelovalne industrije v EGP, razen če je viden trend naraščanja relativne stopnje prirastka pri povpraševanju po proizvodu. Trg, ki se absolutno krči, je trg, na katerem je povprečna stopnja letnega prirastka očitne porabe v zadnjih petih letih negativna.

| (104) | Glede vrednosti očitne porabe neobdelanega float stekla za obdobje med letoma 1997 in 2002 ima Komisija na razpolago naslednje podatke (vir: COMEXT/Eurostat):








  Trg za obdelano float steklo (faza 2) v EUR
  Evropski seznam proizvodov | 1997 | 2002 | Povprečna letna stopnja rasti (1997-2002) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 26121230 (kaljeno varnostno steklo, d.n.) | 807 949 414 | 1 272 280 870 | 9,51 % |
| 26121270 (vezano varnostno steklo, d.n.) | 717 692 284 | 1 085 038 665 | 8,62 % |
| 26121330 (izolacijske zasteklitve z več plastmi) | 2 171 614 199 | 3 090 852 791 | 7,31 % (33) |

(104)

Glede vrednosti očitne porabe neobdelanega float stekla za obdobje med letoma 1997 in 2002 ima Komisija na razpolago naslednje podatke (vir: COMEXT/Eurostat):

Trg za obdelano float steklo (faza 2) v EUR

Evropski seznam proizvodov

1997

2002

Povprečna letna stopnja rasti (1997-2002)

26121230 (kaljeno varnostno steklo, d.n.)

807 949 414

1 272 280 870

9,51 %

26121270 (vezano varnostno steklo, d.n.)

717 692 284

1 085 038 665

8,62 %

26121330 (izolacijske zasteklitve z več plastmi)

2 171 614 199

3 090 852 791

7,31 % (33)

| (105) | Nemčija je posredovala podatke industrijskega združenja CPIV (34) o količinah, po katerih trg za varnostno steklo (ESG in VSG) in večslojno steklo v referenčnem obdobju med letoma 1997 in 2002 izkazuje stopnjo prirastka v višini 5,54 %. Ti podatki o količini so bili pridobljeni na podlagi razpoložljivih informacij o cenah s strani upravičenca in na podlagi ocene cen. Izračunana povprečna vrednostna stopnja letnega prirastka znaša 7,6 % za referenčno obdobje med letoma 1997 in 2002. Ta podatek je usklajen z zgoraj omenjenimi podatki Eurostata/COMEXT-a. |
| --- | --- |

(105)

Nemčija je posredovala podatke industrijskega združenja CPIV (34) o količinah, po katerih trg za varnostno steklo (ESG in VSG) in večslojno steklo v referenčnem obdobju med letoma 1997 in 2002 izkazuje stopnjo prirastka v višini 5,54 %. Ti podatki o količini so bili pridobljeni na podlagi razpoložljivih informacij o cenah s strani upravičenca in na podlagi ocene cen. Izračunana povprečna vrednostna stopnja letnega prirastka znaša 7,6 % za referenčno obdobje med letoma 1997 in 2002. Ta podatek je usklajen z zgoraj omenjenimi podatki Eurostata/COMEXT-a.

| (106) | Posamezna povprečna vrednostna stopnja letnega prirastka očitne porabe vseh zadevnih proizvodov (varnostnega stekla v obliki VSG in ESG ter večslojnega stekla) ter vsake posamezne države in vseh držav skupaj (glej zgornjo preglednico) presega (35) povprečno stopnjo letnega prirastka celotne predelovalne industrije v EGP v istem obdobju, ki je znašala 4,8 %. |
| --- | --- |

(106)

Posamezna povprečna vrednostna stopnja letnega prirastka očitne porabe vseh zadevnih proizvodov (varnostnega stekla v obliki VSG in ESG ter večslojnega stekla) ter vsake posamezne države in vseh držav skupaj (glej zgornjo preglednico) presega (35) povprečno stopnjo letnega prirastka celotne predelovalne industrije v EGP v istem obdobju, ki je znašala 4,8 %.

| (107) | Povzetek: Komisija je zato sklenila, da pri trgu za obdelano steklo v smislu zgornje opredelitve ne gre za trg, ki se krči, in da je treba uporabiti dejavnik konkurence v skladu s točko 3.10.1(iv) MSR 1998 v vrednosti 1,0. |
| --- | --- |

(107)

Povzetek: Komisija je zato sklenila, da pri trgu za obdelano steklo v smislu zgornje opredelitve ne gre za trg, ki se krči, in da je treba uporabiti dejavnik konkurence v skladu s točko 3.10.1(iv) MSR 1998 v vrednosti 1,0.

| (108) | Presoja trga obdelave (faza 2) in analiza trga neobdelanega float stekla (faza 1) skupaj kažeta, da sta se ta trga v referenčnem obdobju med letoma 1997 in 2002 razvijala v enako smer, in sicer s stopnjo rasti, ki je nad povprečno stopnjo rasti predelovalne industrije. Komisija opozarja, da je dejavnik konkurence za oba trga (faza 1 in faza 2) 1,0, kar pomeni, da je dejavnik konkurence za celoten projekt prav tako 1,0 (36). |
| --- | --- |

(108)

Presoja trga obdelave (faza 2) in analiza trga neobdelanega float stekla (faza 1) skupaj kažeta, da sta se ta trga v referenčnem obdobju med letoma 1997 in 2002 razvijala v enako smer, in sicer s stopnjo rasti, ki je nad povprečno stopnjo rasti predelovalne industrije. Komisija opozarja, da je dejavnik konkurence za oba trga (faza 1 in faza 2) 1,0, kar pomeni, da je dejavnik konkurence za celoten projekt prav tako 1,0 (36).

6.4.2   Dejavnik „razmerja med kapitalskim vložkom in delavci“

| (109) | Raziskava dejavnika „razmerja med kapitalskim vložkom in delavci“, predstavljena v prvotni odločbi z dne 20. aprila 2004, ni bila postavljena pod vprašaj in ni bila predmet odločbe o sprožitvi postopka z dne 20. aprila 2005. V nadaljevanju bo predstavljena presoja, ki je bila izvedena in predstavljena v odločbi z dne 20. aprila 2004. |
| --- | --- |

(109)

Raziskava dejavnika „razmerja med kapitalskim vložkom in delavci“, predstavljena v prvotni odločbi z dne 20. aprila 2004, ni bila postavljena pod vprašaj in ni bila predmet odločbe o sprožitvi postopka z dne 20. aprila 2005. V nadaljevanju bo predstavljena presoja, ki je bila izvedena in predstavljena v odločbi z dne 20. aprila 2004.

| (110) | V skladu z MSR 1998 se pri dejavniku „razmerja med kapitalskim vložkom in delavci“ izvede uskladitev dovoljene intenzivnosti pomoči za projekte, ki učinkovito in v večji meri pripomorejo k temu, da se zmanjša nezaposlenost z ustanovitvijo sorazmerno velikega števila novih delovnih mest oziroma z ohranitvijo obstoječih delovnih mest. |
| --- | --- |

(110)

V skladu z MSR 1998 se pri dejavniku „razmerja med kapitalskim vložkom in delavci“ izvede uskladitev dovoljene intenzivnosti pomoči za projekte, ki učinkovito in v večji meri pripomorejo k temu, da se zmanjša nezaposlenost z ustanovitvijo sorazmerno velikega števila novih delovnih mest oziroma z ohranitvijo obstoječih delovnih mest.

| (111) | Po navedbah Nemčije bo s projektom nastalo 186 novih stalnih delovnih mest, ki jih je mogoče razčleniti, kot sledi:






  Področje dejavnosti | Neposredna delovna mesta |
| --- | --- | --- |
| Uprava | 3 |
| Prodaja | 4 |
| Proizvodnja – vodstvo | 8 |
| Proizvodnja – surovina/odpad | 11 |
| Proizvodnja – toplo območje (Hot end) | 27 |
| Proizvodnja – kopel/hladilnica/hladno območje | 31 |
| Proizvodnja – rezalnica | 1 |
| Proizvodnja – skladišče/odprema | 44 |
| Proizvodnja – kakovost/laboratorij | 9 |
| Tehnične službe | 38 |
| Pripravniška mesta | 10 |
| Skupaj | 186 |

(111)

Po navedbah Nemčije bo s projektom nastalo 186 novih stalnih delovnih mest, ki jih je mogoče razčleniti, kot sledi:

Področje dejavnosti

Neposredna delovna mesta

Uprava

3

Prodaja

4

Proizvodnja – vodstvo

8

Proizvodnja – surovina/odpad

11

Proizvodnja – toplo območje (Hot end)

27

Proizvodnja – kopel/hladilnica/hladno območje

31

Proizvodnja – rezalnica

1

Proizvodnja – skladišče/odprema

44

Proizvodnja – kakovost/laboratorij

9

Tehnične službe

38

Pripravniška mesta

10

Skupaj

186

| (112) | Te ocene temeljijo na primerjavi z drugim obratom v deželi Saška-Anhalt, ki je v času priglasitve obstajal že najmanj šest let in v katerem je na področju float stekla pri proizvodni zmogljivosti [...] ton bruto na dan zaposlenih 187 ljudi (brez pripravnikov). Podjetje e-glass bo pri proizvodni zmogljivosti [...] ton bruto na dan razpolagalo z nekoliko manj delavci kot omenjeni obrat, saj bo podjetje e-glass določena področja (varnostna služba) predalo zunanjim sodelavcem, poleg tega pa bo uporabljalo najnovejšo tehnologijo. Komisija je mnenja, da so te navedbe sprejemljive. |
| --- | --- |

(112)

Te ocene temeljijo na primerjavi z drugim obratom v deželi Saška-Anhalt, ki je v času priglasitve obstajal že najmanj šest let in v katerem je na področju float stekla pri proizvodni zmogljivosti [...] ton bruto na dan zaposlenih 187 ljudi (brez pripravnikov). Podjetje e-glass bo pri proizvodni zmogljivosti [...] ton bruto na dan razpolagalo z nekoliko manj delavci kot omenjeni obrat, saj bo podjetje e-glass določena področja (varnostna služba) predalo zunanjim sodelavcem, poleg tega pa bo uporabljalo najnovejšo tehnologijo. Komisija je mnenja, da so te navedbe sprejemljive.

| (113) | Upravičeni stroški naložbe v višini 121 milijonov EUR in zagotovitev 186 novih delovnih mest ustrezajo vrednosti v višini 650 538 EUR na delovno mesto. V skladu s točko 3.10.2 MSR 1998 je dejavnik „razmerja med kapitalskim vložkom in delavci“ določen na vrednost 0,8. |
| --- | --- |

(113)

Upravičeni stroški naložbe v višini 121 milijonov EUR in zagotovitev 186 novih delovnih mest ustrezajo vrednosti v višini 650 538 EUR na delovno mesto. V skladu s točko 3.10.2 MSR 1998 je dejavnik „razmerja med kapitalskim vložkom in delavci“ določen na vrednost 0,8.

6.4.3   Dejavnik „regionalnega učinka“

| (114) | Raziskava dejavnika „regionalnega učinka“, predstavljena v prvotni odločbi z dne 20. aprila 2004, ni bila postavljena pod vprašaj in ni bila predmet odločbe o sprožitvi postopka z dne 20. aprila 2005. V nadaljevanju bo predstavljena presoja, ki je bila izvedena in predstavljena v odločbi z dne 20. aprila 2004. |
| --- | --- |

(114)

Raziskava dejavnika „regionalnega učinka“, predstavljena v prvotni odločbi z dne 20. aprila 2004, ni bila postavljena pod vprašaj in ni bila predmet odločbe o sprožitvi postopka z dne 20. aprila 2005. V nadaljevanju bo predstavljena presoja, ki je bila izvedena in predstavljena v odločbi z dne 20. aprila 2004.

| (115) | Z dejavnikom „regionalnega učinka“ se upošteva gospodarska korist nove naložbe za regijo prejemnico pomoči. Ustvarjanje novih delovnih mest lahko po mnenju Komisije služi kot kazalec za prispevek naložbenega projekta k regionalnemu razvoju. Kapitalsko intenzivne naložbe lahko posredno prispevajo k ustvarjanju delovnih mest v lastni ali sosednji regiji prejemnici pomoči, pri čemer se upoštevajo tista delovna mesta, ki nastanejo neposredno zaradi projekta ali pri neposrednih dobaviteljih in odjemalcih. |
| --- | --- |

(115)

Z dejavnikom „regionalnega učinka“ se upošteva gospodarska korist nove naložbe za regijo prejemnico pomoči. Ustvarjanje novih delovnih mest lahko po mnenju Komisije služi kot kazalec za prispevek naložbenega projekta k regionalnemu razvoju. Kapitalsko intenzivne naložbe lahko posredno prispevajo k ustvarjanju delovnih mest v lastni ali sosednji regiji prejemnici pomoči, pri čemer se upoštevajo tista delovna mesta, ki nastanejo neposredno zaradi projekta ali pri neposrednih dobaviteljih in odjemalcih.

| (116) | Projekt bo neposredno prispeval k ustanovitvi delovnih mest na naslednjih področjih dejavnosti:








  Področje dejavnosti | Domnevno posredno ustvarjena delovna mesta | Namen (37) | Za priznati |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Pridobivanje surovin – soda | 24 | 24 | 24 |
| Pridobivanje surovin – pesek | 10 | 8 | 8 |
| Pridobivanje surovin – dolomit | 2 | 2 | 2 |
| Pridobivanje surovin – apno | 2 | 2 | 2 |
| Pridobivanje surovin – črepinje | 20 | 15 | 15 |
| Prevoz surovin – pesek, apno in soda | 29 | 29 | 29 |
| Prevoz surovin – ostanki | 8 | 8 | 8 |
| Prevoz float stekla | 81 | 81 | 81 |
| Nadaljnja obdelava (majhna podjetja) | 30 | 6 | 6 |
| Obratovanje in vzdrževanje oskrbovalnih naprav – dušik, vodik | 5 | — | 5 |
| Obratovanje in vzdrževanje oskrbovalnih naprav – električni tok, zemeljski plin (komunalna podjetja) | 3 | — | 3 |
| Odstranjevanje odpadkov | 12 | 12 | 12 |
| Proizvajalci sredstev za embalažo | 28 | 28 | 28 |
| Servis, rezervni deli, vzdrževanje, popravila (strojev, proizvodnih naprav, žerjavov, črpalk, ogrevalnih, prezračevalnih in sanitarnih naprav, elektronike, klime, prevoznega ogrodja, vozil) | 60 | 60 | 60 |
| Trajno pleskarska dela | 1 | — | 1 |
| Vzdrževanje/servis računalnikov, komunikacijskih naprav in industrijske TV-tehnike | 8 | 8 | 8 |
| Čistilni servis | 5 | — | 5 |
| Čiščenje/nega zunanjih naprav, zimska služba | 6 | 5 | 5 |
| Varovanje objektov/varnostna služba | 12 | 7 | 7 |
| Menza | 2 | 2 | 2 |
| Dobavitelji nadomestnih in hitro obrabljivih delov | 10 | — | 0 |
| Skupaj | 358 | 297 | 311 |

(116)

Projekt bo neposredno prispeval k ustanovitvi delovnih mest na naslednjih področjih dejavnosti:

Področje dejavnosti

Domnevno posredno ustvarjena delovna mesta

Namen (37)

Za priznati

Pridobivanje surovin – soda

24

24

24

Pridobivanje surovin – pesek

10

8

8

Pridobivanje surovin – dolomit

2

2

2

Pridobivanje surovin – apno

2

2

2

Pridobivanje surovin – črepinje

20

15

15

Prevoz surovin – pesek, apno in soda

29

29

29

Prevoz surovin – ostanki

8

8

8

Prevoz float stekla

81

81

81

Nadaljnja obdelava (majhna podjetja)

30

6

6

Obratovanje in vzdrževanje oskrbovalnih naprav – dušik, vodik

5

—

5

Obratovanje in vzdrževanje oskrbovalnih naprav – električni tok, zemeljski plin (komunalna podjetja)

3

—

3

Odstranjevanje odpadkov

12

12

12

Proizvajalci sredstev za embalažo

28

28

28

Servis, rezervni deli, vzdrževanje, popravila (strojev, proizvodnih naprav, žerjavov, črpalk, ogrevalnih, prezračevalnih in sanitarnih naprav, elektronike, klime, prevoznega ogrodja, vozil)

60

60

60

Trajno pleskarska dela

1

—

1

Vzdrževanje/servis računalnikov, komunikacijskih naprav in industrijske TV-tehnike

8

8

8

Čistilni servis

5

—

5

Čiščenje/nega zunanjih naprav, zimska služba

6

5

5

Varovanje objektov/varnostna služba

12

7

7

Menza

2

2

2

Dobavitelji nadomestnih in hitro obrabljivih delov

10

—

0

Skupaj

358

297

311

| (117) | Za področja, za katera so bila predložena pisma o nameri kontaktiranih podjetij, Komisija priznava v teh pismih navedene številke (skupaj 297 delovnih mest). |
| --- | --- |

(117)

Za področja, za katera so bila predložena pisma o nameri kontaktiranih podjetij, Komisija priznava v teh pismih navedene številke (skupaj 297 delovnih mest).

| (118) | Za nadaljnjih 24 delovnih mest ni pisem o nameri. Vendar se zdijo s strani Nemčije predložene izjave in navedbe številk za ta delovna mesta v veliki meri prepričljive. Dvom obstaja samo glede področja „dobavitelji nadomestnih in hitro obrabljivih delov“: po mnenju Komisije je število deset za delovna mesta na tem področju previsoko, saj je dobava rezervnih delov v veliki meri zajeta že v 60 delovnih mest na področju „servisa, rezervnih delov, vzdrževanja, popravil...“. Komisija zato upošteva samo 14 od skupaj 24 delovnih mest, ki niso predmet pisem o nameri, kar pomeni, da je skupno število priznanih neposrednih delovnih mest 311. |
| --- | --- |

(118)

Za nadaljnjih 24 delovnih mest ni pisem o nameri. Vendar se zdijo s strani Nemčije predložene izjave in navedbe številk za ta delovna mesta v veliki meri prepričljive. Dvom obstaja samo glede področja „dobavitelji nadomestnih in hitro obrabljivih delov“: po mnenju Komisije je število deset za delovna mesta na tem področju previsoko, saj je dobava rezervnih delov v veliki meri zajeta že v 60 delovnih mest na področju „servisa, rezervnih delov, vzdrževanja, popravil...“. Komisija zato upošteva samo 14 od skupaj 24 delovnih mest, ki niso predmet pisem o nameri, kar pomeni, da je skupno število priznanih neposrednih delovnih mest 311.

| (119) | Zato je Komisija sklenila, da obstaja v primerjavi s 186 neposrednimi delovnimi mesti velik prirastek posrednih delovnih mest (za več kot 100 %). V skladu s točko 3.10.3(i) MSR 1998 znaša torej dejavnik „regionalnega učinka“1,5. |
| --- | --- |

(119)

Zato je Komisija sklenila, da obstaja v primerjavi s 186 neposrednimi delovnimi mesti velik prirastek posrednih delovnih mest (za več kot 100 %). V skladu s točko 3.10.3(i) MSR 1998 znaša torej dejavnik „regionalnega učinka“1,5.

6.4.4   Dovoljena intenzivnost pomoči

| (120) | Ob upoštevanju zgoraj omenjenih izpeljav in na podlagi podatkov, predloženih s strani Nemčije, se formula MSR 1998 za izračun intenzivnosti pomoči za ta projekt glasi: 35 % bruto × 1,0 × 0,8 × 1,5 = 42 % bruto, omejeno z regionalnim pragom intenzivnosti v višini 35 % bruto. |
| --- | --- |

(120)

Ob upoštevanju zgoraj omenjenih izpeljav in na podlagi podatkov, predloženih s strani Nemčije, se formula MSR 1998 za izračun intenzivnosti pomoči za ta projekt glasi: 35 % bruto × 1,0 × 0,8 × 1,5 = 42 % bruto, omejeno z regionalnim pragom intenzivnosti v višini 35 % bruto.

| (121) | Intenzivnost pomoči do 35 % bruto upravičenih stroškov naložbe, ki jo namerava Nemčija dodeliti podjetju e-glass, je torej združljiva z najvišjo dovoljeno intenzivnostjo pomoči, ki je bila izračunana na podlagi MSR 1998. |
| --- | --- |

(121)

Intenzivnost pomoči do 35 % bruto upravičenih stroškov naložbe, ki jo namerava Nemčija dodeliti podjetju e-glass, je torej združljiva z najvišjo dovoljeno intenzivnostjo pomoči, ki je bila izračunana na podlagi MSR 1998.

7.   SKLEP

| (122) | Priglašena intenzivnost pomoči do 35 % bruto, ki jo Nemčija namerava dodeliti za podjetje e-glass, izpolnjuje pogoje in jo je mogoče obravnavati kot združljivo z Večsektorskim okvirom Skupnosti za regionalno pomoč, namenjeno večjim naložbenim projektom (1998) – |
| --- | --- |

(122)

Priglašena intenzivnost pomoči do 35 % bruto, ki jo Nemčija namerava dodeliti za podjetje e-glass, izpolnjuje pogoje in jo je mogoče obravnavati kot združljivo z Večsektorskim okvirom Skupnosti za regionalno pomoč, namenjeno večjim naložbenim projektom (1998) –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Odločba, izdana 20. aprila 2004 v zadevi N 611/2003, se prekliče.

Člen 2

Državna pomoč do 35 % bruto upravičenih stroškov za podjetje e-glass, ki jo je Nemčija dne 15. decembra 2003 priglasila Komisiji, je združljiva s skupnim trgom v smislu člena 87(3)(a) Pogodbe ES.

Člen 3

Ta odločba je naslovljena na Zvezno republiko Nemčijo.

V Bruslju, 20. decembra 2006

Za Komisijo

Neelie KROES

Članica Komisije

---

(1)  UL L 83, 27.3.1999, str. 1, Uredba, ki jo spreminja Akt o pristopu iz leta 2003.

1

(2)  UL C 220, 8.9.2005, str. 3.

2

(3)  UL C 107, 7.4.1998, str. 7.

3

(4)  Glej opombo 1.

4

(5)  Poslovna skrivnost.

5

(6)  Podrobnosti so navedene v poglavju 3.1.

6

(7)  [...].

7

(8)  Odločba Komisije z dne 2. aprila 2003 v zadevi N 641/2002 v zvezi z nemško karto regionalnih pomoči (UL C 186, 6.8.2003, str. 18).

8

(9)  Po študiji „Pilkington and the flat glass industry 2003“, ki jo je izdal eden največjih proizvajalcev float stekla Pilkington plc, je bilo leta 2002 na svetu proizvedenega okoli 35 milijonov ton ravnega stekla, od tega približno 29 milijonov float stekla.

9

Pilkington and the flat glass industry 2003

(10)  Odločba Komisije z dne 1. oktobra 2003 v zadevi N 642/2002 (SG(2000) D/232040 z dne 2. oktobra 2003).

10

(11)  Odločba Komisije z dne 9. decembra 1998 v zadevi N 702/1997 (SG(1998) D/12428 z dne 31. decembra 1998), z dne 28. februarja 2001 v zadevi C 72/1998 (SG(2001) D/286551 z dne 2. marca 2001) in z dne 10. decembra 2003 v zadevi N 336/2003 (SG(2003) D/233359 z dne 11. decembra 2003).

11

(12)  Program za neposredno jamstvo Zveze in dežel v novih zveznih deželah in Vzhodnem Berlinu, N 297/1991, SG(91) D/1344 z dne 15. julija 1991, E 24/1995, SG(96) D/5500 z dne 18. junija 1996 in SG(98) D/54570 z dne 11. novembra 1998.

12

(13)  Vse nemške sheme pomoči, ki jih je odobrila Komisija, vsebujejo določbo, po kateri najmanj 25-odstotni delež vseh upravičenih stroškov ne sme vsebovati elementa pomoči.

13

(14)  Ta konkurent je v svoji pripombi prosil, da ostane anonimen.

14

(15)  UL C 70, 19.3.2002, str. 8.

15

(16)  UL C 74, 10.3.1998, str. 9.

16

(17)  Glej Protokol 225. seje pododbora GA.

17

(18)  V ta namen glej Odločbo 94/359/ES o postopku združitve Pilkington-Techint/SIV, uvodna izjava 11 (UL L 158, 25.6.1994, str. 24), in Odločbo z dne 7. avgusta 1998 o postopku združitve Glaverbel/PPG, uvodne izjave 7 do 12 (UL C 282, 11.9.1998, str. 2).

18

Pilkington-Techint/SIV,

Glaverbel/PPG,

(19)  Glej opombo 18: Odločba 94/359/ES, uvodna izjava 13, in Odločba o postopku združitve Glaverbel/PPG, uvodna izjava 7.

19

Glaverbel/PPG

(20)  Razlogi za to so predstavljeni v razdelku 3.2.

20

(21)  Po študiji Pilkington and the flat glass industry 2003 znašajo stroški prevoza praviloma 10 % celotnih stroškov.

21

Pilkington and the flat glass industry 2003

(22)  Komisija je do istega rezultata prišla v naslednjih odločbah: Postopek združitve Pilkington-Techint/SIV (glej opombo 18), uvodna izjava 16; zadeva Sangalli Manefredonia Vetro (Odločba Komisije z dne 26. julija 1999, UL L 137/1, 8.6.2000, str. 1), uvodna izjava 32 in naslednje; zadeva Pilkington/Interpane (Odločba z dne 26. julija 2000 v zadevi št. N 291/2000, SG(2000) D/106264 z dne 17. avgusta 2000), razdelek 4.4.2; zadeva Glaverbel Kavala (št. N 553/1999 z dne 26. julija 2000, SG(2000) D/106281 z dne 17. avgusta 2000), uvodna izjava 58.

22

Pilkington-Techint/SIV

Sangalli Manefredonia Vetro

Pilkington/Interpane

Glaverbel Kavala

(23)  Evropsko združenje proizvajalcev ravnega stekla GEP-VP (Groupement Européen des Producteurs de Verre Plat) predvideva učinkovito največjo zmogljivost v višini 90 % največjih talilnih zmogljivosti.

23

Groupement Européen des Producteurs de Verre Plat

(24)  Komisija je v razdelku 4.4.3 svoje odločbe v zadevi Pilkington/Interpane in v uvodni izjavi 51 svoje odločbe v zadevi glede pomoči Glaverbel Kavala sklenila podobno – glej opombo 21.

24

Pilkington/Interpane

Glaverbel Kavala

(25)  Vir: CPIV (Comité Permanent des Industries du Verre de l’Union Européenne).

25

(26)  Vir: podatki Eurostata/COMEXT-a o industriji znotraj EU.

26

(27)  Komisija za primerjavo uporablja vrednostno stopnjo prirastka trga neobdelanega float stekla, saj se velikost primerjave (razvoj predelovalne industrije skupaj) meri v količini in se ocenjuje z ustreznimi cenami za posamezne proizvode, tj. stopnja prirastka konceptualno temelji na vrednostnih podatkih.

27

(28)  Po študijah Pilkington and the flat glass industry iz leta 2002 in leta 2003 je 90 % oz. 91 % vseh evropskih zmogljivosti v letu 2002 oz. v letu 2003 pripadlo petim podjetjem (Saint-Gobain, Pilkington, Asahi (Glaverbel), Guardian in Sisecam).

28

Pilkington and the flat glass industr

(29)  Študiji Pilkington and the flat glass industry iz leta 2002 in 2003. Za prejšnja leta ni podatkov.

29

Pilkington and the flat glass industry

(30)  To razlikovanje ustreza opredelitvi upoštevanega trga v Odločbi o pomoči z dne 17. avgusta 2000 v zadevi Pilkington/Interpane (N 291/2000).

30

(31)  Komisija je prejela kopije računov, na katerih so bili navedeni naslovi dobav predelanega stekla v EGP.

31

(32)  Konkurenti podjetja e-glass so v svojih pripombah navedli prevozne razdalje okoli 250 do 300 km.

32

(33)  Za Irsko, Grčijo, Avstrijo, Luksemburg, Islandijo in Norveško ni podatkov.

33

(34)  Comité Permanent des Industries du Verre de l’Union Européenne.

34

(35)  Pozitiven razvoj trga za varnostno steklo (ESG in VSG) in za večslojno steklo za gradbeni sektor je posledica več dejavnikov. Na to vplivajo predvsem nove arhitekturne oblike (npr. steklene fasade), pa tudi programi za varčevanje z energijo.

35

(36)  Nemčija je potrdila, da tržni delež podjetja e-glass in njegovih lastnikov na nobenem upoštevnem trgu ne presega 40 %. Zato se točka 3.6 MSR 1998 ne uporablja.

36

(37)  Predložena so pisma o nameri kontaktiranih podjetij z navedbo predvidenih stalnih delovnih mest.

37

---