# Euroopa Liidu L 276/19.

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 276 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 50. köide19. oktoober 2007 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 276

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

50. köide19. oktoober 2007

---

| Sisukord | | II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | | Komisjon |
| | | 2007/655/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 5. juuli 2005, milles käsitletakse loomakasvatus- ja oliivikasvatussektorile Itaalia poolt seaduse nr 290/99 artiklite 4 ja 5, seaduse nr 67/88 artikli 15 lõike 16 ja seaduse nr 252/91 kohaselt antud abi
  (teatavaks tehtud numbri K(2004) 4769 all) | 1 |
| | | 2007/656/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 20. detsember 2006, riigiabi nr C 12/05 (ex N 611/03) kohta, mida Saksamaa kavatseb rakendada e-glass AG suhtes
  (teatavaks tehtud numbri K(2006) 6587 all)


   (
  1
  ) | 22 |

Sisukord

II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Lehekülg

OTSUSED

Komisjon

2007/655/EÜ

*

Komisjoni otsus, 5. juuli 2005, milles käsitletakse loomakasvatus- ja oliivikasvatussektorile Itaalia poolt seaduse nr 290/99 artiklite 4 ja 5, seaduse nr 67/88 artikli 15 lõike 16 ja seaduse nr 252/91 kohaselt antud abi
  (teatavaks tehtud numbri K(2004) 4769 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2004) 4769 all)

1

2007/656/EÜ

*

Komisjoni otsus, 20. detsember 2006, riigiabi nr C 12/05 (ex N 611/03) kohta, mida Saksamaa kavatseb rakendada e-glass AG suhtes
  (teatavaks tehtud numbri K(2006) 6587 all)


   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2006) 6587 all)

(
  1

22

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Komisjon

| 19.10.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 276/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.10.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 276/1

---

KOMISJONI OTSUS,

5. juuli 2005,

milles käsitletakse loomakasvatus- ja oliivikasvatussektorile Itaalia poolt seaduse nr 290/99 artiklite 4 ja 5, seaduse nr 67/88 artikli 15 lõike 16 ja seaduse nr 252/91 kohaselt antud abi

(teatavaks tehtud numbri K(2004) 4769 all)

(Ainult itaaliakeelne tekst on autentne)

(2007/655/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 88 lõike 2 esimest lõiku,

olles palunud huvitatud isikutel esitada eespool osutatud artikli kohaselt oma märkused (1) ja võttes arvesse kõnealuseid märkusi

ning arvestades järgmist:

I.   MENETLUS

| (1) | 6. augusti 1998. aasta kirjas, mis registreeriti 12. augustil 1998, teavitas Itaalia alaline esindus Euroopa Liidu juures EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 3 kohaselt komisjoni seaduse eelnõust, millega pikendatakse põllumajandussektoris kehtivaid tähtaegu. Seadus registreeriti abina nr N 490/1998. |
| --- | --- |

(1)

6. augusti 1998. aasta kirjas, mis registreeriti 12. augustil 1998, teavitas Itaalia alaline esindus Euroopa Liidu juures EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 3 kohaselt komisjoni seaduse eelnõust, millega pikendatakse põllumajandussektoris kehtivaid tähtaegu. Seadus registreeriti abina nr N 490/1998.

| (2) | 30. novembri 1998. aasta kirjas, mis registreeriti 4. detsembril 1998, vastasid Itaalia ametiasutused komisjoni 1. oktoobri 1998. aasta teabenõudele. |
| --- | --- |

(2)

30. novembri 1998. aasta kirjas, mis registreeriti 4. detsembril 1998, vastasid Itaalia ametiasutused komisjoni 1. oktoobri 1998. aasta teabenõudele.

| (3) | 13. septembri 1999. aasta kirjas palus komisjon Itaalia ametiasutustel esitada 28. jaanuari 1999. aasta kirjas palutud teabe, mida komisjon ei olnud senini saanud. Samas kirjas kutsus komisjon Itaalia ametiasutusi üles kinnitama ajakirjanduses avaldatud teateid, et Itaalia parlament võttis seaduseelnõu vastu 17. augusti 1999. aasta seadusega nr 290, mis on avaldatud 20. augustil 1999. aastal Itaalia Vabariigi Teatajas nr 195. |
| --- | --- |

(3)

13. septembri 1999. aasta kirjas palus komisjon Itaalia ametiasutustel esitada 28. jaanuari 1999. aasta kirjas palutud teabe, mida komisjon ei olnud senini saanud. Samas kirjas kutsus komisjon Itaalia ametiasutusi üles kinnitama ajakirjanduses avaldatud teateid, et Itaalia parlament võttis seaduseelnõu vastu 17. augusti 1999. aasta seadusega nr 290, mis on avaldatud 20. augustil 1999. aastal Itaalia Vabariigi Teatajas nr 195.

| (4) | 25. oktoobri 1999. aasta kirjas, mis registreeriti 5. novembril 1999, kinnitasid Itaalia ametiasutused, et seaduseelnõu võeti vastu seadusega nr 290/99. Kirjale oli lisatud vastuvõetud seaduse tekst ning kirjas edastati ka osa komisjoni 28. jaanuari 1999. aasta kirjas palutud teabest. |
| --- | --- |

(4)

25. oktoobri 1999. aasta kirjas, mis registreeriti 5. novembril 1999, kinnitasid Itaalia ametiasutused, et seaduseelnõu võeti vastu seadusega nr 290/99. Kirjale oli lisatud vastuvõetud seaduse tekst ning kirjas edastati ka osa komisjoni 28. jaanuari 1999. aasta kirjas palutud teabest.

| (5) | Kõnealuse teabe alusel kanti abikava teatamata riigiabi nimekirja numbri all NN 155/99. |
| --- | --- |

(5)

Kõnealuse teabe alusel kanti abikava teatamata riigiabi nimekirja numbri all NN 155/99.

| (6) | 24. veebruari 2000. aasta kirjas (2) teavitas komisjon Itaaliat oma otsusest algatada seaduse nr 290/99 artiklite 4 ja 5, 11. märtsi 1988. aasta seaduse nr 67/88 (edaspidi „1988. aasta eelarveseadus”) artikli 15 lõike 16 ning 8. augusti 1991. aasta seaduse nr 252/91 suhtes EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatud menetlus. Kõnealuses kirjas teavitas komisjon Itaaliat samuti sellest, et ta ei vaidlusta seaduse nr 290/99 muid artikleid (artiklid 1, 2, 3, 6, 7 ja 8), kuna need ei kujutanud endast abi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(6)

24. veebruari 2000. aasta kirjas (2) teavitas komisjon Itaaliat oma otsusest algatada seaduse nr 290/99 artiklite 4 ja 5, 11. märtsi 1988. aasta seaduse nr 67/88 (edaspidi „1988. aasta eelarveseadus”) artikli 15 lõike 16 ning 8. augusti 1991. aasta seaduse nr 252/91 suhtes EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatud menetlus. Kõnealuses kirjas teavitas komisjon Itaaliat samuti sellest, et ta ei vaidlusta seaduse nr 290/99 muid artikleid (artiklid 1, 2, 3, 6, 7 ja 8), kuna need ei kujutanud endast abi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses.

| (7) | Samas kirjas kutsus komisjon Itaaliat üles esitama vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 659/1999 (3) artikli 10 lõigetele 2 ja 3 kõik asjaomaste meetmete kokkusobivuse hindamiseks vajalikud dokumendid, teabe ja andmed ühe kuu jooksul alates kõnealuse kirja laekumisest. |
| --- | --- |

(7)

Samas kirjas kutsus komisjon Itaaliat üles esitama vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 659/1999 (3) artikli 10 lõigetele 2 ja 3 kõik asjaomaste meetmete kokkusobivuse hindamiseks vajalikud dokumendid, teabe ja andmed ühe kuu jooksul alates kõnealuse kirja laekumisest.

| (8) | Komisjoni otsus eespool osutatud menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Ühenduste Teatajas
   (4). Komisjon palus huvitatud isikutel esitada asjakohased märkused. |
| --- | --- |

(8)

Komisjoni otsus eespool osutatud menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Ühenduste Teatajas
   (4). Komisjon palus huvitatud isikutel esitada asjakohased märkused.

| (9) | 23. märtsi 2000. aasta kirjas palusid Itaalia ametiasutused menetluse alustamisel nõutud teabe esitamiseks komisjoni kehtestatud tähtaja pikendamist 30 päeva võrra. |
| --- | --- |

(9)

23. märtsi 2000. aasta kirjas palusid Itaalia ametiasutused menetluse alustamisel nõutud teabe esitamiseks komisjoni kehtestatud tähtaja pikendamist 30 päeva võrra.

| (10) | 18. mai 2000. aasta kirjas esitasid Itaalia ametiasutused komisjonile oma märkused menetluse algatamise kohta. |
| --- | --- |

(10)

18. mai 2000. aasta kirjas esitasid Itaalia ametiasutused komisjonile oma märkused menetluse algatamise kohta.

| (11) | 13. oktoobri 2000. aasta kirjas esitasid Itaalia ametiasutused komisjoni 17. juuli 2000. aasta kirjas nõutud teabe. |
| --- | --- |

(11)

13. oktoobri 2000. aasta kirjas esitasid Itaalia ametiasutused komisjoni 17. juuli 2000. aasta kirjas nõutud teabe.

| (12) | 31. jaanuari 2001. aasta kirjas palusid Itaalia ametiasutused komisjoni 13. detsembri 2000. aasta kirjas nõutud teabe esitamiseks komisjoni kehtestatud tähtaja pikendamist. |
| --- | --- |

(12)

31. jaanuari 2001. aasta kirjas palusid Itaalia ametiasutused komisjoni 13. detsembri 2000. aasta kirjas nõutud teabe esitamiseks komisjoni kehtestatud tähtaja pikendamist.

| (13) | 12. juuli 2001. aasta kirjas esitasid Itaalia ametiasutused nõutud teabe. |
| --- | --- |

(13)

12. juuli 2001. aasta kirjas esitasid Itaalia ametiasutused nõutud teabe.

| (14) | Samuti sai komisjon märkusi kolmandatelt isikutelt nende 30. juuni 2000. aasta kirjas. Komisjon edastas need Itaaliale, kellele anti võimalus avaldada oma arvamust. Itaalia ametiasutused ei esitanud kõnesoleva kirja kohta eraldi märkusi. |
| --- | --- |

(14)

Samuti sai komisjon märkusi kolmandatelt isikutelt nende 30. juuni 2000. aasta kirjas. Komisjon edastas need Itaaliale, kellele anti võimalus avaldada oma arvamust. Itaalia ametiasutused ei esitanud kõnesoleva kirja kohta eraldi märkusi.

| (15) | 12. märtsil 2002. aastal otsustas komisjon ühelt poolt seaduse nr 290/99 artiklis 4 ning teiselt poolt kõnealuse seaduse artiklis 5, seaduse nr 67/88 artikli 15 lõikes 16 ja seaduses nr 252/91 sätestatud abimeetmete mitmekesisuse ja seostamatuse tõttu jagada juhtumi kaheks eri osaks, nimelt juhtumiks C/7A/2000 ja C/7B/2000, milles käsitletakse vastavalt seaduse nr 290/99 artikleid 4 ja 5, seaduse nr 67/88 artikli 15 lõiget 16 ja seadust nr 252/91. |
| --- | --- |

(15)

12. märtsil 2002. aastal otsustas komisjon ühelt poolt seaduse nr 290/99 artiklis 4 ning teiselt poolt kõnealuse seaduse artiklis 5, seaduse nr 67/88 artikli 15 lõikes 16 ja seaduses nr 252/91 sätestatud abimeetmete mitmekesisuse ja seostamatuse tõttu jagada juhtumi kaheks eri osaks, nimelt juhtumiks C/7A/2000 ja C/7B/2000, milles käsitletakse vastavalt seaduse nr 290/99 artikleid 4 ja 5, seaduse nr 67/88 artikli 15 lõiget 16 ja seadust nr 252/91.

| (16) | 5. aprilli 2002. aasta kirjas (5) teavitas komisjon Itaaliat oma otsusest võtta vastu lõplik eitav otsus seaduse nr 290/99 artiklis 4 sätestatud abimeetmete suhtes. Samuti teatas komisjon selles kirjas Itaaliale, et kõnealuses otsuses ei käsitletud ega laiendatud otsuse kohaldamisala 31. märtsil 1998 lõppenud tagasimaksmise tähtajaga põllumajandus-, arengu- ega käibekapitalilaenudele, mille tagasimaksmise tähtaega pikendati seaduse nr 290/99 artiklis 4. Samal põhjusel ei käsitletud kõnealuses otsuses seaduse nr 290/99 artiklit 5 ega seaduse nr 67/88 artikli 15 lõiget 16 ja seadust nr 252/91, mis olid seaduse nr 290/99 artiklis 5 sätestatud abi andmise õiguslikuks aluseks. Kõnealust abi hinnatakse riigiabi nr C/7B/2000 raames. |
| --- | --- |

(16)

5. aprilli 2002. aasta kirjas (5) teavitas komisjon Itaaliat oma otsusest võtta vastu lõplik eitav otsus seaduse nr 290/99 artiklis 4 sätestatud abimeetmete suhtes. Samuti teatas komisjon selles kirjas Itaaliale, et kõnealuses otsuses ei käsitletud ega laiendatud otsuse kohaldamisala 31. märtsil 1998 lõppenud tagasimaksmise tähtajaga põllumajandus-, arengu- ega käibekapitalilaenudele, mille tagasimaksmise tähtaega pikendati seaduse nr 290/99 artiklis 4. Samal põhjusel ei käsitletud kõnealuses otsuses seaduse nr 290/99 artiklit 5 ega seaduse nr 67/88 artikli 15 lõiget 16 ja seadust nr 252/91, mis olid seaduse nr 290/99 artiklis 5 sätestatud abi andmise õiguslikuks aluseks. Kõnealust abi hinnatakse riigiabi nr C/7B/2000 raames.

| (17) | Itaalia ametiasutused esitasid komisjoni 8. mai 2002. aasta kirjas nõutud lisateabe 27. veebruari 2003. aasta kirjas, mis registreeriti 28. veebruaril 2003. |
| --- | --- |

(17)

Itaalia ametiasutused esitasid komisjoni 8. mai 2002. aasta kirjas nõutud lisateabe 27. veebruari 2003. aasta kirjas, mis registreeriti 28. veebruaril 2003.

| (18) | Pärast seda kui komisjoni ametnike ja Itaalia ametiasutuste 24. märtsi 2004. aasta kohtumise ja kõnealusel teemal peetud mitme mitteametliku arutelu tulemused olid selgunud, palusid Itaalia ametiasutused 20. mai 2004. aasta kirjas, mis registreeriti 14. juunil 2004, lisaaega, et esitada senini puudunud teave, mis oli vajalik toimiku hindamiseks. |
| --- | --- |

(18)

Pärast seda kui komisjoni ametnike ja Itaalia ametiasutuste 24. märtsi 2004. aasta kohtumise ja kõnealusel teemal peetud mitme mitteametliku arutelu tulemused olid selgunud, palusid Itaalia ametiasutused 20. mai 2004. aasta kirjas, mis registreeriti 14. juunil 2004, lisaaega, et esitada senini puudunud teave, mis oli vajalik toimiku hindamiseks.

| (19) | Itaalia ametiasutused esitasid lisateabe 29. oktoobri 2004. aasta kirjas, mis registreeriti 3. novembril 2004. Samas kirjas märkisid nad, et asjaomaste ettevõtjate finantsandmeid, toimunud sekkumisi ja kontoväljavõtteid tuleks käsitada konfidentsiaalsena. |
| --- | --- |

(19)

Itaalia ametiasutused esitasid lisateabe 29. oktoobri 2004. aasta kirjas, mis registreeriti 3. novembril 2004. Samas kirjas märkisid nad, et asjaomaste ettevõtjate finantsandmeid, toimunud sekkumisi ja kontoväljavõtteid tuleks käsitada konfidentsiaalsena.

| (20) | 24. novembri 2004. aasta kirjas, mis registreeriti 3. detsembril 2004, esitasid Itaalia ametiasutused lisateabe. Samuti täpsustasid nad, et kõnesoleval etapil ei ole esitatud konfidentsiaalsustaotlusi. |
| --- | --- |

(20)

24. novembri 2004. aasta kirjas, mis registreeriti 3. detsembril 2004, esitasid Itaalia ametiasutused lisateabe. Samuti täpsustasid nad, et kõnesoleval etapil ei ole esitatud konfidentsiaalsustaotlusi.

| (21) | Lisateave esitati samuti 4. aprilli 2005. aasta kirjas, mis registreeriti 7. aprillil 2005. |
| --- | --- |

(21)

Lisateave esitati samuti 4. aprilli 2005. aasta kirjas, mis registreeriti 7. aprillil 2005.

II.   ABI KIRJELDUS

II.1.   Kohaldamisala

| (22) | Seadusega nr 290/99, mis koosneb kaheksast artiklist, pikendati mitmesuguste põllumajandussektori abiprogrammide tähtaegu. Komisjon ei vaidlustanud 24. veebruari 2000. aasta otsuses kõnealuse seaduse artikleid 1, 2, 3, 6, 7 ja 8, kuna neid ei peetud abiks EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. Sellegipoolest käsitles asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 ettenähtud menetluse algatamise otsus kõnealuse seaduse artikleid 4 ja 5, samuti seaduse nr 67/88 artikli 15 lõiget 16 ja seadust nr 252/91, mis olid seaduse nr 290/99 artiklis 5 nimetatud toetuste andmise õiguslik alus. |
| --- | --- |

(22)

Seadusega nr 290/99, mis koosneb kaheksast artiklist, pikendati mitmesuguste põllumajandussektori abiprogrammide tähtaegu. Komisjon ei vaidlustanud 24. veebruari 2000. aasta otsuses kõnealuse seaduse artikleid 1, 2, 3, 6, 7 ja 8, kuna neid ei peetud abiks EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. Sellegipoolest käsitles asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 ettenähtud menetluse algatamise otsus kõnealuse seaduse artikleid 4 ja 5, samuti seaduse nr 67/88 artikli 15 lõiget 16 ja seadust nr 252/91, mis olid seaduse nr 290/99 artiklis 5 nimetatud toetuste andmise õiguslik alus.

| (23) | Komisjon võttis lõpliku eitava otsuse seaduse nr 290/99 artikli 4 kohta vastu 5. aprillil 2002. Käesolevas otsuses käsitletakse seaduse nr 67/88 artikli 15 lõiget 16, seadust nr 252/91, seaduse nr 290/99 artiklit 4 (üksnes põllumajandus-, arengu- ja käibekapitalilaenudega seoses, mille tagasimaksmise tähtaeg lõppes 31. märtsil 1998) ja artiklit 5. |
| --- | --- |

(23)

Komisjon võttis lõpliku eitava otsuse seaduse nr 290/99 artikli 4 kohta vastu 5. aprillil 2002. Käesolevas otsuses käsitletakse seaduse nr 67/88 artikli 15 lõiget 16, seadust nr 252/91, seaduse nr 290/99 artiklit 4 (üksnes põllumajandus-, arengu- ja käibekapitalilaenudega seoses, mille tagasimaksmise tähtaeg lõppes 31. märtsil 1998) ja artiklit 5.

II.2.   Taust

| (24) | Esitatud teabe kohaselt toimus Itaalia loomakasvatussektoris 1980ndate lõpus tootmise liigne killustumine, mille tagajärjeks olid kvaliteetseks tootmiseks sobimatud vananenud struktuurid. Selleks et kogu süsteemi uuendada, anti seadusega nr 87/90, mida on hiljem muudetud seadusega nr 252/91, abi integreeritud projektidele, s.o projektidele, mis ühendavad mitu ettevõtet kobarasarnasesse struktuuri. Projektid lisati Itaalia ministeeriumidevahelise majanduskomisjoni (CIPE) heakskiidetud programmi selle alusel, et rahastama peaks ainult omavahel seotud ettevõtjate rühma, kes on võimelised projekti lõpuleviimise tagama. See tähendas ka seda, et iga projektis osalev ettevõtja vastutab kogu projekti lõpetamise eest, tagades (eraldi sättega) kõigi seotud ettevõtjate ühise kohustuse täitmise. Peale selle nõuti kõikidelt projektis osalenud äriühingutelt olulist rahalist panust lisakapitalina ja ühistutelt ka 10aastase laenuna. Tagatised, mida riik nõudis abikõlblikkusele vastamiseks (kogu projekti tagamine ja ettevõtete varustamine kapitaliga), tähendasid asjaomaste ettevõtjate jaoks arvestatavat rahalist takistust. |
| --- | --- |

(24)

Esitatud teabe kohaselt toimus Itaalia loomakasvatussektoris 1980ndate lõpus tootmise liigne killustumine, mille tagajärjeks olid kvaliteetseks tootmiseks sobimatud vananenud struktuurid. Selleks et kogu süsteemi uuendada, anti seadusega nr 87/90, mida on hiljem muudetud seadusega nr 252/91, abi integreeritud projektidele, s.o projektidele, mis ühendavad mitu ettevõtet kobarasarnasesse struktuuri. Projektid lisati Itaalia ministeeriumidevahelise majanduskomisjoni (CIPE) heakskiidetud programmi selle alusel, et rahastama peaks ainult omavahel seotud ettevõtjate rühma, kes on võimelised projekti lõpuleviimise tagama. See tähendas ka seda, et iga projektis osalev ettevõtja vastutab kogu projekti lõpetamise eest, tagades (eraldi sättega) kõigi seotud ettevõtjate ühise kohustuse täitmise. Peale selle nõuti kõikidelt projektis osalenud äriühingutelt olulist rahalist panust lisakapitalina ja ühistutelt ka 10aastase laenuna. Tagatised, mida riik nõudis abikõlblikkusele vastamiseks (kogu projekti tagamine ja ettevõtete varustamine kapitaliga), tähendasid asjaomaste ettevõtjate jaoks arvestatavat rahalist takistust.

| (25) | Pidades silmas asjaolu, et integreeritud projektide lõpetamiseks eraldatud vahendid ei katnud sektori kogu finantsvajadust, kasutati kõnealuste integreeritud projektide rahastamiseks ka lisavahendeid seaduse nr 67/88 alusel. Sekkumisi korraldati veiselihasektori ratsionaliseerimise ja ümberkorraldamise üldprogrammi raames, mis Itaalias käivitati erinevalt enamikust teistest Euroopa riikidest alles 1990ndate alguses. Teised Euroopa Liidu riigid, nagu näiteks Prantsusmaa, käivitasid tapamajade ratsionaliseerimise ja ümberkorraldamise programmid juba varakult 1970ndatel (6). Tapamajade väga suur arv Itaalias ja nende sobimatu paiknemine riigi territooriumil nõudis sektori ulatuslikku ümberkorraldamist, mida oli Itaalia ametiasutuste sõnul võimalik teostada ainult riigi tuntaval toel kogu sektori uuendamiseks kavandatud programmi alusel. Itaalia ettevõtjad pidid ellujäämiseks kiirendama tehnouuendusi ja organisatsioonilisi ümberkorraldusi kahel suunal:






  a) | aretussüsteemide ratsionaliseerimine koos tehnoloogia täiustamise meetodite rakendamisega, et saavutada standardne toodang konkurentsivõimeliste hindadega; |
| --- | --- | --- |

(25)

Pidades silmas asjaolu, et integreeritud projektide lõpetamiseks eraldatud vahendid ei katnud sektori kogu finantsvajadust, kasutati kõnealuste integreeritud projektide rahastamiseks ka lisavahendeid seaduse nr 67/88 alusel. Sekkumisi korraldati veiselihasektori ratsionaliseerimise ja ümberkorraldamise üldprogrammi raames, mis Itaalias käivitati erinevalt enamikust teistest Euroopa riikidest alles 1990ndate alguses. Teised Euroopa Liidu riigid, nagu näiteks Prantsusmaa, käivitasid tapamajade ratsionaliseerimise ja ümberkorraldamise programmid juba varakult 1970ndatel (6). Tapamajade väga suur arv Itaalias ja nende sobimatu paiknemine riigi territooriumil nõudis sektori ulatuslikku ümberkorraldamist, mida oli Itaalia ametiasutuste sõnul võimalik teostada ainult riigi tuntaval toel kogu sektori uuendamiseks kavandatud programmi alusel. Itaalia ettevõtjad pidid ellujäämiseks kiirendama tehnouuendusi ja organisatsioonilisi ümberkorraldusi kahel suunal:

a)

aretussüsteemide ratsionaliseerimine koos tehnoloogia täiustamise meetodite rakendamisega, et saavutada standardne toodang konkurentsivõimeliste hindadega;

| b) | kõrge kvaliteediga toodangu mitmekesistamine ning püsiva ja ühtlase kvaliteediga toodete tootmise ratsionaliseerimine. |
| --- | --- |

b)

kõrge kvaliteediga toodangu mitmekesistamine ning püsiva ja ühtlase kvaliteediga toodete tootmise ratsionaliseerimine.

Seaduse rakendamise ülesanne delegeeriti eksperdirühmale, kellelt nõuti kiire tegevusprogrammi koostamist, strateegilise lähenemise määratlemist ja selle üle otsustamist, kas esitatud projektid võiksid olla abikõlblikud.

Kuna veiselihasektoris valitses tõsine kriis, olid programmi meetmed suunatud peamiselt kõnesolevale sektorile ning vähemal määral sea- ja lambalihasektorile.

II.3.   Meetmed

| (26) | Seadus nr 67/88, millega kehtestati seaduse nr 290/99 artiklis 5 osutatud laenutoetused, sisaldab sätteid iga-aastase ja mitmeaastase riigieelarve kohta ning on ühtlasi Itaalia 1988. aasta rahandusseadus. Kõnealuse seaduse artikli 15 lõige 16 võimaldab ühistutel ja nende ühendustel suurendada tapamajade ehitamiseks, ümberkorraldamiseks või tegevuse laiendamiseks ettenähtud laenude summat maksimaalselt 700 miljardi Itaalia liirini (7). Kõnealuse seaduse kohaselt võivad laene võtvad ühistud kasutada neid kõnesolevate struktuuride ja hoonete jaoks varasemate võlgade konsolideerimiseks kuni 100 miljardi Itaalia liiri ulatuses 1988. aastal ja 50 miljardi Itaalia liiri ulatuses 1989. aastal. Nendele laenudele antakse intressitoetust kuni 10 % ulatuses. Artikli 15 lõiget 16 kohaldatakse ka piima- või lihatootmisega tegelevate põllumajandusühistute ja nende ühenduste konsolideerimis- ja arenguprojektide rahastamisele. Kõnealusest seadusest ei teavitatud komisjoni asutamislepingu artikli 88 lõike 3 kohaselt. |
| --- | --- |

(26)

Seadus nr 67/88, millega kehtestati seaduse nr 290/99 artiklis 5 osutatud laenutoetused, sisaldab sätteid iga-aastase ja mitmeaastase riigieelarve kohta ning on ühtlasi Itaalia 1988. aasta rahandusseadus. Kõnealuse seaduse artikli 15 lõige 16 võimaldab ühistutel ja nende ühendustel suurendada tapamajade ehitamiseks, ümberkorraldamiseks või tegevuse laiendamiseks ettenähtud laenude summat maksimaalselt 700 miljardi Itaalia liirini (7). Kõnealuse seaduse kohaselt võivad laene võtvad ühistud kasutada neid kõnesolevate struktuuride ja hoonete jaoks varasemate võlgade konsolideerimiseks kuni 100 miljardi Itaalia liiri ulatuses 1988. aastal ja 50 miljardi Itaalia liiri ulatuses 1989. aastal. Nendele laenudele antakse intressitoetust kuni 10 % ulatuses. Artikli 15 lõiget 16 kohaldatakse ka piima- või lihatootmisega tegelevate põllumajandusühistute ja nende ühenduste konsolideerimis- ja arenguprojektide rahastamisele. Kõnealusest seadusest ei teavitatud komisjoni asutamislepingu artikli 88 lõike 3 kohaselt.

| (27) | Teatatud seaduse artiklis 5 on sätestatud olukorrad, mil laenutoetuste andmist saab seaduse nr 67/88 artikli 15 lõike 16 kohaselt sõlmitud laenulepingute puhul jätkata isegi siis, kui mõnda algselt kehtestatud tingimust ei täideta. Täpsemalt on artikli 5 lõikes 2 sätestatud, et laenutoetuste andmist jätkatakse eespool osutatud artikli 15 lõike 16 kohaselt ühisarengu ja võlgade konsolideerimise meetmete osas sõlmitud laenulepingute puhul isegi siis, kui seaduse nr 87/90 artikli 1, mis on asendatud seaduse nr 252/91 artikliga 1, alusel heakskiidetud integreeritud projekt on lõpule viidud ainult osaliselt, tingimusel, et laenu võtnud isiku integreeritud projekt on lõpetatud. Artikli 5 lõikes 3 on sätestatud, et laenulepingute puhul, mis on sõlmitud ainult võlgade konsolideerimise eesmärgil, jäävad laenutoetused kehtima isegi siis, kui integreeritud projekti elluviimine ebaõnnestub või kui see viiakse ellu üksnes osaliselt, tingimusel, et laenu võtnud isik esitab oma investeerimisprojekti, mis teostatakse, kasutades osa kõnealusest laenust. Lisaks sellele on sama artikli lõikes 4 sätestatud, et ettevõtjad, kes on ühinenud seaduse nr 87/90 artikli 1 (mis on asendatud seaduse nr 252/91 artikliga 1) kohaselt riikliku tähtsusega abikõlbliku integreeritud loomakasvatusprojekti tarvis, on jätkuvalt abikõlblikud ja neil peab säilima õigus laenutoetustele isegi juhul, kui esialgne integreeritud projekt ei ole lõpetatud, tingimusel, et nad viivad lõpule oma projektiosa. |
| --- | --- |

(27)

Teatatud seaduse artiklis 5 on sätestatud olukorrad, mil laenutoetuste andmist saab seaduse nr 67/88 artikli 15 lõike 16 kohaselt sõlmitud laenulepingute puhul jätkata isegi siis, kui mõnda algselt kehtestatud tingimust ei täideta. Täpsemalt on artikli 5 lõikes 2 sätestatud, et laenutoetuste andmist jätkatakse eespool osutatud artikli 15 lõike 16 kohaselt ühisarengu ja võlgade konsolideerimise meetmete osas sõlmitud laenulepingute puhul isegi siis, kui seaduse nr 87/90 artikli 1, mis on asendatud seaduse nr 252/91 artikliga 1, alusel heakskiidetud integreeritud projekt on lõpule viidud ainult osaliselt, tingimusel, et laenu võtnud isiku integreeritud projekt on lõpetatud. Artikli 5 lõikes 3 on sätestatud, et laenulepingute puhul, mis on sõlmitud ainult võlgade konsolideerimise eesmärgil, jäävad laenutoetused kehtima isegi siis, kui integreeritud projekti elluviimine ebaõnnestub või kui see viiakse ellu üksnes osaliselt, tingimusel, et laenu võtnud isik esitab oma investeerimisprojekti, mis teostatakse, kasutades osa kõnealusest laenust. Lisaks sellele on sama artikli lõikes 4 sätestatud, et ettevõtjad, kes on ühinenud seaduse nr 87/90 artikli 1 (mis on asendatud seaduse nr 252/91 artikliga 1) kohaselt riikliku tähtsusega abikõlbliku integreeritud loomakasvatusprojekti tarvis, on jätkuvalt abikõlblikud ja neil peab säilima õigus laenutoetustele isegi juhul, kui esialgne integreeritud projekt ei ole lõpetatud, tingimusel, et nad viivad lõpule oma projektiosa.

| (28) | Artikliga 4 nähakse ette meetmed, et hõlbustada laenutehinguid põllumajandussektoris. Eelkõige pikendati sellega 12 kuu võrra käibekapitali-, arengu- ja põllumajanduslaenude 31. märtsil 1998 lõppenud tagasimaksetähtaega. Abisaajad olid peamiselt Apuulias, Kalaabrias ja Sitsiilias oliivikasvatusega tegelevad põllumajandusettevõtted, mida juhivad omanikud, täistööajaga talunikud või oliivikasvatuse ühistud, keda oli mõjutanud oliivi- ja oliiviõlituru tõsine kriis. Ka muude oliivikasvatuspiirkondade põllumajandustootjad ja oliivikasvatusega tegelevad ühistud vastavad kõnealuste meetmete puhul esitatud tingimustele samade õigus- ja menetlusnormide alusel, kui oliivi- ja oliiviõlituru kriis on neile avaldanud samasugust mõju. Kõnealuses artiklis määratletakse peamiselt oliivikasvatusega tegeleva põllumajandustootjana või oliivikasvatuse ühistuna üksus, kelle kaubanduslikust kogutoodangust moodustavad oliivid vähemalt 50 %. |
| --- | --- |

(28)

Artikliga 4 nähakse ette meetmed, et hõlbustada laenutehinguid põllumajandussektoris. Eelkõige pikendati sellega 12 kuu võrra käibekapitali-, arengu- ja põllumajanduslaenude 31. märtsil 1998 lõppenud tagasimaksetähtaega. Abisaajad olid peamiselt Apuulias, Kalaabrias ja Sitsiilias oliivikasvatusega tegelevad põllumajandusettevõtted, mida juhivad omanikud, täistööajaga talunikud või oliivikasvatuse ühistud, keda oli mõjutanud oliivi- ja oliiviõlituru tõsine kriis. Ka muude oliivikasvatuspiirkondade põllumajandustootjad ja oliivikasvatusega tegelevad ühistud vastavad kõnealuste meetmete puhul esitatud tingimustele samade õigus- ja menetlusnormide alusel, kui oliivi- ja oliiviõlituru kriis on neile avaldanud samasugust mõju. Kõnealuses artiklis määratletakse peamiselt oliivikasvatusega tegeleva põllumajandustootjana või oliivikasvatuse ühistuna üksus, kelle kaubanduslikust kogutoodangust moodustavad oliivid vähemalt 50 %.

| (29) | 3. aprillil 2002 (8) tegi komisjon seaduse nr 290/99 artiklis 4 sätestatud abi kohta lõpliku eitava otsuse. Nagu selgelt märgitud, ei käsitlenud kõnealune otsus 31. märtsil 1998. aastal lõppenud tagasimaksetähtajaga põllumajandus-, käibekapitali- ja arengulaene, mille tagasimaksmise tähtaega pikendati seaduse nr 290/99 artikliga 4, samuti ei laienenud neile otsuse kohaldamisala. Seetõttu tuleb kõnealuseid laene veel hinnata. |
| --- | --- |

(29)

3. aprillil 2002 (8) tegi komisjon seaduse nr 290/99 artiklis 4 sätestatud abi kohta lõpliku eitava otsuse. Nagu selgelt märgitud, ei käsitlenud kõnealune otsus 31. märtsil 1998. aastal lõppenud tagasimaksetähtajaga põllumajandus-, käibekapitali- ja arengulaene, mille tagasimaksmise tähtaega pikendati seaduse nr 290/99 artikliga 4, samuti ei laienenud neile otsuse kohaldamisala. Seetõttu tuleb kõnealuseid laene veel hinnata.

| (30) | Mitmesuguses vormis abi andmise teise õigusliku alusena on artiklis 5 osutatud seadusele nr 252/91, millega muudetakse seadust nr 87/90 loomakasvatuses võetavate kiireloomuliste meetmete kohta. Sellega toetatakse mitmeti loomakasvatuses võetavaid erakorralisi meetmeid riikliku tähtsusega integreeritud projektide vormis, mille jaoks lubab seadus samuti teha asjakohaseid eraldisi. Lisaks nähakse kõnealuses seaduses ette sellise aktsiaseltsi asutamine, mille 51 % aktsiate omanikuks on põllumajandus- ja metsandusministeerium, kusjuures aktsiaseltsi ülesanded on järgmised:






  a) | laenutagatiste andmine; |
| --- | --- | --- |

(30)

Mitmesuguses vormis abi andmise teise õigusliku alusena on artiklis 5 osutatud seadusele nr 252/91, millega muudetakse seadust nr 87/90 loomakasvatuses võetavate kiireloomuliste meetmete kohta. Sellega toetatakse mitmeti loomakasvatuses võetavaid erakorralisi meetmeid riikliku tähtsusega integreeritud projektide vormis, mille jaoks lubab seadus samuti teha asjakohaseid eraldisi. Lisaks nähakse kõnealuses seaduses ette sellise aktsiaseltsi asutamine, mille 51 % aktsiate omanikuks on põllumajandus- ja metsandusministeerium, kusjuures aktsiaseltsi ülesanded on järgmised:

a)

laenutagatiste andmine;

| b) | rahastamise korraldamine; |
| --- | --- |

b)

rahastamise korraldamine;

| c) | ettevõtete päästmise ja ümberkorraldamise ning lõpetamise rahastamine; |
| --- | --- |

c)

ettevõtete päästmise ja ümberkorraldamise ning lõpetamise rahastamine;

| d) | eriprojekte teostavates ettevõtetes osaluse omandamine. |
| --- | --- |

d)

eriprojekte teostavates ettevõtetes osaluse omandamine.

II.4.   Abisaajad

| (31) | Lihatoodete tootmise, töötlemise ja turustamisega tegelevad loomakasvatajad. |
| --- | --- |

(31)

Lihatoodete tootmise, töötlemise ja turustamisega tegelevad loomakasvatajad.

II.5.   Eelarve

| (32) | Integreeritud projektide ajakohastatud kogueelarve on: | seadus nr 252/91: 97 015 515 581 Itaalia liiri (ligikaudu 50 miljonit eurot); |
| --- | --- | --- |

(32)

Integreeritud projektide ajakohastatud kogueelarve on:

seadus nr 252/91: 97 015 515 581 Itaalia liiri (ligikaudu 50 miljonit eurot);

| | seadus nr 67/88 (arengulaenud): 6 349 660 726 Itaalia liiri (ligikaudu 3,280 miljonit eurot); |
| --- | --- |

seadus nr 67/88 (arengulaenud): 6 349 660 726 Itaalia liiri (ligikaudu 3,280 miljonit eurot);

| | seadus nr 67/88 (konsolideerimislaenud): 1 968 222 804 Itaalia liiri (ligikaudu 1,016 miljonit eurot). |
| --- | --- |

seadus nr 67/88 (konsolideerimislaenud): 1 968 222 804 Itaalia liiri (ligikaudu 1,016 miljonit eurot).

III.   MENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED

| (33) | Seaduse nr 290/99 artiklis 5 on sätestatud tingimused eriõigusaktide alusel sõlmitud laenulepingute puhul antud laenutoetuste andmise jätkamiseks isegi siis, kui mõni algselt kehtestatud tingimus ei ole täidetud. Sel ajal kui komisjon otsustas algatada asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 ettenähtud menetluse, puudus taustteave artiklis 5 osutatud seaduste kohta, mis on otseselt seotud kõnealuse artikli hindamisega. Itaalia ametiasutused esitasid komisjonile tema nõudmisel kahe kõnealuse seaduse (seaduste nr 252/91 ja nr 67/88) tekstid. Pärast seda kui komisjon otsustas algatada asutamislepingu artikli 88 lõikega 2 ettenähtud menetluse, ei ole Itaalia ametiasutused kõnealuste seaduste ega seadustes sätestatud abimeetmete kohta lisateavet ega -andmeid esitanud. Komisjonil ei olnud võimalik otsustada, kas seaduse nr 290/99 artikkel 5 on seotud abiga EÜ asutamislepingu artikli 81 lõike 1 tähenduses või mitte, kuna Itaalia ametiasutused ei esitanud sellekohast selget teavet. Sellegipoolest tundus, et võimaldades teatud põllumajandusettevõtjatel jätkata eriabimeetmete kaudu toetuste saamist isegi siis, kui nad ei vastanud kõikidele algsetele abikõlblikkuse nõuetele, soodustatakse meetmega kõnealuseid ettevõtjaid võrreldes teiste ettevõtjatega, kes samas olukorras vastasid abikõlblikkuse nõuetele. Selle tulemusena võis artiklis 5 sätestatud meetme puhul abi olemasolu vähemalt eeldada, ja kuna Itaalia ametiasutused ei olnud teavet esitanud, sai sellesse selgust tuua ainult EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikega 2 ettenähtud menetluse algatamise kaudu. |
| --- | --- |

(33)

Seaduse nr 290/99 artiklis 5 on sätestatud tingimused eriõigusaktide alusel sõlmitud laenulepingute puhul antud laenutoetuste andmise jätkamiseks isegi siis, kui mõni algselt kehtestatud tingimus ei ole täidetud. Sel ajal kui komisjon otsustas algatada asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 ettenähtud menetluse, puudus taustteave artiklis 5 osutatud seaduste kohta, mis on otseselt seotud kõnealuse artikli hindamisega. Itaalia ametiasutused esitasid komisjonile tema nõudmisel kahe kõnealuse seaduse (seaduste nr 252/91 ja nr 67/88) tekstid. Pärast seda kui komisjon otsustas algatada asutamislepingu artikli 88 lõikega 2 ettenähtud menetluse, ei ole Itaalia ametiasutused kõnealuste seaduste ega seadustes sätestatud abimeetmete kohta lisateavet ega -andmeid esitanud. Komisjonil ei olnud võimalik otsustada, kas seaduse nr 290/99 artikkel 5 on seotud abiga EÜ asutamislepingu artikli 81 lõike 1 tähenduses või mitte, kuna Itaalia ametiasutused ei esitanud sellekohast selget teavet. Sellegipoolest tundus, et võimaldades teatud põllumajandusettevõtjatel jätkata eriabimeetmete kaudu toetuste saamist isegi siis, kui nad ei vastanud kõikidele algsetele abikõlblikkuse nõuetele, soodustatakse meetmega kõnealuseid ettevõtjaid võrreldes teiste ettevõtjatega, kes samas olukorras vastasid abikõlblikkuse nõuetele. Selle tulemusena võis artiklis 5 sätestatud meetme puhul abi olemasolu vähemalt eeldada, ja kuna Itaalia ametiasutused ei olnud teavet esitanud, sai sellesse selgust tuua ainult EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikega 2 ettenähtud menetluse algatamise kaudu.

| (34) | Pealegi ei saanud seaduse nr 290/99 artiklit 5 hinnata eraldi õigusaktidest, mis olid kõnealuses artiklis osutatud eriomaste hüvede (laenutoetused ja rahastamine) andmise õiguslikuks aluseks, nimelt seaduse nr 67/88 artikli 15 lõige 16 ja seadus nr 252/91. Itaalia ametiasutused esitasid komisjonile kõnealuste õigusaktide tekstid komisjoni nõudmisel. Nendes on kahtlemata sätestatud riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. Eelkõige nähakse seaduse nr 67/88 artikli 15 lõikega 16 ette põllumajandusühistutele ja nende ühendustele soodustingimustega laenude andmine, millele võib anda kuni 10 % intressitoetust. Seega vähendab seadus asjaomaste põllumajandusettevõtjate koormust, mis on tingitud laenamise ajal kehtinud turuintressimäärast, mida muul juhul peaks tasuma mis tahes põllumajandusettevõtja, kellel ei ole õigust kõnesolevale abile. Kõnealune „vähendamine” võrdub sel juhul laenuperioodi jooksul kehtinud turuintressimäära (9) ja riigiabi tõttu abisaajate poolt tegelikult makstud (madalama) intressimäära vahega. Seadusega nr 252/91 nähakse omakorda ette riigi vahendite suunamine loomakasvatussektorisse mitmesuguste projektide rakendamiseks, soosides sellega kõnealuste rahaliste vahendite saajaid võrreldes muude põllumajandusettevõtjatega, kes on kohustatud sarnased projektid ellu viima üksnes enda rahaliste vahenditega. Tundus, et kõnealused kaks meedet jäävad põhimõtteliselt EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohaldamisalasse. |
| --- | --- |

(34)

Pealegi ei saanud seaduse nr 290/99 artiklit 5 hinnata eraldi õigusaktidest, mis olid kõnealuses artiklis osutatud eriomaste hüvede (laenutoetused ja rahastamine) andmise õiguslikuks aluseks, nimelt seaduse nr 67/88 artikli 15 lõige 16 ja seadus nr 252/91. Itaalia ametiasutused esitasid komisjonile kõnealuste õigusaktide tekstid komisjoni nõudmisel. Nendes on kahtlemata sätestatud riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. Eelkõige nähakse seaduse nr 67/88 artikli 15 lõikega 16 ette põllumajandusühistutele ja nende ühendustele soodustingimustega laenude andmine, millele võib anda kuni 10 % intressitoetust. Seega vähendab seadus asjaomaste põllumajandusettevõtjate koormust, mis on tingitud laenamise ajal kehtinud turuintressimäärast, mida muul juhul peaks tasuma mis tahes põllumajandusettevõtja, kellel ei ole õigust kõnesolevale abile. Kõnealune „vähendamine” võrdub sel juhul laenuperioodi jooksul kehtinud turuintressimäära (9) ja riigiabi tõttu abisaajate poolt tegelikult makstud (madalama) intressimäära vahega. Seadusega nr 252/91 nähakse omakorda ette riigi vahendite suunamine loomakasvatussektorisse mitmesuguste projektide rakendamiseks, soosides sellega kõnealuste rahaliste vahendite saajaid võrreldes muude põllumajandusettevõtjatega, kes on kohustatud sarnased projektid ellu viima üksnes enda rahaliste vahenditega. Tundus, et kõnealused kaks meedet jäävad põhimõtteliselt EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohaldamisalasse.

| (35) | Kui menetlus algatati, ei olnud komisjonil võimalik tuvastada kõnealuste abimeetmete õiguspärasust. Kuigi komisjon esitas selle kohta korduvaid järelepärimisi, (10) ei kinnitanud Itaalia ametiasutused komisjonile, kas kõnealustest õigusaktidest oli teatatud EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 3 kohaselt ning järelikult, kas nendes sisalduvad meetmed olid osa olemasolevatest abikavadest, mida komisjon oli EÜ asutamislepingu artiklite 87, 88 ja 89 kohaselt hinnanud, või ei olnud nad nendest komisjonile kunagi teatanud. |
| --- | --- |

(35)

Kui menetlus algatati, ei olnud komisjonil võimalik tuvastada kõnealuste abimeetmete õiguspärasust. Kuigi komisjon esitas selle kohta korduvaid järelepärimisi, (10) ei kinnitanud Itaalia ametiasutused komisjonile, kas kõnealustest õigusaktidest oli teatatud EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 3 kohaselt ning järelikult, kas nendes sisalduvad meetmed olid osa olemasolevatest abikavadest, mida komisjon oli EÜ asutamislepingu artiklite 87, 88 ja 89 kohaselt hinnanud, või ei olnud nad nendest komisjonile kunagi teatanud.

| (36) | Sisulise poole pealt kahtles komisjon kõnealustes õigusaktides sätestatud abikavade mõne aspekti kokkusobivuses ühisturuga. Sel ajal kättesaadava teabe alusel, mis oli saadud komisjonile saadetud tekstide analüüsimisel, võis oletada, et mõned seaduse nr 67/88 artikli 15 lõikes 16 ja seaduses nr 252/91 sisalduvad meetmed olid tõepoolest tegevusabi. Täpsema ja üksikasjalikuma teabe puudumine, mis lükanuks esialgse käsitluse ümber, võis põhjustada ainult komisjoni eitava seisukoha sellise abi suhtes. |
| --- | --- |

(36)

Sisulise poole pealt kahtles komisjon kõnealustes õigusaktides sätestatud abikavade mõne aspekti kokkusobivuses ühisturuga. Sel ajal kättesaadava teabe alusel, mis oli saadud komisjonile saadetud tekstide analüüsimisel, võis oletada, et mõned seaduse nr 67/88 artikli 15 lõikes 16 ja seaduses nr 252/91 sisalduvad meetmed olid tõepoolest tegevusabi. Täpsema ja üksikasjalikuma teabe puudumine, mis lükanuks esialgse käsitluse ümber, võis põhjustada ainult komisjoni eitava seisukoha sellise abi suhtes.

| (37) | Komisjon kutsus asutamislepingu artikli 88 lõike 2 kohase menetluse algatamise otsuses Itaaliat üles esitama kogu teavet selle kohta (intressimäärad, tagatised (kui on) jne), mis tingimustel seaduse nr 290/99 artikliga 4 pikendatud laene algselt anti, ning antud laenude üldarvu kohta, paludes samuti märkida, kas abi oli osa olemasolevast abikavast (kui jah, siis millisest abikavast). Kuna lõplikus otsuses seaduse nr 290/99 artikli 4 kohta ei käsitletud põllumajandus-, arengu- ega käibekapitalilaene, mille tähtaeg lõppes 31. märtsil 1998. aastal ning mida pikendati kõnealuse artikliga, ega laiendatud nendele otsuse kohaldamisala, tuleb kõnealuseid laene veel hinnata, et määrata kindlaks, kas kõnealune abi anti turutingimustel (kui jah, siis tuleks turutingimused täpsustada) või kas laenud moodustasid osa komisjoni heakskiidetud olemasolevatest abikavadest (samuti täpsustada). |
| --- | --- |

(37)

Komisjon kutsus asutamislepingu artikli 88 lõike 2 kohase menetluse algatamise otsuses Itaaliat üles esitama kogu teavet selle kohta (intressimäärad, tagatised (kui on) jne), mis tingimustel seaduse nr 290/99 artikliga 4 pikendatud laene algselt anti, ning antud laenude üldarvu kohta, paludes samuti märkida, kas abi oli osa olemasolevast abikavast (kui jah, siis millisest abikavast). Kuna lõplikus otsuses seaduse nr 290/99 artikli 4 kohta ei käsitletud põllumajandus-, arengu- ega käibekapitalilaene, mille tähtaeg lõppes 31. märtsil 1998. aastal ning mida pikendati kõnealuse artikliga, ega laiendatud nendele otsuse kohaldamisala, tuleb kõnealuseid laene veel hinnata, et määrata kindlaks, kas kõnealune abi anti turutingimustel (kui jah, siis tuleks turutingimused täpsustada) või kas laenud moodustasid osa komisjoni heakskiidetud olemasolevatest abikavadest (samuti täpsustada).

IV.   PÄRAST MENETLUSE ALGATAMIST ITAALIA ESITATUD TEAVE

| (38) | Itaalia ametiasutused esitasid pärast menetluse algatamist üksikasjaliku teabe vastusena komisjoni konkreetsetele järelepärimistele 18. mai 2000. aasta, 13. oktoobri 2000. aasta, 5. juuli 2001. aasta, 27. veebruari 2003. aasta kirjades ja 29. oktoobri 2004. aasta kirjas, mis registreeriti 3. novembril 2004. Kõnealustes kirjades esitatud teavet tuleb käsitleda tervikuna, sest pärast põhjalikku uurimist parandasid Itaalia ametiasutused mõningad esialgsed andmed, eelkõige seoses finantsraamatupidamise koondandmetega. Esitatud teabe kokkuvõte on toodud koos viidetega vastavatele kirjadele jaos III.3. |
| --- | --- |

(38)

Itaalia ametiasutused esitasid pärast menetluse algatamist üksikasjaliku teabe vastusena komisjoni konkreetsetele järelepärimistele 18. mai 2000. aasta, 13. oktoobri 2000. aasta, 5. juuli 2001. aasta, 27. veebruari 2003. aasta kirjades ja 29. oktoobri 2004. aasta kirjas, mis registreeriti 3. novembril 2004. Kõnealustes kirjades esitatud teavet tuleb käsitleda tervikuna, sest pärast põhjalikku uurimist parandasid Itaalia ametiasutused mõningad esialgsed andmed, eelkõige seoses finantsraamatupidamise koondandmetega. Esitatud teabe kokkuvõte on toodud koos viidetega vastavatele kirjadele jaos III.3.

V.   KOLMANDATE ISIKUTE MÄRKUSED

| (39) | Kolmandatelt isikutelt laekus komisjonile ainult üks kiri. Kirja saatis 30. juunil 2000. aastal CONAZO, kes juhib seaduste nr 252/91 ja nr 67/88 (mille suhtes komisjon menetlused algatas) alusel Itaalia ametiasutustelt toetusi saanud ettevõtete rühma. |
| --- | --- |

(39)

Kolmandatelt isikutelt laekus komisjonile ainult üks kiri. Kirja saatis 30. juunil 2000. aastal CONAZO, kes juhib seaduste nr 252/91 ja nr 67/88 (mille suhtes komisjon menetlused algatas) alusel Itaalia ametiasutustelt toetusi saanud ettevõtete rühma.

| (40) | Kõnealuses kirjas väljendas CONAZO peamiselt üllatust selle üle, et menetluse algatamisel oli komisjon selgelt sedastanud, et teda ei olnud teavitatud seaduste nr 252/91 ja nr 67/88 olemasolust ja sellest, et Itaalia ametiasutused on andnud kõnealuste seaduste alusel abi. |
| --- | --- |

(40)

Kõnealuses kirjas väljendas CONAZO peamiselt üllatust selle üle, et menetluse algatamisel oli komisjon selgelt sedastanud, et teda ei olnud teavitatud seaduste nr 252/91 ja nr 67/88 olemasolust ja sellest, et Itaalia ametiasutused on andnud kõnealuste seaduste alusel abi.

| (41) | Ühistu sõnul ei saanud komisjon jätta tähele panemata loomakasvatus- ja tapamajade sektori ulatusliku ümberkorraldamise programmi, mille Itaalia ametiasutused algatasid juba 1986. aastal. Samas kirjas osutas CONAZO kahe eespool osutatud sektori laiaulatuslikule ümberkorraldamise programmile, mille Itaalia ministeeriumidevaheline majanduskomisjon (CIPE) koostas 1991. aastal. Lisaks meenutas ettevõtja, et tapamajade sektoris võetud drastilised meetmed põhjustasid tapamajade arvu olulise vähenemise 1980ndatel rohkem kui 8 500-lt praegu tegutsevale 3 000-le. |
| --- | --- |

(41)

Ühistu sõnul ei saanud komisjon jätta tähele panemata loomakasvatus- ja tapamajade sektori ulatusliku ümberkorraldamise programmi, mille Itaalia ametiasutused algatasid juba 1986. aastal. Samas kirjas osutas CONAZO kahe eespool osutatud sektori laiaulatuslikule ümberkorraldamise programmile, mille Itaalia ministeeriumidevaheline majanduskomisjon (CIPE) koostas 1991. aastal. Lisaks meenutas ettevõtja, et tapamajade sektoris võetud drastilised meetmed põhjustasid tapamajade arvu olulise vähenemise 1980ndatel rohkem kui 8 500-lt praegu tegutsevale 3 000-le.

VI.   HINDAMINE

| (42) | EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohaselt on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatavaid ettevõtjaid või teatavate kaupade tootmist, ühisturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(42)

EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohaselt on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatavaid ettevõtjaid või teatavate kaupade tootmist, ühisturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.

| (43) | Asutamislepingu artikleid 87 ja 88 kohaldatakse selliste toodete tootmise ja nendega kauplemise suhtes, mille osas Itaalia ametiasutused on otsustanud anda abi. Nõukogu 17. mai 1999. aasta määruse (EÜ) nr 1254/1999 (veise- ja vasikalihaturu ühise korralduse kohta) (11) artiklis 40 on isegi sätestatud, et kui kõnealuses määruses pole sätestatud teisiti, kohaldatakse veise- ja vasikalihatoodete valmistamise ja nendega kauplemise suhtes asutamislepingu artikleid 87, 88 ja 89. Sarnast sätet sisaldavad nõukogu 29. oktoobri 1975. aasta määruse (EMÜ) nr 2759/75 (sealihaturu ühise korralduse kohta) (12) artikkel 21 ning nõukogu 19. detsembri 2001. aasta määruse (EÜ) nr 2529/2001 (lamba- ja kitselihaturu ühise korralduse kohta) (13) artikkel 23. |
| --- | --- |

(43)

Asutamislepingu artikleid 87 ja 88 kohaldatakse selliste toodete tootmise ja nendega kauplemise suhtes, mille osas Itaalia ametiasutused on otsustanud anda abi. Nõukogu 17. mai 1999. aasta määruse (EÜ) nr 1254/1999 (veise- ja vasikalihaturu ühise korralduse kohta) (11) artiklis 40 on isegi sätestatud, et kui kõnealuses määruses pole sätestatud teisiti, kohaldatakse veise- ja vasikalihatoodete valmistamise ja nendega kauplemise suhtes asutamislepingu artikleid 87, 88 ja 89. Sarnast sätet sisaldavad nõukogu 29. oktoobri 1975. aasta määruse (EMÜ) nr 2759/75 (sealihaturu ühise korralduse kohta) (12) artikkel 21 ning nõukogu 19. detsembri 2001. aasta määruse (EÜ) nr 2529/2001 (lamba- ja kitselihaturu ühise korralduse kohta) (13) artikkel 23.

VI.1.   Abi olemasolu

| (44) | Seaduse nr 290/99 artiklis 5 on sätestatud tingimused eriõigusaktide alusel sõlmitud laenulepingute puhul antud laenutoetuste andmise jätkamiseks isegi siis, kui mõni algselt kehtestatud tingimus ei ole täidetud. Teatavatele põllumajandusettevõtjatele eriabimeetmete kaudu toetuste saamise jätkamise võimaldamine isegi siis, kui nad ei vastanud kõikidele algsetele abikõlblikkuse nõuetele, võis soosida kõnealuseid ettevõtjaid võrreldes teiste ettevõtjatega, kes samas olukorras vastasid abikõlblikkuse nõuetele. |
| --- | --- |

(44)

Seaduse nr 290/99 artiklis 5 on sätestatud tingimused eriõigusaktide alusel sõlmitud laenulepingute puhul antud laenutoetuste andmise jätkamiseks isegi siis, kui mõni algselt kehtestatud tingimus ei ole täidetud. Teatavatele põllumajandusettevõtjatele eriabimeetmete kaudu toetuste saamise jätkamise võimaldamine isegi siis, kui nad ei vastanud kõikidele algsetele abikõlblikkuse nõuetele, võis soosida kõnealuseid ettevõtjaid võrreldes teiste ettevõtjatega, kes samas olukorras vastasid abikõlblikkuse nõuetele.

| (45) | Pealegi ei saa kõnealust artiklit hinnata eraldi õigusaktidest, mis olid kõnealuses artiklis osutatud hüvede (laenutoetused ja rahastamine) andmise õiguslikuks aluseks. Kõnesolevad õigusaktid on seaduse nr 67/88 artikli 15 lõige 16 ja seadus nr 252/91. Nagu juba eelnevalt punktides 34 kuni 36 sedastatud, on kahes osutatud õigusaktis kahtlemata sätestatud riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. Täpsemalt nähakse seaduse nr 67/88 artikli 15 lõikega 16 ette põllumajandusühistutele ja nende ühendustele soodustingimustega laenude andmine, mille puhul võib intressitoetust anda kuni 10 %. Seega vähendab riik asjaomaste põllumajandusettevõtjate koormust, mis on tingitud laenamise ajal kehtivast turuintressimäärast, mida muul juhul peaks tasuma mis tahes muu põllumajandusettevõtja, kellel ei ole õigust kõnesolevale abile. Kõnealune „vähendamine” võrdub sel juhul laenuperioodi jooksul kehtiva turuintressimäära ja riigiabi tõttu abisaajate poolt tegelikult makstud intressimäära vahega. |
| --- | --- |

(45)

Pealegi ei saa kõnealust artiklit hinnata eraldi õigusaktidest, mis olid kõnealuses artiklis osutatud hüvede (laenutoetused ja rahastamine) andmise õiguslikuks aluseks. Kõnesolevad õigusaktid on seaduse nr 67/88 artikli 15 lõige 16 ja seadus nr 252/91. Nagu juba eelnevalt punktides 34 kuni 36 sedastatud, on kahes osutatud õigusaktis kahtlemata sätestatud riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. Täpsemalt nähakse seaduse nr 67/88 artikli 15 lõikega 16 ette põllumajandusühistutele ja nende ühendustele soodustingimustega laenude andmine, mille puhul võib intressitoetust anda kuni 10 %. Seega vähendab riik asjaomaste põllumajandusettevõtjate koormust, mis on tingitud laenamise ajal kehtivast turuintressimäärast, mida muul juhul peaks tasuma mis tahes muu põllumajandusettevõtja, kellel ei ole õigust kõnesolevale abile. Kõnealune „vähendamine” võrdub sel juhul laenuperioodi jooksul kehtiva turuintressimäära ja riigiabi tõttu abisaajate poolt tegelikult makstud intressimäära vahega.

| (46) | Seadusega nr 252/91 nähakse ette riigi vahendite suunamine loomakasvatussektorisse mitmesuguste projektide rakendamiseks, soosides seeläbi kõnealuste rahaliste vahendite saajaid võrreldes muude põllumajandusettevõtjatega, kes on kohustatud sarnased projektid ellu viima üksnes enda rahaliste vahenditega. Euroopa Kohtu praktika kohaselt võib ühe ettevõtja positsiooni tugevdamine riigiabi kaudu kahjustada konkurentsi, võrreldes muude konkureerivate ettevõtjatega, kes sedalaadi toetust ei saa. Lisaks sellele võib meede loomakasvatussektoris toimuva aktiivse ühendusesisese kaubavahetuse tõttu (14) moonutada konkurentsi ja kahjustada liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(46)

Seadusega nr 252/91 nähakse ette riigi vahendite suunamine loomakasvatussektorisse mitmesuguste projektide rakendamiseks, soosides seeläbi kõnealuste rahaliste vahendite saajaid võrreldes muude põllumajandusettevõtjatega, kes on kohustatud sarnased projektid ellu viima üksnes enda rahaliste vahenditega. Euroopa Kohtu praktika kohaselt võib ühe ettevõtja positsiooni tugevdamine riigiabi kaudu kahjustada konkurentsi, võrreldes muude konkureerivate ettevõtjatega, kes sedalaadi toetust ei saa. Lisaks sellele võib meede loomakasvatussektoris toimuva aktiivse ühendusesisese kaubavahetuse tõttu (14) moonutada konkurentsi ja kahjustada liikmesriikidevahelist kaubandust.

| (47) | Seetõttu leiab komisjon, et meetmele laieneb EÜ asutamislepingu artikli 87 lõikes 1 sätestatud keeld. |
| --- | --- |

(47)

Seetõttu leiab komisjon, et meetmele laieneb EÜ asutamislepingu artikli 87 lõikes 1 sätestatud keeld.

VI.1.   a) Abi kokkusobivus

| (48) | Artikli 87 lõikes 1 sätestatud keelule järgnevad artikli 87 lõigetes 2 ja 3 sätestatud erandid. |
| --- | --- |

(48)

Artikli 87 lõikes 1 sätestatud keelule järgnevad artikli 87 lõigetes 2 ja 3 sätestatud erandid.

| (49) | Artikli 87 lõikes 2 loetletud erandid ei ole ilmselgelt kohaldatavad, arvestades kõnealuse abimeetme olemust ja eesmärke. Itaalia ametiasutused ei ole ka väitnud, et artikli 87 lõige 2 oleks kohaldatav. |
| --- | --- |

(49)

Artikli 87 lõikes 2 loetletud erandid ei ole ilmselgelt kohaldatavad, arvestades kõnealuse abimeetme olemust ja eesmärke. Itaalia ametiasutused ei ole ka väitnud, et artikli 87 lõige 2 oleks kohaldatav.

| (50) | Artikli 87 lõikes 3 on täpsustatud asjaolud, millal riigiabi võib pidada ühisturuga kokkusobivaks. Kokkusobivust ühisturuga tuleb hinnata ühenduse, mitte aga üksikute liikmesriikide seisukohast. |
| --- | --- |

(50)

Artikli 87 lõikes 3 on täpsustatud asjaolud, millal riigiabi võib pidada ühisturuga kokkusobivaks. Kokkusobivust ühisturuga tuleb hinnata ühenduse, mitte aga üksikute liikmesriikide seisukohast.

| (51) | Artikli 87 lõike 3 punkti a ei saa käesoleval juhul ilmselgelt kohaldada, sest tegemist ei ole abiga majandusarengu edendamiseks piirkonnas, kus elatustase on erakordselt madal või kus valitseb tõsine tööpuudus. |
| --- | --- |

(51)

Artikli 87 lõike 3 punkti a ei saa käesoleval juhul ilmselgelt kohaldada, sest tegemist ei ole abiga majandusarengu edendamiseks piirkonnas, kus elatustase on erakordselt madal või kus valitseb tõsine tööpuudus.

| (52) | Artikli 87 lõike 3 punkti b puhul ei ole kõnealune abi ette nähtud üleeuroopalist huvi pakkuva tähtsa projekti elluviimiseks ega Itaalia majanduses tõsise häire kõrvaldamiseks. |
| --- | --- |

(52)

Artikli 87 lõike 3 punkti b puhul ei ole kõnealune abi ette nähtud üleeuroopalist huvi pakkuva tähtsa projekti elluviimiseks ega Itaalia majanduses tõsise häire kõrvaldamiseks.

| (53) | Kõnealune abi ei ole ette nähtud ega sobiv asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis d sätestatud eesmärkide saavutamiseks. |
| --- | --- |

(53)

Kõnealune abi ei ole ette nähtud ega sobiv asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis d sätestatud eesmärkide saavutamiseks.

| (54) | Asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c kohaselt võib teatava majandustegevuse või teatavate majanduspiirkondade arengu soodustamiseks antud abi pidada ühisturuga kokkusobivaks, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandust määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. Seetõttu tuleb teavitatud abikava hinnata kõnealuse artikli ja uurimisaluse juhtumi suhtes kohaldatavate erisätete raames. |
| --- | --- |

(54)

Asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c kohaselt võib teatava majandustegevuse või teatavate majanduspiirkondade arengu soodustamiseks antud abi pidada ühisturuga kokkusobivaks, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandust määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. Seetõttu tuleb teavitatud abikava hinnata kõnealuse artikli ja uurimisaluse juhtumi suhtes kohaldatavate erisätete raames.

| (55) | Kõik integreeritud projektid, mis olid saanud kasu seadustega nr 67/88 ja nr 252/91 kehtestatud abist, kiideti heaks 31. detsembril 1992. aastal (15). Asjaomased rahalised kohustused kinnitati samal kuupäeval. Komisjoni kõnealusest abist ei teavitatud ja abi on seetõttu määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 1 punkti f kohaselt ebaseaduslik. Põllumajandussektori riigiabi käsitlevate ühenduse suuniste (16) punkti 23.3 kohaselt tuleb määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 1 punkti f tähenduses ebaseaduslikku abi hinnata vastavalt abi andmise ajal kehtivatele eeskirjadele ja suunistele. |
| --- | --- |

(55)

Kõik integreeritud projektid, mis olid saanud kasu seadustega nr 67/88 ja nr 252/91 kehtestatud abist, kiideti heaks 31. detsembril 1992. aastal (15). Asjaomased rahalised kohustused kinnitati samal kuupäeval. Komisjoni kõnealusest abist ei teavitatud ja abi on seetõttu määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 1 punkti f kohaselt ebaseaduslik. Põllumajandussektori riigiabi käsitlevate ühenduse suuniste (16) punkti 23.3 kohaselt tuleb määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 1 punkti f tähenduses ebaseaduslikku abi hinnata vastavalt abi andmise ajal kehtivatele eeskirjadele ja suunistele.

| (56) | Itaalia ametiasutuste sõnul oli kogu antud abi seotud viie heakskiidetud integreeritud projekti raames tehtud investeeringutega (17). Kõnealuseid investeeringuid tehti nii esmatootmise tasandil (loomakasvatus) kui ka põllumajandustoodete töötlemise ja turustamise tasandil. |
| --- | --- |

(56)

Itaalia ametiasutuste sõnul oli kogu antud abi seotud viie heakskiidetud integreeritud projekti raames tehtud investeeringutega (17). Kõnealuseid investeeringuid tehti nii esmatootmise tasandil (loomakasvatus) kui ka põllumajandustoodete töötlemise ja turustamise tasandil.

| (57) | Abikõlblikeks peetud investeeringud tehti põhiliselt järgmistes valdkondades: tehnouuendused ja loomatervishoidu käsitlevad uuendused, tapamajade tegevuse parandamine, kõrvalsaaduste hävitamine ja kasutamine, lihatöötlemis- ja -pakkimisliinid, valdkondade ja seadmete kohandamine toodete parema esitusviisi ja logistika rakendamise eesmärgil, tootmistehnoloogia täiustamiseks tootmisrajatiste ning töötlemis- ja turustusüksuste ostmine ning rajatiste ostmine kvaliteediprotsesside edendamiseks. Projektide tervikuna hindamisel võeti arvesse ka immateriaalsesse varasse tehtud investeeringuid, nt turustamise ja patentidega seotud investeeringuid, kuid kõnealuseid investeeringuid ei rahastatud. |
| --- | --- |

(57)

Abikõlblikeks peetud investeeringud tehti põhiliselt järgmistes valdkondades: tehnouuendused ja loomatervishoidu käsitlevad uuendused, tapamajade tegevuse parandamine, kõrvalsaaduste hävitamine ja kasutamine, lihatöötlemis- ja -pakkimisliinid, valdkondade ja seadmete kohandamine toodete parema esitusviisi ja logistika rakendamise eesmärgil, tootmistehnoloogia täiustamiseks tootmisrajatiste ning töötlemis- ja turustusüksuste ostmine ning rajatiste ostmine kvaliteediprotsesside edendamiseks. Projektide tervikuna hindamisel võeti arvesse ka immateriaalsesse varasse tehtud investeeringuid, nt turustamise ja patentidega seotud investeeringuid, kuid kõnealuseid investeeringuid ei rahastatud.

| (58) | Järgmised kulud ei olnud abikõlblikud:






  — | reklaamitegevus; |
| --- | --- | --- |

(58)

Järgmised kulud ei olnud abikõlblikud:

—

reklaamitegevus;

| — | investeeringud immateriaalsesse varasse, nagu nt kaubamärgiinvesteeringud; |
| --- | --- |

—

investeeringud immateriaalsesse varasse, nagu nt kaubamärgiinvesteeringud;

| — | projekteerimis- ja ehituskulud; |
| --- | --- |

—

projekteerimis- ja ehituskulud;

| — | õigus-, haldus- ja maksukulud. |
| --- | --- |

—

õigus-, haldus- ja maksukulud.

VI.1. a) 1.   Põllumajandustoodete töötlemise ja turustamisega seotud investeeringud

| (59) | Projektide heakskiitmise ja asjaomaste kohustuste kinnitamise ajal pidas komisjon ühisturuga kokkusobivaks kõiki investeeringuid, mille puhul abimäär ei ületanud komisjoni poolt kõnealuses sektoris harilikult lubatud piirmäära, nimelt valdkondlike programmidega kokku sobivates või määruses (EMÜ) nr 866/90 (18) sätestatud üldnõuetele vastavates projektides 55 % (esimese eesmärgi piirkondades 75 %) ning 35 % (esimese eesmärgi piirkondades 50 %) kõigi muude projektide puhul, mis vastasid komisjoni 7. juuni 1990. aasta otsuse (milles käsitletakse investeeringuid, mida saaks rahastada määruste (EMÜ) nr 866/90 ja (EMÜ) nr 867/90 raames, tehes asutamislepingu artikli 87 kohaselt nõutavaid korrektiive) lisas sätestatud valikukriteeriumidele. |
| --- | --- |

(59)

Projektide heakskiitmise ja asjaomaste kohustuste kinnitamise ajal pidas komisjon ühisturuga kokkusobivaks kõiki investeeringuid, mille puhul abimäär ei ületanud komisjoni poolt kõnealuses sektoris harilikult lubatud piirmäära, nimelt valdkondlike programmidega kokku sobivates või määruses (EMÜ) nr 866/90 (18) sätestatud üldnõuetele vastavates projektides 55 % (esimese eesmärgi piirkondades 75 %) ning 35 % (esimese eesmärgi piirkondades 50 %) kõigi muude projektide puhul, mis vastasid komisjoni 7. juuni 1990. aasta otsuse (milles käsitletakse investeeringuid, mida saaks rahastada määruste (EMÜ) nr 866/90 ja (EMÜ) nr 867/90 raames, tehes asutamislepingu artikli 87 kohaselt nõutavaid korrektiive) lisas sätestatud valikukriteeriumidele.

| (60) | Seetõttu tuleb uurida, kas toetuse saanud investeeringud vastasid tegelikult määruses (EMÜ) nr 866/90 sätestatud nõuetele ning samuti komisjoni 7. juuni 1990. aasta otsusega kehtestatud valdkondlikele piirangutele. Kõnealuse otsuse lisa punktis 2.10, milles käsitletakse üksikasjalikult liha ja mune, on sätestatud esmatähtsad investeeringud, st investeeringud, mida komisjon peab eriti positiivseks, kuna need soodustavad konkreetse sektori arengut rohkem kui muud investeeringud. |
| --- | --- |

(60)

Seetõttu tuleb uurida, kas toetuse saanud investeeringud vastasid tegelikult määruses (EMÜ) nr 866/90 sätestatud nõuetele ning samuti komisjoni 7. juuni 1990. aasta otsusega kehtestatud valdkondlikele piirangutele. Kõnealuse otsuse lisa punktis 2.10, milles käsitletakse üksikasjalikult liha ja mune, on sätestatud esmatähtsad investeeringud, st investeeringud, mida komisjon peab eriti positiivseks, kuna need soodustavad konkreetse sektori arengut rohkem kui muud investeeringud.

| (61) | Esmatähtsate investeeringute osas pooldab komisjon tapamajadega seotud liharaiumise rajatiste loomist eelkõige nendes tootmispiirkondades, kus sellised rajatised puuduvad. Teisest küljest välistab sama punkt kõik investeeringud, mille tulemusel suurenevad sigade, kariloomade, lammaste ja kodulindude tapamajade mahud, v.a kui sama või mõni teine ettevõtja ei kasuta enam võrdväärseid mahte või kui piirkonna tootmistase osutab sigade, kariloomade, lammaste ja kodulindude, v.a kanade puhul tootmisvõimsuse puudujäägile. |
| --- | --- |

(61)

Esmatähtsate investeeringute osas pooldab komisjon tapamajadega seotud liharaiumise rajatiste loomist eelkõige nendes tootmispiirkondades, kus sellised rajatised puuduvad. Teisest küljest välistab sama punkt kõik investeeringud, mille tulemusel suurenevad sigade, kariloomade, lammaste ja kodulindude tapamajade mahud, v.a kui sama või mõni teine ettevõtja ei kasuta enam võrdväärseid mahte või kui piirkonna tootmistase osutab sigade, kariloomade, lammaste ja kodulindude, v.a kanade puhul tootmisvõimsuse puudujäägile.

| (62) | Nagu märkisid Itaalia ametiasutused, olid ainult mõned nende investeeringud seotud liharaiumise rajatiste loomisega. Kuna Itaalia ametiasutused ei osanud täpsustada liharaiumise rajatistesse tehtud investeeringute osa, on vaja selgitada, kas kõnealused investeeringud kuulusid punkti 2.10 kohaselt sõnaselgelt välistatud investeeringuliikide hulka, nimelt kas investeeringute tulemusel suurenesid tapamajade mahud, v.a kui samal ajal vabanesid sama või mõne teise ettevõtja võrdväärsed mahud (19). |
| --- | --- |

(62)

Nagu märkisid Itaalia ametiasutused, olid ainult mõned nende investeeringud seotud liharaiumise rajatiste loomisega. Kuna Itaalia ametiasutused ei osanud täpsustada liharaiumise rajatistesse tehtud investeeringute osa, on vaja selgitada, kas kõnealused investeeringud kuulusid punkti 2.10 kohaselt sõnaselgelt välistatud investeeringuliikide hulka, nimelt kas investeeringute tulemusel suurenesid tapamajade mahud, v.a kui samal ajal vabanesid sama või mõne teise ettevõtja võrdväärsed mahud (19).

| (63) | Itaalia ametiasutused rõhutasid 12. juuli 2001. aasta kirjas, et investeeringuid tapamajade sektorisse, põllumajandustoodete töötlemisse ja turustamisse tehti seitsme projekti raames. Nad esitasid andmed, mis tõendavad projektis osalenud tapamajade lõikes, et tapamajade mahud pärast investeeringuid on tervikuna väiksemad kui enne investeeringuid, seda 30 looma võrra tunnis. Seega on täidetud otsuse 90/342/EMÜ lisa punktis 2.10 sätestatud nõue. |
| --- | --- |

(63)

Itaalia ametiasutused rõhutasid 12. juuli 2001. aasta kirjas, et investeeringuid tapamajade sektorisse, põllumajandustoodete töötlemisse ja turustamisse tehti seitsme projekti raames. Nad esitasid andmed, mis tõendavad projektis osalenud tapamajade lõikes, et tapamajade mahud pärast investeeringuid on tervikuna väiksemad kui enne investeeringuid, seda 30 looma võrra tunnis. Seega on täidetud otsuse 90/342/EMÜ lisa punktis 2.10 sätestatud nõue.

| (64) | Võttes arvesse kõiki seaduste nr 252/91 ja nr 67/88 (seadusega nr 290/1999 ei muudetud seadustes nr 252/91 ja nr 67/88 sätestatud toetusmäärasid, abimahtu ega abisaajaid) alusel antud riigiabi vorme, ei ületanud abi brutoekvivalendina väljendatud toetusmäärad regionaalabi suunistes (20) kirjeldatud meetodi järgi 75 % (esimese eesmärgi piirkondades tehtud investeeringute osas) ega 55 %, mis kehtisid toona väljaspool esimese eesmärgi piirkondi tehtud põllumajandustoodete töötlemisega ja turustamisega seotud investeeringutele. Seega vastasid kõik uurimisalused investeeringud nende tegemise kohast olenemata ühenduse õigusaktide järgi sel ajal kehtinud abi piirmääradele, nagu näha alltoodud tabelist 1.
  Tabel 1
  Investeeringud töötlemis- ja turustamissektorisse | | Abikõlblikud kulud (Itaalia liirides) | Kogupanus (Itaalia liirides) | % |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CONAZO | Investeeringud vähem soodsatesse piirkondadesse | 4 972 623 097 | 3 729 467 323 | 75,00 % |
| | Investeeringud muudesse piirkondadesse | 48 753 248 149 | 26 480 183 539 | 54,31 % |
| FIORUCCI | Investeeringud | 39 831 488 798 | 14 170 000 000 | 35,57 % |
| GUARDAMIGLIO | Investeeringud | 15 296 548 104 | 5 477 000 000 | 35,81 % |
| INALCA | Investeeringud | 139 597 581 320 | 42 502 000 000 | 30,45 % |
| PRUNOTTO | Investeeringud | 4 243 327 136 | 1 930 000 000 | 45,48 % |
| CAMALLEVAMENTI | Investeeringud | 4 667 623 201 | 2 567 192 000 | 55,00 % |
| C.L.S.M. | Investeeringud | 6 067 000 000 | 3 260 533 100 | 53,74 % |

(64)

Võttes arvesse kõiki seaduste nr 252/91 ja nr 67/88 (seadusega nr 290/1999 ei muudetud seadustes nr 252/91 ja nr 67/88 sätestatud toetusmäärasid, abimahtu ega abisaajaid) alusel antud riigiabi vorme, ei ületanud abi brutoekvivalendina väljendatud toetusmäärad regionaalabi suunistes (20) kirjeldatud meetodi järgi 75 % (esimese eesmärgi piirkondades tehtud investeeringute osas) ega 55 %, mis kehtisid toona väljaspool esimese eesmärgi piirkondi tehtud põllumajandustoodete töötlemisega ja turustamisega seotud investeeringutele. Seega vastasid kõik uurimisalused investeeringud nende tegemise kohast olenemata ühenduse õigusaktide järgi sel ajal kehtinud abi piirmääradele, nagu näha alltoodud tabelist 1.

Tabel 1

Investeeringud töötlemis- ja turustamissektorisse

Abikõlblikud kulud (Itaalia liirides)

Kogupanus (Itaalia liirides)

%

CONAZO

Investeeringud vähem soodsatesse piirkondadesse

4 972 623 097

3 729 467 323

75,00 %

Investeeringud muudesse piirkondadesse

48 753 248 149

26 480 183 539

54,31 %

FIORUCCI

Investeeringud

39 831 488 798

14 170 000 000

35,57 %

GUARDAMIGLIO

Investeeringud

15 296 548 104

5 477 000 000

35,81 %

INALCA

Investeeringud

139 597 581 320

42 502 000 000

30,45 %

PRUNOTTO

Investeeringud

4 243 327 136

1 930 000 000

45,48 %

CAMALLEVAMENTI

Investeeringud

4 667 623 201

2 567 192 000

55,00 %

C.L.S.M.

Investeeringud

6 067 000 000

3 260 533 100

53,74 %

| (65) | Kõnealuste meetmete eesmärk on kooskõlas määruse (EMÜ) nr 866/90 artikliga 11 põllumajandustoodete ettevalmistamise, säilitamise ja töötlemise ratsionaliseerimine ja arendamine, kõrvaltoodete ringlussevõtt või jäätmete töötlemine, samuti turustuskanalite täiustamine, k.a hinnakujunduse läbipaistvus, uute töötlemisviiside kasutamine, k.a uute toodete ja kõrvaltoodete arendamine, uute turgude avamine, uuenduslikud investeeringud ning tootekvaliteedi parandamine. |
| --- | --- |

(65)

Kõnealuste meetmete eesmärk on kooskõlas määruse (EMÜ) nr 866/90 artikliga 11 põllumajandustoodete ettevalmistamise, säilitamise ja töötlemise ratsionaliseerimine ja arendamine, kõrvaltoodete ringlussevõtt või jäätmete töötlemine, samuti turustuskanalite täiustamine, k.a hinnakujunduse läbipaistvus, uute töötlemisviiside kasutamine, k.a uute toodete ja kõrvaltoodete arendamine, uute turgude avamine, uuenduslikud investeeringud ning tootekvaliteedi parandamine.

| (66) | Abikõlblikud kulud piirduvad määruse (EMÜ) nr 866/90 artikli 11 lõike 3 kohaselt järgmisega:






  — | kinnisvara omandamine, välja arvatud maaost; |
| --- | --- | --- |

(66)

Abikõlblikud kulud piirduvad määruse (EMÜ) nr 866/90 artikli 11 lõike 3 kohaselt järgmisega:

—

kinnisvara omandamine, välja arvatud maaost;

| — | uute masinate ja seadmete ostmine, k.a arvutitarkvara; |
| --- | --- |

—

uute masinate ja seadmete ostmine, k.a arvutitarkvara;

| — | üldkulud, nagu arhitekti-, inseneri- ja konsultatsioonitasud ning teostatavusuuringud, kuni 12 % eespool osutatud kuludest. |
| --- | --- |

—

üldkulud, nagu arhitekti-, inseneri- ja konsultatsioonitasud ning teostatavusuuringud, kuni 12 % eespool osutatud kuludest.

| (67) | Nagu allpool selgitatud (vt põhjendused 80-98), oleks finantstasakaaluks vajatavad summad pidanud välistama abikõlblike kuludena, mis arvutati uuesti ainult investeeringutega vahetult seotud kulude ja abikõlblike kulude alusel. Lisaks sellele nägi Itaalia ministeeriumidevahelise majanduskomisjoni programm selgelt ette sidususe ja vastavuse tagamise ühise turukorralduse eeskirjadega. |
| --- | --- |

(67)

Nagu allpool selgitatud (vt põhjendused 80-98), oleks finantstasakaaluks vajatavad summad pidanud välistama abikõlblike kuludena, mis arvutati uuesti ainult investeeringutega vahetult seotud kulude ja abikõlblike kulude alusel. Lisaks sellele nägi Itaalia ministeeriumidevahelise majanduskomisjoni programm selgelt ette sidususe ja vastavuse tagamise ühise turukorralduse eeskirjadega.

| (68) | Kõnealustel asjaoludel tuleb tõdeda, et Itaalia ametiasutuste antud abi eespool kirjeldatud integreeritud projektide raames kavandatud investeeringute tegemiseks vastas EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c kohaselt ühisturu nõuetele. See kehtib ainult investeeringute tegeliku elluviimisega seotud abi kohta ning ei kehti abi kohta, mis on antud asjaomaste ettevõtete rahaliste vahendite taastamiseks, ja abi kohta, mis on seotud konsolideerimislaenudega, mida hinnatakse järgmistes jagudes. |
| --- | --- |

(68)

Kõnealustel asjaoludel tuleb tõdeda, et Itaalia ametiasutuste antud abi eespool kirjeldatud integreeritud projektide raames kavandatud investeeringute tegemiseks vastas EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c kohaselt ühisturu nõuetele. See kehtib ainult investeeringute tegeliku elluviimisega seotud abi kohta ning ei kehti abi kohta, mis on antud asjaomaste ettevõtete rahaliste vahendite taastamiseks, ja abi kohta, mis on seotud konsolideerimislaenudega, mida hinnatakse järgmistes jagudes.

VI.1. a) 2.   Investeeringud põllumajandusettevõtetesse

| (69) | Nagu juba selgitatud, oli abikavas sätestatud abi tootmise algetapis investeeringute soodustamiseks, mida ettevõtete rühmad tegid kooskõlas tervikprojekti eesmärkidega. |
| --- | --- |

(69)

Nagu juba selgitatud, oli abikavas sätestatud abi tootmise algetapis investeeringute soodustamiseks, mida ettevõtete rühmad tegid kooskõlas tervikprojekti eesmärkidega.

| (70) | Abi anti ettevõtetele CONAZO, GEA ja Val di Cesola (21). Abikõlblikud kulud ja kogu saadud abi on esitatud tabelis 2.
  Tabel 2
  Investeeringud tootmissektorisse | Abikõlblikud kogukulud (Itaalia liirides) | Kogupanus (Itaalia liirides) | % |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| CONAZO | 7 652 930 000 | 2 678 525 500 | 35,00 % |
| G E A | 2 368 708 000 | 558 831 181 | 23,59 % |
| Val di Cesola | 553 923 850 | 278 830 197 | 50,34 % |

(70)

Abi anti ettevõtetele CONAZO, GEA ja Val di Cesola (21). Abikõlblikud kulud ja kogu saadud abi on esitatud tabelis 2.

Tabel 2

Investeeringud tootmissektorisse

Abikõlblikud kogukulud (Itaalia liirides)

Kogupanus (Itaalia liirides)

%

CONAZO

7 652 930 000

2 678 525 500

35,00 %

G E A

2 368 708 000

558 831 181

23,59 %

Val di Cesola

553 923 850

278 830 197

50,34 %

| (71) | Põllumajandusettevõtjate investeeringutele antud abi hinnati pärast mitmesuguste projektide heakskiitmise kuupäeva ja sellele järgnenud asjaomaste vahendite jaotamist nõukogu määruse (EÜ) nr 2328/91 (põllumajandusstruktuuride tõhustamise kohta) (22) sätete alusel. Kõnealust määrust, millega loodi põllumajandusettevõtjate tõhususe suurendamiseks ettenähtud kaasrahastatud süsteem, kohaldati üksikute põllumajandusettevõtjate suhtes. Määrusega kehtestati ühismeetmete raamistik, millega liikmesriikidel lubati rakendada teatav arv osalt ühenduse tasandil rahastatud abikavasid või mille rakendamist neilt koguni nõuti. Samas kehtestati kõnealuse määrusega liikmesriikide poolt teatavat liiki riiklikult rahastatud abi andmist reguleeriv raamistik. Määruse (EMÜ) nr 2328/91 artiklis 35 määratleti liikmesriikide poolt riigiabi andmise tingimused selleks, et saavutada määruses sätestatud eesmärgid. Täpsemalt oli artiklis 35 sätestatud, et kõnealune määrus ei piira liikmesriikide õigust võtta täiendavaid abimeetmeid määrusega hõlmatud valdkondades, v.a artiklitega 2, 6-9 ja 11, artikli 12 lõigetega 2, 3, ja 4 ning artikliga 17 hõlmatud valdkondades, kõnealuses määruses sätestatud tingimustest või abi piirmäärast erinevatel tingimustel või summas, eeldusel, et ei minda vastuollu asutamislepingu artiklitega 92, 93 ega 94. Artikli 35 lõikes 2 on sätestatud, et asutamislepingu artikleid 92, 93 ja 94, v.a artikli 92 lõiget 2, ei kohaldata artiklitega 2, 6-9, 11, samuti artikli 12 lõigetega 2, 3, ja 4 ning artikliga 17 reguleeritud abimeetmete suhtes. |
| --- | --- |

(71)

Põllumajandusettevõtjate investeeringutele antud abi hinnati pärast mitmesuguste projektide heakskiitmise kuupäeva ja sellele järgnenud asjaomaste vahendite jaotamist nõukogu määruse (EÜ) nr 2328/91 (põllumajandusstruktuuride tõhustamise kohta) (22) sätete alusel. Kõnealust määrust, millega loodi põllumajandusettevõtjate tõhususe suurendamiseks ettenähtud kaasrahastatud süsteem, kohaldati üksikute põllumajandusettevõtjate suhtes. Määrusega kehtestati ühismeetmete raamistik, millega liikmesriikidel lubati rakendada teatav arv osalt ühenduse tasandil rahastatud abikavasid või mille rakendamist neilt koguni nõuti. Samas kehtestati kõnealuse määrusega liikmesriikide poolt teatavat liiki riiklikult rahastatud abi andmist reguleeriv raamistik. Määruse (EMÜ) nr 2328/91 artiklis 35 määratleti liikmesriikide poolt riigiabi andmise tingimused selleks, et saavutada määruses sätestatud eesmärgid. Täpsemalt oli artiklis 35 sätestatud, et kõnealune määrus ei piira liikmesriikide õigust võtta täiendavaid abimeetmeid määrusega hõlmatud valdkondades, v.a artiklitega 2, 6-9 ja 11, artikli 12 lõigetega 2, 3, ja 4 ning artikliga 17 hõlmatud valdkondades, kõnealuses määruses sätestatud tingimustest või abi piirmäärast erinevatel tingimustel või summas, eeldusel, et ei minda vastuollu asutamislepingu artiklitega 92, 93 ega 94. Artikli 35 lõikes 2 on sätestatud, et asutamislepingu artikleid 92, 93 ja 94, v.a artikli 92 lõiget 2, ei kohaldata artiklitega 2, 6-9, 11, samuti artikli 12 lõigetega 2, 3, ja 4 ning artikliga 17 reguleeritud abimeetmete suhtes.

| (72) | Seega olid abimeetmete liigid, mida liikmesriikidel oli õigus võtta, selgelt määratletud artiklis 35, milles liikmesriikide sekkumise ulatust piirati üksnes riigi rahastatud abile. Praktikas pidid liikmesriigid komisjoni teavitama igast otsusest anda abi kõnealuse määrusega hõlmatud algatustele kas määrusega ettenähtud ühenduse kaasrahastamise hankimise menetluses või riigiabi raames asutamislepingu artiklite 87 ja 88 alusel. Itaalia ametiasutused ei teavitanud komisjoni kõnealusest abist määruses (EMÜ) nr 2328/91 ettenähtud ühenduse kaasrahastamise hankimise menetluses ega kõnealuse määruse artikli 12 lõigete 2, 3 ega 4 kohaselt. Seetõttu tuleb abimeedet hinnata asutamislepingu artiklite 87, 88 ja 89 alusel kõnealuses määruses sätestatud piires ja tingimustel. |
| --- | --- |

(72)

Seega olid abimeetmete liigid, mida liikmesriikidel oli õigus võtta, selgelt määratletud artiklis 35, milles liikmesriikide sekkumise ulatust piirati üksnes riigi rahastatud abile. Praktikas pidid liikmesriigid komisjoni teavitama igast otsusest anda abi kõnealuse määrusega hõlmatud algatustele kas määrusega ettenähtud ühenduse kaasrahastamise hankimise menetluses või riigiabi raames asutamislepingu artiklite 87 ja 88 alusel. Itaalia ametiasutused ei teavitanud komisjoni kõnealusest abist määruses (EMÜ) nr 2328/91 ettenähtud ühenduse kaasrahastamise hankimise menetluses ega kõnealuse määruse artikli 12 lõigete 2, 3 ega 4 kohaselt. Seetõttu tuleb abimeedet hinnata asutamislepingu artiklite 87, 88 ja 89 alusel kõnealuses määruses sätestatud piires ja tingimustel.

| (73) | Määruse (EMÜ) nr 2328/91 artiklis 12 on sätestatud investeeringute liigid, mida liikmesriikidel on õigus rahastada üksnes oma vahenditest. Nagu artiklis 35 sätestatud, ei kohaldata asutamislepingu artikleid 87-89 artikli 12 lõigete 2, 3 ja 4 suhtes. Abimeetmeid saab seetõttu hinnata ainult määruse (EMÜ) nr 2328/91 artikli 12 lõigete 1 ja 5 alusel. |
| --- | --- |

(73)

Määruse (EMÜ) nr 2328/91 artiklis 12 on sätestatud investeeringute liigid, mida liikmesriikidel on õigus rahastada üksnes oma vahenditest. Nagu artiklis 35 sätestatud, ei kohaldata asutamislepingu artikleid 87-89 artikli 12 lõigete 2, 3 ja 4 suhtes. Abimeetmeid saab seetõttu hinnata ainult määruse (EMÜ) nr 2328/91 artikli 12 lõigete 1 ja 5 alusel.

| (74) | Artikli 12 lõikes 1 sätestatud meede on lisaabi, mida liikmesriigid võivad rangelt määratletud tingimustel anda kõrvuti määruse (EMÜ) nr 2328/91 kohaselt antava ühenduse kaasrahastatud abi süsteemis. Kõnealust lisaabi võib anda ainult põllumajandusettevõtjatele, kes vastavad kõikidele kõnealuses määruses (artiklites 5 kuni 9) sätestatud ühenduse abi saamise kõlblikkuse tingimustele siis, kui see täiendab eelnevalt heakskiidetud kaasrahastatavaid abimeetmeid. Kuna kõnealuses lõikes käsitletakse ainult abi, mis peab täiendama eelnevalt heakskiidetud kaasrahastatud abimeetmeid, ei kuulu kõnealused abimeetmed lõike kohaldamisalasse. |
| --- | --- |

(74)

Artikli 12 lõikes 1 sätestatud meede on lisaabi, mida liikmesriigid võivad rangelt määratletud tingimustel anda kõrvuti määruse (EMÜ) nr 2328/91 kohaselt antava ühenduse kaasrahastatud abi süsteemis. Kõnealust lisaabi võib anda ainult põllumajandusettevõtjatele, kes vastavad kõikidele kõnealuses määruses (artiklites 5 kuni 9) sätestatud ühenduse abi saamise kõlblikkuse tingimustele siis, kui see täiendab eelnevalt heakskiidetud kaasrahastatavaid abimeetmeid. Kuna kõnealuses lõikes käsitletakse ainult abi, mis peab täiendama eelnevalt heakskiidetud kaasrahastatud abimeetmeid, ei kuulu kõnealused abimeetmed lõike kohaldamisalasse.

| (75) | Artikli 12 lõikes 5 on täpsustatud investeeringutoetuste liigid, mille suhtes ei kohaldata ülejäänud artiklites sätestatud keeldusid ja piiranguid ning mida põhimõtteliselt saaks lubada. Need on:






  — | abi maa ostmiseks; |
| --- | --- | --- |

(75)

Artikli 12 lõikes 5 on täpsustatud investeeringutoetuste liigid, mille suhtes ei kohaldata ülejäänud artiklites sätestatud keeldusid ja piiranguid ning mida põhimõtteliselt saaks lubada. Need on:

—

abi maa ostmiseks;

| — | subsideeritud käibekapitalilaenud mitte rohkem kui üheks turustusaastaks; |
| --- | --- |

—

subsideeritud käibekapitalilaenud mitte rohkem kui üheks turustusaastaks;

| — | isase tõukarja ostmine; |
| --- | --- |

—

isase tõukarja ostmine;

| — | sõlmitud laenulepingute (k.a intress) tagamine; |
| --- | --- |

—

sõlmitud laenulepingute (k.a intress) tagamine;

| — | abi keskkonnakaitse ja parandamise investeeringuteks, tingimusel, et see ei too kaasa tootmise kasvu; |
| --- | --- |

—

abi keskkonnakaitse ja parandamise investeeringuteks, tingimusel, et see ei too kaasa tootmise kasvu;

| — | abi investeeringuteks, mille eesmärk on hügieenitingimuste parandamine või ühenduse loomakaitsenõuete järgimine, kui need on ühenduse nõuetest rangemad, tingimusel, et kõnealused investeeringud ei põhjusta tootmise kasvu ning et abi on antud asutamislepingu artiklite 87 ja 88 (varem 92 ja 93) kohaselt. |
| --- | --- |

—

abi investeeringuteks, mille eesmärk on hügieenitingimuste parandamine või ühenduse loomakaitsenõuete järgimine, kui need on ühenduse nõuetest rangemad, tingimusel, et kõnealused investeeringud ei põhjusta tootmise kasvu ning et abi on antud asutamislepingu artiklite 87 ja 88 (varem 92 ja 93) kohaselt.

| (76) | Itaalia ametiasutused väitsid 13. oktoobri 2000. aasta kirjas, et seaduse nr 252/91 alusel toetati investeeringuid esmatootmisse ainult kolme projekti puhul. Kõnealuste investeeringute eesmärk oli aretuskeskuste ümberkorraldamine ja täiustamine selleks, et vähendada tootmiskulusid, parandada kvaliteeti ning edendada loomade tervist ja heaolu. Kokkuvõttes võimaldasid investeeringud tõhustada ruumide õhutamist, vähendada loomkoormust, parandada valgustust ja veega varustamist jne. Itaalia ametiasutused kinnitasid, et abi anti selliste investeeringute lõpetamiseks, mille eesmärk oli direktiivides 91/629/EMÜ (23) ja 91/630/EMÜ (24) sätestatud loomade tervishoiu ja heaolu nõuetest rangemate nõuete järgimine. 24. novembri 2004. aasta kirjas, mis registreeriti 3. detsembril 2004, esitasid Itaalia ametiasutused investeeringute loetelu, tõendamaks, et need olid suunatud loomade tervise ja heaolu edendamisele ning et nende eesmärk oli tol ajal kehtivatest loomade hügieeni- ja heaolu nõuetest rangemate nõuete järgimine. Iga rahastatud projekti eesmärkide saavutamist kontrollis ministeeriumi ja asjaomase piirkonna inspekteerimiskomisjon. |
| --- | --- |

(76)

Itaalia ametiasutused väitsid 13. oktoobri 2000. aasta kirjas, et seaduse nr 252/91 alusel toetati investeeringuid esmatootmisse ainult kolme projekti puhul. Kõnealuste investeeringute eesmärk oli aretuskeskuste ümberkorraldamine ja täiustamine selleks, et vähendada tootmiskulusid, parandada kvaliteeti ning edendada loomade tervist ja heaolu. Kokkuvõttes võimaldasid investeeringud tõhustada ruumide õhutamist, vähendada loomkoormust, parandada valgustust ja veega varustamist jne. Itaalia ametiasutused kinnitasid, et abi anti selliste investeeringute lõpetamiseks, mille eesmärk oli direktiivides 91/629/EMÜ (23) ja 91/630/EMÜ (24) sätestatud loomade tervishoiu ja heaolu nõuetest rangemate nõuete järgimine. 24. novembri 2004. aasta kirjas, mis registreeriti 3. detsembril 2004, esitasid Itaalia ametiasutused investeeringute loetelu, tõendamaks, et need olid suunatud loomade tervise ja heaolu edendamisele ning et nende eesmärk oli tol ajal kehtivatest loomade hügieeni- ja heaolu nõuetest rangemate nõuete järgimine. Iga rahastatud projekti eesmärkide saavutamist kontrollis ministeeriumi ja asjaomase piirkonna inspekteerimiskomisjon.

| (77) | Võttes arvesse kõiki investeeringutoetuste riiklikke allikaid, ei ületatud määruses sätestatud abi piirmäära (35 % ning vähem soodsates piirkondades 75 %). |
| --- | --- |

(77)

Võttes arvesse kõiki investeeringutoetuste riiklikke allikaid, ei ületatud määruses sätestatud abi piirmäära (35 % ning vähem soodsates piirkondades 75 %).

| (78) | Itaalia ametiasutused on lisaks sellele komisjonile kinnitanud, et loomade koguarv pärast investeeringute lõpetamist ei suurenenud ning et kõik investeeringud on tehtud määruse (EMÜ) nr 2328/91 artiklis 6 sätestatud nõuete kohaselt. |
| --- | --- |

(78)

Itaalia ametiasutused on lisaks sellele komisjonile kinnitanud, et loomade koguarv pärast investeeringute lõpetamist ei suurenenud ning et kõik investeeringud on tehtud määruse (EMÜ) nr 2328/91 artiklis 6 sätestatud nõuete kohaselt.

| (79) | Nagu on kirjeldatud VI.1 jao punkti a alapunktis 3, ei hõlma abikõlblikud kulud rahaliste vahendite taastamise vajadusi („esigenze di equilibrio finanziario”) ega võlgade konsolideerimiseks võetud laene. |
| --- | --- |

(79)

Nagu on kirjeldatud VI.1 jao punkti a alapunktis 3, ei hõlma abikõlblikud kulud rahaliste vahendite taastamise vajadusi („esigenze di equilibrio finanziario”) ega võlgade konsolideerimiseks võetud laene.

| (80) | Kõnealustel asjaoludel tuleb tõdeda, et eespool osutatud abimeetmed, mida Itaalia ametiasutused andsid esmatootmisse investeeringute tegemiseks, vastavad EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c kohaselt ühisturu nõuetele. |
| --- | --- |

(80)

Kõnealustel asjaoludel tuleb tõdeda, et eespool osutatud abimeetmed, mida Itaalia ametiasutused andsid esmatootmisse investeeringute tegemiseks, vastavad EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c kohaselt ühisturu nõuetele.

VI.1. a) 3.   Abi ettevõtete rahaliste vahendite taastamiseks ja võlgade konsolideerimiseks

| (81) | Nagu varasemas jaos osutatud, on seaduse nr 290/99 artikli 5 lõikes 2 sätestatud, et seaduse nr 67/88 artikli 15 lõike 16 kohaselt sõlmitud laenulepingute puhul jätkatakse laenutoetuste andmist ühisarengu ja võlgade konsolideerimise meetmete jaoks isegi siis, kui seaduse nr 87/90 artikli 1, mis on asendatud seaduse nr 252/91 artikliga 1, kohaselt heakskiidetud integreeritud projekt on lõpule viidud ainult osaliselt, tingimusel, et laenu võtnud isiku integreeritud projekt on lõpetatud. Artikli 5 lõikes 3 on sätestatud, et kõnealuse seaduse kohaselt ainuüksi võlgade konsolideerimise eesmärgil sõlmitud laenulepingute puhul jäävad laenutoetused kehtima isegi siis, kui integreeritud projekti elluviimine ebaõnnestub või see viiakse ellu üksnes osaliselt, tingimusel, et laenu võtnud isik esitab oma investeerimisprojekti, mis teostatakse, kasutades osa kõnealusest laenust. |
| --- | --- |

(81)

Nagu varasemas jaos osutatud, on seaduse nr 290/99 artikli 5 lõikes 2 sätestatud, et seaduse nr 67/88 artikli 15 lõike 16 kohaselt sõlmitud laenulepingute puhul jätkatakse laenutoetuste andmist ühisarengu ja võlgade konsolideerimise meetmete jaoks isegi siis, kui seaduse nr 87/90 artikli 1, mis on asendatud seaduse nr 252/91 artikliga 1, kohaselt heakskiidetud integreeritud projekt on lõpule viidud ainult osaliselt, tingimusel, et laenu võtnud isiku integreeritud projekt on lõpetatud. Artikli 5 lõikes 3 on sätestatud, et kõnealuse seaduse kohaselt ainuüksi võlgade konsolideerimise eesmärgil sõlmitud laenulepingute puhul jäävad laenutoetused kehtima isegi siis, kui integreeritud projekti elluviimine ebaõnnestub või see viiakse ellu üksnes osaliselt, tingimusel, et laenu võtnud isik esitab oma investeerimisprojekti, mis teostatakse, kasutades osa kõnealusest laenust.

| (82) | Seaduse nr 290/99 artiklis 5 osutatud laenutoetused, mida komisjon uuris esmasel hindamisel, on sätestatud seaduses nr 67/88. Kõnealuse seaduse artikli 15 lõikes 16, mille suhtes komisjon otsustas menetluse algatada, on sätestatud, et ühistud ja nende ühendused võivad suurendada tapamajade ehitamiseks, ümberkorraldamiseks või tegevuse laiendamiseks ettenähtud laenude summat maksimaalselt 700 miljardi Itaalia liirini. Samuti võivad laenu võtnud põllumajandustootjad kõnealuse artikli kohaselt kasutada neid eespool osutatud rajatiste ja tootmisruumide täiustamiseks võetud laenude konsolideerimiseks kuni 100 miljardi Itaalia liiri ulatuses 1988. aastal ja 50 miljardi ulatuses 1989. aastal. |
| --- | --- |

(82)

Seaduse nr 290/99 artiklis 5 osutatud laenutoetused, mida komisjon uuris esmasel hindamisel, on sätestatud seaduses nr 67/88. Kõnealuse seaduse artikli 15 lõikes 16, mille suhtes komisjon otsustas menetluse algatada, on sätestatud, et ühistud ja nende ühendused võivad suurendada tapamajade ehitamiseks, ümberkorraldamiseks või tegevuse laiendamiseks ettenähtud laenude summat maksimaalselt 700 miljardi Itaalia liirini. Samuti võivad laenu võtnud põllumajandustootjad kõnealuse artikli kohaselt kasutada neid eespool osutatud rajatiste ja tootmisruumide täiustamiseks võetud laenude konsolideerimiseks kuni 100 miljardi Itaalia liiri ulatuses 1988. aastal ja 50 miljardi ulatuses 1989. aastal.

| (83) | Seega on nii seaduse nr 290/99 artiklis 5 kui ka seaduse nr 67/88 artikli 15 lõikes 16 sätestatud võimalus kasutada eraldatud raha võlgade konsolideerimiseks. |
| --- | --- |

(83)

Seega on nii seaduse nr 290/99 artiklis 5 kui ka seaduse nr 67/88 artikli 15 lõikes 16 sätestatud võimalus kasutada eraldatud raha võlgade konsolideerimiseks.

| (84) | Teatise (25) kohaselt, mille Itaalia ametiasutused esitasid vastusena komisjoni poolt menetluse algatamisele, võttis riik seaduse nr 252/91 raames siiski arvesse ka rahaliste vahendite taastamise vajadust. Projekti teostamine nõudis Itaalia ametiasutuste sõnul suurt rahalist panust nii „arenguprojektide” tegelikuks rakendamiseks kui ka sellest tingitud rahalisest kohustusest taastumiseks (26). Rahaliste vahendite taastamise vajadusega arvestati kõrvuti investeeringutega, kuna see olid rangelt piiratud kõnealustelt investeeringutelt teenitud summadega. |
| --- | --- |

(84)

Teatise (25) kohaselt, mille Itaalia ametiasutused esitasid vastusena komisjoni poolt menetluse algatamisele, võttis riik seaduse nr 252/91 raames siiski arvesse ka rahaliste vahendite taastamise vajadust. Projekti teostamine nõudis Itaalia ametiasutuste sõnul suurt rahalist panust nii „arenguprojektide” tegelikuks rakendamiseks kui ka sellest tingitud rahalisest kohustusest taastumiseks (26). Rahaliste vahendite taastamise vajadusega arvestati kõrvuti investeeringutega, kuna see olid rangelt piiratud kõnealustelt investeeringutelt teenitud summadega.

| (85) | Eelnevat silmas pidades on selge, et osalt oli Itaalia ametiasutuste poolt ettevõtetele asjaomaste projektide jaoks antud abi tegelik eesmärk võimaldada kõnealustel ettevõtjatel toime tulla finantskoormusega, mis kaasnes kõnealuste investeeringutega, kuid ei olnud nendega rangelt seotud. |
| --- | --- |

(85)

Eelnevat silmas pidades on selge, et osalt oli Itaalia ametiasutuste poolt ettevõtetele asjaomaste projektide jaoks antud abi tegelik eesmärk võimaldada kõnealustel ettevõtjatel toime tulla finantskoormusega, mis kaasnes kõnealuste investeeringutega, kuid ei olnud nendega rangelt seotud.

| (86) | Komisjon on alati kahelnud seaduses nr 67/88 sätestatud võlgade konsolideerimiseks antud abi ja seadusega nr 252/91 rahaliste vahendite taastamiseks antud abi kokkusobivuses ühisturuga. Itaalia ametiasutused väitsid 18. mai 2000. aasta kirjas vastusena menetluse algatamisele, et mõlemat abi on antud seoses kavandatud integreeritud projektide raames tehtud investeeringutega. Täpsemalt märkisid Itaalia ametiasutused, et seaduses nr 67/88 seoti võlgade konsolideerimise tunnustamine investeerimisprojektide tegeliku lõpetamisega. Nende arvates oli konsolideerimislaenu eesmärk üksnes ühistute likviidsuse tagamine ja selles mõttes võrdsustus see abiga. Konsolideerimislaen oli finantstehing, mis oli igal juhul investeerimisprojektiga seotud. |
| --- | --- |

(86)

Komisjon on alati kahelnud seaduses nr 67/88 sätestatud võlgade konsolideerimiseks antud abi ja seadusega nr 252/91 rahaliste vahendite taastamiseks antud abi kokkusobivuses ühisturuga. Itaalia ametiasutused väitsid 18. mai 2000. aasta kirjas vastusena menetluse algatamisele, et mõlemat abi on antud seoses kavandatud integreeritud projektide raames tehtud investeeringutega. Täpsemalt märkisid Itaalia ametiasutused, et seaduses nr 67/88 seoti võlgade konsolideerimise tunnustamine investeerimisprojektide tegeliku lõpetamisega. Nende arvates oli konsolideerimislaenu eesmärk üksnes ühistute likviidsuse tagamine ja selles mõttes võrdsustus see abiga. Konsolideerimislaen oli finantstehing, mis oli igal juhul investeerimisprojektiga seotud.

| (87) | Hoolimata kõnealusest väitest väljendas komisjon eespool käsitletud abimeetmete osas kahtlust, sedastades, et vastupidiselt Itaalia ametiasutuste väitele viitasid kõnealuse seaduse kirjeldus ja seaduse sõnastus sellele, et abi eesmärk oli leevendada abisaajate majandusraskusi ning igasugune seos investeeringute tegeliku lõpetamisega puudus. Komisjon palus samas kirjas, milles ta oli väljendanud oma kahtlusi, Itaalia ametiasutustelt selgitust selle kohta, kas kõnealune abi oli kooskõlas abi andmise ajal kohaldamisele kuulunud sätetega. |
| --- | --- |

(87)

Hoolimata kõnealusest väitest väljendas komisjon eespool käsitletud abimeetmete osas kahtlust, sedastades, et vastupidiselt Itaalia ametiasutuste väitele viitasid kõnealuse seaduse kirjeldus ja seaduse sõnastus sellele, et abi eesmärk oli leevendada abisaajate majandusraskusi ning igasugune seos investeeringute tegeliku lõpetamisega puudus. Komisjon palus samas kirjas, milles ta oli väljendanud oma kahtlusi, Itaalia ametiasutustelt selgitust selle kohta, kas kõnealune abi oli kooskõlas abi andmise ajal kohaldamisele kuulunud sätetega.

| (88) | Vastuses (27) kõnealusele kirjale märkisid Itaalia ametiasutused, et kavandatud finantsmeetmetes võeti rahaliste vahendite taastamise vajaduse puhul arvesse iga integreeritud projekti rahastamise koguvajadust. Rahastamise koguvajadus tervikuna koosnes tegelikest investeeringutest ja finantstasakaalust, mis ei tohtinud ületada 50 % rahastamise koguvajadusest. Seetõttu võimaldas rahaliste vahendite taastamine tehtud investeeringutega seotud rahaliste kulutuste tasumist. |
| --- | --- |

(88)

Vastuses (27) kõnealusele kirjale märkisid Itaalia ametiasutused, et kavandatud finantsmeetmetes võeti rahaliste vahendite taastamise vajaduse puhul arvesse iga integreeritud projekti rahastamise koguvajadust. Rahastamise koguvajadus tervikuna koosnes tegelikest investeeringutest ja finantstasakaalust, mis ei tohtinud ületada 50 % rahastamise koguvajadusest. Seetõttu võimaldas rahaliste vahendite taastamine tehtud investeeringutega seotud rahaliste kulutuste tasumist.

| (89) | Järgides kõnealuse punkti kohta tehtud komisjoni märkusi, vähendasid Itaalia ametiasutused 29. oktoobri 2004. aasta kirjas, mis registreeriti 3. novembril 2004, abikõlblikke kulusid rahaliste vahendite taastamiseks vajatava summa võrra. Seega lahutati ettevõtjate rahaliste vahendite taastamiseks vajatav summa, mis algselt sisaldus investeeringutega seotud abikõlblikes kuludes. See tähendab, et arvesse võeti ainult abikõlblikke kulusid, mis on otseselt seotud eespool osutatud tingimustel rahastatud investeeringute lõpetamisega. Riigi rahalisi vahendeid rahaliste vahendite taastamise jaoks integreeritud projekte teostavatele ettevõtjatele üle ei kantud, kuigi need kulud arvati algselt abikõlblike kulude hulka. |
| --- | --- |

(89)

Järgides kõnealuse punkti kohta tehtud komisjoni märkusi, vähendasid Itaalia ametiasutused 29. oktoobri 2004. aasta kirjas, mis registreeriti 3. novembril 2004, abikõlblikke kulusid rahaliste vahendite taastamiseks vajatava summa võrra. Seega lahutati ettevõtjate rahaliste vahendite taastamiseks vajatav summa, mis algselt sisaldus investeeringutega seotud abikõlblikes kuludes. See tähendab, et arvesse võeti ainult abikõlblikke kulusid, mis on otseselt seotud eespool osutatud tingimustel rahastatud investeeringute lõpetamisega. Riigi rahalisi vahendeid rahaliste vahendite taastamise jaoks integreeritud projekte teostavatele ettevõtjatele üle ei kantud, kuigi need kulud arvati algselt abikõlblike kulude hulka.

| (90) | Uue arvutuse kohaselt (milles on abikõlblikest kuludest maha arvatud rahaliste vahendite taastamiseks vajatav summa) piirdus abi määr kahes kõnealust abi saanud ühistus (CONAZO ja Consorzio latterie sociali mantovane) ikkagi 35 %-ga esmatootmises ja vähem kui 55 %-ga tavapiirkondade töötlemis- ja turustamissektoris, jäädes vähem soodsates piirkondades alla 75 %, nagu nähtub alljärgnevast tabelist.
  Tabel 3
  Rahaliste vahendite taastamine | Abikõlblikud kulud (Itaalia liirides) | Riigi panus seaduse nr 252/91 kohaselt | % |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| CONAZO |
| Tootmine | 7 652 930 000 | 2 678 525 500 | 35,00 |
| Töötlemine vähem soodsates piirkondades | 4 972 623 097 | 3 729 467 323 | 75,00 |
| Töötlemine | 48 753 248 149 | 20 700 797 658 | 42,46 |
| ETTEVÕTE CONAZO KOKKU | 61 378 801 246 | 27 108 790 481 | 44,16 |
| Consorzio Latterie Sociali Mantovane |
| Töötlemine mitteebasoodsates piirkondades | 6 067 000 000 | 3 260 533 100 | 53,74 |

(90)

Uue arvutuse kohaselt (milles on abikõlblikest kuludest maha arvatud rahaliste vahendite taastamiseks vajatav summa) piirdus abi määr kahes kõnealust abi saanud ühistus (CONAZO ja Consorzio latterie sociali mantovane) ikkagi 35 %-ga esmatootmises ja vähem kui 55 %-ga tavapiirkondade töötlemis- ja turustamissektoris, jäädes vähem soodsates piirkondades alla 75 %, nagu nähtub alljärgnevast tabelist.

Tabel 3

Rahaliste vahendite taastamine

Abikõlblikud kulud (Itaalia liirides)

Riigi panus seaduse nr 252/91 kohaselt

%

CONAZO

Tootmine

7 652 930 000

2 678 525 500

35,00

Töötlemine vähem soodsates piirkondades

4 972 623 097

3 729 467 323

75,00

Töötlemine

48 753 248 149

20 700 797 658

42,46

ETTEVÕTE CONAZO KOKKU

61 378 801 246

27 108 790 481

44,16

Consorzio Latterie Sociali Mantovane

Töötlemine mitteebasoodsates piirkondades

6 067 000 000

3 260 533 100

53,74

| (91) | Võlgade konsolideerimise osas täpsustasid Itaalia ametiasutused, et „võlgade konsolideerimiseks ettenähtud rahaliste vahendite” eesmärk oli rahastada „arendustegevuseks ettenähtud laene”, s.o laene, mis olid seotud selliste integreeritud projektide lõpetamisega, milleks seaduses nr 252/91 ettenähtud vahendid osutusid ebapiisavaks, ning varasemate investeeringute rahastamiseks ettenähtud „konsolideerimislaene”. |
| --- | --- |

(91)

Võlgade konsolideerimise osas täpsustasid Itaalia ametiasutused, et „võlgade konsolideerimiseks ettenähtud rahaliste vahendite” eesmärk oli rahastada „arendustegevuseks ettenähtud laene”, s.o laene, mis olid seotud selliste integreeritud projektide lõpetamisega, milleks seaduses nr 252/91 ettenähtud vahendid osutusid ebapiisavaks, ning varasemate investeeringute rahastamiseks ettenähtud „konsolideerimislaene”.

| (92) | „Arengulaene” antakse seaduse nr 252/91 kohaselt rahastatud integreeritud projektide raames nendega samadel tingimustel. Kõnealuseid laene on antud ettevõtetele CONAZO, GEA ja Val di Cesola. Laenude brutoekvivalent arvestati abi üldosatähtsuse ning seaduse nr 252/91 kohaselt sularahas ja seaduse nr 67/88 kohaselt arendustegevuseks ettenähtud laenudena antud abi kumuleerumisel arvutatud suurima brutoekvivalendi sisse. Abi kogumäär on kooskõlas toona komisjoni poolt lubatud abimääraga (nagu nähtub eeltoodud tabelist 2). |
| --- | --- |

(92)

„Arengulaene” antakse seaduse nr 252/91 kohaselt rahastatud integreeritud projektide raames nendega samadel tingimustel. Kõnealuseid laene on antud ettevõtetele CONAZO, GEA ja Val di Cesola. Laenude brutoekvivalent arvestati abi üldosatähtsuse ning seaduse nr 252/91 kohaselt sularahas ja seaduse nr 67/88 kohaselt arendustegevuseks ettenähtud laenudena antud abi kumuleerumisel arvutatud suurima brutoekvivalendi sisse. Abi kogumäär on kooskõlas toona komisjoni poolt lubatud abimääraga (nagu nähtub eeltoodud tabelist 2).

| (93) | „Konsolideerimislaenud”, mis puudutavad ainult CONAZOt, seondusid siiski juba lõpetatud investeeringutega ning nende eesmärk oli vähendada varasemate investeeringutega seoses võetud laenude rahastamise kulusid. Need anti komisjoni 7. märtsi 1989. aasta kirjas (28) ettenähtud tingimustel, nimelt:






  — | abi (nt intressi maksmiseks) eesmärk peab olema vähendada investeeringute rahastamiseks võetud varasematest laenudest tulenevat finantskoormust; |
| --- | --- | --- |

(93)

„Konsolideerimislaenud”, mis puudutavad ainult CONAZOt, seondusid siiski juba lõpetatud investeeringutega ning nende eesmärk oli vähendada varasemate investeeringutega seoses võetud laenude rahastamise kulusid. Need anti komisjoni 7. märtsi 1989. aasta kirjas (28) ettenähtud tingimustel, nimelt:

—

abi (nt intressi maksmiseks) eesmärk peab olema vähendada investeeringute rahastamiseks võetud varasematest laenudest tulenevat finantskoormust;

| — | eelmiste laenude võtmisel antud ja uute abimeetmete kumuleerunud abiekvivalent ei tohi ületada komisjoni poolt kehtestatud piirmäärasid esmatootmise investeeringute puhul 35 % ning direktiivi 75/268/EMÜ kohaselt vähem soodsates piirkondades 75 %; töötlemise ja turustamise investeeringute puhul 55 % (esimese eesmärgi piirkondades 75 %); |
| --- | --- |

—

eelmiste laenude võtmisel antud ja uute abimeetmete kumuleerunud abiekvivalent ei tohi ületada komisjoni poolt kehtestatud piirmäärasid esmatootmise investeeringute puhul 35 % ning direktiivi 75/268/EMÜ kohaselt vähem soodsates piirkondades 75 %; töötlemise ja turustamise investeeringute puhul 55 % (esimese eesmärgi piirkondades 75 %);

| — | kõnealune abi peab järgima uute laenude intressimäärade muutusi, võtmaks arvesse raha hinnamuutust (abi peab olema väiksem uute laenude intressimäära muutusest või sellega võrdne), või abi peab tagama põllumajandusettevõtjate elujõulisuse, eriti kui võetud laenudest tingitud rahaline koormus on nii suur, et ettevõtte elujõulisus võib olla ohustatud või ettevõte võib pankrotistuda. |
| --- | --- |

—

kõnealune abi peab järgima uute laenude intressimäärade muutusi, võtmaks arvesse raha hinnamuutust (abi peab olema väiksem uute laenude intressimäära muutusest või sellega võrdne), või abi peab tagama põllumajandusettevõtjate elujõulisuse, eriti kui võetud laenudest tingitud rahaline koormus on nii suur, et ettevõtte elujõulisus võib olla ohustatud või ettevõte võib pankrotistuda.

| (94) | Käesoleval juhul täpsustasid Itaalia ametiasutused 12. juuli 2001. aasta kirjas ja 29. oktoobri 2004. aasta kirjas, mis registreeriti 3. novembril 2004, et võlgade konsolideerimise laene anti ainult ühele ettevõtjale, CONAZOle, kes ei olnud majandusraskustes. Võlgade konsolideerimiseks antud toetuse eesmärk oli vabastada ettevõtja varasemate investeeringutega seotud võlakoormast, et võimaldada ühistul teha uusi investeeringuid loomakasvatussektori moderniseerimiseks. Konsolideerimislaenud anti aastatel 1986-1993 teostatud projektide raames tapamajade käivitamise, hoonete ehitamise, seadmete ostmise ja tõuaretuskeskuse ostmise rahastamiseks kokku summas 12 396 406 733 Itaalia liiri (ligi 6 miljonit eurot). Kõnealuse panuse brutoekvivalent abikõlblikes kogukuludes on ligi 9 % (1 198 351 597 Itaalia liiri) ja seega ei ületanud see komisjoni poolt eespool osutatud lubatud abi määra. |
| --- | --- |

(94)

Käesoleval juhul täpsustasid Itaalia ametiasutused 12. juuli 2001. aasta kirjas ja 29. oktoobri 2004. aasta kirjas, mis registreeriti 3. novembril 2004, et võlgade konsolideerimise laene anti ainult ühele ettevõtjale, CONAZOle, kes ei olnud majandusraskustes. Võlgade konsolideerimiseks antud toetuse eesmärk oli vabastada ettevõtja varasemate investeeringutega seotud võlakoormast, et võimaldada ühistul teha uusi investeeringuid loomakasvatussektori moderniseerimiseks. Konsolideerimislaenud anti aastatel 1986-1993 teostatud projektide raames tapamajade käivitamise, hoonete ehitamise, seadmete ostmise ja tõuaretuskeskuse ostmise rahastamiseks kokku summas 12 396 406 733 Itaalia liiri (ligi 6 miljonit eurot). Kõnealuse panuse brutoekvivalent abikõlblikes kogukuludes on ligi 9 % (1 198 351 597 Itaalia liiri) ja seega ei ületanud see komisjoni poolt eespool osutatud lubatud abi määra.

| (95) | Toetus anti selleks, et aidata kõnealusel ühistul toime tulla raskustega, mis kaasnesid hüppeliselt tõusnud intressimääradega, mis ulatusid 17,80 %-ni 1986. aastal, langedes 14,75 %-le 1993. aastal. Kuigi ühistu oli elujõuline, halvendasid pankade rakendatud kõrged intressimäärad oluliselt ühistu finantsseisundit. Pealegi alustas ühistu uute investeeringute tegemist seaduse nr 252/91 kohaselt rahastatud integreeritud projektide raames. Selleks et kõnealustes projektides osaleda, pidi ühistu täitma sine qua non tingimuse, mille kohaselt abisaajatest ettevõtted katavad selle osa kogu rahavajadusest, mida riigi osalus ei katnud, kahel viisil:






  a) | vähemalt 20 % ulatuses kapitalisüsti kaudu, mille teevad aktsionärid või osanikud kapitali suurendamise või turutingimustel laenu võtmisega kümneks aastaks; |
| --- | --- | --- |

(95)

Toetus anti selleks, et aidata kõnealusel ühistul toime tulla raskustega, mis kaasnesid hüppeliselt tõusnud intressimääradega, mis ulatusid 17,80 %-ni 1986. aastal, langedes 14,75 %-le 1993. aastal. Kuigi ühistu oli elujõuline, halvendasid pankade rakendatud kõrged intressimäärad oluliselt ühistu finantsseisundit. Pealegi alustas ühistu uute investeeringute tegemist seaduse nr 252/91 kohaselt rahastatud integreeritud projektide raames. Selleks et kõnealustes projektides osaleda, pidi ühistu täitma sine qua non tingimuse, mille kohaselt abisaajatest ettevõtted katavad selle osa kogu rahavajadusest, mida riigi osalus ei katnud, kahel viisil:

a)

vähemalt 20 % ulatuses kapitalisüsti kaudu, mille teevad aktsionärid või osanikud kapitali suurendamise või turutingimustel laenu võtmisega kümneks aastaks;

| b) | kogu projektile tagatise andmise kaudu solidaarvastutuse alusel, mille kohaselt vastutab integreeritud projekti iga partner teise partneri ees juhul, kui kogu projekti või selle osa teostamine ebaõnnestub. |
| --- | --- |

b)

kogu projektile tagatise andmise kaudu solidaarvastutuse alusel, mille kohaselt vastutab integreeritud projekti iga partner teise partneri ees juhul, kui kogu projekti või selle osa teostamine ebaõnnestub.

| (96) | Itaalia ametiasutuste sõnul oleks vanade finantskohustuste (mis on tingitud pankade kõrgetest intressimääradest varasemate investeeringute lõpetamiseks) lisandumine uutele pannud keerulisse olukorda isegi sellised elujõulised ettevõtjad, nagu on kõnealuses meetmes käsitletu. Pealegi olid „konsolideerimislaenud” alati seotud ettevõtja arengukavaga, kus oli kajastatud ettevõtja finantsseisund, tehtud ja kavandatavad investeeringud ja vastavus punktis 94 märgitud tingimustele. |
| --- | --- |

(96)

Itaalia ametiasutuste sõnul oleks vanade finantskohustuste (mis on tingitud pankade kõrgetest intressimääradest varasemate investeeringute lõpetamiseks) lisandumine uutele pannud keerulisse olukorda isegi sellised elujõulised ettevõtjad, nagu on kõnealuses meetmes käsitletu. Pealegi olid „konsolideerimislaenud” alati seotud ettevõtja arengukavaga, kus oli kajastatud ettevõtja finantsseisund, tehtud ja kavandatavad investeeringud ja vastavus punktis 94 märgitud tingimustele.

| (97) | Investeeringud, milleks anti võlgade konsolideerimise laene, erinesid, olles täiesti sõltumatud seaduse nr 252/91 kohaselt rahastatud investeeringutest, ning riigi panus võlgade konsolideerimisse (eespool märgitud tingimustel) ei mõjutanud seaduse nr 252/91 kohaselt rahastatud investeeringute abimäärasid. |
| --- | --- |

(97)

Investeeringud, milleks anti võlgade konsolideerimise laene, erinesid, olles täiesti sõltumatud seaduse nr 252/91 kohaselt rahastatud investeeringutest, ning riigi panus võlgade konsolideerimisse (eespool märgitud tingimustel) ei mõjutanud seaduse nr 252/91 kohaselt rahastatud investeeringute abimäärasid.

| (98) | Lisaks sellele rõhutasid Itaalia ametiasutused, et seaduse nr 290/99 artikli 5 lõiget 3 (milles on sätestatud, et laenutoetused laenulepingutele, mis on sõlmitud seaduse nr 67/88 kohaselt ainult võlgade konsolideerimise eesmärgil, jäävad kehtima isegi siis, kui integreeritud projekti elluviimine ebaõnnestub või see rakendatakse üksnes osaliselt, tingimusel, et laenu võtnud isik esitab oma investeerimisprojekti, mis teostatakse, kasutades osa kõnealusest laenust) ei ole kunagi kohaldatud. Abi (võlgade konsolideerimise laenude kujul) lõplikult teostamata investeeringutele ei antud. |
| --- | --- |

(98)

Lisaks sellele rõhutasid Itaalia ametiasutused, et seaduse nr 290/99 artikli 5 lõiget 3 (milles on sätestatud, et laenutoetused laenulepingutele, mis on sõlmitud seaduse nr 67/88 kohaselt ainult võlgade konsolideerimise eesmärgil, jäävad kehtima isegi siis, kui integreeritud projekti elluviimine ebaõnnestub või see rakendatakse üksnes osaliselt, tingimusel, et laenu võtnud isik esitab oma investeerimisprojekti, mis teostatakse, kasutades osa kõnealusest laenust) ei ole kunagi kohaldatud. Abi (võlgade konsolideerimise laenude kujul) lõplikult teostamata investeeringutele ei antud.

| (99) | Komisjon saab seetõttu järeldada Itaalia ametiasutuste esitatud teabe põhjal, et:






  — | seaduse nr 67/88 kohaselt antud võlgade konsolideerimise laenud olid kooskõlas abi andmise ajal kehtinud asjakohaste riigiabi eeskirjadega; |
| --- | --- | --- |

(99)

Komisjon saab seetõttu järeldada Itaalia ametiasutuste esitatud teabe põhjal, et:

—

seaduse nr 67/88 kohaselt antud võlgade konsolideerimise laenud olid kooskõlas abi andmise ajal kehtinud asjakohaste riigiabi eeskirjadega;

| — | seaduse nr 67/88 kohaselt arengulaenude kujul antud rahalised vahendid olid hõlmatud iga projekti üldise finantsraamistikuga ja neid hinnati esmatootmisse või töötlemis- ja turustamissektorisse tehtavate investeeringute suhtes kehtivate riigiabi eeskirjade kohaselt (vt jaa VI.1 punkti a alapunkti 1 ning jaa VI.1 punkti a alapunkti 2); |
| --- | --- |

—

seaduse nr 67/88 kohaselt arengulaenude kujul antud rahalised vahendid olid hõlmatud iga projekti üldise finantsraamistikuga ja neid hinnati esmatootmisse või töötlemis- ja turustamissektorisse tehtavate investeeringute suhtes kehtivate riigiabi eeskirjade kohaselt (vt jaa VI.1 punkti a alapunkti 1 ning jaa VI.1 punkti a alapunkti 2);

| — | rahaliste vahendite taastamise vajaduse rahuldamiseks riigi vahendeid üle ei kantud ning kõnealune summa arvati abikõlblikest kuludest maha. |
| --- | --- |

—

rahaliste vahendite taastamise vajaduse rahuldamiseks riigi vahendeid üle ei kantud ning kõnealune summa arvati abikõlblikest kuludest maha.

VI.2. d)   Seaduse nr 290/99 artiklis 4 sätestatud laenud

| (100) | 27. veebruari 2003. aasta kirjas sedastasid Itaalia ametiasutused sõnaselgelt, et seaduse nr 290/99 artiklis 4 sätestatud meedet ei ole kunagi rakendatud, sest ei olnud võimalik tuvastada laenutehinguid, mida kõnealuse seaduse kohaselt oleks pidanud rahastama (nimelt käibekapitali-, arengu- ja põllumajanduslaene, mille tagasimaksmise tähtaeg lõppes 31. märtsil 1998). Kuna kõnealused laenutehingud puudusid, siis tõepoolest ei olnud võimalik anda seaduse nr 290/99 artiklis 4 sätestatud riigiabi asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses ega rakendada kõnealuse abiga seotud meetmeid. |
| --- | --- |

(100)

27. veebruari 2003. aasta kirjas sedastasid Itaalia ametiasutused sõnaselgelt, et seaduse nr 290/99 artiklis 4 sätestatud meedet ei ole kunagi rakendatud, sest ei olnud võimalik tuvastada laenutehinguid, mida kõnealuse seaduse kohaselt oleks pidanud rahastama (nimelt käibekapitali-, arengu- ja põllumajanduslaene, mille tagasimaksmise tähtaeg lõppes 31. märtsil 1998). Kuna kõnealused laenutehingud puudusid, siis tõepoolest ei olnud võimalik anda seaduse nr 290/99 artiklis 4 sätestatud riigiabi asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses ega rakendada kõnealuse abiga seotud meetmeid.

VI.3.   Finagra

VI.3.1.   Abi olemasolu

| (101) | Nagu eespool märgitud, on seadusega nr 252/91 kavandatud ka eraõigusliku valdusettevõtja (finanziaria di partecipazioni di diritto privato) asutamine, mille kapital on märgitud ja sisse makstud 70,114 miljoni Itaalia liiri ulatuses. Äriühingu peamine aktsionär on põllumajandus- ja metsandusministeerium, kellele kuulub 92,79 % äriühingu aktsiatest. Ülejäänud 7,21 % aktsiate omanikeks on 13 eri krediidiasutust. |
| --- | --- |

(101)

Nagu eespool märgitud, on seadusega nr 252/91 kavandatud ka eraõigusliku valdusettevõtja (finanziaria di partecipazioni di diritto privato) asutamine, mille kapital on märgitud ja sisse makstud 70,114 miljoni Itaalia liiri ulatuses. Äriühingu peamine aktsionär on põllumajandus- ja metsandusministeerium, kellele kuulub 92,79 % äriühingu aktsiatest. Ülejäänud 7,21 % aktsiate omanikeks on 13 eri krediidiasutust.

| (102) | Äriühingu institutsioonilised ülesanded on järgmised: ümberkorraldamise ja arenguprojektide majanduslike/rahastamise programmide ettevalmistamisel abistamine, laenutehingutele tagatiste andmine, „ühisfondist” rahastamise korraldamine, kavandatud finantstehingute hõlbustamiseks pankadega eelnevate kontaktide loomine, ettevõtetes, ühistutes, konsortsiumites, asutustes ja ühendustes vähemusosaluse omandamine ja müük ning toetuste andmine. |
| --- | --- |

(102)

Äriühingu institutsioonilised ülesanded on järgmised: ümberkorraldamise ja arenguprojektide majanduslike/rahastamise programmide ettevalmistamisel abistamine, laenutehingutele tagatiste andmine, „ühisfondist” rahastamise korraldamine, kavandatud finantstehingute hõlbustamiseks pankadega eelnevate kontaktide loomine, ettevõtetes, ühistutes, konsortsiumites, asutustes ja ühendustes vähemusosaluse omandamine ja müük ning toetuste andmine.

| (103) | Finagra ühendati 9. jaanuari 1999. aasta seadusandliku dekreediga nr 1 („Riordino degli enti e delle società di promozione e istituzione della società Sviluppo Italia S.p.A”) ettevõttega Sviluppo Italia S.p.A (29). |
| --- | --- |

(103)

Finagra ühendati 9. jaanuari 1999. aasta seadusandliku dekreediga nr 1 („Riordino degli enti e delle società di promozione e istituzione della società Sviluppo Italia S.p.A”) ettevõttega Sviluppo Italia S.p.A (29).

| (104) | Itaalia ametiasutused on kogu aeg väitnud, et Finagra tegevuses ei ole kunagi sisaldunud riigiabi elemente ning et Finagra on alati tegutsenud tavalistes turumajanduslikes tingimustes komisjoni teatise (EÜ asutamislepingu artiklite 92 ja 93 (praegu 87-89) riigi osalusega äriühingute suhtes kohaldamise kohta) (30) tähenduses. |
| --- | --- |

(104)

Itaalia ametiasutused on kogu aeg väitnud, et Finagra tegevuses ei ole kunagi sisaldunud riigiabi elemente ning et Finagra on alati tegutsenud tavalistes turumajanduslikes tingimustes komisjoni teatise (EÜ asutamislepingu artiklite 92 ja 93 (praegu 87-89) riigi osalusega äriühingute suhtes kohaldamise kohta) (30) tähenduses.

| (105) | Tõendamaks, et Finagra on alati tegutsenud tavalistes turutingimustes, esitasid Itaalia ametiasutused komisjoni nõudel üksikasjalikud andmed kõigi 12 (ettevõtetes artikli 5 tähenduses toimunud) tehingu kohta, mille kõnealune äriühing oli heaks kiitnud kuni 1998. aasta 31. detsembrini (31). |
| --- | --- |

(105)

Tõendamaks, et Finagra on alati tegutsenud tavalistes turutingimustes, esitasid Itaalia ametiasutused komisjoni nõudel üksikasjalikud andmed kõigi 12 (ettevõtetes artikli 5 tähenduses toimunud) tehingu kohta, mille kõnealune äriühing oli heaks kiitnud kuni 1998. aasta 31. detsembrini (31).

| (106) | Finagra tegevuse analüüs näitas, et Finagra tegevus jaguneb kolmeks osaks:






  — | omakapitaliosaluse omandamine; |
| --- | --- | --- |

(106)

Finagra tegevuse analüüs näitas, et Finagra tegevus jaguneb kolmeks osaks:

—

omakapitaliosaluse omandamine;

| — | laenude andmine; |
| --- | --- |

—

laenude andmine;

| — | tagatiste andmine. |
| --- | --- |

—

tagatiste andmine.

| (107) | Itaalia ametiasutused rõhutasid 13. oktoobri 2000. aasta kirjas, et isegi kui ettevõtete päästmine ja ümberkorraldamine oleks olnud mõeldav äriühingu põhikirja järgi, ei ole Finagra sellega kunagi tegelenud. |
| --- | --- |

(107)

Itaalia ametiasutused rõhutasid 13. oktoobri 2000. aasta kirjas, et isegi kui ettevõtete päästmine ja ümberkorraldamine oleks olnud mõeldav äriühingu põhikirja järgi, ei ole Finagra sellega kunagi tegelenud.

VI.3.1. a)   Lihtaktsiate ost

| (108) | Komisjon on oma seisukoha riigiasutuste poolt eraettevõtetes osaluse omandamise kohta avaldanud teatises EÜ asutamislepingu artiklite 92 ja 93 riigi osalusega äriühingutele kohaldamise kohta. Kõnealuse teatise kohaselt tähendab mõiste „riigi osalus” keskvalitsuse, piirkondlike või kohalike omavalitsuste otsest osalust või EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses riigi ressurssidest rahastatavate krediidiasutuste või muude üleriigiliste, piirkondlike või tööstusharu reguleerivate ametiasutuste otsest osalust ettevõtetes või keskvalitsuse, piirkondlike või kohalike omavalitsuste ülekaalukat mõjuvõimu nendes ettevõtetes. |
| --- | --- |

(108)

Komisjon on oma seisukoha riigiasutuste poolt eraettevõtetes osaluse omandamise kohta avaldanud teatises EÜ asutamislepingu artiklite 92 ja 93 riigi osalusega äriühingutele kohaldamise kohta. Kõnealuse teatise kohaselt tähendab mõiste „riigi osalus” keskvalitsuse, piirkondlike või kohalike omavalitsuste otsest osalust või EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses riigi ressurssidest rahastatavate krediidiasutuste või muude üleriigiliste, piirkondlike või tööstusharu reguleerivate ametiasutuste otsest osalust ettevõtetes või keskvalitsuse, piirkondlike või kohalike omavalitsuste ülekaalukat mõjuvõimu nendes ettevõtetes.

| (109) | Itaalia omab põllumajandus- ja metsandusministeeriumi kaudu ligikaudu 92 % Finagra aktsiatest, niisiis võib kõnealust osalust määratleda eespool osutatud teatise tähenduses „riigi” osalusena. |
| --- | --- |

(109)

Itaalia omab põllumajandus- ja metsandusministeeriumi kaudu ligikaudu 92 % Finagra aktsiatest, niisiis võib kõnealust osalust määratleda eespool osutatud teatise tähenduses „riigi” osalusena.

| (110) | Asutamislepingus on sätestatud nii omandiõigusliku režiimi erapooletuse põhimõte (artikkel 222) kui ka riigi osalusega äriühingute ja eraettevõtjate võrdõiguslikkuse põhimõte. See tähendab, et komisjon ei tohi karistada ega ka soosida ametiasutusi, kes annavad ettevõtetele omakapitali. Samuti ei tohi komisjon avaldada arvamust ettevõtjate valitud rahastamise viiside - laen või omakapital - kohta, sõltumata sellest, kas rahastamine toimub eraõiguslikest või riiklikest allikatest. Komisjon peab sellega seoses tuvastama, kas Finagra omandatud osalused mitmesugustes põllumajandussektori ettevõtetes on tegelikult riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohaselt, mistõttu neid tuleks hinnata EÜ asutamislepingu artiklite 87-89 kohaselt, või ei antud, nagu on väitnud Itaalia ametiasutused, kõnealuste sekkumistega riigiabi eespool osutatud teatise sätete tähenduses. |
| --- | --- |

(110)

Asutamislepingus on sätestatud nii omandiõigusliku režiimi erapooletuse põhimõte (artikkel 222) kui ka riigi osalusega äriühingute ja eraettevõtjate võrdõiguslikkuse põhimõte. See tähendab, et komisjon ei tohi karistada ega ka soosida ametiasutusi, kes annavad ettevõtetele omakapitali. Samuti ei tohi komisjon avaldada arvamust ettevõtjate valitud rahastamise viiside - laen või omakapital - kohta, sõltumata sellest, kas rahastamine toimub eraõiguslikest või riiklikest allikatest. Komisjon peab sellega seoses tuvastama, kas Finagra omandatud osalused mitmesugustes põllumajandussektori ettevõtetes on tegelikult riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohaselt, mistõttu neid tuleks hinnata EÜ asutamislepingu artiklite 87-89 kohaselt, või ei antud, nagu on väitnud Itaalia ametiasutused, kõnealuste sekkumistega riigiabi eespool osutatud teatise sätete tähenduses.

| (111) | Teatises eristatakse nelja liiki juhtumeid, mille puhul ametiasutustel võib tekkida vajadus osaluse omandamiseks ettevõtja kapitalis:






  a) | ettevõtja asutamine; |
| --- | --- | --- |

(111)

Teatises eristatakse nelja liiki juhtumeid, mille puhul ametiasutustel võib tekkida vajadus osaluse omandamiseks ettevõtja kapitalis:

a)

ettevõtja asutamine;

| b) | omandiõiguse osaline või täielik üleminek erasektorilt avalikule sektorile; |
| --- | --- |

b)

omandiõiguse osaline või täielik üleminek erasektorilt avalikule sektorile;

| c) | kapitalisüst tegutsevasse riigi osalusega äriühingusse või selles sihtfondi muutmine omakapitaliks; |
| --- | --- |

c)

kapitalisüst tegutsevasse riigi osalusega äriühingusse või selles sihtfondi muutmine omakapitaliks;

| d) | tegutseva eraettevõtja aktsia-/osakapitali suurendamises osalemine. |
| --- | --- |

d)

tegutseva eraettevõtja aktsia-/osakapitali suurendamises osalemine.

| (112) | Tegutseva äriühingu kapitalis osaluse osaline või täielik omandamine ei ole ilmtingimata abi sellele äriühingule, kui uut kapitali ei lisandu. |
| --- | --- |

(112)

Tegutseva äriühingu kapitalis osaluse osaline või täielik omandamine ei ole ilmtingimata abi sellele äriühingule, kui uut kapitali ei lisandu.

| (113) | Itaalia ametiasutuste esitatud teabe kohaselt kaasnes Finagra sekkumistega tegutsevatesse eraettevõtetesse asjaomaste äriühingute aktsia-/osakapitali suurendamine ning seetõttu ei saa otseselt välistada, et kõnealused sekkumised ei olnud riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohaselt. |
| --- | --- |

(113)

Itaalia ametiasutuste esitatud teabe kohaselt kaasnes Finagra sekkumistega tegutsevatesse eraettevõtetesse asjaomaste äriühingute aktsia-/osakapitali suurendamine ning seetõttu ei saa otseselt välistada, et kõnealused sekkumised ei olnud riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohaselt.

| (114) | Kapitalisüsti eraettevõttesse ei saa siiski üheselt pidada riigiabiks, kui ametiasutus teeb kapitalisüsti asjaoludel, mis oleksid vastuvõetavad tavalistes turutingimustes tegutsevale erainvestorile. Teiselt poolt on tegemist riigiabiga, kui erainvestori põhimõtet ei järgita ja kapitalisüst tehakse asjaoludel, mis ei oleks vastuvõetavad tavalistes turumajanduslikes tingimustes tegutsevale erainvestorile (32). Teatise punktis 3.2 on loetletud kuus olukorda, mil on tegemist eespool esitatud juhtumiga. |
| --- | --- |

(114)

Kapitalisüsti eraettevõttesse ei saa siiski üheselt pidada riigiabiks, kui ametiasutus teeb kapitalisüsti asjaoludel, mis oleksid vastuvõetavad tavalistes turutingimustes tegutsevale erainvestorile. Teiselt poolt on tegemist riigiabiga, kui erainvestori põhimõtet ei järgita ja kapitalisüst tehakse asjaoludel, mis ei oleks vastuvõetavad tavalistes turumajanduslikes tingimustes tegutsevale erainvestorile (32). Teatise punktis 3.2 on loetletud kuus olukorda, mil on tegemist eespool esitatud juhtumiga.

| (115) | 13. oktoobri 2000. aasta kirjas märkisid Itaalia ametiasutused, et osalused omandati alati ajutiselt, mitte rohkem kui viieks aastaks. Seetõttu tundus pärast esialgset analüüsi, et osalused kuuluvad teatise punkti 3.3 alapunkti iii kohaldamisalasse, milles on sätestatud, et riigiabiga on alati tegemist siis, kui osalus on lühiajaline, eelnevalt fikseeritud kestuse ja müügihinnaga, kui rahastaja jaoks on investeeringu tulusus oluliselt väiksem, kui ta oleks eeldanud kapitalituru investeeringult sarnase ajavahemiku jooksul. Ent Itaalia ametiasutuste esitatud teave tõendas, et sarnasus punkti 3.3 alapunktis iii sätestatud riigiabi olemasolu võimalusega piirdubki kõnesoleva elemendiga. Osaluse ajutist omandamist ei olnud tõepoolest üheski juriidilises dokumendis ette nähtud ja selle otsustas omal äranägemisel juhatus, kus olid esindatud ka ülejäänud 13 liiget. Nagu allpool täpsustatud (vt põhjendus 120), omandas Finagra ühistute osakuid rahastajaliikmena (socio sovventore), mis võimaldas tal saada tavainvestoriga võrreldes suuremat kasu. Üheks kohustuseks, mis lasus igal rahastajaliikmel, oli kohustus hoida osakuid miinimumperioodi jooksul, kuid kohustuseta müüa neid kõnealuse ajavahemiku lõpus. Nagu allpool täpsustatud, oli Finagra üks paljudest rahastajaliikmetest (k.a pangad) ning tema puhul kehtisid täpselt samad eeskirjad/nõuded nagu iga teise erainvestori puhul. Muude ettevõtete osalused kuulusid Finagrale keskmiselt 3 kuni 3,5 aastat ning need müüdi turuhinnaga. Itaalia ametiasutused on mitmel puhul korranud, et osaluste müügihind ei olnud kunagi eelnevalt kindlaks määratud, kuid see oli fikseeritud turuhinnaga. Nad eitasid igasuguste tõendite olemasolu (juriidiline dokument, kirjalik või suuline kokkulepe või mis tahes kaudne kokkulepe), mis viidanuks osaluse eelmüügihinna määramisele, mida oleks tehtud müügihetke turuväärtuse alusel (vt 27. veebruari 2003. aasta kiri). |
| --- | --- |

(115)

13. oktoobri 2000. aasta kirjas märkisid Itaalia ametiasutused, et osalused omandati alati ajutiselt, mitte rohkem kui viieks aastaks. Seetõttu tundus pärast esialgset analüüsi, et osalused kuuluvad teatise punkti 3.3 alapunkti iii kohaldamisalasse, milles on sätestatud, et riigiabiga on alati tegemist siis, kui osalus on lühiajaline, eelnevalt fikseeritud kestuse ja müügihinnaga, kui rahastaja jaoks on investeeringu tulusus oluliselt väiksem, kui ta oleks eeldanud kapitalituru investeeringult sarnase ajavahemiku jooksul. Ent Itaalia ametiasutuste esitatud teave tõendas, et sarnasus punkti 3.3 alapunktis iii sätestatud riigiabi olemasolu võimalusega piirdubki kõnesoleva elemendiga. Osaluse ajutist omandamist ei olnud tõepoolest üheski juriidilises dokumendis ette nähtud ja selle otsustas omal äranägemisel juhatus, kus olid esindatud ka ülejäänud 13 liiget. Nagu allpool täpsustatud (vt põhjendus 120), omandas Finagra ühistute osakuid rahastajaliikmena (socio sovventore), mis võimaldas tal saada tavainvestoriga võrreldes suuremat kasu. Üheks kohustuseks, mis lasus igal rahastajaliikmel, oli kohustus hoida osakuid miinimumperioodi jooksul, kuid kohustuseta müüa neid kõnealuse ajavahemiku lõpus. Nagu allpool täpsustatud, oli Finagra üks paljudest rahastajaliikmetest (k.a pangad) ning tema puhul kehtisid täpselt samad eeskirjad/nõuded nagu iga teise erainvestori puhul. Muude ettevõtete osalused kuulusid Finagrale keskmiselt 3 kuni 3,5 aastat ning need müüdi turuhinnaga. Itaalia ametiasutused on mitmel puhul korranud, et osaluste müügihind ei olnud kunagi eelnevalt kindlaks määratud, kuid see oli fikseeritud turuhinnaga. Nad eitasid igasuguste tõendite olemasolu (juriidiline dokument, kirjalik või suuline kokkulepe või mis tahes kaudne kokkulepe), mis viidanuks osaluse eelmüügihinna määramisele, mida oleks tehtud müügihetke turuväärtuse alusel (vt 27. veebruari 2003. aasta kiri).

| (116) | Itaalia ametiasutuste sõnul on selle tõenduseks asjaolu, et kõikidel juhtudel peale ühe oli Finagra jaoks osaluste müük kasumlik. Ainus erand oli ise pankrotimenetluse algatamist taotlenud ühistu (ARA) osakute omandamine, mille puhul Finagra kahjum oli 500 miljonit Itaalia liiri (ligi 250 000 eurot). Ühest osaluse omandamisest tingitud kahjumit ei saanud per se pidada viiteks sellele, et Finagra ei tegutsenud nagu mis tahes muu erainvestor eeldusel, et osade/aktsiate omandamise otsus oli mõistlik ja see põhines elujõulisel finants- ja majanduslikul perspektiivil ning oli kasutatud kõiki vahendeid investeeritud raha tagasisaamiseks. Sel konkreetsel juhul toimus osaluse omandamise otsustamise ajal ühistu ümberkorraldamine ja moderniseerimine eesmärgiga suurendada tootmist ja ratsionaliseerida tööstusprotsesse. Ühistu kasvupotentsiaal oli suur, sest see oli hästi juurdunud selle geograafilise konteksti, milles ettevõtja tegutses, majanduslikus tegelikkuses. Aastatel 1990-1994 kasvasid ühistu tulud pidevalt ja selle majandustulemused paranesid. Ühistu sattus siiski suurte moderniseerimiskulude ja liha hinna languse tõttu raskustesse. Seetõttu läks ühistu 1996. aastal pankrotihalduri hallata. Ühistu, kes osales ka seaduse nr 252/92 kohaselt rahastatud integreeritud projektis, viis lõpule projekti selle osa, mille eest ta vastutas. Riik sai pärast ühistu pankrotistumist tagasi kogu investeeringuteks eraldatud raha. Sellegipoolest kaotas Finagra ettevõtte pankrotistumisel temale kuulunud osaluse, kuigi algatati nii võlgade sissenõudmise kui vara tagasivõitmise ja tagasinõudmise menetlused. Itaalia ametiasutused selgitasid 24. novembri 2004. aasta kirjas, et tagatis summas 125 miljonit Itaalia liiri nõuti sisse ning et ülejäänud 375 miljonit Itaalia liiri olid seetõttu võlgnevus Finagrale. Praegusel hetkel on võlgade sissenõudmine ja vara tagasivõitmine veel pooleli ning Finagra saab tagasi (lähtudes pankrotimenetluste keskmisest) vähemalt 40 % temale võlgnetavast summast. |
| --- | --- |

(116)

Itaalia ametiasutuste sõnul on selle tõenduseks asjaolu, et kõikidel juhtudel peale ühe oli Finagra jaoks osaluste müük kasumlik. Ainus erand oli ise pankrotimenetluse algatamist taotlenud ühistu (ARA) osakute omandamine, mille puhul Finagra kahjum oli 500 miljonit Itaalia liiri (ligi 250 000 eurot). Ühest osaluse omandamisest tingitud kahjumit ei saanud per se pidada viiteks sellele, et Finagra ei tegutsenud nagu mis tahes muu erainvestor eeldusel, et osade/aktsiate omandamise otsus oli mõistlik ja see põhines elujõulisel finants- ja majanduslikul perspektiivil ning oli kasutatud kõiki vahendeid investeeritud raha tagasisaamiseks. Sel konkreetsel juhul toimus osaluse omandamise otsustamise ajal ühistu ümberkorraldamine ja moderniseerimine eesmärgiga suurendada tootmist ja ratsionaliseerida tööstusprotsesse. Ühistu kasvupotentsiaal oli suur, sest see oli hästi juurdunud selle geograafilise konteksti, milles ettevõtja tegutses, majanduslikus tegelikkuses. Aastatel 1990-1994 kasvasid ühistu tulud pidevalt ja selle majandustulemused paranesid. Ühistu sattus siiski suurte moderniseerimiskulude ja liha hinna languse tõttu raskustesse. Seetõttu läks ühistu 1996. aastal pankrotihalduri hallata. Ühistu, kes osales ka seaduse nr 252/92 kohaselt rahastatud integreeritud projektis, viis lõpule projekti selle osa, mille eest ta vastutas. Riik sai pärast ühistu pankrotistumist tagasi kogu investeeringuteks eraldatud raha. Sellegipoolest kaotas Finagra ettevõtte pankrotistumisel temale kuulunud osaluse, kuigi algatati nii võlgade sissenõudmise kui vara tagasivõitmise ja tagasinõudmise menetlused. Itaalia ametiasutused selgitasid 24. novembri 2004. aasta kirjas, et tagatis summas 125 miljonit Itaalia liiri nõuti sisse ning et ülejäänud 375 miljonit Itaalia liiri olid seetõttu võlgnevus Finagrale. Praegusel hetkel on võlgade sissenõudmine ja vara tagasivõitmine veel pooleli ning Finagra saab tagasi (lähtudes pankrotimenetluste keskmisest) vähemalt 40 % temale võlgnetavast summast.

| (117) | Tuginedes eelnevale, ei saa Finagra lühiajalist osalust iseenesest pidada riigiabiks artikli 87 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(117)

Tuginedes eelnevale, ei saa Finagra lühiajalist osalust iseenesest pidada riigiabiks artikli 87 lõike 1 tähenduses.

| (118) | Arvesse tuleb võtta muid osaluse elemente. Itaalia ametiasutused esitasid 12. juuli 2001. aasta kirjas põhjaliku analüüsi, tõendamaks, et nende sekkumised osaluse omandamise kujul toimusid kooskõlas turupõhimõtetega, pärast ettevõtte finantsseisundi, eriti selle võlastruktuuri ja -mahu põhjalikku hindamist. Investeeringuid ei tehtud juhul, kui ettevõtte finantsseisundi puhul ei olnud mõistliku aja jooksul oodata investeeritud kapitali tavalist tulusust. Nagu Itaalia ametiasutused on selgelt märkinud, põhinesid Finagra sekkumised kõikidel kõnealustel juhtumitel ettevõtja finantsseisundi põhjalikul analüüsil (tehingu aja raamatupidamisaruannete analüüs), milles keskenduti investeeringute tavalise tulususe võimalusele. Kõnealuste ettevõtjate finantsseisund oli alati usaldusväärne. Ettevõtte elujõulisuse hindamisel enne osaluse omandamise otsustamist kasutati järgmisi kriteeriume:






  — | ettevõtja turupositsioon (geograafiline kontekst, mitmekesistumise tase, käive maailma- ja kohalikul turul protsentides); |
| --- | --- | --- |

(118)

Arvesse tuleb võtta muid osaluse elemente. Itaalia ametiasutused esitasid 12. juuli 2001. aasta kirjas põhjaliku analüüsi, tõendamaks, et nende sekkumised osaluse omandamise kujul toimusid kooskõlas turupõhimõtetega, pärast ettevõtte finantsseisundi, eriti selle võlastruktuuri ja -mahu põhjalikku hindamist. Investeeringuid ei tehtud juhul, kui ettevõtte finantsseisundi puhul ei olnud mõistliku aja jooksul oodata investeeritud kapitali tavalist tulusust. Nagu Itaalia ametiasutused on selgelt märkinud, põhinesid Finagra sekkumised kõikidel kõnealustel juhtumitel ettevõtja finantsseisundi põhjalikul analüüsil (tehingu aja raamatupidamisaruannete analüüs), milles keskenduti investeeringute tavalise tulususe võimalusele. Kõnealuste ettevõtjate finantsseisund oli alati usaldusväärne. Ettevõtte elujõulisuse hindamisel enne osaluse omandamise otsustamist kasutati järgmisi kriteeriume:

—

ettevõtja turupositsioon (geograafiline kontekst, mitmekesistumise tase, käive maailma- ja kohalikul turul protsentides);

| — | ettevõtja kasumi/tulude trend ja kõnealuse kasumi põhjuste kriitiline analüüs; |
| --- | --- |

—

ettevõtja kasumi/tulude trend ja kõnealuse kasumi põhjuste kriitiline analüüs;

| — | bruto-tegevuskasumimarginaal, piirkasum ja netovara; |
| --- | --- |

—

bruto-tegevuskasumimarginaal, piirkasum ja netovara;

| — | finantsjuhtimise tõhusus koguvahendite kasutamisel. |
| --- | --- |

—

finantsjuhtimise tõhusus koguvahendite kasutamisel.

Kõnealuseid kriteeriume täpsustati ja kirjeldati Finagra sise-eeskirjades.

Itaalia ametiasutused esitasid üksikasjalikud andmed viie äriühingu/ühistu aktsiate/osakute omandamise kohta, täpsustades kõnealuste ettevõtjate olukorda iga eespool osutatud parameetri osas (vt 5. veebruari 2001. aasta ja 26. novembri 2004. aasta kirjad).

| (119) | Finagra osalus ei moodustanud ettevõttes üldjuhul üle 30 % omandatud ettevõtte netovarast ning ei ületanud osaluse omandamise otsuse tegemise ajal kunagi 10 % Finagra kapitalist, nagu nähtub järgmisest tabelist.
  Tabel 4
  Finagra osalus võrreldes asjaomaste ettevõtete netovaraga (33)









  Ettevõte | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| MCLC | Netovara | Finagra | % |
| 1994 | 28 412 481 648 | 1 240 200 000 | 4,36 |
| 1995 | 28 458 138 741 | 2 479 800 000 | 8,71 |
| 1996 | 30 546 834 954 | 2 479 800 000 | 8,12 |
| 1997 | 32 191 589 226 | 2 479 800 000 | 7,70 |
| 1998 | 33 957 143 898 | 2 479 800 000 | 7,30 |
| 1999 | 32 090 948 834 | 1 239 600 000 | 3,86 |
| 2000 | 34 682 267 274 | 1 239 600 000 | 3,57 |
| Unicarni | Netovara | Finagra | % |
| 1994 | 12 669 243 845 | 2 000 000 000 | 15,79 |
| 1995 | 13 416 526 526 | 2 000 000 000 | 14,91 |
| 1996 | 14 558 518 843 | 2 060 000 000 | 14,15 |
| 1997 | 51 844 215 895 | 1 060 000 000 | 2,04 |
| 1998 | 51 918 316 470 | 1 075 000 000 | 2,07 |
| 1999 | 57 568 500 113 | 765 899 344 | 1,33 |
| 2000 | 60 804 913 354 | 795 580 426 | 1,31 |
| 2001 | 63 879 483 570 | 778 153 996 | 1,22 |
| 2002 | 64 931 137 640 | 799 164 462 | 1,23 |
| Ultrocchi | Netovara | Finagra | % |
| 1995 | 46 033 965 272 | 1 805 200 000 | 3,92 |
| 1996 | 46 202 537 881 | 1 805 200 000 | 3,91 |
| 1997 | 46 376 056 268 | 1 805 200 000 | 3,89 |
| Guardamiglio | Netovara | Finagra | % |
| 1995 | 9 807 056 542 | 0 | 0,00 |
| 1996 | 17 688 327 264 | 3 000 000 000 | 16,96 |
| 1997 | 17 457 904 625 | 3 000 000 000 | 17,18 |
| 1998 | 17 703 648 203 | 3 000 000 000 | 16,95 |

(119)

Finagra osalus ei moodustanud ettevõttes üldjuhul üle 30 % omandatud ettevõtte netovarast ning ei ületanud osaluse omandamise otsuse tegemise ajal kunagi 10 % Finagra kapitalist, nagu nähtub järgmisest tabelist.

Tabel 4

Finagra osalus võrreldes asjaomaste ettevõtete netovaraga (33)

Ettevõte

MCLC

Netovara

Finagra

%

1994

28 412 481 648

1 240 200 000

4,36

1995

28 458 138 741

2 479 800 000

8,71

1996

30 546 834 954

2 479 800 000

8,12

1997

32 191 589 226

2 479 800 000

7,70

1998

33 957 143 898

2 479 800 000

7,30

1999

32 090 948 834

1 239 600 000

3,86

2000

34 682 267 274

1 239 600 000

3,57

Unicarni

Netovara

Finagra

%

1994

12 669 243 845

2 000 000 000

15,79

1995

13 416 526 526

2 000 000 000

14,91

1996

14 558 518 843

2 060 000 000

14,15

1997

51 844 215 895

1 060 000 000

2,04

1998

51 918 316 470

1 075 000 000

2,07

1999

57 568 500 113

765 899 344

1,33

2000

60 804 913 354

795 580 426

1,31

2001

63 879 483 570

778 153 996

1,22

2002

64 931 137 640

799 164 462

1,23

Ultrocchi

Netovara

Finagra

%

1995

46 033 965 272

1 805 200 000

3,92

1996

46 202 537 881

1 805 200 000

3,91

1997

46 376 056 268

1 805 200 000

3,89

Guardamiglio

Netovara

Finagra

%

1995

9 807 056 542

0

0,00

1996

17 688 327 264

3 000 000 000

16,96

1997

17 457 904 625

3 000 000 000

17,18

1998

17 703 648 203

3 000 000 000

16,95

| (120) | Ettevõtted pakkusid alati tavalisi investeerimisväljavaateid ja piisaval määral omafinantseeringut. Teostatud tehingutes määratles Finagra investeeringute tegemise kriteeriumid, hankides tehingu teiselt poolelt tagatised eespool osutatud teatise põhimõtete kohaselt. Finagra põhikirja järgi koosnes juhatus viiest liikmest, kes samuti olid vähemusaktsionärid (pangad, krediidiasutused ja eraettevõtted). Juhatus võttis kõik otsused vastu häälteenamusega ja täielikult sõltumatult valitsusest. Kõnealused otsused ei kuulunud kinnitamisele ega kontrollimisele haldusorganite poolt. Kõiki ettevõtja sekkumisi hindas sõltumatu haldusnõukogu, kes tegutses vastavalt kommertspankadele kohaldatavatele eeskirjadele (seadusandlik dekreet nr 385/93). Juhatus teostas Finagra rahastamis- ja laenutegevust täiesti sõltumatult riigist, tuginedes oma otsustes kolmele elemendile: risk, eeldatav tulusus ja ettevõtja elujõulisus. Kõnealune kord on sätestatud Finagra sise-eeskirjades. |
| --- | --- |

(120)

Ettevõtted pakkusid alati tavalisi investeerimisväljavaateid ja piisaval määral omafinantseeringut. Teostatud tehingutes määratles Finagra investeeringute tegemise kriteeriumid, hankides tehingu teiselt poolelt tagatised eespool osutatud teatise põhimõtete kohaselt. Finagra põhikirja järgi koosnes juhatus viiest liikmest, kes samuti olid vähemusaktsionärid (pangad, krediidiasutused ja eraettevõtted). Juhatus võttis kõik otsused vastu häälteenamusega ja täielikult sõltumatult valitsusest. Kõnealused otsused ei kuulunud kinnitamisele ega kontrollimisele haldusorganite poolt. Kõiki ettevõtja sekkumisi hindas sõltumatu haldusnõukogu, kes tegutses vastavalt kommertspankadele kohaldatavatele eeskirjadele (seadusandlik dekreet nr 385/93). Juhatus teostas Finagra rahastamis- ja laenutegevust täiesti sõltumatult riigist, tuginedes oma otsustes kolmele elemendile: risk, eeldatav tulusus ja ettevõtja elujõulisus. Kõnealune kord on sätestatud Finagra sise-eeskirjades.

| (121) | Lisaks sellele omandas Finagra ühistute osakud ettevõtja rahastajaliikmena. See tähendab, et Finagral oli Itaalia seaduste kohaselt eristaatus ühistu tavaliikmetega võrreldes, nimelt:






  — | ta sai tavaliikmetest suuremat kasumit (keskmiselt 2 % rohkem); |
| --- | --- | --- |

(121)

Lisaks sellele omandas Finagra ühistute osakud ettevõtja rahastajaliikmena. See tähendab, et Finagral oli Itaalia seaduste kohaselt eristaatus ühistu tavaliikmetega võrreldes, nimelt:

—

ta sai tavaliikmetest suuremat kasumit (keskmiselt 2 % rohkem);

| — | tal oli õigus määrata üks juhatuse liige ja üks seadusega ettenähtud revisjonikomisjoni liige; |
| --- | --- |

—

tal oli õigus määrata üks juhatuse liige ja üks seadusega ettenähtud revisjonikomisjoni liige;

| — | ühistu rahastajaliikmena osakute omandamisel tagati Finagra investeeritud kapital 50 % ulatuses. Teised liikmed kõnealust tagatist ei nõudnud ning see lisatagatis oli Finagra poolt osakute omandamise tingimuseks. |
| --- | --- |

—

ühistu rahastajaliikmena osakute omandamisel tagati Finagra investeeritud kapital 50 % ulatuses. Teised liikmed kõnealust tagatist ei nõudnud ning see lisatagatis oli Finagra poolt osakute omandamise tingimuseks.

| (122) | Ühistu rahastajaliikmena osakute omandamisel toimis Finagra samadel tingimustel nagu mis tahes muu eraõiguslik liige, kelleks olid peamiselt pangad ja krediidiasutused. Itaalia ametiasutused esitasid selle kohta tõendeid, loetledes kõik krediidiasutused ja eraisikud/eraettevõtted, kes rahastajaliikmena omasid osalust nendes ühistutes, mille osakuid omas ka Finagra (34) (vt põhjenduse 136 tabel 5). Lisaks esitasid nad tõendid panga sekkumise kohta ühte kõnealusesse ühistusse – MCLC-sse, eesmärgiga kinnitada, et Finagra toimis samadel tingimustel nagu mis tahes muu eraõiguslik rahastajaliige, ainus erinevus oli selles, et Finagra nõudis suuremat tagatist enne rahastajaliikmena ühistu rahastamise otsustamist. Samuti esitasid nad Unicarni osakute rahastajaliikmetele emiteerimise otsused ning mitme eraõigusliku krediidiasutuse rahastajaliikme staatuse taotlused (ja nende rahuldamise otsused). |
| --- | --- |

(122)

Ühistu rahastajaliikmena osakute omandamisel toimis Finagra samadel tingimustel nagu mis tahes muu eraõiguslik liige, kelleks olid peamiselt pangad ja krediidiasutused. Itaalia ametiasutused esitasid selle kohta tõendeid, loetledes kõik krediidiasutused ja eraisikud/eraettevõtted, kes rahastajaliikmena omasid osalust nendes ühistutes, mille osakuid omas ka Finagra (34) (vt põhjenduse 136 tabel 5). Lisaks esitasid nad tõendid panga sekkumise kohta ühte kõnealusesse ühistusse – MCLC-sse, eesmärgiga kinnitada, et Finagra toimis samadel tingimustel nagu mis tahes muu eraõiguslik rahastajaliige, ainus erinevus oli selles, et Finagra nõudis suuremat tagatist enne rahastajaliikmena ühistu rahastamise otsustamist. Samuti esitasid nad Unicarni osakute rahastajaliikmetele emiteerimise otsused ning mitme eraõigusliku krediidiasutuse rahastajaliikme staatuse taotlused (ja nende rahuldamise otsused).

| (123) | Finagra nõudis lisatagatisena Finagra kasuks pandi seadmist 50 % osakute väärtuses. Näiteks MCLC puhul oli pandi suurus riiklike võlakirjade näol 1 240 miljonit Itaalia liiri (kõigi Finagrale kuuluvate osakute väärtus oli 2 479,8 miljonit Itaalia liiri) ning Unicarni puhul oli pandi suuruseks 1 674 miljonit (kõigi Finagrale kuuluvate osakute väärtus oli 2 825,9 miljonit Itaalia liiri). Itaalia ametiasutused rõhutasid, et muud eraõiguslikud rahastajaliikmed ei nõudnud sellist lisatagatist (mille suurus on märkimisväärne võrreldes Finagra osalusega ettevõtjas) ning see on Itaalia ametiasutuste sõnul täiendav tõend selle kohta, et Finagra rakendas samu kriteeriume (isegi rangemaid) nagu erainvestorid. |
| --- | --- |

(123)

Finagra nõudis lisatagatisena Finagra kasuks pandi seadmist 50 % osakute väärtuses. Näiteks MCLC puhul oli pandi suurus riiklike võlakirjade näol 1 240 miljonit Itaalia liiri (kõigi Finagrale kuuluvate osakute väärtus oli 2 479,8 miljonit Itaalia liiri) ning Unicarni puhul oli pandi suuruseks 1 674 miljonit (kõigi Finagrale kuuluvate osakute väärtus oli 2 825,9 miljonit Itaalia liiri). Itaalia ametiasutused rõhutasid, et muud eraõiguslikud rahastajaliikmed ei nõudnud sellist lisatagatist (mille suurus on märkimisväärne võrreldes Finagra osalusega ettevõtjas) ning see on Itaalia ametiasutuste sõnul täiendav tõend selle kohta, et Finagra rakendas samu kriteeriume (isegi rangemaid) nagu erainvestorid.

| (124) | Lisategurina märkisid Itaalia ametiasutused samuti, et Finagra bilanss näitas investeeritud kapitali osas alati positiivset tulusust. |
| --- | --- |

(124)

Lisategurina märkisid Itaalia ametiasutused samuti, et Finagra bilanss näitas investeeritud kapitali osas alati positiivset tulusust.

| (125) | Tuginedes eelnevale, leiab komisjon, et Finagra toimis osaluste omandamisel turutingimustes nagu mis tahes muu erainvestor. Seega puudus kõnealuses osaluse omandamises riigiabi element asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(125)

Tuginedes eelnevale, leiab komisjon, et Finagra toimis osaluste omandamisel turutingimustes nagu mis tahes muu erainvestor. Seega puudus kõnealuses osaluse omandamises riigiabi element asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses.

VI.3.1. b)   Laenude andmine

| (126) | Nagu eespool punktis 106 sedastatud, kuulus Finagra tegevuse hulka ka laenude andmine põllumajandussektoris tegutsevatele ettevõtetele. Finagra väljastas Itaalia ametiasutuste esitatud teabe kohaselt laene kokku summas 17 800 miljonit Itaalia liiri. |
| --- | --- |

(126)

Nagu eespool punktis 106 sedastatud, kuulus Finagra tegevuse hulka ka laenude andmine põllumajandussektoris tegutsevatele ettevõtetele. Finagra väljastas Itaalia ametiasutuste esitatud teabe kohaselt laene kokku summas 17 800 miljonit Itaalia liiri.

| (127) | Itaalia ametiasutused märkisid 13. oktoobri 2000. aasta kirjas, et laenu anti alati turutingimustel, rakendades antud laenuga seotud riske kajastavat intressimäära, mis ei olnud kunagi madalam laenude andmise ajal kehtinud määrast. |
| --- | --- |

(127)

Itaalia ametiasutused märkisid 13. oktoobri 2000. aasta kirjas, et laenu anti alati turutingimustel, rakendades antud laenuga seotud riske kajastavat intressimäära, mis ei olnud kunagi madalam laenude andmise ajal kehtinud määrast.

| (128) | Laenud anti intressimääraga, mis on viis protsenti madalam riiklike võlakirjade (Rendistato) intressimäärast, mida rakendatakse kauem kui 18 kuud kestvate tehingute suhtes. Minimaalne rakendatav intressimäär oli siiski 3 %. Üldiselt peetakse riiklike võlakirjade intressimäära viitemääraks, millega tõendada finantsinvesteeringute majanduslikku tasuvust. Investeeringut peetakse tasuvaks, kui sellelt eeldatav tulu on vähemalt võrdne sellega, mida võib saada sama rahasumma investeerimisel riiklikesse võlakirjadesse. Viie protsendi võrra madalam intressimäär riiklike võlakirjade (Rendistato) intressimääraga võrreldes viitab siiski sellele, et Finagra võis laenude andmisel nõustuda turul kehtivatest intressimääradest madalamate määradega. |
| --- | --- |

(128)

Laenud anti intressimääraga, mis on viis protsenti madalam riiklike võlakirjade (Rendistato) intressimäärast, mida rakendatakse kauem kui 18 kuud kestvate tehingute suhtes. Minimaalne rakendatav intressimäär oli siiski 3 %. Üldiselt peetakse riiklike võlakirjade intressimäära viitemääraks, millega tõendada finantsinvesteeringute majanduslikku tasuvust. Investeeringut peetakse tasuvaks, kui sellelt eeldatav tulu on vähemalt võrdne sellega, mida võib saada sama rahasumma investeerimisel riiklikesse võlakirjadesse. Viie protsendi võrra madalam intressimäär riiklike võlakirjade (Rendistato) intressimääraga võrreldes viitab siiski sellele, et Finagra võis laenude andmisel nõustuda turul kehtivatest intressimääradest madalamate määradega.

| (129) | Sellega seoses märkisid Itaalia ametiasutused, et laenusaajaid ettevõtjaid valiti väga hoolikalt, et vähendada maksejõuetuse riski. Finagra toimis laene andes igati turutingimustel tegutseva finantsasutusena, kaaludes, kas eelmainutud isikutele laenu anda. Laen anti taotlejate kavandatud investeeringute põhjal ning laenulepingutes olid alati sätestatud laenu taotlevate ettevõtjate kohustustele vastavad laenu andmise ja selle tagasimaksmise tingimused. Laen tuli lepingu järgi tagasi maksta alati 48 kuu jooksul või lepingutingimuste mittetäitmise või tagasimaksmise tähtaja ületamise korral viivitamata. Laenud anti kõikidel juhtudel majanduslikult elujõuliste projektide toetamiseks, samuti selleks, et soodustada mitme üksuse ühinemist selliste projektide juhtimiseks, mis põhinesid realistlike arenguperspektiividega materiaalset vara kajastavatel tööstuskavadel. Finagra hindas laenu tagasimakse võimet kättesaadavate dokumentide põhjal (finantsaruanded, investeerimisprojektid, kolme aasta kavad), mida põhjalikult analüüsiti, nagu seda samal eesmärgil teevad krediidiasutused. Pealegi on kõik kõnealused ettevõtted korrapäraselt tasunud maksmisele kuuluvad summad tähtaegselt, mis tõendab Itaalia ametiasutuste sõnul, et ettevõtted valiti maksejõuetuse riski vähendamiseks rangelt majanduslike kriteeriumide põhjal. |
| --- | --- |

(129)

Sellega seoses märkisid Itaalia ametiasutused, et laenusaajaid ettevõtjaid valiti väga hoolikalt, et vähendada maksejõuetuse riski. Finagra toimis laene andes igati turutingimustel tegutseva finantsasutusena, kaaludes, kas eelmainutud isikutele laenu anda. Laen anti taotlejate kavandatud investeeringute põhjal ning laenulepingutes olid alati sätestatud laenu taotlevate ettevõtjate kohustustele vastavad laenu andmise ja selle tagasimaksmise tingimused. Laen tuli lepingu järgi tagasi maksta alati 48 kuu jooksul või lepingutingimuste mittetäitmise või tagasimaksmise tähtaja ületamise korral viivitamata. Laenud anti kõikidel juhtudel majanduslikult elujõuliste projektide toetamiseks, samuti selleks, et soodustada mitme üksuse ühinemist selliste projektide juhtimiseks, mis põhinesid realistlike arenguperspektiividega materiaalset vara kajastavatel tööstuskavadel. Finagra hindas laenu tagasimakse võimet kättesaadavate dokumentide põhjal (finantsaruanded, investeerimisprojektid, kolme aasta kavad), mida põhjalikult analüüsiti, nagu seda samal eesmärgil teevad krediidiasutused. Pealegi on kõik kõnealused ettevõtted korrapäraselt tasunud maksmisele kuuluvad summad tähtaegselt, mis tõendab Itaalia ametiasutuste sõnul, et ettevõtted valiti maksejõuetuse riski vähendamiseks rangelt majanduslike kriteeriumide põhjal.

| (130) | Madalaim Finagra nõutud intressimäär oli kuni 1999. aasta maini 3 % ja pärast seda 2 % (kuni 2000. aasta juunini, kui Finagra ühines Sviluppo Italiaga). Kõnesolev intressimäär on selgelt madalam kui asjaomasel ajavahemikul kehtinud komisjoni viiteintress. |
| --- | --- |

(130)

Madalaim Finagra nõutud intressimäär oli kuni 1999. aasta maini 3 % ja pärast seda 2 % (kuni 2000. aasta juunini, kui Finagra ühines Sviluppo Italiaga). Kõnesolev intressimäär on selgelt madalam kui asjaomasel ajavahemikul kehtinud komisjoni viiteintress.

| (131) | Siiski võib eristada laenusaajatest ühistuid ja eraettevõtteid. Finagralt said laenu ainult kaks ühistut (MCLC ja Unicarni) kokku summas 8,3 miljardit Itaalia liiri. |
| --- | --- |

(131)

Siiski võib eristada laenusaajatest ühistuid ja eraettevõtteid. Finagralt said laenu ainult kaks ühistut (MCLC ja Unicarni) kokku summas 8,3 miljardit Itaalia liiri.

| (132) | Ühistute puhul andis Finagra laene tingimustel, mis olid kehtestatud rahastajaliikmele, mis on seaduses nr 59/92 sõnaselgelt sätestatud ühistu liikmelisuse vorm (vt kirjeldus punktis 120). Laenuotsuse võttis Finagra vastu laenu tulususe alusel, mis põhines ühistu põhikirjas sätestatud määradel. Kõnealused otsused kiitis heaks Finagra haldusnõukogu, milles olid esindatud kõik rahastaja- ja muud liikmeid (k.a nagu juba eespool selgitatud, mitu panka, krediidiasutust ja erainvestorit). |
| --- | --- |

(132)

Ühistute puhul andis Finagra laene tingimustel, mis olid kehtestatud rahastajaliikmele, mis on seaduses nr 59/92 sõnaselgelt sätestatud ühistu liikmelisuse vorm (vt kirjeldus punktis 120). Laenuotsuse võttis Finagra vastu laenu tulususe alusel, mis põhines ühistu põhikirjas sätestatud määradel. Kõnealused otsused kiitis heaks Finagra haldusnõukogu, milles olid esindatud kõik rahastaja- ja muud liikmeid (k.a nagu juba eespool selgitatud, mitu panka, krediidiasutust ja erainvestorit).

| (133) | Rakendatud intressimäärad olid samuti osa omakapitali investeeringute oodatud tulususest, mis Finagra kui rahastajaliikme jaoks oli tavaliikmega võrreldes suurem ja mis oli seetõttu kooskõlas Finagra investeeringute üldstrateegiaga. Lisaks sellele, et Finagra sai laenusaajate ettevõtjate (35) juhtimise üle teostada vahetut kontrolli ja teenida suuremat kasumit, võimaldas see ka vähendada juhtimiskulusid, kuna Finagral olid sellised partnerid nagu suurpangad ja krediidiasutused. Itaalia ametiasutused teatasid, et teised eraõiguslikud rahastajaliikmed rakendasid nende ühistute puhul, kelle liikmeks nad olid, raha laenamisel samu intressimäärasid, kuna need on sätestatud ühistute poolt heakskiidetud liikmete laenude sissenõudmise eeskirjades. |
| --- | --- |

(133)

Rakendatud intressimäärad olid samuti osa omakapitali investeeringute oodatud tulususest, mis Finagra kui rahastajaliikme jaoks oli tavaliikmega võrreldes suurem ja mis oli seetõttu kooskõlas Finagra investeeringute üldstrateegiaga. Lisaks sellele, et Finagra sai laenusaajate ettevõtjate (35) juhtimise üle teostada vahetut kontrolli ja teenida suuremat kasumit, võimaldas see ka vähendada juhtimiskulusid, kuna Finagral olid sellised partnerid nagu suurpangad ja krediidiasutused. Itaalia ametiasutused teatasid, et teised eraõiguslikud rahastajaliikmed rakendasid nende ühistute puhul, kelle liikmeks nad olid, raha laenamisel samu intressimäärasid, kuna need on sätestatud ühistute poolt heakskiidetud liikmete laenude sissenõudmise eeskirjades.

| (134) | Seetõttu tuleks Finagra rakendatud laenuintressimäärasid Itaalia ametiasutuste sõnul hinnata koos muude kõnealuste laenude andmisega seotud tingimustega ja need on:






  — | ühistu rahastajaliikme ja laenuandja staatuse vaheline seos; |
| --- | --- | --- |

(134)

Seetõttu tuleks Finagra rakendatud laenuintressimäärasid Itaalia ametiasutuste sõnul hinnata koos muude kõnealuste laenude andmisega seotud tingimustega ja need on:

—

ühistu rahastajaliikme ja laenuandja staatuse vaheline seos;

| — | asjaolu, et kõigi rahastajaliikmete rakendatud laenuintressimäärad olid samad; |
| --- | --- |

—

asjaolu, et kõigi rahastajaliikmete rakendatud laenuintressimäärad olid samad;

| — | Finagra vahetu osavõtt laenusaajatest ühistute juhtimisest nende juhatustes osalemise kaudu; |
| --- | --- |

—

Finagra vahetu osavõtt laenusaajatest ühistute juhtimisest nende juhatustes osalemise kaudu;

| — | investeeritud kapitali 2 % võrra suurem tulusus võrreldes ühistu tavaliikmetega; |
| --- | --- |

—

investeeritud kapitali 2 % võrra suurem tulusus võrreldes ühistu tavaliikmetega;

| — | asjaolu, et Finagra andis laene ainult laenu tagastamise kohta piisava tagatise andnud ühistutele, kohaldades rangemaid laenuandmise eeskirju; |
| --- | --- |

—

asjaolu, et Finagra andis laene ainult laenu tagastamise kohta piisava tagatise andnud ühistutele, kohaldades rangemaid laenuandmise eeskirju;

| — | Finagra madalad juhtimiskulud, mis tulenesid madalamaid intressimäärasid võimaldanud pankade osalusest Finagras; |
| --- | --- |

—

Finagra madalad juhtimiskulud, mis tulenesid madalamaid intressimäärasid võimaldanud pankade osalusest Finagras;

| — | kapitali sissenõudmise sise-eeskirjad, milles sätestati intressi miinimummääraks kuni 1999. aasta maini 3 %, isegi kui riiklike võlakirjade (Rendistato) intressimäärast 5 % võrra madalama määra rakendamine oleks põhjustanud nullilähedasi ja mõnikord isegi negatiivseid väärtuseid. |
| --- | --- |

—

kapitali sissenõudmise sise-eeskirjad, milles sätestati intressi miinimummääraks kuni 1999. aasta maini 3 %, isegi kui riiklike võlakirjade (Rendistato) intressimäärast 5 % võrra madalama määra rakendamine oleks põhjustanud nullilähedasi ja mõnikord isegi negatiivseid väärtuseid.

| (135) | Tõendamaks, et Finagra oli kõnealustes ühistutes üks paljudest rahastajaliikmetest, esitasid Itaalia ametiasutused mitme krediidiasutuse taotlused (ja nende rahuldamise otsused) ühistute MCLC ja Unicarni rahastajaliikme staatuse omandamiseks samadel tingimustel nagu Finagra. |
| --- | --- |

(135)

Tõendamaks, et Finagra oli kõnealustes ühistutes üks paljudest rahastajaliikmetest, esitasid Itaalia ametiasutused mitme krediidiasutuse taotlused (ja nende rahuldamise otsused) ühistute MCLC ja Unicarni rahastajaliikme staatuse omandamiseks samadel tingimustel nagu Finagra.

| (136) | MCLC ja Unicarni rahastajaliikmete arv on esitatud alltoodud tabelis.
  Tabel 5
  MCLC ja Unicarni rahastajaliikmed | MCLC ja Unicarni rahastajaliikmed |
| --- | --- | --- |
| 1994 | 23 |
| 1995 | 35 |
| 1996 | 39 |
| 1997 | 52 |
| 1998 | 55 |
| 1999 | 58 |
| 2000 | 61 |
| 2001 | 79 |
| 2002 | 93 |
| 2003 | 103 |

(136)

MCLC ja Unicarni rahastajaliikmete arv on esitatud alltoodud tabelis.

Tabel 5

MCLC ja Unicarni rahastajaliikmed

MCLC ja Unicarni rahastajaliikmed

1994

23

1995

35

1996

39

1997

52

1998

55

1999

58

2000

61

2001

79

2002

93

2003

103

2004. aastal oli Unicarnil kümme rahastajaliiget, kellele kuulunud osakute koguväärtus oli 5 918 000 eurot, ning MCLC-l oli 64 rahastajaliiget, kellele kuulunud osakute koguväärtus oli 1 559 286 eurot.

| (137) | Kõik rahastajaliikmed olid laenude andmisel kohustatud järgima ühistute juhatuste heakskiidetud laenude sissenõudmise eeskirju. Kõnealustes eeskirjades sätestati intressimäär, mis oli viis protsenti madalam riiklike võlakirjade (Rendistato) intressimäärast, mida rakendatakse kauem kui 18 kuud kestvate tehingute suhtes. Minimaalseks rakendatavaks intressimääraks sätestati kuni 1999. aasta maini 3 %. Finagra toimis ühistutele laenude andmisel seetõttu nagu mis tahes muu (eraõiguslik) rahastajaliige. |
| --- | --- |

(137)

Kõik rahastajaliikmed olid laenude andmisel kohustatud järgima ühistute juhatuste heakskiidetud laenude sissenõudmise eeskirju. Kõnealustes eeskirjades sätestati intressimäär, mis oli viis protsenti madalam riiklike võlakirjade (Rendistato) intressimäärast, mida rakendatakse kauem kui 18 kuud kestvate tehingute suhtes. Minimaalseks rakendatavaks intressimääraks sätestati kuni 1999. aasta maini 3 %. Finagra toimis ühistutele laenude andmisel seetõttu nagu mis tahes muu (eraõiguslik) rahastajaliige.

| (138) | Rahastajaliikmete antud raha moodustas olulise osa kahe kõnealuse ühistu poolt laenatud summast. Nagu on näha alltoodud tabelist, võtsid MCLC ja Unicarni aastatel 1996-2003 laene Finagralt ja muudelt rahastajaliikmetest erainvestoritelt.
  Tabel 6
  Kõigi rahastajaliikmete poolt MCLC-le ja Unicarnile aastatel 1996–2003 antud laenud








  Aasta | Rahastajaliikmetelt saadud laenude kogusumma (Itaalia liirides) | Rahastajaliikmete arv | Finagra antud laenude summa (Itaalia liirides) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1996 | 6 390 361 001 | 39 | 3 500 000 000 (36) |
| 1997 | 6 727 572 001 | 48 | |
| 1998 | 10 366 345 007 | 51 | 33 000 000 000 (37) |
| 1999 | 10 274 854 007 | 53 | |
| 2000 | 8 342 949 006 | 53 | |
| 2001 | 8 520 314 006 | 54 | |
| 2002 | 6 603 670 715 | 91 | |
| 2003 | 7 491 842 237 | 98 | |

(138)

Rahastajaliikmete antud raha moodustas olulise osa kahe kõnealuse ühistu poolt laenatud summast. Nagu on näha alltoodud tabelist, võtsid MCLC ja Unicarni aastatel 1996-2003 laene Finagralt ja muudelt rahastajaliikmetest erainvestoritelt.

Tabel 6

Kõigi rahastajaliikmete poolt MCLC-le ja Unicarnile aastatel 1996–2003 antud laenud

Aasta

Rahastajaliikmetelt saadud laenude kogusumma (Itaalia liirides)

Rahastajaliikmete arv

Finagra antud laenude summa (Itaalia liirides)

1996

6 390 361 001

39

3 500 000 000 (36)

1997

6 727 572 001

48

1998

10 366 345 007

51

33 000 000 000 (37)

1999

10 274 854 007

53

2000

8 342 949 006

53

2001

8 520 314 006

54

2002

6 603 670 715

91

2003

7 491 842 237

98

| (139) | Asjaolu, et kõnealused laenud anti teiste erainvestoritega, kes investeerisid märkimisväärselt samadesse ühistutesse, milles rahastajaliikmena osales ka Finagra, samadel tingimustel, tõendab, et võrdõiguslikkuse põhimõtet on järgitud. |
| --- | --- |

(139)

Asjaolu, et kõnealused laenud anti teiste erainvestoritega, kes investeerisid märkimisväärselt samadesse ühistutesse, milles rahastajaliikmena osales ka Finagra, samadel tingimustel, tõendab, et võrdõiguslikkuse põhimõtet on järgitud.

| (140) | Tuginedes eelnenud põhjendustele, leiab komisjon, et ühistutele laenude andmisel toimis Finagra nagu samasugustes tingimustes turul tegutsev erainvestor. Finagra eelistus valida konkreetsed laenusaajad põllumajandussektorist tuleneb Finagra soovist ja seadusega sätestatud kohustusest sekkuda põllumajandusettevõtjatesse. Selles suhtes ei ole Finagra poolt ühistutele antud laenude puhul tegemist riigiabiga asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(140)

Tuginedes eelnenud põhjendustele, leiab komisjon, et ühistutele laenude andmisel toimis Finagra nagu samasugustes tingimustes turul tegutsev erainvestor. Finagra eelistus valida konkreetsed laenusaajad põllumajandussektorist tuleneb Finagra soovist ja seadusega sätestatud kohustusest sekkuda põllumajandusettevõtjatesse. Selles suhtes ei ole Finagra poolt ühistutele antud laenude puhul tegemist riigiabiga asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses.

| (141) | Muude eraettevõtjate puhul võib antud laenude intressimäära ja komisjoni viitemäära vahe küll tähendada riigiabi asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses, isegi kui kõik eespool põhjendustes 125-129 osutatud tingimused on täidetud ka eraettevõtjate puhul. Ei saa eitada, et eraettevõtjatele antud laenude tulusus ja ühistutele, kus Finagra oli rahastajaliige, antud laenude tulusus erinevad, mida on kokkuvõtlikult kirjeldatud põhjendustes 131-133. Ühistute puhul toimis Finagra, isegi kui ta rakendas komisjoni viiteintressist madalamat intressimäära, nagu mis tahes muu erainvestor samas olukorras, eeldades laenudega seotud omakapitalitehingutelt suuremat tulusust. Kõnealust täiendavat tulusust nagu ka Finagra turukäitumist, mis on sarnane mis tahes muu eraettevõtte käitumisega samas olukorras, ei esinenud ilmselgelt eraettevõtjatele laenude andmise puhul. |
| --- | --- |

(141)

Muude eraettevõtjate puhul võib antud laenude intressimäära ja komisjoni viitemäära vahe küll tähendada riigiabi asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses, isegi kui kõik eespool põhjendustes 125-129 osutatud tingimused on täidetud ka eraettevõtjate puhul. Ei saa eitada, et eraettevõtjatele antud laenude tulusus ja ühistutele, kus Finagra oli rahastajaliige, antud laenude tulusus erinevad, mida on kokkuvõtlikult kirjeldatud põhjendustes 131-133. Ühistute puhul toimis Finagra, isegi kui ta rakendas komisjoni viiteintressist madalamat intressimäära, nagu mis tahes muu erainvestor samas olukorras, eeldades laenudega seotud omakapitalitehingutelt suuremat tulusust. Kõnealust täiendavat tulusust nagu ka Finagra turukäitumist, mis on sarnane mis tahes muu eraettevõtte käitumisega samas olukorras, ei esinenud ilmselgelt eraettevõtjatele laenude andmise puhul.

| (142) | Itaalia ametiasutused märkisid, et Finagra andis laene ainult kahele eraettevõttele (Guardamiglio ja Ultrocchi) ja et kõnealuste laenude intressimäär erines sel ajal kehtinud komisjoni viiteintressist –3,18 kuni –5,20 protsenti. Kõnealust erinevust võib Itaalia ametiasutuste sõnul pidada nende integreeritud projektide raames investeeringute lõpetamise abiks, mis on sätestatud seaduses nr 252/91, kuid mis selgelt erinevad kõnealuse seaduse kohaselt rahastatud investeeringutest. Seetõttu ei saanud kõnealused investeeringud hoolimata kõigi rahastamise kriteeriumide täitmisest seaduse nr 252/91 kohaselt toetust kõnealuse seadusega ettenähtud vahenditest ega muudest riigi vahenditest. Kõnealuseid projekte teostati integreeritud projektide raames, olles nendest siiski funktsionaalselt sõltumatud. Seetõttu olid laenud osa strateegiast, mille eesmärk oli lõpetada integreeritud projektid neid mitut moodi rahastades (mis ei kumuleerunud, nagu käesoleval juhul). Töötlemis- ja turustamissektoris investeeringute lõpetamiseks antud kahe laenu abimäärade brutoekvivalendid on vastavalt 0,96 % ja 4,51 %, nagu nähtub järgmisest tabelist.
  Tabel 7
  Finagra laenud eraettevõtjatele








  Abisaaja | Abikõlblikud kulud (mis ei ole hõlmatud seadusega nr 252/91) (Itaalia liirides) | Intressimäärade vahe (Itaalia liirides) | Abi % |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 2 | 3 | 4 = 3/2 |
| GUARDAMIGLIO | 9 162 000 000 | 413 508 030 | 4,51 % |
| ULTROCCHI | 42 940 033 423 | 415 954 000 | 0,96 % |

(142)

Itaalia ametiasutused märkisid, et Finagra andis laene ainult kahele eraettevõttele (Guardamiglio ja Ultrocchi) ja et kõnealuste laenude intressimäär erines sel ajal kehtinud komisjoni viiteintressist –3,18 kuni –5,20 protsenti. Kõnealust erinevust võib Itaalia ametiasutuste sõnul pidada nende integreeritud projektide raames investeeringute lõpetamise abiks, mis on sätestatud seaduses nr 252/91, kuid mis selgelt erinevad kõnealuse seaduse kohaselt rahastatud investeeringutest. Seetõttu ei saanud kõnealused investeeringud hoolimata kõigi rahastamise kriteeriumide täitmisest seaduse nr 252/91 kohaselt toetust kõnealuse seadusega ettenähtud vahenditest ega muudest riigi vahenditest. Kõnealuseid projekte teostati integreeritud projektide raames, olles nendest siiski funktsionaalselt sõltumatud. Seetõttu olid laenud osa strateegiast, mille eesmärk oli lõpetada integreeritud projektid neid mitut moodi rahastades (mis ei kumuleerunud, nagu käesoleval juhul). Töötlemis- ja turustamissektoris investeeringute lõpetamiseks antud kahe laenu abimäärade brutoekvivalendid on vastavalt 0,96 % ja 4,51 %, nagu nähtub järgmisest tabelist.

Tabel 7

Finagra laenud eraettevõtjatele

Abisaaja

Abikõlblikud kulud (mis ei ole hõlmatud seadusega nr 252/91) (Itaalia liirides)

Intressimäärade vahe (Itaalia liirides)

Abi %

1

2

3

4 = 3/2

GUARDAMIGLIO

9 162 000 000

413 508 030

4,51 %

ULTROCCHI

42 940 033 423

415 954 000

0,96 %

| (143) | Kuna komisjon on seisukohal, et kõik toetust saanud investeeringud vastavad töötlemis- ja turustamissektoris tehtavatele investeeringutele kohaldatavatele eeskirjadele, mis on loetletud VI.1 jao punkti a alapunktis 1, ning et abimäär (mis on arvutatud kõnealuste laenude puhul rakendatud intressimäära ja sel ajal kehtinud komisjoni viiteintressi vahe brutoekvivalendina) ei ületa sellist liiki investeeringutele kohaldatavat piirmäära, leiab ta, et Finagra poolt eraettevõtjatele antud laenud on riigiabi asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. Kõnealune abi on EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c kohaselt ühisturuga kokkusobiv. |
| --- | --- |

(143)

Kuna komisjon on seisukohal, et kõik toetust saanud investeeringud vastavad töötlemis- ja turustamissektoris tehtavatele investeeringutele kohaldatavatele eeskirjadele, mis on loetletud VI.1 jao punkti a alapunktis 1, ning et abimäär (mis on arvutatud kõnealuste laenude puhul rakendatud intressimäära ja sel ajal kehtinud komisjoni viiteintressi vahe brutoekvivalendina) ei ületa sellist liiki investeeringutele kohaldatavat piirmäära, leiab ta, et Finagra poolt eraettevõtjatele antud laenud on riigiabi asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. Kõnealune abi on EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c kohaselt ühisturuga kokkusobiv.

VI.3.1. c)   Tagatiste andmine

| (144) | 29. oktoobri 2004. aasta kirjas, mis registreeriti 3. novembril 2004, ja 23. novembri 2004. aasta kirjas sedastasid Itaalia ametiasutused, et Finagra on taganud ainult ühe pangalaenu, nimelt Guardamiglio jaoks. |
| --- | --- |

(144)

29. oktoobri 2004. aasta kirjas, mis registreeriti 3. novembril 2004, ja 23. novembri 2004. aasta kirjas sedastasid Itaalia ametiasutused, et Finagra on taganud ainult ühe pangalaenu, nimelt Guardamiglio jaoks.

| (145) | Pangagarantii väärtusega 2 miljardit Itaalia liiri anti Guardamiglio laenule summas 17 miljardit Itaalia liiri, mille Guardamiglio on tagastanud täies ulatuses, ilma et pank oleks tagatist sisse nõudnud. |
| --- | --- |

(145)

Pangagarantii väärtusega 2 miljardit Itaalia liiri anti Guardamiglio laenule summas 17 miljardit Itaalia liiri, mille Guardamiglio on tagastanud täies ulatuses, ilma et pank oleks tagatist sisse nõudnud.

| (146) | Garantii andmise ajal kontrolliti riiklike tagatiste andmist komisjoni 5. aprilli 1989. aasta kirjas SG(89) D/4328, komisjoni 12. oktoobri 1989. aasta kirjas liikmesriikidele SG(89) D/12772 ja komisjoni teatises liikmesriikidele (EÜ asutamislepingu artiklite 92 ja 93 ja komisjoni direktiivi 80/723/EMÜ artikli 5 kohaldamise kohta tootmissektoris tegutsevatele riigi osalusega äriühingutele) (38) sätestatud põhimõtete kohaselt. Komisjon lubas kõnealuste dokumentide järgi tagatisi anda ainult juhul, kui nende realiseerimine oli lepinguliselt seotud eritingimustega, mis võisid ette näha isegi abisaaja pankroti kohustusliku väljakuulutamise või sarnase menetluse. Tagatistes sisalduva abielemendi hindamine hõlmas laenusaaja finantsseisundi analüüsi. Kõnealuste tagatiste abielemendiks oleks intressimäära, mida laenusaaja oleks pidanud maksma vabaturu tingimustes, ja tagatise tõttu tegelikult rakendatud määra vahe, millest on maha arvatud tagatise eest makstud garantiitasu. |
| --- | --- |

(146)

Garantii andmise ajal kontrolliti riiklike tagatiste andmist komisjoni 5. aprilli 1989. aasta kirjas SG(89) D/4328, komisjoni 12. oktoobri 1989. aasta kirjas liikmesriikidele SG(89) D/12772 ja komisjoni teatises liikmesriikidele (EÜ asutamislepingu artiklite 92 ja 93 ja komisjoni direktiivi 80/723/EMÜ artikli 5 kohaldamise kohta tootmissektoris tegutsevatele riigi osalusega äriühingutele) (38) sätestatud põhimõtete kohaselt. Komisjon lubas kõnealuste dokumentide järgi tagatisi anda ainult juhul, kui nende realiseerimine oli lepinguliselt seotud eritingimustega, mis võisid ette näha isegi abisaaja pankroti kohustusliku väljakuulutamise või sarnase menetluse. Tagatistes sisalduva abielemendi hindamine hõlmas laenusaaja finantsseisundi analüüsi. Kõnealuste tagatiste abielemendiks oleks intressimäära, mida laenusaaja oleks pidanud maksma vabaturu tingimustes, ja tagatise tõttu tegelikult rakendatud määra vahe, millest on maha arvatud tagatise eest makstud garantiitasu.

| (147) | Käesoleval juhul ei ole tagatis Itaalia ametiasutuste sõnul riigiabi asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses järgmistel põhjustel:






  — | abisaaja ei olnud majandusraskustes; |
| --- | --- | --- |

(147)

Käesoleval juhul ei ole tagatis Itaalia ametiasutuste sõnul riigiabi asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses järgmistel põhjustel:

—

abisaaja ei olnud majandusraskustes;

| — | laenusaaja oli 17 miljardi Itaalia liiri suuruse laenu hankinud finantsturult, mis tõendab, et ettevõtet peeti usaldusväärseks ja investeeringut tasuvaks; |
| --- | --- |

—

laenusaaja oli 17 miljardi Itaalia liiri suuruse laenu hankinud finantsturult, mis tõendab, et ettevõtet peeti usaldusväärseks ja investeeringut tasuvaks;

| — | tagatis anti konkreetsele finantstehingule, see oli piiratud kindlaksmääratud maksimumsummaga ja antud piiratud ajaks, tagatis ei katnud rohkem kui ligikaudu 11 % kogu laenust; |
| --- | --- |

—

tagatis anti konkreetsele finantstehingule, see oli piiratud kindlaksmääratud maksimumsummaga ja antud piiratud ajaks, tagatis ei katnud rohkem kui ligikaudu 11 % kogu laenust;

| — | Finagra tagatise tõttu ei saanud laenusaaja laenu turul kehtivast intressimäärast soodsamatel tingimustel; |
| --- | --- |

—

Finagra tagatise tõttu ei saanud laenusaaja laenu turul kehtivast intressimäärast soodsamatel tingimustel;

| — | tagatisele kehtisid laenu sissenõudmise eritingimused, mis tähendas vaidluste kohtuvälist lahendamist või Itaalia tsiviilkoodeksi sätete kohaselt võlgniku tagatisega kaetud varadest laenuvõla sundtäitmist; |
| --- | --- |

—

tagatisele kehtisid laenu sissenõudmise eritingimused, mis tähendas vaidluste kohtuvälist lahendamist või Itaalia tsiviilkoodeksi sätete kohaselt võlgniku tagatisega kaetud varadest laenuvõla sundtäitmist;

| — | Finagra nõudis garantiitasuna aastas 0,40 %, mille puhul oli Itaalia ametiasutuste sõnul, arvestades abisaaja usaldusväärset finantsseisundit, tema majanduslikke väljavaateid ja lähemas tulevikus tehtavaid investeeringuid, tegemist lisatagatiste (39) toonase turuhinnaga. Esmase tagatise turuhind oli Itaalia ametiasutuste sõnul toona 0,70 %. Lisatagatise puhul ulatus turul kehtinud intressimäär olenevalt abisaaja finantsseisundist 0,40 %st 0,70 %ni. Juhul kui laen anti pankade ühenduselt positiivse hinnangu saanud ettevõtjale, kelle majanduslikud väljavaated olid head ja kes viis läbi põhjaliku moderniseerimise, kajastab 0,40 % aastas Itaalia ametiasutuste sõnul seda laadi tehingute puhul rakendatavat turumäära. Tagatis on seotud selle aluseks oleva tehinguga (investeeringud), mida kaasrahastab riik seaduse nr 252/91 alusel ja mis on seetõttu kooskõlas riigiabi eeskirjadega. |
| --- | --- |

—

Finagra nõudis garantiitasuna aastas 0,40 %, mille puhul oli Itaalia ametiasutuste sõnul, arvestades abisaaja usaldusväärset finantsseisundit, tema majanduslikke väljavaateid ja lähemas tulevikus tehtavaid investeeringuid, tegemist lisatagatiste (39) toonase turuhinnaga. Esmase tagatise turuhind oli Itaalia ametiasutuste sõnul toona 0,70 %. Lisatagatise puhul ulatus turul kehtinud intressimäär olenevalt abisaaja finantsseisundist 0,40 %st 0,70 %ni. Juhul kui laen anti pankade ühenduselt positiivse hinnangu saanud ettevõtjale, kelle majanduslikud väljavaated olid head ja kes viis läbi põhjaliku moderniseerimise, kajastab 0,40 % aastas Itaalia ametiasutuste sõnul seda laadi tehingute puhul rakendatavat turumäära. Tagatis on seotud selle aluseks oleva tehinguga (investeeringud), mida kaasrahastab riik seaduse nr 252/91 alusel ja mis on seetõttu kooskõlas riigiabi eeskirjadega.

| (148) | Eespool esitatud teabe põhjal leiab komisjon, et Finagra antud tagatis ei ole riigiabi asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(148)

Eespool esitatud teabe põhjal leiab komisjon, et Finagra antud tagatis ei ole riigiabi asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses.

VII.   JÄRELDUS

| (149) | Komisjon leiab, et Itaalia on ebaseaduslikult rakendanud kõnealust abi, minnes vastuollu asutamislepingu artikli 88 lõikega 3. Tuginedes eespool esitatud kaalutlustele, on siiski selge, et:






  — | seaduse nr 67/88 artikli 15 lõikes 16, seaduse nr 290/99 artiklis 5 ja seaduses nr 252/91 (integreeritud projektide osas) sätestatud abimeetmed on asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c tähenduses ühisturuga kokkusobivad; |
| --- | --- | --- |

(149)

Komisjon leiab, et Itaalia on ebaseaduslikult rakendanud kõnealust abi, minnes vastuollu asutamislepingu artikli 88 lõikega 3. Tuginedes eespool esitatud kaalutlustele, on siiski selge, et:

—

seaduse nr 67/88 artikli 15 lõikes 16, seaduse nr 290/99 artiklis 5 ja seaduses nr 252/91 (integreeritud projektide osas) sätestatud abimeetmed on asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c tähenduses ühisturuga kokkusobivad;

| — | seaduse nr 290/99 artiklis 4 sätestatud meetmeid (nimelt käibekapitali-, arengu- ja põllumajanduslaenude osas, mille tagasimaksmise tähtaeg lõppes 31. märtsil 1998) ei ole kunagi võetud ja seetõttu ei saa neid pidada riigiabiks asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses; |
| --- | --- |

—

seaduse nr 290/99 artiklis 4 sätestatud meetmeid (nimelt käibekapitali-, arengu- ja põllumajanduslaenude osas, mille tagasimaksmise tähtaeg lõppes 31. märtsil 1998) ei ole kunagi võetud ja seetõttu ei saa neid pidada riigiabiks asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses;

| — | seaduse nr 252/91 alusel toimunud Finagra sekkumised osaluste omandamise, ühistutele laenude andmise ja tagamise teel ei olnud riigiabi asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses; |
| --- | --- |

—

seaduse nr 252/91 alusel toimunud Finagra sekkumised osaluste omandamise, ühistutele laenude andmise ja tagamise teel ei olnud riigiabi asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses;

| — | seaduse nr 252/91 alusel toimunud Finagra sekkumised eraettevõtjatele laenude andmise teel olid riigiabi asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. Kõnealused sekkumised on asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c tähenduses ühisturuga kokkusobivad, |
| --- | --- |

—

seaduse nr 252/91 alusel toimunud Finagra sekkumised eraettevõtjatele laenude andmise teel olid riigiabi asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. Kõnealused sekkumised on asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c tähenduses ühisturuga kokkusobivad,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Riigiabi, mida Itaalia andis lihasektoris seaduse nr 67/88 artikli 15 lõike 16, seaduse nr 290/99 artikli 5 ja seaduse nr 252/91 (integreeritud projektide osas) kohaselt, ning seaduse nr 252/91 alusel toimunud Finagra sekkumised eraettevõtjatele laenude andmise teel on asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c tähenduses ühisturuga kokkusobivad.

2.   Seaduse nr 290/99 artiklis 4 sätestatud meetmeid seoses käibekapitali-, arengu- ja põllumajanduslaenudega, mille tagasimaksmise tähtaeg lõppes 31. märtsil 1998, ei ole kunagi võetud ja seega ei toonud need kaasa riigiabi asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses.

3.   Seaduse nr 252/91 alusel toimunud Finagra sekkumised osaluste omandamise, ühistutele laenude andmise ja tagamise teel ei olnud riigiabi asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Itaalia Vabariigile.

Brüssel, 5. juuli 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT C 148, 27.5.2000, lk 2.

1

(2)  SG-(2000)-D/101808.

2

(3)  EÜT L 83, 27.3.1999, lk 1.

3

(4)  EÜT C 148, 27.5.2000, lk 2.

4

(5)  Komisjoni 5. aprilli 2002. aasta otsus SG (2002) D/229239.

5

(6)  Aastatel 1977–1990 suutis Prantsusmaa vähendada tapamajade arvu 1738-lt 357-ni. Teiselt poolt oli Itaalias 1990ndate alguses veel 8 500 tegutsevat tapamaja, võrreldes juba osutatud 357-ga Prantsusmaal, 270-ga Saksamaal ja 30-ga Madalmaades.

6

(7)  Summa 700 miljardit Itaalia liiri koosneb 1988. aastaks ettenähtud 400 miljardist ja 1989. aastaks ettenähtud 300 miljardist Itaalia liirist.

7

(8)  Kiri SG (2002) D/229239.

8

(9)  Komisjoni hinnangus käsitletakse seda Itaalia suhtes laenu kehtivuse ajal kohaldatava komisjoni viiteintressina.

9

(10)  Vt komisjoni 28. jaanuari 1999. aasta kirija.

10

(11)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 21.

11

(12)  EÜT L 282, 1.11.1975, lk 1.

12

(13)  EÜT L 341, 22.12.2001, lk 3.

13

(14)  2000. aastal tapeti Itaalias 1 154 000 tonni veiseid ja vasikaid. ELis tapeti sama perioodi jooksul 7 401 000 tonni loomi.

14

(15)  Vt Itaalia ametiasutuste 18. mai 2000. aasta kiri.

15

(16)  EÜT C 232, 12.8.2000, lk 17.

16

(17)  Esialgu esitatud 13st integreeritud projektist kiideti heaks ainult kaheksa ning üksnes viis projekti viidi lõpule.

17

(18)  Nõukogu 29. märtsi 1990. aasta määrus (EMÜ) nr 866/90 põllumajandustoodete töötlemis- ja turustamistingimuste parandamise kohta (EÜT L 91, 6.4.1990, lk 1).

18

(19)  Itaalia ametiasutused esitasid kõnealuse nõudega vastavuse tõendamiseks kõigepealt Itaalia Põllumajandusturualas(t)e Uuringute, Teadustöö ja Teabe Instituudi (ISMEA) poolt 2000. aasta septembris koostatud uuringu, mis andis ülevaate Itaalia tapamajade sektorit 1990ndatel iseloomustanud muutustest. Uuringus jõuti järeldusele, et aastatel 1990–1998 langesid tapamajade mahud Itaalias 3 % võrra. Itaalia ametiasutuste väitel kinnitab selline kahanemine, et hinnatud seaduste alusel tehtud investeeringud olid kooskõlas eespool osutatud valdkondlike piirangutega. Komisjon väitis vastu, et ISMEA uuringus kirjeldatud tapamajade mahtude kahanemise põhjuseks oli lihasektori üleeuroopaline suundumus kõnesolevatel aastatel. Tapamajade arvu ja nende mahtude vähenemine, mis iseloomustas Itaalias kõnealust sektorit 1990ndatel (peamiselt uute hügieeninõuetega kohanemise vajaduse tulemusena), oli teiste riikide (nt Prantsusmaa) tapamajade sektorile tõepoolest iseloomulik juba 1970ndatel. Nagu on esile toodud kõnealuses dokumendis, alustas Itaalia oma sektori ümberkorraldamist alles hiljem, 1980ndatel ja 1990ndatel. Seetõttu ei tõestanud Itaalia ametiasutuste väidetud 3 % vähenemine vastavust otsusele 90/342/EMÜ. Sellest tulenevalt paluti Itaalia ametiasutustel esitada konkreetsed andmed tapamajade mahtudes toimunud muutuste kohta, mis on tingitud integreeritud projektides osalevatesse tapamajadesse tehtud investeeringutest.

19

ISMEA

(20)  EÜT C 74, 10.3.1998, lk 9.

20

(21)  Gea ja Val di Cesola osalesid algses projektis Centro Carni Sud, mida ei viidud lõpule, ja seetõttu selle rahastamist ei lubatud. Gea ja Val di Cesola teostatud kaks projekti lõpetati siiski täielikult ja neid ka rahastati.

21

(22)  EÜT L 218, 6.8.1991, lk 1.

22

(23)  Nõukogu 19. novembri 1991. aasta direktiiv 91/629/EMÜ, milles sätestatakse vasikate kaitse miinimumnõuded (EÜT L 340, 11.12.1991, lk 28).

23

(24)  Nõukogu 19. novembri 1991. aasta direktiiv 91/630/EMÜ, milles sätestatakse sigade kaitse miinimumnõuded (EÜT L 340, 11.12.1991, lk 33).

24

(25)  Itaalia ametiasutuste 18. mai 2000. aasta kiri.

25

(26)  Vt kõnealuse kirja lk 5.

26

(27)  Itaalia ametiasutuste 13. oktoobri 2000. aasta kiri.

27

(28)  SEK(89) 343/2, 7.3.1989.

28

(29)  1. jaanuari 1999. aasta seadusandlik dekreet nr 1 („Riordino degli enti e delle società di promozione e istituzione della società Sviluppo Italia S.p.A”).

29

Riordino degli enti e delle società di promozione e istituzione della società Sviluppo Italia S.p.A

(30)  EÜ bülletään 9-1984.

30

(31)  Kogupanuses 33 458 miljonit Itaalia liiri.

31

(32)  Ibid., punkt 3.3.

32

Ibid

(33)  Iga aasta 31. detsembril edastatavate andmete põhjal.

33

(34)  Eraettevõtted ja eraisikud: CoopFons Spa, Agricola Sabbadina srl, CCFR Scarl. Krediidiasutused: Banca Agricola Mantovana, Em. Popolare Spa, Bipop Carire Spa, Banca Popolare di Verona – Banca S.Geminiano S. Prospero, Banca di Roma, Finec Merchant Spa, Agrisviluppo Spa.

34

(35)  Ühistute rahastajaliikmena võib Finagra nimetada ühe liikme haldusnõukokku ja ühe liikme revideerimiskomisjoni.

35

(36)  See summa sisaldab 1996. aastal antud nelja-aastast laenu Unicarnile summas 500 miljonit Itaalia liiri ja MCLC-le summas 3 miljardit Itaalia liiri. MCLC sai lisaks 1994. aastal laene summas 1 500 miljonit Itaalia liiri (Itaalia ametiasutuste 5. juuli 2001. aasta kiri).

36

(37)  Unicarnile antud laen.

37

(38)  EÜT C 307, 13.11.1993, lk 3.

38

(39)  Finagra andis tõepoolest lisatagatise, kuna laen oli juba kaetud esialgse tagatisega.

39

---

| 19.10.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 276/22 |
| --- | --- | --- | --- |

19.10.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 276/22

---

KOMISJONI OTSUS,

20. detsember 2006,

Riigiabi nr C 12/05 (ex N 611/03) kohta, mida Saksamaa kavatseb rakendada e-glass AG suhtes

(teatavaks tehtud numbri K(2006) 6587 all)

(Ainult saksakeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/656/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 88 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

võttes arvesse nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määrust (EÜ) nr 659/1999, (1) millega sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad asutamislepingu artikli 93 rakendamiseks, eriti selle artiklit 9,

olles kutsunud üles huvitatud isikuid esitama märkusi vastavalt osutatud sätetele (2) ja võttes neid märkusi arvesse

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

| (1) | Saksamaa ametiasutused teavitasid 15. detsembri 2003. aasta kirjaga (registreeritud 18. detsembril 2003. aastal) komisjoni kavandatavast investeerimisabist Osterweddingenis tegutsevale ettevõtjale e-glass AG (N 611/03) vastavalt 1998. aasta mitut valdkonda hõlmavas raamprogrammis regionaalabi andmiseks ulatuslikele investeerimisprojektidele (edaspidi „MSF 1998”) sätestatud teatamisnõudele (3). Komisjon küsis 23. ja 27. jaanuaril 2004 lisateavet. Saksamaa edastas taotletud teabe 13. veebruari (registreeritud samal päeval) ja 4. märtsi 2004. aasta (registreeritud samal päeval) kirjadega. |
| --- | --- |

(1)

Saksamaa ametiasutused teavitasid 15. detsembri 2003. aasta kirjaga (registreeritud 18. detsembril 2003. aastal) komisjoni kavandatavast investeerimisabist Osterweddingenis tegutsevale ettevõtjale e-glass AG (N 611/03) vastavalt 1998. aasta mitut valdkonda hõlmavas raamprogrammis regionaalabi andmiseks ulatuslikele investeerimisprojektidele (edaspidi „MSF 1998”) sätestatud teatamisnõudele (3). Komisjon küsis 23. ja 27. jaanuaril 2004 lisateavet. Saksamaa edastas taotletud teabe 13. veebruari (registreeritud samal päeval) ja 4. märtsi 2004. aasta (registreeritud samal päeval) kirjadega.

| (2) | Komisjon kiitis 20. aprillil 2004 viite all K(2004) 1350 lõplik heaks MSF 1998 kohaselt teatatud e-glass AG abi osatähtsuse. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon kiitis 20. aprillil 2004 viite all K(2004) 1350 lõplik heaks MSF 1998 kohaselt teatatud e-glass AG abi osatähtsuse.

| (3) | Saksamaa teavitas 25. oktoobri 2004. aasta kirjaga (registreeritud 26. oktoobril 2004) komisjoni, et osa e-glass AG omanikke käsitlevast esialgsest teabest oli ebaõige, ning taotles komisjonilt 20. aprilli 2004. aasta otsuse muutmist. |
| --- | --- |

(3)

Saksamaa teavitas 25. oktoobri 2004. aasta kirjaga (registreeritud 26. oktoobril 2004) komisjoni, et osa e-glass AG omanikke käsitlevast esialgsest teabest oli ebaõige, ning taotles komisjonilt 20. aprilli 2004. aasta otsuse muutmist.

| (4) | Saksamaa edastas 8. veebruari 2005. aasta kirjaga (registreeritud 9. veebruaril 2005) täiendavat teavet. |
| --- | --- |

(4)

Saksamaa edastas 8. veebruari 2005. aasta kirjaga (registreeritud 9. veebruaril 2005) täiendavat teavet.

| (5) | Komisjon andis 24. veebruari 2005. aasta kirjaga (viide D/51447) Saksamaale võimaluse esitada märkusi komisjoni kavatsuse kohta tühistada oma 20. aprilli 2004. aasta otsus ametliku uurimismenetluse algatamise teel. Saksamaa edastas oma märkused 4. märtsi 2005. aasta kirjaga (registreeritud 8. märtsil 2005). |
| --- | --- |

(5)

Komisjon andis 24. veebruari 2005. aasta kirjaga (viide D/51447) Saksamaale võimaluse esitada märkusi komisjoni kavatsuse kohta tühistada oma 20. aprilli 2004. aasta otsus ametliku uurimismenetluse algatamise teel. Saksamaa edastas oma märkused 4. märtsi 2005. aasta kirjaga (registreeritud 8. märtsil 2005).

| (6) | Komisjon teatas 20. aprilli 2005. aasta kirjaga (viitenumber K(2005) 1114 lõplik) Saksamaale, et komisjon otsustas seoses e-glass AG-le antud abiga algatada EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 ette nähtud menetluse. Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (4). Komisjon kutsus üles huvitatud isikuid esitama oma märkusi. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon teatas 20. aprilli 2005. aasta kirjaga (viitenumber K(2005) 1114 lõplik) Saksamaale, et komisjon otsustas seoses e-glass AG-le antud abiga algatada EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 ette nähtud menetluse. Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (4). Komisjon kutsus üles huvitatud isikuid esitama oma märkusi.

| (7) | Saksamaa edastas oma märkused 7. juuni 2005. aasta kirjaga (registreeritud 9. juunil 2005). |
| --- | --- |

(7)

Saksamaa edastas oma märkused 7. juuni 2005. aasta kirjaga (registreeritud 9. juunil 2005).

| (8) | Komisjon sai huvitatud isikute märkuseid 3. oktoobri (registreeritud 4. oktoobril), 7. oktoobri (registreeritud 10. oktoobril) ja 10. oktoobri 2005. aasta (registreeritud samal päeval) kirjadega. Komisjon edastas märkused Saksamaale, kellele anti võimalus vastata. Saksamaa märkused saadi 22. novembri 2005. aasta kirjaga (registreeritud 25. novembril 2005). |
| --- | --- |

(8)

Komisjon sai huvitatud isikute märkuseid 3. oktoobri (registreeritud 4. oktoobril), 7. oktoobri (registreeritud 10. oktoobril) ja 10. oktoobri 2005. aasta (registreeritud samal päeval) kirjadega. Komisjon edastas märkused Saksamaale, kellele anti võimalus vastata. Saksamaa märkused saadi 22. novembri 2005. aasta kirjaga (registreeritud 25. novembril 2005).

2.   ABI KIRJELDUS

| (9) | Saksamaa kavatseb anda aktsiaseltsile e-glass AG (edaspidi „e-glass”) investeeringuteks ette nähtud regionaalabi, et rajada Saksi-Anhalti liidumaale uus toorvaluklaasitehas. |
| --- | --- |

(9)

Saksamaa kavatseb anda aktsiaseltsile e-glass AG (edaspidi „e-glass”) investeeringuteks ette nähtud regionaalabi, et rajada Saksi-Anhalti liidumaale uus toorvaluklaasitehas.

2.1.   Abisaajad ja muudatused omandistruktuuris

| (10) | E-glassi eesmärk vastavalt selle põhikirjale on „kõigi lehtklaasi liikide tootmine, töötlemine ja turustamine”. |
| --- | --- |

(10)

E-glassi eesmärk vastavalt selle põhikirjale on „kõigi lehtklaasi liikide tootmine, töötlemine ja turustamine”.

| (11) | 15. detsembril 2003 teatati järgmine aktsiate jaotus:






  — | Luxfinpart S.A., Luksemburg, [...] (5) % aktsiatest; |
| --- | --- | --- |

(11)

15. detsembril 2003 teatati järgmine aktsiate jaotus:

—

Luxfinpart S.A., Luksemburg, [...] (5) % aktsiatest;

| — | Semco Glaskooperation GmbH (edaspidi „Semco”), Saksamaa, [...] % aktsiatest; |
| --- | --- |

—

Semco Glaskooperation GmbH (edaspidi „Semco”), Saksamaa, [...] % aktsiatest;

| — | Mr Heckmann, advokaat, tegutseb Saksamaa ettevõtja (edaspidi „usaldusettevõtja”) usaldusisikuna, [...] % aktsiatest. |
| --- | --- |

—

Mr Heckmann, advokaat, tegutseb Saksamaa ettevõtja (edaspidi „usaldusettevõtja”) usaldusisikuna, [...] % aktsiatest.

Luxfinpart S.A on 1997. aastal asutatud valdusettevõtja, millele teatatav projekt näis teatamise ajal tähendavat ainult finantsinvesteeringut.

1997. aastal asutatud Semco töötleb valuklaasi. Tema aktsionärid on Sawatzki GmbH & Co. Vermögensanlage KG ja Hermann Schüler GmbH & Co. KG, mõlemale kuulub [...] % aktsiatest.

Usaldusettevõtja on [...], kes tegeleb klaasi ning valuklaasi töötlemise ja puhastamisega. Usaldusettevõtja aktsiad on [...] omandis või kuuluvad [...].

| (12) | Saksamaa teavitas 25. oktoobri 2004. aasta kirjaga komisjoni teatises olnud valeandmetest, mis käsitlesid ühte e-glassi omanikku ning tema tegevust valuklaasiturul (6). |
| --- | --- |

(12)

Saksamaa teavitas 25. oktoobri 2004. aasta kirjaga komisjoni teatises olnud valeandmetest, mis käsitlesid ühte e-glassi omanikku ning tema tegevust valuklaasiturul (6).

| (13) | Saksamaa teavitas 8. veebruari 2005. aasta kirjaga komisjoni muudatusest e-glassi omandistruktuuris, mis jõustusid 21. detsembril 2004. aastal. Komisjoni teavitati, et Luxfinpart S.A. müüs oma osaluse e-glassis Saksamaal Bad Krozingenis asuvale ettevõtjale Glas Trösch Holding GmbH (edaspidi „Trösch”). Lisaks mainitule ostis Trösch veel [...] % eelmistelt omanikelt, mistõttu on tal nüüd [...] % osalus e-glassis. |
| --- | --- |

(13)

Saksamaa teavitas 8. veebruari 2005. aasta kirjaga komisjoni muudatusest e-glassi omandistruktuuris, mis jõustusid 21. detsembril 2004. aastal. Komisjoni teavitati, et Luxfinpart S.A. müüs oma osaluse e-glassis Saksamaal Bad Krozingenis asuvale ettevõtjale Glas Trösch Holding GmbH (edaspidi „Trösch”). Lisaks mainitule ostis Trösch veel [...] % eelmistelt omanikelt, mistõttu on tal nüüd [...] % osalus e-glassis.

| (14) | Trösch on Tröschi kontserni kuuluv Saksamaa valdusettevõtja, mille peakorter asub Šveitsis Bernis. Trösch on enamusosanik Prantsusmaal Hombourgis asuvas ettevõtjas Euroglas S.A. ja Saksamaal Haldenslebenis asuvas ettevõtjas Euroglas GmbH. Tröschi kontsern toodab ning töötleb valuklaasi. |
| --- | --- |

(14)

Trösch on Tröschi kontserni kuuluv Saksamaa valdusettevõtja, mille peakorter asub Šveitsis Bernis. Trösch on enamusosanik Prantsusmaal Hombourgis asuvas ettevõtjas Euroglas S.A. ja Saksamaal Haldenslebenis asuvas ettevõtjas Euroglas GmbH. Tröschi kontsern toodab ning töötleb valuklaasi.

| (15) | Advokaat Heckmann, kes tegutses ühe Saksa firma usaldusisikuna, kandis oma aktsiad 21. detsembril 2004 üle Saksamaal Stuttgardis asuvale AD Augento GmbH-le (edaspidi („AD-GmbH”)[...] (7). |
| --- | --- |

(15)

Advokaat Heckmann, kes tegutses ühe Saksa firma usaldusisikuna, kandis oma aktsiad 21. detsembril 2004 üle Saksamaal Stuttgardis asuvale AD Augento GmbH-le (edaspidi („AD-GmbH”)[...] (7).

| (16) | E-glassi omandistruktuur on 21. detsembril 2004. aastal toimunud tehingu järgselt järgmine:












  — | Trösch |
| --- | --- | --- |

(16)

E-glassi omandistruktuur on 21. detsembril 2004. aastal toimunud tehingu järgselt järgmine:

—

Trösch

[...] %

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

[...] %

| — | kolmas omanik (aktsiad on AD-GmbH valduses) |
| --- | --- |

—

kolmas omanik (aktsiad on AD-GmbH valduses)

[...] %

2.2.   Projekt

| (17) | Projekt viiakse ellu Sülzetal-Osterweddingenis, mis on EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti a kohaselt toetatav piirkond. Regionaalabi ülemmäär on 28 % bruto või suurettevõtete puhul erandjuhtudel 35 % bruto (8). Investeerimisprojekt algatati 15. aprillil 2003. aastal. Projekti tähtpäevaks oli kavandatud 31. detsember 2005. Abitaotlus esitati enne projekti algust. |
| --- | --- |

(17)

Projekt viiakse ellu Sülzetal-Osterweddingenis, mis on EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti a kohaselt toetatav piirkond. Regionaalabi ülemmäär on 28 % bruto või suurettevõtete puhul erandjuhtudel 35 % bruto (8). Investeerimisprojekt algatati 15. aprillil 2003. aastal. Projekti tähtpäevaks oli kavandatud 31. detsember 2005. Abitaotlus esitati enne projekti algust.

| (18) | Projekti eesmärk on ehitada uus toorvaluklaasitehas. Valuklaas on kõige levinum lehtklaasi liik. Teisteks lehtklaasi liikideks on musterklaas, peegliklaas ja tahvelklaas. Valuklaas moodustab üle 80 % maailma lehtklaasi toodangust (9). EMPs on valuklaasi osakaal arvatavasti üle 80 %. Valuklaasiturg on üldiselt jaotatud kaheks astmeks: töötlemata valuklaasi tootmine (I aste) ja valuklaasi töötlemine (II aste). |
| --- | --- |

(18)

Projekti eesmärk on ehitada uus toorvaluklaasitehas. Valuklaas on kõige levinum lehtklaasi liik. Teisteks lehtklaasi liikideks on musterklaas, peegliklaas ja tahvelklaas. Valuklaas moodustab üle 80 % maailma lehtklaasi toodangust (9). EMPs on valuklaasi osakaal arvatavasti üle 80 %. Valuklaasiturg on üldiselt jaotatud kaheks astmeks: töötlemata valuklaasi tootmine (I aste) ja valuklaasi töötlemine (II aste).

| (19) | Töötlemata valuklaasi tootmiseks valmistatakse kõigepealt katkematu klaasilint, valades vedela klaasi sulatatud tina peale. Nii saavutatakse absoluutselt tasane klaasi pind. Pärast jahutamist klaas lõigatakse ning see on müügiks valmis. Valuklaasi töödeldakse tavaliselt veel ning kasutatakse kõikjal, kus lehtklaasi vaja on, peamiselt ehituses ja autotööstuses. |
| --- | --- |

(19)

Töötlemata valuklaasi tootmiseks valmistatakse kõigepealt katkematu klaasilint, valades vedela klaasi sulatatud tina peale. Nii saavutatakse absoluutselt tasane klaasi pind. Pärast jahutamist klaas lõigatakse ning see on müügiks valmis. Valuklaasi töödeldakse tavaliselt veel ning kasutatakse kõikjal, kus lehtklaasi vaja on, peamiselt ehituses ja autotööstuses.

| (20) | Uus tehas on e-glassi esimene tootmisobjekt. Tootmine pidi algama [...] ning tootmisüksus pidi saavutama täieliku tootmisvõimsuse [...]. Pärast käivitusperioodi lõppemist [...] oodatakse aastaseks tootmisvõimsuseks umbes [...] tonni (bruto) toorvaluklaasi. |
| --- | --- |

(20)

Uus tehas on e-glassi esimene tootmisobjekt. Tootmine pidi algama [...] ning tootmisüksus pidi saavutama täieliku tootmisvõimsuse [...]. Pärast käivitusperioodi lõppemist [...] oodatakse aastaseks tootmisvõimsuseks umbes [...] tonni (bruto) toorvaluklaasi.

| (21) | Abikõlblikeks kuludeks on 121 miljonit eurot, mis jaotub järgmiselt:







  Valdkond | Abikõlblikud kulud (eurodes) |
| --- | --- | --- |
| Maa | [...] |
| Ehitised | [...] |
| Välisrajatised | [...] |
| Seadmed, masinad | [...] |
| Immateriaalsed varad (tarkvara) | [...] |
| Kokku | 121 000 000 |

(21)

Abikõlblikeks kuludeks on 121 miljonit eurot, mis jaotub järgmiselt:

Valdkond

Abikõlblikud kulud (eurodes)

Maa

[...]

Ehitised

[...]

Välisrajatised

[...]

Seadmed, masinad

[...]

Immateriaalsed varad (tarkvara)

[...]

Kokku

121 000 000

| (22) | Projektiga luuakse vastavalt teatisele 186 töökohta, sealhulgas 10 praktikandi kohta. Samuti arvatakse, et projekti abil luuakse toetatavas piirkonnas ning toetatavatel lähialadel veel 358 kaudset töökohta (NUTSi II tasandil). |
| --- | --- |

(22)

Projektiga luuakse vastavalt teatisele 186 töökohta, sealhulgas 10 praktikandi kohta. Samuti arvatakse, et projekti abil luuakse toetatavas piirkonnas ning toetatavatel lähialadel veel 358 kaudset töökohta (NUTSi II tasandil).

2.3.   Abi osatähtsus

| (23) | Saksamaa taotleb heakskiitu abile, mille brutoosatähtsus on kuni 35 % 121 miljoni euro suurusest abikõlblikust summast. |
| --- | --- |

(23)

Saksamaa taotleb heakskiitu abile, mille brutoosatähtsus on kuni 35 % 121 miljoni euro suurusest abikõlblikust summast.

2.4.   Abimeetmed

| (24) | Abi e-glassile koosneb järgmistest meetmetest:






  — | investeerimistoetus keskvalitsuse/liidumaade ühise piirkondlike majandusstruktuuride parandamise kava alusel (Gemeinschaftsaufgabe „Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur”) kooskõlas keskvalitsuse/liidumaade 32. ühisülesande raamplaaniga (32. Rahmenplan der Gemeinschaftsaufgabe). 32. raamplaan on asjakohaste sätete poolest identne oma eelkäijaga, 31. raamplaaniga, mille komisjon kiitis heaks 2006. aasta lõpus (10); |
| --- | --- | --- |

(24)

Abi e-glassile koosneb järgmistest meetmetest:

—

investeerimistoetus keskvalitsuse/liidumaade ühise piirkondlike majandusstruktuuride parandamise kava alusel (Gemeinschaftsaufgabe „Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur”) kooskõlas keskvalitsuse/liidumaade 32. ühisülesande raamplaaniga (32. Rahmenplan der Gemeinschaftsaufgabe). 32. raamplaan on asjakohaste sätete poolest identne oma eelkäijaga, 31. raamplaaniga, mille komisjon kiitis heaks 2006. aasta lõpus (10);

| — | investeeringutoetus 1999. aasta investeeringutoetuseseaduse (Investitionszulagengesetz 1999) alusel, mille komisjon kiitis heaks majandustoodete tootmise või ostmise tarbeks, juhul kui see toimub enne 2005. aasta lõppu ning on ühendatud esialgse investeerimisprojektiga (11). Saksamaa jättis endale võimaluse kasutada 1999. aasta investeeringutoetuseseaduse võimalikku järelkava; |
| --- | --- |

—

investeeringutoetus 1999. aasta investeeringutoetuseseaduse (Investitionszulagengesetz 1999) alusel, mille komisjon kiitis heaks majandustoodete tootmise või ostmise tarbeks, juhul kui see toimub enne 2005. aasta lõppu ning on ühendatud esialgse investeerimisprojektiga (11). Saksamaa jättis endale võimaluse kasutada 1999. aasta investeeringutoetuseseaduse võimalikku järelkava;

| — | pangalaenu tagatis, mille aluseks on 1991. aastal heaks kiidetud abikava (12). |
| --- | --- |

—

pangalaenu tagatis, mille aluseks on 1991. aastal heaks kiidetud abikava (12).

| (25) | Saksamaa on kinnitanud, et heakskiidetud regionaalabikaardi ja mainitud heakskiidetud abikavade (13) tingimusi järgitakse. |
| --- | --- |

(25)

Saksamaa on kinnitanud, et heakskiidetud regionaalabikaardi ja mainitud heakskiidetud abikavade (13) tingimusi järgitakse.

3.   MENETLUSE ALGATAMINE

3.1.   Ebaõige teave

| (26) | Saksamaa teavitas 25. oktoobri 2004. aasta kirjaga komisjoni, et osa e-glass AG omanikke käsitlevast esialgsest teabest oli ebaõige. Saksamaa ja e-glassi juhtkond väidavad, et nad ei olnud kõnealusest olukorrast teadlikud enne komisjoni otsuse vastuvõtmist. |
| --- | --- |

(26)

Saksamaa teavitas 25. oktoobri 2004. aasta kirjaga komisjoni, et osa e-glass AG omanikke käsitlevast esialgsest teabest oli ebaõige. Saksamaa ja e-glassi juhtkond väidavad, et nad ei olnud kõnealusest olukorrast teadlikud enne komisjoni otsuse vastuvõtmist.

| (27) | Uus teave käsitleb ühte e-glassi omanikest (Luxfinpart S.A.) ja tema tegevust töötlemisturul (II aste). Esialgses teatises oli märgitud kolm omanikku, kellest kaks juba tegutsesid töötlemisturul (II aste), kolmandat peeti ainult finantsinvestoriks (Luxfinpart S.A.), kes ei tegutse ei toorvaluklaasi tootmise turul (I aste) ega töötlemisturul (II aste). Saksamaa 25. oktoobri 2004. aasta kirjaga edastatud õige teabe kohaselt olid kõik kolm e-glassi omanikku teatamise ajal tegevad töötlemisturul (II aste). |
| --- | --- |

(27)

Uus teave käsitleb ühte e-glassi omanikest (Luxfinpart S.A.) ja tema tegevust töötlemisturul (II aste). Esialgses teatises oli märgitud kolm omanikku, kellest kaks juba tegutsesid töötlemisturul (II aste), kolmandat peeti ainult finantsinvestoriks (Luxfinpart S.A.), kes ei tegutse ei toorvaluklaasi tootmise turul (I aste) ega töötlemisturul (II aste). Saksamaa 25. oktoobri 2004. aasta kirjaga edastatud õige teabe kohaselt olid kõik kolm e-glassi omanikku teatamise ajal tegevad töötlemisturul (II aste).

| (28) | Alates 2003. aasta märtsist on Luxfinpart S.A.-l olnud kaubandussuhe [...]ga. [...] tegeleb valuklaasi töötlemisega (II aste). [...] kannab Luxfinpart S.A. e-glassi osakute majandusriski. Samal ajal võttis [...] lepingulise kohustuse osta [...] % e-glassi toodangust. |
| --- | --- |

(28)

Alates 2003. aasta märtsist on Luxfinpart S.A.-l olnud kaubandussuhe [...]ga. [...] tegeleb valuklaasi töötlemisega (II aste). [...] kannab Luxfinpart S.A. e-glassi osakute majandusriski. Samal ajal võttis [...] lepingulise kohustuse osta [...] % e-glassi toodangust.

3.2.   Ebaõige teabe mõjud hindamisele

| (29) | 20. aprilli 2004. aasta esialgses otsuses määratleti asjaomane turg toorvaluklaasituruna (I aste). Kuigi kaks kolmest e-glassi omanikust tegutsesid töötlemisturul (II aste), esitas Saksamaa tõendeid, mis lubasid komisjonil arvata, et analüüs piirdub I astme turuga. |
| --- | --- |

(29)

20. aprilli 2004. aasta esialgses otsuses määratleti asjaomane turg toorvaluklaasituruna (I aste). Kuigi kaks kolmest e-glassi omanikust tegutsesid töötlemisturul (II aste), esitas Saksamaa tõendeid, mis lubasid komisjonil arvata, et analüüs piirdub I astme turuga.

| (30) | Komisjoni valduses on koopiad e-glassi ja sõltumatu kliendi vahelistest lepinguprojektidest. Kõnealusest sõltumatu kliendiga sõlmitud lepingust ilmneb, et kõnealuse kliendi suhtes kohaldati samu üldtingimusi kui omanikest klientide suhtes. Seetõttu jõuti järeldusele, et omanikest kliente ja teisi järgneval turul tegutsevaid kliente koheldi võrdselt, mille tulemusena ei oleks abil mingit mõju töötlemisturgudele ja komisjonil ei oleks mingit vajadust lisada töötlemisturgu (II aste) asjaomase turu määratluse alla. Lisaks vaieldi selle üle, kas tootmis- (I aste) ja töötlemisturud (II aste) arenevad samamoodi, kuna toorvaluklaas on peamine töötlemisturul kasutatud oluline tegur. |
| --- | --- |

(30)

Komisjoni valduses on koopiad e-glassi ja sõltumatu kliendi vahelistest lepinguprojektidest. Kõnealusest sõltumatu kliendiga sõlmitud lepingust ilmneb, et kõnealuse kliendi suhtes kohaldati samu üldtingimusi kui omanikest klientide suhtes. Seetõttu jõuti järeldusele, et omanikest kliente ja teisi järgneval turul tegutsevaid kliente koheldi võrdselt, mille tulemusena ei oleks abil mingit mõju töötlemisturgudele ja komisjonil ei oleks mingit vajadust lisada töötlemisturgu (II aste) asjaomase turu määratluse alla. Lisaks vaieldi selle üle, kas tootmis- (I aste) ja töötlemisturud (II aste) arenevad samamoodi, kuna toorvaluklaas on peamine töötlemisturul kasutatud oluline tegur.

| (31) | Saksamaa 25. oktoobril 2004. aastal esitatud teave näitas siiski, et mainitud lepingunäidis ei pärinenud sõltumatult kliendilt, nagu väideti teatises, vaid see oli ühe e-glassi (kaudse) omanikuga teatamise ajal sõlmitud leping. Tegemist oli [...], kes tegutseb valuklaasi töötlemisturul (II aste).
  Seetõttu ei kehti järeldused, et abil ei oleks mingisugust moonutavat mõju töötlemisturule (II aste) ja et komisjon ei pidanud seetõttu enam töötlemisturgu hindama. Uus teave tähendab, et töötlemisturg (II aste) tuleb lisada komisjoni hindamisele, mis käsitleb abimeetme ühisturuga kokkusobivust. |
| --- | --- |

(31)

Saksamaa 25. oktoobril 2004. aastal esitatud teave näitas siiski, et mainitud lepingunäidis ei pärinenud sõltumatult kliendilt, nagu väideti teatises, vaid see oli ühe e-glassi (kaudse) omanikuga teatamise ajal sõlmitud leping. Tegemist oli [...], kes tegutseb valuklaasi töötlemisturul (II aste).

Seetõttu ei kehti järeldused, et abil ei oleks mingisugust moonutavat mõju töötlemisturule (II aste) ja et komisjon ei pidanud seetõttu enam töötlemisturgu hindama. Uus teave tähendab, et töötlemisturg (II aste) tuleb lisada komisjoni hindamisele, mis käsitleb abimeetme ühisturuga kokkusobivust.

| (32) | Kuna ebaõigel teabel oli mõju asjaomas(t)e tur(g)u(de) määratlemise põhjendamisele ja see võis seega mõjutada konkurentsifaktorit ning MSF 1998 kohast abi suurimat lubatud osatähtsust, siis tuleb ebaõiget teavet käsitleda nõukogu määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 9 tähenduses otsustava faktorina. |
| --- | --- |

(32)

Kuna ebaõigel teabel oli mõju asjaomas(t)e tur(g)u(de) määratlemise põhjendamisele ja see võis seega mõjutada konkurentsifaktorit ning MSF 1998 kohast abi suurimat lubatud osatähtsust, siis tuleb ebaõiget teavet käsitleda nõukogu määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 9 tähenduses otsustava faktorina.

| (33) | Määruse artikliga 9 sätestatakse, et „komisjon võib pärast seda, kui ta on andnud kõnealusele liikmesriigile võimaluse esitada omapoolseid märkusi, tühistada ... otsuse, kui see põhines menetluse käigus esitatud ebaõigel teabel, mis oli otsuse tegemisel määrav. Enne otsuse tühistamist ja uue otsuse tegemist algatab komisjon ametliku uurimismenetluse vastavat artikli 4 lõikele 4. ...”. |
| --- | --- |

(33)

Määruse artikliga 9 sätestatakse, et „komisjon võib pärast seda, kui ta on andnud kõnealusele liikmesriigile võimaluse esitada omapoolseid märkusi, tühistada ... otsuse, kui see põhines menetluse käigus esitatud ebaõigel teabel, mis oli otsuse tegemisel määrav. Enne otsuse tühistamist ja uue otsuse tegemist algatab komisjon ametliku uurimismenetluse vastavat artikli 4 lõikele 4. ...”.

| (34) | Enne sellise otsuse tühistamist, mis põhines menetluse käigus esitatud ebaõigel teabel, mis oli otsuse tegemisel määrav, ja enne uue otsuse tegemist algatas komisjon 20. aprillil 2005. aastal määruse (EÜ) nr 659/1999 artiklile 9 vastava ametliku uurimismenetluse. |
| --- | --- |

(34)

Enne sellise otsuse tühistamist, mis põhines menetluse käigus esitatud ebaõigel teabel, mis oli otsuse tegemisel määrav, ja enne uue otsuse tegemist algatas komisjon 20. aprillil 2005. aastal määruse (EÜ) nr 659/1999 artiklile 9 vastava ametliku uurimismenetluse.

4.   HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED

| (35) | Asutamislepingu artikli 88 lõike 2 kohase märkuste esitamise kutse järel esitas komisjonile märkusi kolm konkurenti. |
| --- | --- |

(35)

Asutamislepingu artikli 88 lõike 2 kohase märkuste esitamise kutse järel esitas komisjonile märkusi kolm konkurenti.

| (36) | Esimene huvitatud isik Saint-Gobain oli arvamusel, et komisjon ei saa ignoreerida muutusi turul, mis olid talle teada riigiabi kokkusobivust EÜ asutamislepingu artikli 87 ja MSF 1998 alusel käsitleva otsuse vastuvõtmise ajal. Sellest tulenevalt ei saa komisjon praeguses ametlikus uurimismenetluses võtta oma hindamise aluseks ajavahemikus 1997–2002 toimunud nähtava kogutarbimise aastast keskmist kasvu. Saint-Gobain märkis, et pidades silmas teatises edastatud ebaõiget teavet, peaks komisjon praegusest seisukohast lähtudes võtma riigiabi osatähtsuse hindamisel otsustava perioodina arvesse ajavahemikku 1999–2004. |
| --- | --- |

(36)

Esimene huvitatud isik Saint-Gobain oli arvamusel, et komisjon ei saa ignoreerida muutusi turul, mis olid talle teada riigiabi kokkusobivust EÜ asutamislepingu artikli 87 ja MSF 1998 alusel käsitleva otsuse vastuvõtmise ajal. Sellest tulenevalt ei saa komisjon praeguses ametlikus uurimismenetluses võtta oma hindamise aluseks ajavahemikus 1997–2002 toimunud nähtava kogutarbimise aastast keskmist kasvu. Saint-Gobain märkis, et pidades silmas teatises edastatud ebaõiget teavet, peaks komisjon praegusest seisukohast lähtudes võtma riigiabi osatähtsuse hindamisel otsustava perioodina arvesse ajavahemikku 1999–2004.

| (37) | Saint-Gobaini kohaselt oli toorvaluklaasi nähtava tarbimise aastane keskmine kasv viimase viie aasta jooksul negatiivne (1999–2004: –0,62 %) ning turg tuleks seetõttu MSF 1998 punkti 7.8 tähenduses määratleda „täielikult langeva nõudlusega turuna”. |
| --- | --- |

(37)

Saint-Gobaini kohaselt oli toorvaluklaasi nähtava tarbimise aastane keskmine kasv viimase viie aasta jooksul negatiivne (1999–2004: –0,62 %) ning turg tuleks seetõttu MSF 1998 punkti 7.8 tähenduses määratleda „täielikult langeva nõudlusega turuna”.

| (38) | Saint-Gobain oli ka arvamusel, et isegi 20. aprilli 2004. aasta otsuse tegemise ajal oleks komisjon pidanud arvestama nähtava tarbimise kasvuprognoose, eriti siis, kui need viitasid nähtava tarbimise aastase kasvu märkimisväärsele muutusele. Saint-Gobain tõi esile, et komisjon küsis ise liikmesriikidelt teavet kõnealus(t)e too(de)te nähtava tarbimise prognooside ja ennustuste kohta teatisele järgnenud kolme rahandusaasta jooksul (vt MSF 1998 lisa lõike 5 punkti 5.4.2). |
| --- | --- |

(38)

Saint-Gobain oli ka arvamusel, et isegi 20. aprilli 2004. aasta otsuse tegemise ajal oleks komisjon pidanud arvestama nähtava tarbimise kasvuprognoose, eriti siis, kui need viitasid nähtava tarbimise aastase kasvu märkimisväärsele muutusele. Saint-Gobain tõi esile, et komisjon küsis ise liikmesriikidelt teavet kõnealus(t)e too(de)te nähtava tarbimise prognooside ja ennustuste kohta teatisele järgnenud kolme rahandusaasta jooksul (vt MSF 1998 lisa lõike 5 punkti 5.4.2).

| (39) | Saint-Gobain kahtles, kas asjaomane turg peaks sisaldama töödeldud klaasi turgu (II aste). Saint-Gobaini arvates oli kõnealuses olukorras oluline ainult üldise töödeldud klaasi turu üks osa. Saint-Gobain eristas esialgselt autoklaasi ja üldise kaubandusklaasi (ehitusklaasi) turgu, kuna tema arvates oli autoklaasi tootmiseks kasutatav tehnoloogia, kliendibaas ja turustamine täiesti erinev ehitussektoris kasutatavast. Saint-Gobain jaotas ehitusklaasi sektori omakorda veel neljaks omaette turuks: i) klaaspakett (kahe- või mitmekordne klaas); ii) tugevdatud klaas (turvaklaas), iii) lamineeritud klaas (turvaklaas) ja iv) hõbetatud klaas (peeglid). Kuna klaaspaketi tooted (kahekordne klaas) moodustasid mahu poolest umbes 80 % üldises kaubanduses (väljaspool autotööstust) kasutatud valuklaasist, väitis Saint-Gobain, et peamine asjaomane turg kõnealuses kontekstis on klaaspaketiturg. |
| --- | --- |

(39)

Saint-Gobain kahtles, kas asjaomane turg peaks sisaldama töödeldud klaasi turgu (II aste). Saint-Gobaini arvates oli kõnealuses olukorras oluline ainult üldise töödeldud klaasi turu üks osa. Saint-Gobain eristas esialgselt autoklaasi ja üldise kaubandusklaasi (ehitusklaasi) turgu, kuna tema arvates oli autoklaasi tootmiseks kasutatav tehnoloogia, kliendibaas ja turustamine täiesti erinev ehitussektoris kasutatavast. Saint-Gobain jaotas ehitusklaasi sektori omakorda veel neljaks omaette turuks: i) klaaspakett (kahe- või mitmekordne klaas); ii) tugevdatud klaas (turvaklaas), iii) lamineeritud klaas (turvaklaas) ja iv) hõbetatud klaas (peeglid). Kuna klaaspaketi tooted (kahekordne klaas) moodustasid mahu poolest umbes 80 % üldises kaubanduses (väljaspool autotööstust) kasutatud valuklaasist, väitis Saint-Gobain, et peamine asjaomane turg kõnealuses kontekstis on klaaspaketiturg.

| (40) | Seoses mainitud turgude geograafilise ulatusega väitis Saint-Gobain, et hõbetatud klaasi (peeglid) ja lamineeritud klaasi turge tuleks pidada kogu ühendust hõlmavaks. Siiski ei ole teiste tooteturgude, eriti tugevdatud klaasi ja klaaspaketi puhul, näha selget märki kogu ühendust hõlmava turu olemasolust. Kõnealused turud hõlmavad pigem riigisiseseid või isegi piirkondlikke turge, seda peamiselt madalamate transpordikulude tõttu. Kahekordse klaasi praeguse kõrge hinna juures ei võimaldaks kõrge hind enam pikamaavedusid ning Saint-Gobainile teadaolevail andmeil tarnisid kõik klaasitootjad klaaspaketitooteid klientidele umbes 250–300 km raadiuses tehasest. Saint-Gobain väitis seetõttu, et eriti klaaspaketiturgu tuleks pidada oma ulatuselt riigisiseseks või isegi piirkondlikuks. |
| --- | --- |

(40)

Seoses mainitud turgude geograafilise ulatusega väitis Saint-Gobain, et hõbetatud klaasi (peeglid) ja lamineeritud klaasi turge tuleks pidada kogu ühendust hõlmavaks. Siiski ei ole teiste tooteturgude, eriti tugevdatud klaasi ja klaaspaketi puhul, näha selget märki kogu ühendust hõlmava turu olemasolust. Kõnealused turud hõlmavad pigem riigisiseseid või isegi piirkondlikke turge, seda peamiselt madalamate transpordikulude tõttu. Kahekordse klaasi praeguse kõrge hinna juures ei võimaldaks kõrge hind enam pikamaavedusid ning Saint-Gobainile teadaolevail andmeil tarnisid kõik klaasitootjad klaaspaketitooteid klientidele umbes 250–300 km raadiuses tehasest. Saint-Gobain väitis seetõttu, et eriti klaaspaketiturgu tuleks pidada oma ulatuselt riigisiseseks või isegi piirkondlikuks.

| (41) | Saint-Gobain tegi märkuse ka kõnealuse investeeringuga loodud uute töökohtade arvu prognoosi hindamise kohta. Saint-Gobain tõstis esile asjaolu, et kavandatav valuklaasitehas Osterweddingenis asuks 40 km kaugusel juba olemasolevast Euroglasile kuuluvast valuklaasitehasest Haldenslebenis. Üks kolmest Euroglasi aktsionärist on Trösch. Võimaliku sünergia tõttu kahe kõnealuse tehase vahel ja asjaolu tõttu, et uues e-glassi tehases kasutatakse kõige moodsamat tehnoloogiat, väitis Saint-Gobain, et on tõenäoline, et e-glass kasutaks oma tehases vähem kui 120 töötajat (sealhulgas praktikandid). |
| --- | --- |

(41)

Saint-Gobain tegi märkuse ka kõnealuse investeeringuga loodud uute töökohtade arvu prognoosi hindamise kohta. Saint-Gobain tõstis esile asjaolu, et kavandatav valuklaasitehas Osterweddingenis asuks 40 km kaugusel juba olemasolevast Euroglasile kuuluvast valuklaasitehasest Haldenslebenis. Üks kolmest Euroglasi aktsionärist on Trösch. Võimaliku sünergia tõttu kahe kõnealuse tehase vahel ja asjaolu tõttu, et uues e-glassi tehases kasutatakse kõige moodsamat tehnoloogiat, väitis Saint-Gobain, et on tõenäoline, et e-glass kasutaks oma tehases vähem kui 120 töötajat (sealhulgas praktikandid).

| (42) | Teine huvitatud isik, [...] (14) esitas komisjoni 20. aprilli 2004. aasta otsuses kasutatud kohandatud andmed toorvaluklaasituru kohta (ühendust hõlmav, maht ja väärtus). Väideti ka, et komisjon peaks arvesse võtma Saksamaa turuolukorda. Konkurent esitas seetõttu andmed toorvaluklaasi kogutarbimise mahu ja väärtuse kohta Saksamaal (2001–2004). |
| --- | --- |

(42)

Teine huvitatud isik, [...] (14) esitas komisjoni 20. aprilli 2004. aasta otsuses kasutatud kohandatud andmed toorvaluklaasituru kohta (ühendust hõlmav, maht ja väärtus). Väideti ka, et komisjon peaks arvesse võtma Saksamaa turuolukorda. Konkurent esitas seetõttu andmed toorvaluklaasi kogutarbimise mahu ja väärtuse kohta Saksamaal (2001–2004).

| (43) | Ka teine huvitatud isik oli arvamusel, et kuigi töödeldud klaasi tarbimise mahu või väärtuse kohta ühenduses oli viimaste andmete saamine äärmiselt raskendatud, peegeldasid need andmed toorvaluklaasisektori suundumust. Huvitatud isik rõhutas, et kuna kogu toorvaluklaas töödeldi, siis peegeldas suundumus saadud andmete alusel, et toorvaluklaasisektor on samasugune töödeldud klaasi turuga ning töödeldud klaasi ühendusse ja ühendusest ekspordi ja impordi kõikumine ei ole suur. |
| --- | --- |

(43)

Ka teine huvitatud isik oli arvamusel, et kuigi töödeldud klaasi tarbimise mahu või väärtuse kohta ühenduses oli viimaste andmete saamine äärmiselt raskendatud, peegeldasid need andmed toorvaluklaasisektori suundumust. Huvitatud isik rõhutas, et kuna kogu toorvaluklaas töödeldi, siis peegeldas suundumus saadud andmete alusel, et toorvaluklaasisektor on samasugune töödeldud klaasi turuga ning töödeldud klaasi ühendusse ja ühendusest ekspordi ja impordi kõikumine ei ole suur.

| (44) | Teine huvitatud isik tegi märkuse ka komisjoni hinnangu suhtes kapitali/tööjõu suhtarvu kohta. Huvitatud isik märkis Tröschi, et esiteks ehitatud samalaadse valutehasega Hombourgis Prantsusmaal loodi 168 uut töökohta. Teiseks väitis teine huvitatud isik, et Trösch oleks võimeline osutama e-glassile haldus-, tehnilist, kaubandus- ja muid teenuseid ning juhtimisabi ja koolitust. Seetõttu oleks e-glassi projektiga loodud uute töökohtade arv isegi veelgi väiksem kui 168. |
| --- | --- |

(44)

Teine huvitatud isik tegi märkuse ka komisjoni hinnangu suhtes kapitali/tööjõu suhtarvu kohta. Huvitatud isik märkis Tröschi, et esiteks ehitatud samalaadse valutehasega Hombourgis Prantsusmaal loodi 168 uut töökohta. Teiseks väitis teine huvitatud isik, et Trösch oleks võimeline osutama e-glassile haldus-, tehnilist, kaubandus- ja muid teenuseid ning juhtimisabi ja koolitust. Seetõttu oleks e-glassi projektiga loodud uute töökohtade arv isegi veelgi väiksem kui 168.

| (45) | Kolmas huvitatud isik, Pilkington tegi märkuse konkurentsifaktori arvutamisel arvesse võetava vaatlusperioodi kohta. Pilkington väitis, et komisjon ei jätkanud algset uurimist, vaid oli algatanud uue uurimise. Samal ajal oli komisjon kohustatud arvesse võtma kõige uuemaid kättesaadavaid andmeid. Seetõttu oli arvessevõetavaks viieaastaseks perioodiks ajavahemik 1999–2004. |
| --- | --- |

(45)

Kolmas huvitatud isik, Pilkington tegi märkuse konkurentsifaktori arvutamisel arvesse võetava vaatlusperioodi kohta. Pilkington väitis, et komisjon ei jätkanud algset uurimist, vaid oli algatanud uue uurimise. Samal ajal oli komisjon kohustatud arvesse võtma kõige uuemaid kättesaadavaid andmeid. Seetõttu oli arvessevõetavaks viieaastaseks perioodiks ajavahemik 1999–2004.

| (46) | Pilkington väitis ka, et asjaomase toote turuks oli üldiseks kauplemiseks mõeldud töödeldud klaas, mitte autotööstuses kasutatav klaas. Viimati mainitud turust moodustasid klaaspaketid kõige suurema osa. Pilkingtoni andmeil ei hõlmanud töödeldud klaasi (II aste) asjaomane geograafiline turg antud juhul kogu ühendust, vaid piirnes ainult Saksamaaga (või kõige rohkem Saksamaa ja temaga vahetult külgnevate piirkondadega). |
| --- | --- |

(46)

Pilkington väitis ka, et asjaomase toote turuks oli üldiseks kauplemiseks mõeldud töödeldud klaas, mitte autotööstuses kasutatav klaas. Viimati mainitud turust moodustasid klaaspaketid kõige suurema osa. Pilkingtoni andmeil ei hõlmanud töödeldud klaasi (II aste) asjaomane geograafiline turg antud juhul kogu ühendust, vaid piirnes ainult Saksamaaga (või kõige rohkem Saksamaa ja temaga vahetult külgnevate piirkondadega).

5.   SAKSAMAA MÄRKUSED

| (47) | Saksamaa esitas menetluse algatamise otsuse kohta märkused 7. juuni 2005. aasta kirjaga (registreeritud 9. juunil 2005). |
| --- | --- |

(47)

Saksamaa esitas menetluse algatamise otsuse kohta märkused 7. juuni 2005. aasta kirjaga (registreeritud 9. juunil 2005).

| (48) | Analüüsi asjakohase ajavahemikuga seoses on Saksamaa samal arvamusel komisjoni 20. aprilli 2005. aasta otsuses menetluse algatamise kohta esitatud arvamusega, et ajavahemikku 1997–2002 käsitlevad andmed tuli arvesse võtta, kuna need andmed kujutasid endast kõige värskemaid andmeid, mis olid teatamise ajal kättesaadavad. |
| --- | --- |

(48)

Analüüsi asjakohase ajavahemikuga seoses on Saksamaa samal arvamusel komisjoni 20. aprilli 2005. aasta otsuses menetluse algatamise kohta esitatud arvamusega, et ajavahemikku 1997–2002 käsitlevad andmed tuli arvesse võtta, kuna need andmed kujutasid endast kõige värskemaid andmeid, mis olid teatamise ajal kättesaadavad.

| (49) | Saksamaa tegi ettepaneku lahutada II astme turvaklaasi (ESG ja VSG), mitmekordse klaasi ja tehnilise klaasi turud. Turvaklaasi (ESG ja VSG) kasutati autotööstuses ja ehitussektoris, mitmekordset klaasi peamiselt ehitussektoris. Kõik kolm e-glassi aktsionäri tootsid turvaklaasi (ESG ja VSG) ning mitmekordset klaasi ehitussektorile; ainult kõnealuseid turuosi tuleks pidada asjaomasteks. Lisaks sellele esitas Saksamaa teavet kõnealuste toodete tarnimise asendatavuse kohta. |
| --- | --- |

(49)

Saksamaa tegi ettepaneku lahutada II astme turvaklaasi (ESG ja VSG), mitmekordse klaasi ja tehnilise klaasi turud. Turvaklaasi (ESG ja VSG) kasutati autotööstuses ja ehitussektoris, mitmekordset klaasi peamiselt ehitussektoris. Kõik kolm e-glassi aktsionäri tootsid turvaklaasi (ESG ja VSG) ning mitmekordset klaasi ehitussektorile; ainult kõnealuseid turuosi tuleks pidada asjaomasteks. Lisaks sellele esitas Saksamaa teavet kõnealuste toodete tarnimise asendatavuse kohta.

| (50) | Saksamaa oli arvamusel, et turvaklaasi (ESG ja VSG) ning mitmekordse klaasi II astme turg hõlmas kogu EMPd. Lisaks sellele esitasid ametiasutused teavet kõnealuse turu positiivse arengu kohta aastatel 1997–2002. |
| --- | --- |

(50)

Saksamaa oli arvamusel, et turvaklaasi (ESG ja VSG) ning mitmekordse klaasi II astme turg hõlmas kogu EMPd. Lisaks sellele esitasid ametiasutused teavet kõnealuse turu positiivse arengu kohta aastatel 1997–2002.

| (51) | Saksamaa esitas 22. novembri 2005. aasta kirjaga (registreeritud 25. novembril 2005) märkused e-glassi konkurentide arvamuste kohta. Saksamaa rõhutas, et vaatlusperioodi ajavahemik 1997–2002 pidi jääma samaks, sest arvesse võis võtta ainult teatamise ajal kättesaadava teabe. Algatades ametlikku uurimismenetlust, jätkas komisjon hindamist, mis oli algatatud 2003. aasta detsembris toimunud teavitamise järel. |
| --- | --- |

(51)

Saksamaa esitas 22. novembri 2005. aasta kirjaga (registreeritud 25. novembril 2005) märkused e-glassi konkurentide arvamuste kohta. Saksamaa rõhutas, et vaatlusperioodi ajavahemik 1997–2002 pidi jääma samaks, sest arvesse võis võtta ainult teatamise ajal kättesaadava teabe. Algatades ametlikku uurimismenetlust, jätkas komisjon hindamist, mis oli algatatud 2003. aasta detsembris toimunud teavitamise järel.

| (52) | Saksamaa esitas andmeid ka toorvaluklaasituru arengute kohta aastatel 2003 ja 2004, mis toonitasid kõnelause turu positiivseid arenguid. Saksamaa näitas ka, et peamised valuklaasitootjad kavandasid suurendada oma tootmisvõimsust, mis aitas kaasa turu positiivsele muljele. |
| --- | --- |

(52)

Saksamaa esitas andmeid ka toorvaluklaasituru arengute kohta aastatel 2003 ja 2004, mis toonitasid kõnelause turu positiivseid arenguid. Saksamaa näitas ka, et peamised valuklaasitootjad kavandasid suurendada oma tootmisvõimsust, mis aitas kaasa turu positiivsele muljele.

| (53) | Seoses töödeldud klaasi (II aste) turuga jäi Saksamaa arvamusele, et kõnealust turgu ei tuleks analüüsi kaasata. Saksamaa väitis, et väga suur osa toorvaluklaasist müüdaks otse turule ja e-glassi aktsionärid hangiksid toorvaluklaasi turuhindadega. Selle tulemusena ei oleks abil mingisugust mõju II astme turule. |
| --- | --- |

(53)

Seoses töödeldud klaasi (II aste) turuga jäi Saksamaa arvamusele, et kõnealust turgu ei tuleks analüüsi kaasata. Saksamaa väitis, et väga suur osa toorvaluklaasist müüdaks otse turule ja e-glassi aktsionärid hangiksid toorvaluklaasi turuhindadega. Selle tulemusena ei oleks abil mingisugust mõju II astme turule.

| (54) | Saksamaa vaidles seoses asjaomase turu määratlusega vastu arvamusele, et ainult mitmekordne klaas moodustaks asjaomase turu, ja rõhutas, et asjaomane turg hõlmab kogu EMPd ja see peaks sisaldama nii turvaklaasi (ESG ja VSG) kui ka mitmekordset klaasi. |
| --- | --- |

(54)

Saksamaa vaidles seoses asjaomase turu määratlusega vastu arvamusele, et ainult mitmekordne klaas moodustaks asjaomase turu, ja rõhutas, et asjaomane turg hõlmab kogu EMPd ja see peaks sisaldama nii turvaklaasi (ESG ja VSG) kui ka mitmekordset klaasi.

| (55) | Saksamaa esitas ka teavet toorvaluklaasi ja töödeldud valuklaasi transpordikulude kohta. Transpordikulude protsentuaalne osa oli toorvaluklaasi puhul suurem kui töödeldud klaasi puhul, kuna töödeldud klaasi hind on kõrgem. See tähendas kogu EMPd hõlmavat turumääratlust. Lisaks sellele märkis Saksamaa, et EMP töödeldud klaasi tootmisüksuste jaotuspiirkonnad kattuvad, mis viitas järeldusele, et kõnealune turg hõlmab kogu EMPd. |
| --- | --- |

(55)

Saksamaa esitas ka teavet toorvaluklaasi ja töödeldud valuklaasi transpordikulude kohta. Transpordikulude protsentuaalne osa oli toorvaluklaasi puhul suurem kui töödeldud klaasi puhul, kuna töödeldud klaasi hind on kõrgem. See tähendas kogu EMPd hõlmavat turumääratlust. Lisaks sellele märkis Saksamaa, et EMP töödeldud klaasi tootmisüksuste jaotuspiirkonnad kattuvad, mis viitas järeldusele, et kõnealune turg hõlmab kogu EMPd.

| (56) | Saksamaa tegi märkuse konkurentide arvamuse kohta, mille kohaselt tuleks kohandada kapitali/tööjõu suhtarvu, kuna Trösch võiks ära kasutada sünergiat e-glassi tootmisobjekti ja samas piirkonnas asuvate kontserni teiste tehaste vahel. Eriti märkis Saksamaa, et kuna Trösch oli ainult üks kolmest aktsionärist, kes kõik olid konkurendid töödeldud klaasi turul, siis ei olnud võimalik kõnealust sünergiat luua. Lisaks sellele esitas Saksamaa teavet personali suuruse õige prognoosi kohta ning oli arvamusel, et konkurentide teostatud tehaste võrdlused ei olnud tõesed ja viisid valede järeldusteni. |
| --- | --- |

(56)

Saksamaa tegi märkuse konkurentide arvamuse kohta, mille kohaselt tuleks kohandada kapitali/tööjõu suhtarvu, kuna Trösch võiks ära kasutada sünergiat e-glassi tootmisobjekti ja samas piirkonnas asuvate kontserni teiste tehaste vahel. Eriti märkis Saksamaa, et kuna Trösch oli ainult üks kolmest aktsionärist, kes kõik olid konkurendid töödeldud klaasi turul, siis ei olnud võimalik kõnealust sünergiat luua. Lisaks sellele esitas Saksamaa teavet personali suuruse õige prognoosi kohta ning oli arvamusel, et konkurentide teostatud tehaste võrdlused ei olnud tõesed ja viisid valede järeldusteni.

6.   ABI HINDAMINE

6.1.   Eelmärkused

| (57) | Komisjon kiitis 20. aprillil 2004. aastal heaks e-glassile antava abi osatähtsuse vastavalt Saksamaa 15. detsembril 2003. aastal teavitatule. Pärast otsuse tegemist teavitas Saksamaa komisjoni, et algne teatis sisaldas ebaõiget teavet ning kuna kõnealune teave oli otsuse tegemisel määrava tähtsusega, otsustas komisjon 20. aprillil 2005. aastal algatada ametliku uurimismenetluse eesmärgiga tühistada 20. aprilli 2004. aasta algne otsus ja vastu võtta uus otsus. |
| --- | --- |

(57)

Komisjon kiitis 20. aprillil 2004. aastal heaks e-glassile antava abi osatähtsuse vastavalt Saksamaa 15. detsembril 2003. aastal teavitatule. Pärast otsuse tegemist teavitas Saksamaa komisjoni, et algne teatis sisaldas ebaõiget teavet ning kuna kõnealune teave oli otsuse tegemisel määrava tähtsusega, otsustas komisjon 20. aprillil 2005. aastal algatada ametliku uurimismenetluse eesmärgiga tühistada 20. aprilli 2004. aasta algne otsus ja vastu võtta uus otsus.

| (58) | 20. aprilli 2004. aasta otsus sisaldab teatise täielikku hindamist. Kõnealune hindamine võetakse üle käesolevasse otsusesse, välja arvatud osad, mida tuleb parandada teabe tõttu, mida Saksamaa saatis 25. oktoobril 2004. aastal ja mis moodustavad osa 20. aprilli 2005. aasta otsusest. |
| --- | --- |

(58)

20. aprilli 2004. aasta otsus sisaldab teatise täielikku hindamist. Kõnealune hindamine võetakse üle käesolevasse otsusesse, välja arvatud osad, mida tuleb parandada teabe tõttu, mida Saksamaa saatis 25. oktoobril 2004. aastal ja mis moodustavad osa 20. aprilli 2005. aasta otsusest.

| (59) | Saksamaa teavitas e-glassi abist 15. detsembril 2003. aastal, teatis registreeriti 18. detsembril 2003. aastal. 2002. aasta mitut valdkonda hõlmava raamprogrammi (regionaalabi andmiseks ulatuslikele investeerimisprojektidele) (15) (edaspidi MSF 2002) punktiga 40 sätestatakse, et projekti tuleb hinnata teatamise ajal kohaldatud kriteeriumide alusel: „... käesoleva raamprogrammi sätteid kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2004. Eelmise mitut valdkonda hõlmava raamprogrammi kohaldamist jätkatakse kuni 31. detsembrini 2003. Teatised, mille komisjon registreerib enne 1. jaanuari 2004, vaadatakse siiski läbi teatamise ajal kehtivate kriteeriumide alusel.” Mainitut silmas pidades kohaldatakse e-glassi hindamisel MSF 1998 kehtestatud kriteeriume. |
| --- | --- |

(59)

Saksamaa teavitas e-glassi abist 15. detsembril 2003. aastal, teatis registreeriti 18. detsembril 2003. aastal. 2002. aasta mitut valdkonda hõlmava raamprogrammi (regionaalabi andmiseks ulatuslikele investeerimisprojektidele) (15) (edaspidi MSF 2002) punktiga 40 sätestatakse, et projekti tuleb hinnata teatamise ajal kohaldatud kriteeriumide alusel: „... käesoleva raamprogrammi sätteid kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2004. Eelmise mitut valdkonda hõlmava raamprogrammi kohaldamist jätkatakse kuni 31. detsembrini 2003. Teatised, mille komisjon registreerib enne 1. jaanuari 2004, vaadatakse siiski läbi teatamise ajal kehtivate kriteeriumide alusel.” Mainitut silmas pidades kohaldatakse e-glassi hindamisel MSF 1998 kehtestatud kriteeriume.

| (60) | Käesolev hindamine võtab arvesse fakte, andmeid ja olukordi, nagu need eksisteerisid teatamise ajal 15. detsembril 2003. aastal. |
| --- | --- |

(60)

Käesolev hindamine võtab arvesse fakte, andmeid ja olukordi, nagu need eksisteerisid teatamise ajal 15. detsembril 2003. aastal.

| (61) | Komisjon peab tulevaste perspektiivide ja turuandmete põhjal tegema eelotsuse. Liikmesriigi käsutuses ei ole abi üle otsustamiseks muud teavet, kui teatamise ajal olemasolevad faktid, andmed ja olukorrad. Abi osatähtsusi ei kohandata tagantjärele, juhul kui mõni aasta hiljem peaks andmetest selguma, et turg kujunes teistsuguseks. Kuigi praegusel juhul peab komisjon tegema otsuse kaks ja pool aastat pärast algset teatamist, peab ta oma hindamise rajama siiski faktidele ja olukorrale, mis eksisteeris teatise esitamise ajal. |
| --- | --- |

(61)

Komisjon peab tulevaste perspektiivide ja turuandmete põhjal tegema eelotsuse. Liikmesriigi käsutuses ei ole abi üle otsustamiseks muud teavet, kui teatamise ajal olemasolevad faktid, andmed ja olukorrad. Abi osatähtsusi ei kohandata tagantjärele, juhul kui mõni aasta hiljem peaks andmetest selguma, et turg kujunes teistsuguseks. Kuigi praegusel juhul peab komisjon tegema otsuse kaks ja pool aastat pärast algset teatamist, peab ta oma hindamise rajama siiski faktidele ja olukorrale, mis eksisteeris teatise esitamise ajal.

| (62) | 20. aprilli 2004. aasta otsuse vaatlusperioodiks olid aastad 1997–2002. E-glassi konkurendid arvasid, et analüüsi vaatlusperioodi tuleks muuta, et arvesse saaks võtta ka nüüd kättesaadavaks saanud uuemaid andmeid. Kuna algse teatamise ja praeguse otsuse vahepeal on aeg edasi läinud, siis võib olukord olla muutunud, turg võib olla edasi arenenud ja projektiga seotud faktid võivad olla välja kujunenud teisiti, kui algselt kavandati. Mainitud põhjustel ei saa komisjon seda oma hindamises arvestada. |
| --- | --- |

(62)

20. aprilli 2004. aasta otsuse vaatlusperioodiks olid aastad 1997–2002. E-glassi konkurendid arvasid, et analüüsi vaatlusperioodi tuleks muuta, et arvesse saaks võtta ka nüüd kättesaadavaks saanud uuemaid andmeid. Kuna algse teatamise ja praeguse otsuse vahepeal on aeg edasi läinud, siis võib olukord olla muutunud, turg võib olla edasi arenenud ja projektiga seotud faktid võivad olla välja kujunenud teisiti, kui algselt kavandati. Mainitud põhjustel ei saa komisjon seda oma hindamises arvestada.

6.2.   EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohase abi olemasolu

| (63) | Käesoleva abimeetme andis EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohaselt liikmesriik riigi vahenditest (vt käesoleva otsuse punkti 2.4). Abiga antakse eelis e-glassile, kuna muidu oleks e-glass pidanud kandma kogu investeeringu kulud ise. Kuna märkimisväärne hulk valuklaasi transporditakse üle rahvusvaheliste piiride, siis eksisteerib valuklaasiturul rahvusvaheline kaubandus. Seetõttu võivad ettevõtjale antud finantseelised moonutada konkurentsi nii, et see mõjutab liikmesriikidevahelist kaubandust. Sellest tulenevalt on komisjon hindamises arvamusel, et teatatud meede kujutab endast EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohast riigiabi e-glassile. |
| --- | --- |

(63)

Käesoleva abimeetme andis EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohaselt liikmesriik riigi vahenditest (vt käesoleva otsuse punkti 2.4). Abiga antakse eelis e-glassile, kuna muidu oleks e-glass pidanud kandma kogu investeeringu kulud ise. Kuna märkimisväärne hulk valuklaasi transporditakse üle rahvusvaheliste piiride, siis eksisteerib valuklaasiturul rahvusvaheline kaubandus. Seetõttu võivad ettevõtjale antud finantseelised moonutada konkurentsi nii, et see mõjutab liikmesriikidevahelist kaubandust. Sellest tulenevalt on komisjon hindamises arvamusel, et teatatud meede kujutab endast EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohast riigiabi e-glassile.

6.3.   Teatamiskohustus

| (64) | Kuna kohaldatakse MSF 1998 punkti 2.1 lõikes i sätestatud kriteeriume, peab abiprojektist teavitama ning suurim lubatud abi osatähtsus peab olema määratud kooskõlas MSF 1998ga. Komisjon märgib, et abi aluseks on kolm komisjonilt juba heakskiidu saanud regionaalabi kava. Seetõttu ei ole tegemist regionaalabi suuniste (16) punkti 2 kolmanda lõigu kohase ajutise abiga, mille kokkusobivust ühisturuga tuleb kontrollida individuaalselt. Komisjoni uurimisnõue piirdub MSF 1998 sätestatud kriteeriumi kohase teatatud abi 35 % brutoosatähtsuse kokkusobivusega. |
| --- | --- |

(64)

Kuna kohaldatakse MSF 1998 punkti 2.1 lõikes i sätestatud kriteeriume, peab abiprojektist teavitama ning suurim lubatud abi osatähtsus peab olema määratud kooskõlas MSF 1998ga. Komisjon märgib, et abi aluseks on kolm komisjonilt juba heakskiidu saanud regionaalabi kava. Seetõttu ei ole tegemist regionaalabi suuniste (16) punkti 2 kolmanda lõigu kohase ajutise abiga, mille kokkusobivust ühisturuga tuleb kontrollida individuaalselt. Komisjoni uurimisnõue piirdub MSF 1998 sätestatud kriteeriumi kohase teatatud abi 35 % brutoosatähtsuse kokkusobivusega.

6.4.   MSF 1998 kohane hindamine

| (65) | MSF 1998 kohastele projektidele suurim lubatud abi osatähtsus peab olema määratud vastavalt abi teatamise ajal toetatavas piirkonnas regionaalabi suhtes kohaldatavale suurimale ülemmäärale. |
| --- | --- |

(65)

MSF 1998 kohastele projektidele suurim lubatud abi osatähtsus peab olema määratud vastavalt abi teatamise ajal toetatavas piirkonnas regionaalabi suhtes kohaldatavale suurimale ülemmäärale.

| (66) | Sülzetal-Osterweddingeni puhul, kus e-glass asub, on regionaalabi ülemmäär suurettevõtete jaoks 28 % bruto. Siiski, kui teatavad tingimused on täidetud, võib regionaalabi ülemmäära tõsta kuni 35 % bruto. Liidumaa taotlusel ja ühisülesande allkomitee (Unterausschuss der Gemeinschaftsaufgabe „Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur”) nõusolekul võivad põhjendatud erandjuhtudel ettevõtjate asukoha suhtes struktuurselt eriti tõhusad meetmed saada kõrgema abi osatähtsuse. Saksamaa esitatud teabe kohaselt on nimetatud tingimused täidetud, kuna allkomitee andis 23. juulil 2003. aastal oma heakskiidu Saksi-Anhalti taotlusele (17). |
| --- | --- |

(66)

Sülzetal-Osterweddingeni puhul, kus e-glass asub, on regionaalabi ülemmäär suurettevõtete jaoks 28 % bruto. Siiski, kui teatavad tingimused on täidetud, võib regionaalabi ülemmäära tõsta kuni 35 % bruto. Liidumaa taotlusel ja ühisülesande allkomitee (Unterausschuss der Gemeinschaftsaufgabe „Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur”) nõusolekul võivad põhjendatud erandjuhtudel ettevõtjate asukoha suhtes struktuurselt eriti tõhusad meetmed saada kõrgema abi osatähtsuse. Saksamaa esitatud teabe kohaselt on nimetatud tingimused täidetud, kuna allkomitee andis 23. juulil 2003. aastal oma heakskiidu Saksi-Anhalti taotlusele (17).

| (67) | Sellest tulenevalt kohaldatakse antud juhtumis 35 % bruto regionaalabi ülemmäära. Asjaomasele projektile suurima lubatud abi osatähtsuse arvutamisel tuleb kõnealust regionaalabi ülemmäära kohandada vastavalt MSF 1998 sätetele, et võtta arvesse kolme hindamisfaktori kohaldamisest tulenevaid erinevaid koefitsiente, nagu konkurentsifaktor (M), mis võtab arvesse olukorda asjaomase toote turul, kapitali/tööjõu suhtarvu faktor (I) ja regionaalse mõju faktor (M). |
| --- | --- |

(67)

Sellest tulenevalt kohaldatakse antud juhtumis 35 % bruto regionaalabi ülemmäära. Asjaomasele projektile suurima lubatud abi osatähtsuse arvutamisel tuleb kõnealust regionaalabi ülemmäära kohandada vastavalt MSF 1998 sätetele, et võtta arvesse kolme hindamisfaktori kohaldamisest tulenevaid erinevaid koefitsiente, nagu konkurentsifaktor (M), mis võtab arvesse olukorda asjaomase toote turul, kapitali/tööjõu suhtarvu faktor (I) ja regionaalse mõju faktor (M).

6.4.1.   Konkurentsifaktor

| (68) | Struktuurse ülemahutavusega tööstusharudes tegutsevatele ettevõtjatele abi andmine tekitab eriti konkurentsi moonutamise ohtu. Mis tahes tootmisvõimsuse suurenemine, mida ei tasakaalusta tootmisvõimsuse langus mujal, teeb struktuurse ülemahutavuse probleemi veelgi teravamaks. Sellest tulenevalt peab komisjon konkurentsifaktori määramisel uurima, kas kavandatav projekt teostatakse tööstuses või tööstusharus, milles esineb struktuurilist ülemahutavust. |
| --- | --- |

(68)

Struktuurse ülemahutavusega tööstusharudes tegutsevatele ettevõtjatele abi andmine tekitab eriti konkurentsi moonutamise ohtu. Mis tahes tootmisvõimsuse suurenemine, mida ei tasakaalusta tootmisvõimsuse langus mujal, teeb struktuurse ülemahutavuse probleemi veelgi teravamaks. Sellest tulenevalt peab komisjon konkurentsifaktori määramisel uurima, kas kavandatav projekt teostatakse tööstuses või tööstusharus, milles esineb struktuurilist ülemahutavust.

| (69) | Vastavalt MSF 1998 osale 7.6 hõlmab (hõlmavad) asjaomane (asjaomased) tooteturg (turud) investeerimisprojektis ettenähtud tooteid ning vajaduse korral neid tooteid, mis tarbija arvates (toote omadustest, hindadest ja kavandatud kasutusest lähtuvalt) või tootja arvates (tootmisrajatiste paindlikkusest lähtuvalt) neid tooteid asendavad. |
| --- | --- |

(69)

Vastavalt MSF 1998 osale 7.6 hõlmab (hõlmavad) asjaomane (asjaomased) tooteturg (turud) investeerimisprojektis ettenähtud tooteid ning vajaduse korral neid tooteid, mis tarbija arvates (toote omadustest, hindadest ja kavandatud kasutusest lähtuvalt) või tootja arvates (tootmisrajatiste paindlikkusest lähtuvalt) neid tooteid asendavad.

| (70) | Valuklaas on kõige levinum lehtklaasi vorm. Kuna oma erilise tootmisprotsessi ja tooteomaduste tõttu ei saa valuklaasi tarne või nõudluse mõttes asendada teiste valuklaasi liikidega (nt lehtklaas, musterklaas või peegliklaas), tuleb valuklaasiturgu vaadelda eraldiseisva kaubaturuna (18). Kõnealune tooteturg on omakorda jaotatud kaheks astmeks, mida tuleb hinnata üksteisest eraldi – töötlemata valuklaasi tootmine (I aste) ja valuklaasi töötlemine (II aste) (19). |
| --- | --- |

(70)

Valuklaas on kõige levinum lehtklaasi vorm. Kuna oma erilise tootmisprotsessi ja tooteomaduste tõttu ei saa valuklaasi tarne või nõudluse mõttes asendada teiste valuklaasi liikidega (nt lehtklaas, musterklaas või peegliklaas), tuleb valuklaasiturgu vaadelda eraldiseisva kaubaturuna (18). Kõnealune tooteturg on omakorda jaotatud kaheks astmeks, mida tuleb hinnata üksteisest eraldi – töötlemata valuklaasi tootmine (I aste) ja valuklaasi töötlemine (II aste) (19).

| (71) | Komisjoni 20. aprilli 2004. aasta otsuses sisalduvast analüüsist järeldub, et käesolevas juhtumis tuleb hinnata ainult toorvaluklaasiturgu (I aste) (20). Omandistruktuuri käsitleva ebaõige teabe tõttu ei saa kõnealune järeldus kehtida ning töötlemisturg (II aste) tuleb lisada asjaomaste turgude määratlusele, kuna abi võib konkurentsi moonutada ka sellel astmel. |
| --- | --- |

(71)

Komisjoni 20. aprilli 2004. aasta otsuses sisalduvast analüüsist järeldub, et käesolevas juhtumis tuleb hinnata ainult toorvaluklaasiturgu (I aste) (20). Omandistruktuuri käsitleva ebaõige teabe tõttu ei saa kõnealune järeldus kehtida ning töötlemisturg (II aste) tuleb lisada asjaomaste turgude määratlusele, kuna abi võib konkurentsi moonutada ka sellel astmel.

| (72) | Järgmises osas hinnatakse kõigepealt toorvaluklaasiturgu (I aste); sellele järgneb hinnang töödeldud valuklaasi turule (II aste). |
| --- | --- |

(72)

Järgmises osas hinnatakse kõigepealt toorvaluklaasiturgu (I aste); sellele järgneb hinnang töödeldud valuklaasi turule (II aste).

| (73) | 20. aprilli 2004. aasta algses otsuses kirjeldatud toorvaluklaasituru (I aste) hindamist ei seatud kahtluse alla ning see ei olnud 20. aprilli 2005. aasta otsusega algatatud menetluse osa. Seetõttu kujutab järgmine osa endast hindamise kordust, mis teostati ja mida kirjeldati 20. aprilli 2004. aasta otsusega. |
| --- | --- |

(73)

20. aprilli 2004. aasta algses otsuses kirjeldatud toorvaluklaasituru (I aste) hindamist ei seatud kahtluse alla ning see ei olnud 20. aprilli 2005. aasta otsusega algatatud menetluse osa. Seetõttu kujutab järgmine osa endast hindamise kordust, mis teostati ja mida kirjeldati 20. aprilli 2004. aasta otsusega.

| (74) | MSF 1998 punktiga 7.6 sätestatakse, et asjaomane geograafiline turg hõlmab tavaliselt Euroopa Majanduspiirkonda (EMP) või teise võimalusena mõnda selle olulist osa, kui selles piirkonnas valitsevad konkurentsitingimused erinevad piisavalt teistel EMP aladel valitsevatest konkurentsitingimustest. Vajaduse korral võib nimetatud turgu käsitleda globaalsena. |
| --- | --- |

(74)

MSF 1998 punktiga 7.6 sätestatakse, et asjaomane geograafiline turg hõlmab tavaliselt Euroopa Majanduspiirkonda (EMP) või teise võimalusena mõnda selle olulist osa, kui selles piirkonnas valitsevad konkurentsitingimused erinevad piisavalt teistel EMP aladel valitsevatest konkurentsitingimustest. Vajaduse korral võib nimetatud turgu käsitleda globaalsena.

| (75) | Toorvaluklaasi (21) suhteliselt kõrgete transpordikulude tõttu ei hõlma üksikute tootmisüksuste müügiturud kogu EMPd. Nad omandavad pigem kontsentrilise ringjoone vormi ümber asjaomaste tootmisobjektide, mille raadius on määratletud majanduslikult tasuva veokauguse alusel, mis ei ole reeglina rohkem kui 500–1 000 km maanteeveo korral, mis on kõige sagedamini kasutatud veo liik. Siiski, kuna praeguseks on üle kogu EMP enam kui 50 Euroopa toorvaluklaasi tootja tootmisobjekti ning kuna sellest tulenevalt nende müügiturud kattuvad, katavad nad ühiselt kogu EMPd. |
| --- | --- |

(75)

Toorvaluklaasi (21) suhteliselt kõrgete transpordikulude tõttu ei hõlma üksikute tootmisüksuste müügiturud kogu EMPd. Nad omandavad pigem kontsentrilise ringjoone vormi ümber asjaomaste tootmisobjektide, mille raadius on määratletud majanduslikult tasuva veokauguse alusel, mis ei ole reeglina rohkem kui 500–1 000 km maanteeveo korral, mis on kõige sagedamini kasutatud veo liik. Siiski, kuna praeguseks on üle kogu EMP enam kui 50 Euroopa toorvaluklaasi tootja tootmisobjekti ning kuna sellest tulenevalt nende müügiturud kattuvad, katavad nad ühiselt kogu EMPd.

| (76) | Selleks et määratleda, kas kõnealuste erinevate turgude geograafilise kattuvuse alusel eksisteerivad EMP erinevates piirkondades ka samalaadsed tingimused, uuris komisjon, kas eksisteerib eraldiseisvaid turge, kus muudest müügiturgudest eraldi on saanud eraldiseisvad hinnad iseseisvalt areneda, või kas EMPs järgitakse ühtset hinnakujunduspoliitikat. Eurostati kättesaadava statistika alusel võrdles komisjon hindu tonni kohta peamistes valuklaasi tootvates liikmesriikides, s.o Prantsusmaal, Itaalias, Ühendkuningriigis ja Hispaanias ajavahemikus 1997–2002 ning Belgias (puudulike andmete tõttu) ajavahemikus 1999–2002. Andmed näitavad, et toorvaluklaasi hinnad erinevates liikmesriikides korreleeruvad kõrgel tasemel ajavahemikus 1997–2002. Kõnealune paralleelne suundumus hindades näitab, et toorvaluklaasi ostjatel on piisavalt võimalusi pöörduda mõne teise tootja poole mõnes teises liikmesriigis, mis on selge viide, et tegemist on ühtse geograafilise turuga. |
| --- | --- |

(76)

Selleks et määratleda, kas kõnealuste erinevate turgude geograafilise kattuvuse alusel eksisteerivad EMP erinevates piirkondades ka samalaadsed tingimused, uuris komisjon, kas eksisteerib eraldiseisvaid turge, kus muudest müügiturgudest eraldi on saanud eraldiseisvad hinnad iseseisvalt areneda, või kas EMPs järgitakse ühtset hinnakujunduspoliitikat. Eurostati kättesaadava statistika alusel võrdles komisjon hindu tonni kohta peamistes valuklaasi tootvates liikmesriikides, s.o Prantsusmaal, Itaalias, Ühendkuningriigis ja Hispaanias ajavahemikus 1997–2002 ning Belgias (puudulike andmete tõttu) ajavahemikus 1999–2002. Andmed näitavad, et toorvaluklaasi hinnad erinevates liikmesriikides korreleeruvad kõrgel tasemel ajavahemikus 1997–2002. Kõnealune paralleelne suundumus hindades näitab, et toorvaluklaasi ostjatel on piisavalt võimalusi pöörduda mõne teise tootja poole mõnes teises liikmesriigis, mis on selge viide, et tegemist on ühtse geograafilise turuga.

| (77) | Järeldus: komisjon järeldab, et toorvaluklaasi geograafiline turg hõlmab kogu EMPd (22). |
| --- | --- |

(77)

Järeldus: komisjon järeldab, et toorvaluklaasi geograafiline turg hõlmab kogu EMPd (22).

| (78) | Toorvaluklaasi toodangule vastav NACE klassifikatsiooni madalaim aste on NACE klass 26.11 „lehtklaasi tootmine”. Toorvaluklaasi osa EMP lehtklaasi kogutoodangust on üle 80 % ning seda võib seetõttu vaadelda kui NACE klassi 26.11 esindajat. Lehtklaasisektori tootmisvõimsust mõõdetakse siiski sõltuvalt kasutatavast (müüdavast) võimsusest (23). Kõnealune mõõtmismeetod ei ole võrreldav tootmisvõimsuse mõõtmisega kogu töötlevas tööstuses tervikuna. |
| --- | --- |

(78)

Toorvaluklaasi toodangule vastav NACE klassifikatsiooni madalaim aste on NACE klass 26.11 „lehtklaasi tootmine”. Toorvaluklaasi osa EMP lehtklaasi kogutoodangust on üle 80 % ning seda võib seetõttu vaadelda kui NACE klassi 26.11 esindajat. Lehtklaasisektori tootmisvõimsust mõõdetakse siiski sõltuvalt kasutatavast (müüdavast) võimsusest (23). Kõnealune mõõtmismeetod ei ole võrreldav tootmisvõimsuse mõõtmisega kogu töötlevas tööstuses tervikuna.

| (79) | Sellest tulenevalt võtab komisjon seisukoha, et toorvaluklaasi tootmisvõimsust käsitlevat olukorda ei saa konkurentsifaktorit hinnates arvestada (24). |
| --- | --- |

(79)

Sellest tulenevalt võtab komisjon seisukoha, et toorvaluklaasi tootmisvõimsust käsitlevat olukorda ei saa konkurentsifaktorit hinnates arvestada (24).

| (80) | MSF 1998 punktis 3.4 sätestatakse, et tootmisvõimsuse kasutamist käsitleva piisava teabe puudumisel kasutab komisjon nähtavat tarbimist käsitlevaid andmeid, et määrata, kas investeering leiab aset kahaneval turul. Kõnealuse toote turgu peetakse kahanevaks, kui viimase viie aasta jooksul on kõnealuse toote nähtava tarbimise keskmine aastane kasvumäär üle 10 % allapoole EMP töötleva tööstuse keskmist aastast näitajat, välja arvatud kui kõnealuse toote nõudluse suhteline kasvumäär näitab tugevat tõususuundumust. Täielikult kahanev turg on turg, kus nähtava tarbimise keskmine aastane kasvumäär on viimase viie aasta jooksul negatiivne. |
| --- | --- |

(80)

MSF 1998 punktis 3.4 sätestatakse, et tootmisvõimsuse kasutamist käsitleva piisava teabe puudumisel kasutab komisjon nähtavat tarbimist käsitlevaid andmeid, et määrata, kas investeering leiab aset kahaneval turul. Kõnealuse toote turgu peetakse kahanevaks, kui viimase viie aasta jooksul on kõnealuse toote nähtava tarbimise keskmine aastane kasvumäär üle 10 % allapoole EMP töötleva tööstuse keskmist aastast näitajat, välja arvatud kui kõnealuse toote nõudluse suhteline kasvumäär näitab tugevat tõususuundumust. Täielikult kahanev turg on turg, kus nähtava tarbimise keskmine aastane kasvumäär on viimase viie aasta jooksul negatiivne.

| (81) | Komisjoni käsutuses on järgmised toorvaluklaasi nähtavat tarbimist käsitlevad andmed ajavahemikust 1997–2002:












  Toorvaluklaasi turg ELis | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | Keskmine aastane kasvumäär |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kogutarbimine ühenduses mahus väljendatuna (miljonit tonni) (25) | 6,937 | 7,334 | 7,716 | 7,677 | 7,509 | 7,599 | 1,84 % |
| Keskmine hind ühenduses tonni kohta (eurodes) (26) | 293,87 | 285,20 | 291,79 | 333,26 | 349,15 | 346,92 | |
| Kogutarbimine ühenduses väärtuses väljendatuna | 2 038,6 | 2 091,7 | 2 251,5 | 2 558,4 | 2 621,8 | 2 636,2 | 5,28 % |

(81)

Komisjoni käsutuses on järgmised toorvaluklaasi nähtavat tarbimist käsitlevad andmed ajavahemikust 1997–2002:

Toorvaluklaasi turg ELis

1997

1998

1999

2000

2001

2002

Keskmine aastane kasvumäär

Kogutarbimine ühenduses mahus väljendatuna (miljonit tonni) (25)

6,937

7,334

7,716

7,677

7,509

7,599

1,84 %

Keskmine hind ühenduses tonni kohta (eurodes) (26)

293,87

285,20

291,79

333,26

349,15

346,92

Kogutarbimine ühenduses väärtuses väljendatuna

2 038,6

2 091,7

2 251,5

2 558,4

2 621,8

2 636,2

5,28 %

| (82) | Ajavahemikus 1997–2002 oli EMP töötleva tööstuse keskmine aastane kasvumäär tervikuna 4,8 %. Tulenevalt MSF 1998 punktist 7.8 on künniseks, millest allpool oletatavalt eksisteerib kahanev turg, 4,4 %. Euroopa toorvaluklaasi turu keskmine aastane kasvumäär väärtuses väljendatuna oli kõnealuses ajavahemikus 5,28 % ning see on seetõttu märkimisväärselt üle EMP keskmise (27). Komisjon uuris ka kättesaadava Eurostati/Comexti ühendusesisese kaubandusteabe alusel, kas toorvaluklaasi väärtuses väljendatud nähtava tarbimise suundumus erinevates liikmesriikides kinnitas saadud tulemusi ja jõudis samadele järeldustele. |
| --- | --- |

(82)

Ajavahemikus 1997–2002 oli EMP töötleva tööstuse keskmine aastane kasvumäär tervikuna 4,8 %. Tulenevalt MSF 1998 punktist 7.8 on künniseks, millest allpool oletatavalt eksisteerib kahanev turg, 4,4 %. Euroopa toorvaluklaasi turu keskmine aastane kasvumäär väärtuses väljendatuna oli kõnealuses ajavahemikus 5,28 % ning see on seetõttu märkimisväärselt üle EMP keskmise (27). Komisjon uuris ka kättesaadava Eurostati/Comexti ühendusesisese kaubandusteabe alusel, kas toorvaluklaasi väärtuses väljendatud nähtava tarbimise suundumus erinevates liikmesriikides kinnitas saadud tulemusi ja jõudis samadele järeldustele.

| (83) | Toorvaluklaasituru positiivne suundumus peegeldub tootjate käitumises, kuna Euroopa turul, mis on keskendunud mõnele suurele valuklaasitootjale, (28) on viimastel aastatel investeeritud uutesse tootmisobjektidesse Prantsusmaal (2001. aastal Pilkington/Interpane), Belgias (2001. aastal Glaverbel/Scheuten) ja Itaalias (2002. aastal Sangalli) (29). |
| --- | --- |

(83)

Toorvaluklaasituru positiivne suundumus peegeldub tootjate käitumises, kuna Euroopa turul, mis on keskendunud mõnele suurele valuklaasitootjale, (28) on viimastel aastatel investeeritud uutesse tootmisobjektidesse Prantsusmaal (2001. aastal Pilkington/Interpane), Belgias (2001. aastal Glaverbel/Scheuten) ja Itaalias (2002. aastal Sangalli) (29).

| (84) | Järeldus: seetõttu järeldab komisjon, et toorvaluklaasiturg ei ole kahanev turg ning MSF 1998 osast 3.10.1(iv) tulenevalt peab konkurentsifaktor olema tasemel 1,0. |
| --- | --- |

(84)

Järeldus: seetõttu järeldab komisjon, et toorvaluklaasiturg ei ole kahanev turg ning MSF 1998 osast 3.10.1(iv) tulenevalt peab konkurentsifaktor olema tasemel 1,0.

| (85) | Vastavalt MSF 1998 punktile 7.6 hõlmab (hõlmavad) asjaomane (asjaomased) tooteturg (turud) investeerimisprojektis ette nähtud tooteid ning vajaduse korral neid tooteid, mis tarbija arvates (toote omadustest, hindadest ja kavandatud kasutusest lähtuvalt) või tootja arvates (tootmisrajatiste paindlikkusest lähtuvalt) neid tooteid asendavad. |
| --- | --- |

(85)

Vastavalt MSF 1998 punktile 7.6 hõlmab (hõlmavad) asjaomane (asjaomased) tooteturg (turud) investeerimisprojektis ette nähtud tooteid ning vajaduse korral neid tooteid, mis tarbija arvates (toote omadustest, hindadest ja kavandatud kasutusest lähtuvalt) või tootja arvates (tootmisrajatiste paindlikkusest lähtuvalt) neid tooteid asendavad.

| (86) | Töödeldud klaasi turg (II aste) tuleks veelgi osadeks jaotada, et tuvastada asjakohased tooted ja määrata asjaomane turg kõnealuses juhtumis. Eristada võib kahte suurt kategooriat, mida ei saa tarbija ega tootja seisukohast asendada: autotööstuses kasutatav klaas ja ehitusklaas (30). Kõnealused kaks toodet moodustavad kaks eraldiseisvat tooteturgu, kuna nende tootmistehnoloogia, kliendibaas ja turustamine on väga erinevad. Ehitusklaasituru võib nii jagada järgmisteks turuosadeks: i) mitmekordne klaas (klaaspakett); ii) tugevdatud klaas (ESG – turvaklaas), iii) lamineeritud klaas (VSG – turvaklaas) ja iv) hõbetatud klaas (peeglid). |
| --- | --- |

(86)

Töödeldud klaasi turg (II aste) tuleks veelgi osadeks jaotada, et tuvastada asjakohased tooted ja määrata asjaomane turg kõnealuses juhtumis. Eristada võib kahte suurt kategooriat, mida ei saa tarbija ega tootja seisukohast asendada: autotööstuses kasutatav klaas ja ehitusklaas (30). Kõnealused kaks toodet moodustavad kaks eraldiseisvat tooteturgu, kuna nende tootmistehnoloogia, kliendibaas ja turustamine on väga erinevad. Ehitusklaasituru võib nii jagada järgmisteks turuosadeks: i) mitmekordne klaas (klaaspakett); ii) tugevdatud klaas (ESG – turvaklaas), iii) lamineeritud klaas (VSG – turvaklaas) ja iv) hõbetatud klaas (peeglid).

| (87) | Turvaklaas (ESG ja VSG) ning mitmekordne klaas on tarnimise seisukohalt asendatavad, kuna tootjad saavad kohandada tootmise teistsugustele toodetele lühikese aja jooksul ja seda ilma märkimisväärsete kuludeta. Saksamaa kohaselt on umbes 70–80 % ehitustööstusele mõeldud töödeldud klaasist tootnud tootjad, kes pakuvad üheaegselt kahte toodet: turvaklaasi ja mitmekordset klaasi. Tähtis on ka märkida, et turvaklaasi võib vaadelda nii lõpptoote kui ka mitmekordse klaasi tootmiseks kasutatava tootena. Lisaks sellele on turva- ja mitmekordse klaasi müük ja tarnimine ehitustööstuse jaoks sageli ühendatud. |
| --- | --- |

(87)

Turvaklaas (ESG ja VSG) ning mitmekordne klaas on tarnimise seisukohalt asendatavad, kuna tootjad saavad kohandada tootmise teistsugustele toodetele lühikese aja jooksul ja seda ilma märkimisväärsete kuludeta. Saksamaa kohaselt on umbes 70–80 % ehitustööstusele mõeldud töödeldud klaasist tootnud tootjad, kes pakuvad üheaegselt kahte toodet: turvaklaasi ja mitmekordset klaasi. Tähtis on ka märkida, et turvaklaasi võib vaadelda nii lõpptoote kui ka mitmekordse klaasi tootmiseks kasutatava tootena. Lisaks sellele on turva- ja mitmekordse klaasi müük ja tarnimine ehitustööstuse jaoks sageli ühendatud.

| (88) | Selle alusel oleks vale järeldada, et asjaomane tooteturg peaks piirnema ainult klaaspaketiga, nagu soovitasid konkurendid oma märkustes. |
| --- | --- |

(88)

Selle alusel oleks vale järeldada, et asjaomane tooteturg peaks piirnema ainult klaaspaketiga, nagu soovitasid konkurendid oma märkustes.

| (89) | Komisjon märgib, et kõik kolm e-glassi aktsionäri toodavad turvaklaasi (VSG ja ESG) ning ehitustööstuses kasutatavat mitmekordset klaasi, kuid ei tooda tehnilist klaasi ega autotööstuses kasutatavat klaasi. |
| --- | --- |

(89)

Komisjon märgib, et kõik kolm e-glassi aktsionäri toodavad turvaklaasi (VSG ja ESG) ning ehitustööstuses kasutatavat mitmekordset klaasi, kuid ei tooda tehnilist klaasi ega autotööstuses kasutatavat klaasi.

| (90) | Järeldus: komisjon järeldab, et asjaomane tooteturg on II astme turu alarühm: ehitustööstuses kasutatav turvaklaas (VSG ja ESG) ning mitmekordne klaas, mille PRODCOMi kood on 26121230 (tugevdatud klaas, mujal liigitamata), 26121270 (lamineeritud klaas, mujal liigitamata) ja 26121330 (mitmekihilised klaasisolaatorid). |
| --- | --- |

(90)

Järeldus: komisjon järeldab, et asjaomane tooteturg on II astme turu alarühm: ehitustööstuses kasutatav turvaklaas (VSG ja ESG) ning mitmekordne klaas, mille PRODCOMi kood on 26121230 (tugevdatud klaas, mujal liigitamata), 26121270 (lamineeritud klaas, mujal liigitamata) ja 26121330 (mitmekihilised klaasisolaatorid).

| (91) | MSF 1998 osaga 7.6 sätestatakse, et asjaomane geograafiline turg hõlmab tavaliselt EMPd või teise võimalusena mõnda selle olulist osa, kui selles piirkonnas valitsevad konkurentsitingimused erinevad piisavalt teistel EMP aladel valitsevatest konkurentsitingimustest. Vajaduse korral võib nimetatud turgu käsitleda globaalsena. |
| --- | --- |

(91)

MSF 1998 osaga 7.6 sätestatakse, et asjaomane geograafiline turg hõlmab tavaliselt EMPd või teise võimalusena mõnda selle olulist osa, kui selles piirkonnas valitsevad konkurentsitingimused erinevad piisavalt teistel EMP aladel valitsevatest konkurentsitingimustest. Vajaduse korral võib nimetatud turgu käsitleda globaalsena.

| (92) | Saksamaa väidab, et töödeldud valuklaasi turgu (II aste) tuleb nagu toorvaluklaasiturgugi (I aste) pidada kogu EMPd hõlmavaks. |
| --- | --- |

(92)

Saksamaa väidab, et töödeldud valuklaasi turgu (II aste) tuleb nagu toorvaluklaasiturgugi (I aste) pidada kogu EMPd hõlmavaks.

| (93) | E-glassi konkurendid väidavad oma märkustes, et töödeldud klaasi turg (II aste) on oma ulatuselt riigisisene või isegi piirkondlik, kuna kõrged transpordikulud ei võimalda laiaulatuslikumat turustamist. |
| --- | --- |

(93)

E-glassi konkurendid väidavad oma märkustes, et töödeldud klaasi turg (II aste) on oma ulatuselt riigisisene või isegi piirkondlik, kuna kõrged transpordikulud ei võimalda laiaulatuslikumat turustamist.

| (94) | Saksamaa esitatud tõendite kohaselt on e-glassi aktsionäride kliendibaas asjaomastel turgudel vastavalt punktides 85–90 määratletule suurem kui riigisisene või piirkondlik turg ning hõlmab mitmeid EMP piirkondi (31). |
| --- | --- |

(94)

Saksamaa esitatud tõendite kohaselt on e-glassi aktsionäride kliendibaas asjaomastel turgudel vastavalt punktides 85–90 määratletule suurem kui riigisisene või piirkondlik turg ning hõlmab mitmeid EMP piirkondi (31).

| (95) | Müügiturud moodustavad erinevate tootmisobjektide ümber kontsentrilise ringjoone ja vaatamata suhteliselt suurtele transpordikuludele transporditakse töödeldud klaasi pikkade vahemaade taha (32). Kontsentrilised ringjooned kattuvad ning hõlmavad ühiselt kogu EMPd. Lisaks sellele puuduvad töödeldud klaasiga (II aste) EMP territooriumil kauplemiseks erinevad tehnilised standardid või regulatiivsed takistused ning umbes 20 % Saksamaa toodangust on imporditud. |
| --- | --- |

(95)

Müügiturud moodustavad erinevate tootmisobjektide ümber kontsentrilise ringjoone ja vaatamata suhteliselt suurtele transpordikuludele transporditakse töödeldud klaasi pikkade vahemaade taha (32). Kontsentrilised ringjooned kattuvad ning hõlmavad ühiselt kogu EMPd. Lisaks sellele puuduvad töödeldud klaasiga (II aste) EMP territooriumil kauplemiseks erinevad tehnilised standardid või regulatiivsed takistused ning umbes 20 % Saksamaa toodangust on imporditud.

| (96) | Kooskõlas eelnevate koondumist ja riigiabi käsitlevate otsustega on komisjon arvamusel, et nagu toorvaluklaasiturugi puhul (I aste), tuleb töödeldud valuklaasi turgu (II aste) vaadelda kogu EMPd hõlmavana. |
| --- | --- |

(96)

Kooskõlas eelnevate koondumist ja riigiabi käsitlevate otsustega on komisjon arvamusel, et nagu toorvaluklaasiturugi puhul (I aste), tuleb töödeldud valuklaasi turgu (II aste) vaadelda kogu EMPd hõlmavana.

| (97) | Riigiabi juhtumis Pilkington/Interpane (N 291/2000), SG (2000) D/106264, 17. august 2000, järeldas komisjon, et VSG ja pindkattega klaasi, sealhulgas klaaspaketiturg hõlmab kogu EMPd. |
| --- | --- |

(97)

Riigiabi juhtumis Pilkington/Interpane (N 291/2000), SG (2000) D/106264, 17. august 2000, järeldas komisjon, et VSG ja pindkattega klaasi, sealhulgas klaaspaketiturg hõlmab kogu EMPd.

| (98) | Koondumist käsitleva juhtumi IV/M/1230 Glaverbel/PPG punktis 16 märgitakse: „Üldise kaubandusega seoses juhtumis Pilkington-Techint/SIV jättis komisjon geograafilise turu määratluse lahtiseks. Eelkõige hõbetatud ja lamineeritud klaasi puhul märkis komisjon, et suurtootjad transportisid kõnealuseid tooteid pikkade vahemaade taha. Seetõttu on pooled arvamusel, et eksisteerivad tugevad argumendid määrata kõnealused turud kogu ELi hõlmavateks turgudeks. Pooled väidavad, et sama järeldus kehtib ka tugevdatud klaasi ja klaaspaketi puhul, kuna kõik peamised tootjad tegutsevad vähemalt ELi ulatuses ja turutingimused erinevates liikmesriikides on piisavalt sarnased. Komisjoni uurimine käesolevas juhtumis kinnitas, et hõbetatud klaasi (peeglid) ja lamineeritud klaasi turud on kogu ELi hõlmavad. Muude üldise kaubanduse segmenti kuuluvate tooteturgude puhul ei ole tulemused nii selged.” |
| --- | --- |

(98)

Koondumist käsitleva juhtumi IV/M/1230 Glaverbel/PPG punktis 16 märgitakse: „Üldise kaubandusega seoses juhtumis Pilkington-Techint/SIV jättis komisjon geograafilise turu määratluse lahtiseks. Eelkõige hõbetatud ja lamineeritud klaasi puhul märkis komisjon, et suurtootjad transportisid kõnealuseid tooteid pikkade vahemaade taha. Seetõttu on pooled arvamusel, et eksisteerivad tugevad argumendid määrata kõnealused turud kogu ELi hõlmavateks turgudeks. Pooled väidavad, et sama järeldus kehtib ka tugevdatud klaasi ja klaaspaketi puhul, kuna kõik peamised tootjad tegutsevad vähemalt ELi ulatuses ja turutingimused erinevates liikmesriikides on piisavalt sarnased. Komisjoni uurimine käesolevas juhtumis kinnitas, et hõbetatud klaasi (peeglid) ja lamineeritud klaasi turud on kogu ELi hõlmavad. Muude üldise kaubanduse segmenti kuuluvate tooteturgude puhul ei ole tulemused nii selged.”

| (99) | Geograafilise turu määratlemine II astme puhul riigisisesena, nagu soovitas Pilkington oma märkustes, oleks seetõttu vastuolus tema enda antud vastusega koondumist käsitleva juhtumi uurimises. |
| --- | --- |

(99)

Geograafilise turu määratlemine II astme puhul riigisisesena, nagu soovitas Pilkington oma märkustes, oleks seetõttu vastuolus tema enda antud vastusega koondumist käsitleva juhtumi uurimises.

| (100) | Järeldus: komisjon järeldab, et ehitussektori jaoks mõeldud turva- ja mitmekordse klaasi vormis töödeldud klaasi (II aste) geograafiline turg hõlmab kogu EMPd. Komisjonil ei ole alust järeldada, et töödeldud klaasi turg peaks geograafilise ala seisukohast olema kuidagi teisiti määratletud kui toorvaluklaasituru puhul. |
| --- | --- |

(100)

Järeldus: komisjon järeldab, et ehitussektori jaoks mõeldud turva- ja mitmekordse klaasi vormis töödeldud klaasi (II aste) geograafiline turg hõlmab kogu EMPd. Komisjonil ei ole alust järeldada, et töödeldud klaasi turg peaks geograafilise ala seisukohast olema kuidagi teisiti määratletud kui toorvaluklaasituru puhul.

| (101) | Komisjon märgib, et II astme turu tootmisvõimsuse rakendamist käsitlevad andmed ei ole kättesaadavad või ei ole neid olemas. Vajalik teave EMPs ehitussektorile turvaklaasi ja mitmekordse klaasi vormis toorvaluklaasi töötlevate tehaste (aastase) tootmismahu ja (aastase) maksimaalse tootmisvõimsuse kohta ei ole kättesaadav ei Eurostatist, uurimisinstituutidest ega sektori ühendustest. |
| --- | --- |

(101)

Komisjon märgib, et II astme turu tootmisvõimsuse rakendamist käsitlevad andmed ei ole kättesaadavad või ei ole neid olemas. Vajalik teave EMPs ehitussektorile turvaklaasi ja mitmekordse klaasi vormis toorvaluklaasi töötlevate tehaste (aastase) tootmismahu ja (aastase) maksimaalse tootmisvõimsuse kohta ei ole kättesaadav ei Eurostatist, uurimisinstituutidest ega sektori ühendustest.

| (102) | Sellest tulenevalt on komisjon seisukohal, et ehitussektori jaoks mõeldud turvaklaasi ja mitmekordse klaasi vormis töödeldud klaasi tootmisvõimsust käsitlevat olukorda ei saa konkurentsifaktorit hinnates arvestada. |
| --- | --- |

(102)

Sellest tulenevalt on komisjon seisukohal, et ehitussektori jaoks mõeldud turvaklaasi ja mitmekordse klaasi vormis töödeldud klaasi tootmisvõimsust käsitlevat olukorda ei saa konkurentsifaktorit hinnates arvestada.

| (103) | Nagu punktis 80 mainitud, sätestatakse MSF 1998 punktis 3.4, et komisjon kasutab tootmisvõimsuse kasutamist käsitleva piisava teabe puudumisel nähtavat tarbimist käsitlevaid andmeid, et teha kindlaks, kas investeering leiab aset kahaneval turul. Vastavalt MSF 1998 punktile 7.8 peetakse kõnealuse toote turgu kahanevaks, kui viimase viie aasta jooksul on kõnealuse toote nähtava tarbimise keskmine aastane kasvumäär üle 10 % madalam EMP töötleva tööstuse keskmisest aastasest näitajast, välja arvatud kui kõnealuse toote nõudluse suhteline kasvumäär näitab tugevat tõususuundumust. Täielikult kahanev turg on turg, kus nähtava tarbimise keskmine aastane kasvumäär on viimase viie aasta jooksul negatiivne. |
| --- | --- |

(103)

Nagu punktis 80 mainitud, sätestatakse MSF 1998 punktis 3.4, et komisjon kasutab tootmisvõimsuse kasutamist käsitleva piisava teabe puudumisel nähtavat tarbimist käsitlevaid andmeid, et teha kindlaks, kas investeering leiab aset kahaneval turul. Vastavalt MSF 1998 punktile 7.8 peetakse kõnealuse toote turgu kahanevaks, kui viimase viie aasta jooksul on kõnealuse toote nähtava tarbimise keskmine aastane kasvumäär üle 10 % madalam EMP töötleva tööstuse keskmisest aastasest näitajast, välja arvatud kui kõnealuse toote nõudluse suhteline kasvumäär näitab tugevat tõususuundumust. Täielikult kahanev turg on turg, kus nähtava tarbimise keskmine aastane kasvumäär on viimase viie aasta jooksul negatiivne.

| (104) | Komisjoni käsutuses on järgmised andmed nähtava tarbimise kohta vaatlusperioodil 1997–2002 väärtuses väljendatuna (allikas: COMEXT/Eurostat):








  Töödeldud valuklaasi turg (II aste) eurodes
  PRODCOM | 1997 | 2002 | Liidetud keskmine aastane kasvumäär (1997–2002) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 26121230 (tugevdatud klaas, mujal liigitamata) | 807 949 414 | 1 272 280 870 | 9,51 % |
| 26121270 (lamineeritud klaas, mujal liigitamata) | 717 692 284 | 1 085 038 665 | 8,62 % |
| 26121330 (mitmekihilised klaasisolaatorid) | 2 171 614 199 | 3 090 852 791 | 7,31 % (33) |

(104)

Komisjoni käsutuses on järgmised andmed nähtava tarbimise kohta vaatlusperioodil 1997–2002 väärtuses väljendatuna (allikas: COMEXT/Eurostat):

Töödeldud valuklaasi turg (II aste) eurodes

PRODCOM

1997

2002

Liidetud keskmine aastane kasvumäär (1997–2002)

26121230 (tugevdatud klaas, mujal liigitamata)

807 949 414

1 272 280 870

9,51 %

26121270 (lamineeritud klaas, mujal liigitamata)

717 692 284

1 085 038 665

8,62 %

26121330 (mitmekihilised klaasisolaatorid)

2 171 614 199

3 090 852 791

7,31 % (33)

| (105) | Saksamaa esitas tööstusühenduselt CPIV (34) saadud mahtu käsitlevad andmed, mis näitavad, et turvaklaasi (ESG ja VSG) ning mitmekordse klaasi turg kasvas vaatlusperioodi 1997–2002 ajal 5,54 % võrra. Kõnealused mahtu käsitlevad andmed on ümberarvestatud käibeandmeteks, kasutades kättesaadaval olnud abisaajalt saadud hinnateavet ning hinnaprognoose. Väärtuses väljendatud liidetud keskmine aastane kasvumäär, mis vaatlusperioodi 1997–2002 kohta arvutati, on 7,6 %. Kõnealune näitaja on kooskõlas eespool esitatud COMEXTi/Eurostati andmetega. |
| --- | --- |

(105)

Saksamaa esitas tööstusühenduselt CPIV (34) saadud mahtu käsitlevad andmed, mis näitavad, et turvaklaasi (ESG ja VSG) ning mitmekordse klaasi turg kasvas vaatlusperioodi 1997–2002 ajal 5,54 % võrra. Kõnealused mahtu käsitlevad andmed on ümberarvestatud käibeandmeteks, kasutades kättesaadaval olnud abisaajalt saadud hinnateavet ning hinnaprognoose. Väärtuses väljendatud liidetud keskmine aastane kasvumäär, mis vaatlusperioodi 1997–2002 kohta arvutati, on 7,6 %. Kõnealune näitaja on kooskõlas eespool esitatud COMEXTi/Eurostati andmetega.

| (106) | Kõikide asjaomaste toodete (turvaklaas VSG ja ESG ning mitmekordne klaas) väärtuses väljendatud nähtava tarbimise aastane keskmine kasvumäär eraldi ja koos, nagu on näha eespool lisatud tabelist, on kõrgem (35) EMP töötleva tööstuse keskmisest aastasest kasvumäärast samal perioodil. Töötleva tööstuse kasvumäär oli 4,8 %. |
| --- | --- |

(106)

Kõikide asjaomaste toodete (turvaklaas VSG ja ESG ning mitmekordne klaas) väärtuses väljendatud nähtava tarbimise aastane keskmine kasvumäär eraldi ja koos, nagu on näha eespool lisatud tabelist, on kõrgem (35) EMP töötleva tööstuse keskmisest aastasest kasvumäärast samal perioodil. Töötleva tööstuse kasvumäär oli 4,8 %.

| (107) | Järeldus: seetõttu järeldas komisjon, et töödeldud klaasi turg ei ole vastavalt eespool esitatule kahanev turg ning MSF 1998 punkti 3.10.1 lõikest iv tulenevalt peab konkurentsifaktor olema tasemel 1,0. |
| --- | --- |

(107)

Järeldus: seetõttu järeldas komisjon, et töödeldud klaasi turg ei ole vastavalt eespool esitatule kahanev turg ning MSF 1998 punkti 3.10.1 lõikest iv tulenevalt peab konkurentsifaktor olema tasemel 1,0.

| (108) | Töötlemisturu (II aste) hindamine koos toorvaluklaasituru (I aste) analüüsiga näitab, et kõnealused turud on vaatlusperioodil 1997–2002 arenenud samas suunas, nende kasvumäär on olnud kõrgem kui töötleva tööstuse keskmine kasvumäär. Komisjon märgib, et mõlema turu (I ja II aste) jaoks on konkurentsifaktor 1,0, mis tähendab ka, et projekti konkurentsifaktor tervikuna on 1,0 (36). |
| --- | --- |

(108)

Töötlemisturu (II aste) hindamine koos toorvaluklaasituru (I aste) analüüsiga näitab, et kõnealused turud on vaatlusperioodil 1997–2002 arenenud samas suunas, nende kasvumäär on olnud kõrgem kui töötleva tööstuse keskmine kasvumäär. Komisjon märgib, et mõlema turu (I ja II aste) jaoks on konkurentsifaktor 1,0, mis tähendab ka, et projekti konkurentsifaktor tervikuna on 1,0 (36).

6.4.2.   Kapitali/tööjõu faktor

| (109) | 20. aprilli 2004. aasta algses otsuses kirjeldatud kapitali/tööjõu faktori (I aste) hindamist ei seatud kahtluse alla ning see ei olnud 20. aprilli 2005. aasta otsusega algatatud menetluse osa. Seetõttu kujutab järgmine osa endast hindamise kordust, mis teostati ja kirjeldati 20. aprilli 2004. aasta otsusega. |
| --- | --- |

(109)

20. aprilli 2004. aasta algses otsuses kirjeldatud kapitali/tööjõu faktori (I aste) hindamist ei seatud kahtluse alla ning see ei olnud 20. aprilli 2005. aasta otsusega algatatud menetluse osa. Seetõttu kujutab järgmine osa endast hindamise kordust, mis teostati ja kirjeldati 20. aprilli 2004. aasta otsusega.

| (110) | MSF 1998 kapitali/tööjõu faktori eesmärk on kohandada lubatavat suurimat abi osatähtsust projektidele, mis aitavad tõhusalt ja positiivselt kaasa tööpuuduse vähendamisele, luues suhteliselt rohkem uusi töökohti, või aitavad kaasa olemasolevate töökohtade säilitamisele. |
| --- | --- |

(110)

MSF 1998 kapitali/tööjõu faktori eesmärk on kohandada lubatavat suurimat abi osatähtsust projektidele, mis aitavad tõhusalt ja positiivselt kaasa tööpuuduse vähendamisele, luues suhteliselt rohkem uusi töökohti, või aitavad kaasa olemasolevate töökohtade säilitamisele.

| (111) | Saksamaa esitatud teabe kohaselt luuakse projektiga 186 pikaajalist töökohta, mis jagunevad järgmiselt:






  Tegevusala | Otsesed töökohad |
| --- | --- | --- |
| Haldus | 3 |
| Kaubandus | 4 |
| Tootmine – juhtimine | 8 |
| Tootmine – segamine/klaasimurd | 11 |
| Tootmine – hot end | 27 |
| Tootmine – vann/lõõmutusleer/cold end | 31 |
| Tootmine – lõikamine | 1 |
| Tootmine – ladustamine/turustamine | 44 |
| Tootmine – kvaliteet/laboratoorium | 9 |
| Tehnilised teenused | 38 |
| Praktikandid | 10 |
| Kokku | 186 |

(111)

Saksamaa esitatud teabe kohaselt luuakse projektiga 186 pikaajalist töökohta, mis jagunevad järgmiselt:

Tegevusala

Otsesed töökohad

Haldus

3

Kaubandus

4

Tootmine – juhtimine

8

Tootmine – segamine/klaasimurd

11

Tootmine – hot end

27

Tootmine – vann/lõõmutusleer/cold end

31

Tootmine – lõikamine

1

Tootmine – ladustamine/turustamine

44

Tootmine – kvaliteet/laboratoorium

9

Tehnilised teenused

38

Praktikandid

10

Kokku

186

| (112) | Käesoleva prognoosi aluseks on võrdlus Saksi-Anhalti liidumaal asuva teise tehasega, mis on töötanud juba vähemalt kuus aastat ja mille valuklaasiosakond tootmismahuga [...] brutotonni päevas annab teatamise ajal tööd 187 inimesele (välja arvatud praktikandid). E-glassil, mille päevane tootmismaht on [...] brutotonni, saab olema mõnevõrra vähem töökohti kui võrdluseks kasutatud tehases, kuna e-glassi puhul ostetakse teatavate valdkondade (turvateenistus) teenust sisse ja kasutatakse kõige moodsamat tehnoloogiat. Komisjon peab nimetatud arve usutavaks. |
| --- | --- |

(112)

Käesoleva prognoosi aluseks on võrdlus Saksi-Anhalti liidumaal asuva teise tehasega, mis on töötanud juba vähemalt kuus aastat ja mille valuklaasiosakond tootmismahuga [...] brutotonni päevas annab teatamise ajal tööd 187 inimesele (välja arvatud praktikandid). E-glassil, mille päevane tootmismaht on [...] brutotonni, saab olema mõnevõrra vähem töökohti kui võrdluseks kasutatud tehases, kuna e-glassi puhul ostetakse teatavate valdkondade (turvateenistus) teenust sisse ja kasutatakse kõige moodsamat tehnoloogiat. Komisjon peab nimetatud arve usutavaks.

| (113) | 121 miljoni euro suurune abikõlblik investeering 186 töökoha loomiseks tähendab 650 538 eurot ühe töökoha kohta. Kooskõlas MSF 1998 punktiga 3.10.2 on kapitali/tööjõu faktor seega 0,8. |
| --- | --- |

(113)

121 miljoni euro suurune abikõlblik investeering 186 töökoha loomiseks tähendab 650 538 eurot ühe töökoha kohta. Kooskõlas MSF 1998 punktiga 3.10.2 on kapitali/tööjõu faktor seega 0,8.

6.4.3.   Piirkondliku mõju faktor

| (114) | 20. aprilli 2004. aasta algses otsuses kirjeldatud ja hinnatud piirkondliku mõju faktorit ei seatud kahtluse alla ning see ei olnud 20. aprilli 2005. aasta otsusega algatatud menetluse osa. Seetõttu kujutab järgmine osa endast selle hindamise kordust, mis teostati ja kirjeldati 20. aprilli 2004. aasta otsusega. |
| --- | --- |

(114)

20. aprilli 2004. aasta algses otsuses kirjeldatud ja hinnatud piirkondliku mõju faktorit ei seatud kahtluse alla ning see ei olnud 20. aprilli 2005. aasta otsusega algatatud menetluse osa. Seetõttu kujutab järgmine osa endast selle hindamise kordust, mis teostati ja kirjeldati 20. aprilli 2004. aasta otsusega.

| (115) | Piirkondliku mõju faktor võtab arvesse toetatava piirkonna majandusse tehtud uue investeeringu kasulikku mõju. Komisjon leiab, et töökohtade loomist võib kasutada projekti panuse näitajana piirkonna arengusse. Intensiivinvesteering kapitali osas võib luua kaudselt töökohti kõnealuses toetatavas piirkonnas ja sellega piirnevates toetatavates piirkondades, töökohtade loomine selles kontekstis osutab otseselt projektiga loodud töökohtadele või esmatasandi tarnijate ja klientide näol loodud töökohtadele. |
| --- | --- |

(115)

Piirkondliku mõju faktor võtab arvesse toetatava piirkonna majandusse tehtud uue investeeringu kasulikku mõju. Komisjon leiab, et töökohtade loomist võib kasutada projekti panuse näitajana piirkonna arengusse. Intensiivinvesteering kapitali osas võib luua kaudselt töökohti kõnealuses toetatavas piirkonnas ja sellega piirnevates toetatavates piirkondades, töökohtade loomine selles kontekstis osutab otseselt projektiga loodud töökohtadele või esmatasandi tarnijate ja klientide näol loodud töökohtadele.

| (116) | Projektiga aidatakse kaasa kaudsete töökohtade loomisele järgmistes valdkondades:








  Tegevusala | Nõutavad kaudsed töökohad | Tagatiskirjad (37) | Tunnustatavad töökohad |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Toormaterjalide tootmine – sooda | 24 | 24 | 24 |
| Toormaterjalide tootmine – liiv | 10 | 8 | 8 |
| Toormaterjalide tootmine – dolomiit | 2 | 2 | 2 |
| Toormaterjalide tootmine – lubjakivi | 2 | 2 | 2 |
| Toormaterjalide tootmine – klaasimurd | 20 | 15 | 15 |
| Toormaterjalide transport – liiv, lubjakivi ja sooda | 29 | 29 | 29 |
| Toormaterjalide transport – ülejäänud | 8 | 8 | 8 |
| Valuklaasi transport | 81 | 81 | 81 |
| Täiendav töötlemine (väikeettevõtjad) | 30 | 6 | 6 |
| Tarnerajatiste toimimine ja hooldamine – lämmastik, vesinik | 5 | — | 5 |
| Tarnerajatiste toimimine ja hooldamine – elekter, maagaas (munitsipaalobjektid) | 3 | — | 3 |
| Jäätmete kõrvaldamine | 12 | 12 | 12 |
| Pakendite tootjad | 28 | 28 | 28 |
| Teenindus, varuosad, hooldus, remont (masinad, tootmisobjekt, kraanad, pumbad, küte, ventilatsioon ja sanitaartehnilised seadmed, elektroonika, õhukonditsioneer, transport, sõidukid) | 60 | 60 | 60 |
| Värvitööd | 1 | — | 1 |
| Arvutite, sidetehnika ja tööstusliku TV-tehnoloogia hooldus/teenindus | 8 | 8 | 8 |
| Puhastusteenindus | 5 | — | 5 |
| Välisrajatiste koristamine/hooldus, talvine teenindus | 6 | 5 | 5 |
| Valvurid/turvateenused | 12 | 7 | 7 |
| Kohvik | 2 | 2 | 2 |
| Asendatavate ja ühekordselt kasutatavate osade tarnijad | 10 | — | 0 |
| Kokku | 358 | 297 | 311 |

(116)

Projektiga aidatakse kaasa kaudsete töökohtade loomisele järgmistes valdkondades:

Tegevusala

Nõutavad kaudsed töökohad

Tagatiskirjad (37)

Tunnustatavad töökohad

Toormaterjalide tootmine – sooda

24

24

24

Toormaterjalide tootmine – liiv

10

8

8

Toormaterjalide tootmine – dolomiit

2

2

2

Toormaterjalide tootmine – lubjakivi

2

2

2

Toormaterjalide tootmine – klaasimurd

20

15

15

Toormaterjalide transport – liiv, lubjakivi ja sooda

29

29

29

Toormaterjalide transport – ülejäänud

8

8

8

Valuklaasi transport

81

81

81

Täiendav töötlemine (väikeettevõtjad)

30

6

6

Tarnerajatiste toimimine ja hooldamine – lämmastik, vesinik

5

—

5

Tarnerajatiste toimimine ja hooldamine – elekter, maagaas (munitsipaalobjektid)

3

—

3

Jäätmete kõrvaldamine

12

12

12

Pakendite tootjad

28

28

28

Teenindus, varuosad, hooldus, remont (masinad, tootmisobjekt, kraanad, pumbad, küte, ventilatsioon ja sanitaartehnilised seadmed, elektroonika, õhukonditsioneer, transport, sõidukid)

60

60

60

Värvitööd

1

—

1

Arvutite, sidetehnika ja tööstusliku TV-tehnoloogia hooldus/teenindus

8

8

8

Puhastusteenindus

5

—

5

Välisrajatiste koristamine/hooldus, talvine teenindus

6

5

5

Valvurid/turvateenused

12

7

7

Kohvik

2

2

2

Asendatavate ja ühekordselt kasutatavate osade tarnijad

10

—

0

Kokku

358

297

311

| (117) | Valdkondade puhul, mille kohta ettevõtjad, kellega kontakteeruti, esitasid tagatiskirjad, tunnustab komisjon kõnealustes tagatiskirjades nimetatud andmeid (kokku 297 töökohta). |
| --- | --- |

(117)

Valdkondade puhul, mille kohta ettevõtjad, kellega kontakteeruti, esitasid tagatiskirjad, tunnustab komisjon kõnealustes tagatiskirjades nimetatud andmeid (kokku 297 töökohta).

| (118) | 24 töökoha puhul tagatiskirju ei esitatud. Siiski tunduvad Saksamaa esitatud selgitused ja andmed kõnealuste töökohtade kohta veenvad. Ainult seoses valdkonnaga „Asendatavate ja ühekordselt kasutatavate osade tarnijad” on kahtlusi: nõutud kümme töökohta tundub komisjonile liiga palju, kuna varuosade tarnimine on suures osas kaetud juba rubriigi all „Teenindus, varuosad, hooldus, remont...” esitatud 60 töökohaga. Komisjon nõustub seetõttu ainult 14ga 24st tagatiskirjata töökohast, mis teeb tunnustatavate kaudsete töökohtade arvuks 311. |
| --- | --- |

(118)

24 töökoha puhul tagatiskirju ei esitatud. Siiski tunduvad Saksamaa esitatud selgitused ja andmed kõnealuste töökohtade kohta veenvad. Ainult seoses valdkonnaga „Asendatavate ja ühekordselt kasutatavate osade tarnijad” on kahtlusi: nõutud kümme töökohta tundub komisjonile liiga palju, kuna varuosade tarnimine on suures osas kaetud juba rubriigi all „Teenindus, varuosad, hooldus, remont...” esitatud 60 töökohaga. Komisjon nõustub seetõttu ainult 14ga 24st tagatiskirjata töökohast, mis teeb tunnustatavate kaudsete töökohtade arvuks 311.

| (119) | Seetõttu järeldab komisjon, et võrreldes 186 otsese töökohaga hakkab kaudselt loodud töökohtade tase olema kõrge (üle 100 %). Tulenevalt MSF 1998 punkti 3.10.3 lõikest i on piirkondliku mõju indikaator seetõttu 1,5. |
| --- | --- |

(119)

Seetõttu järeldab komisjon, et võrreldes 186 otsese töökohaga hakkab kaudselt loodud töökohtade tase olema kõrge (üle 100 %). Tulenevalt MSF 1998 punkti 3.10.3 lõikest i on piirkondliku mõju indikaator seetõttu 1,5.

6.4.4.   Suurim lubatud abi osatähtsus

| (120) | Eelnevat arvestades ja Saksamaa esitatud andmete alusel on MSF 1998 valem kõnealuse projekti abi suurima osatähtsuse arvutamiseks järgmine: 35 % bruto x 1,0 x 0,8 x 1,5= 42 % bruto, mis piirneb 35 % bruto regionaalabi ülemmääraga. |
| --- | --- |

(120)

Eelnevat arvestades ja Saksamaa esitatud andmete alusel on MSF 1998 valem kõnealuse projekti abi suurima osatähtsuse arvutamiseks järgmine: 35 % bruto x 1,0 x 0,8 x 1,5= 42 % bruto, mis piirneb 35 % bruto regionaalabi ülemmääraga.

| (121) | Abikõlbliku investeeringu kuni 35 % bruto abi osatähtsus, mida Saksamaa e-glassile anda soovib, on sellest tulenevalt kokkusobiv MSF 1998 alusel arvutatud abi suurima osatähtsusega. |
| --- | --- |

(121)

Abikõlbliku investeeringu kuni 35 % bruto abi osatähtsus, mida Saksamaa e-glassile anda soovib, on sellest tulenevalt kokkusobiv MSF 1998 alusel arvutatud abi suurima osatähtsusega.

7.   JÄRELDUS

| (122) | Teatatud kuni 35 % bruto abi osatähtsus, mida Saksamaa soovib anda e-glass AG-le, täidab tingimused, mis lubavad seda pidada kokkusobivaks mitut valdkonda hõlmava raamprogrammiga regionaalabi andmiseks ulatuslikele investeerimisprojektidele (1998), |
| --- | --- |

(122)

Teatatud kuni 35 % bruto abi osatähtsus, mida Saksamaa soovib anda e-glass AG-le, täidab tingimused, mis lubavad seda pidada kokkusobivaks mitut valdkonda hõlmava raamprogrammiga regionaalabi andmiseks ulatuslikele investeerimisprojektidele (1998),

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

20. aprillil 2004. aastal juhtumis N 611/2003 vastu võetud otsus tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 2

Riigiabi kuni 35 % bruto abikõlblike kuludega, millest Saksamaa 15. detsembril 2003. aastal komisjonile teatas, on ühisturuga kokkusobiv asutamislepingu artikli 87 lõike 3 tähenduses. Seega on abi rakendamine lubatud.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Saksamaa Liitvabariigile.

Brüssel, 20. detsember 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Neelie KROES

---

(1)  EÜT L 83, 27.3.1999, lk. 1. Määrust on muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.

1

(2)  ELT C 220, 8.9.2005, lk 3.

2

(3)  EÜT C 107, 7.4.1998, lk 7.

3

(4)  Vt joonealune märkus 1.

4

(5)  Ärisaladus.

5

(6)  Vt peatükki 3.1.

6

(7)  [...]

7

(8)  Komisjoni 2. aprilli 2003. aasta otsus riigiabi juhtumis N 641/2002, mis käsitleb Saksamaa regionaalabi kaarti (ELT C 186, 6.8.2003, lk 18).

8

(9)  Ühe juhtiva valuklaasitootja Pilkington plc avalikustatud uuringu „Pilkington ja lehtklaasitööstus 2003” kohaselt toodeti maailmas 2002. aastal kokku umbes 35 miljonit tonni lehtklaasi; valuklaasi osa sellest oli umbes 29 miljonit tonni.

9

(10)  Komisjoni 1. oktoobri 2003. aasta otsus abijuhtumis N 642/2002 (SG (2000) D/232040, 2.10.2003).

10

(11)  Komisjoni 9. detsembri 1998. aasta otsus abijuhtumis N 702/1997 (SG (98) D/12428, 31.12.1998), 28. veebruari 2001. aasta otsus abijuhtumis C 72/1998 (SG (2001) D/286551, 2.3.2001) ja 10. detsembri 2003. aasta otsus abijuhtumis N 336/2003 (SG (2003) D/233359, 11.12.2003).

11

(12)  Programm für unmittelbare Bürgschaften des Bundes und der Länder in den neuen Bundesländern und Berlin Ost, N 297/1991, SG (91) D/1344, 15.7.1991, E 24/1995, SG (96) D/5500, 18.6.1996, ja SG (98) D/54570, 11.11.1998.

12

Programm für unmittelbare Bürgschaften des Bundes und der Länder in den neuen Bundesländern und Berlin Os

(13)  Kõik Saksamaa abikavad, mida komisjon on heaks kiitnud, sisaldavad sätet, et vähemalt 25 % kõigist abikõlblikest kuludest ei tohi sisaldada abielemente.

13

(14)  Oma märkustes palus kõnealune konkurent anonüümsust.

14

(15)  EÜT C 70, 19.3.2002, lk 8.

15

(16)  EÜT C 74, 10.3.1998, lk 9.

16

(17)  Vt ühisülesande allkomitee 255. koosoleku protokolli (Unterausschuss der Gemeinschaftsaufgabe „Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur” (GA)).

17

Unterausschuss der Gemeinschaftsaufgabe „Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur” (GA)

(18)  Vt otsust 94/359/EÜ koondumist käsitlevas juhtumis Pilkington-Techint/SIV, punkt 11 (EÜT L 158, 25.6.1994, lk 24) ja komisjoni 7. augusti 1998. aasta otsust koondumist käsitlevas juhtumis Glaverbel/PPG, punktid 7–12 (EÜT C 282, 11.9.1998, lk 2).

18

Pilkington-Techint/SIV

Glaverbel/PPG,

(19)  Vt otsuse 94/359/EÜ joonealust märkust 18, punkti 13 ja ühinemist käsitleva juhtumi Glaverbel/PPG punkti 7.

19

Glaverbel/PPG

(20)  Käesoleva järelduse põhjused on esitatud eespool osas 3.2.

20

(21)  Uuringu „Pilkington ja lehtklaasitööstus 2003” kohaselt hõlmavad transpordikulud tavaliselt 10 % kogu kuludest.

21

(22)  Komisjon tuli samale järeldusele järgmiste juhtumite puhul: koondumist käsitlev juhtum Pilkington-Techint/SIV (vt joonealune märkus 18), punkt 16; riigiabi juhtum Sangalli Manefredonia Vetro (vt komisjoni 26. juuli 1999. aasta otsust, EÜT L 137/1, 8.6.2000, lk 1), punkt 32 et seq.; riigiabi juhtum Pilkington/Interpane (26. juuli 2000.aasta otsus N 291/2000, 26. juuli 2000, SG(2000) D/106264, 17. august 2000), osa 4.4.2; riigiabi juhtum Glaverbel Kavala (nr N 553/1999, 26. juuli 2000, SG(2000) D/106281, 17.8.2000), punkt 58.

22

Pilkington-Techint/SIV

Sangalli Manefredonia Vetro

et seq.

Pilkington/Interpane

Glaverbel Kavala

(23)  Euroopa lehtklaasi tootjate föderatsioon, GEP-VP (Groupement Européen des Producteurs de Verre Plat), eeldab maksimaalse sulatusvõimsuse puhul 90 % tõhusat maksimaalvõimsust.

23

Groupement Européen des Producteurs de Verre Plat

(24)  Komisjon jõudis samasugusele järeldusele riigiabi juhtumit Pilkington/Interpane käsitlenud otsuse lõikes 4.4.3 ja riigiabi juhtumit Glaverbel Kavala käsitlenud otsuse punktis 51, vt joonealune märkus 21.

24

Pilkington/Interpane

Glaverbel Kavala

(25)  Allikas: CPIV (Comité Permanent des Industries du Verre de l'Union Européenne).

25

(26)  Allikas: Eurostat/Comext ELi-sisene kaubandusstatistika.

26

(27)  Komisjon kasutab võrdluseks väärtuses väljendatud toorvaluklaasituru kasvumäära, kuna komparaator (töötleva tööstuse arendamine tervikuna) mõõdetakse mahus väljendatuna, mida hinnatakse eri toodete asjaomaste hindadega, mis tähendab, et kasvumäära aluseks on põhimõtteliselt väärtus.

27

(28)  2002. ja 2003. aasta uuringu „Pilkington ja lehtklaasitööstus” prognooside kohaselt 90 % ja 91 % kogu Euroopa tootmisvõimsusest vastavalt 2002. ja 2003. aastal läks viie ettevõtja arvele (Saint-Gobain, Pilkington, Asahi (Glaverbel), Guardian ja Sisecam).

28

(29)  Uuringud „Pilkington ja lehtklaasitööstus”, 2002 ja 2003. Varasemate aastate andmed ei ole kättesaadavad.

29

(30)  Kõnealune eristamine on kooskõlas 17. augusti 2000. aasta riigiabi otsuses juhtumis Pilkington/Interpane (N291/2000) esitatud asjaomase turu määratlusega.

30

(31)  Komisjonile esitati koopiaid arvetest, mis viitasid, millistesse EMP piirkondadesse klaasi tarniti.

31

(32)  E-glassi konkurendid viitasid oma märkustes kuni 250–300 km pikkustele vahemaadele.

32

(33)  Iirimaa, Kreeka, Austria, Luksemburgi, Islandi ja Norra kohta andmed puuduvad.

33

(34)  Comité Permanent des Industries du Verre de l’Union Européenne.

34

(35)  Ehitussektori jaoks mõeldud turvaklaasi (ESG ja VSG) ning mitmekordse klaasi turu positiivset arengut võib seletada mitmete teguritega: eelkõige arhitektuuri uued suunad (klaasfassaadid), kuid ka energiasäästuprogrammid on olulisteks teguriteks.

35

(36)  Saksamaa on kinnitanud, et e-glassi turuosa koos aktsionäridega ei ole ühelgi asjaomasel turul üle 40 %. Seetõttu MSF 1998 punkti 3.6 ei kohaldata.

36

(37)  Kättesaadavad on nende ettevõtjate tagatiskirjad, kellega kontakteeruti, milles täpsustatakse luua püütavate kauaaegsete töökohtade arv.

37

---