# Europeiska unionens L 219/2007

| | ISSN 1725-2628 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 219 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 50 årgången24 augusti 2007 |

ISSN 1725-2628

Europeiska unionens

officiella tidning

L 219

Svensk utgåva

Lagstiftning

50 årgången24 augusti 2007

---

| Innehållsförteckning | | I   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som skall offentliggöras | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 986/2007 av den 23 augusti 2007 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 1 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 987/2007 av den 22 augusti 2007 om förbud mot fiske efter glasvarar i EG-vatten i område II a och IV med fartyg som seglar under tysk flagg | 3 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 988/2007 av den 22 augusti 2007 om förbud mot fiske efter torsk i norska vatten i ICES-områdena I och II med fartyg som seglar under spansk flagg | 5 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 989/2007 av den 23 augusti 2007 om införande av vissa beteckningar i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Barèges-Gavarnie [SUB] – Hořické trubičky [SGB]) | 7 |

Innehållsförteckning

I   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som skall offentliggöras

Sida

FÖRORDNINGAR

Kommissionens förordning (EG) nr 986/2007 av den 23 augusti 2007 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

1

*

Kommissionens förordning (EG) nr 987/2007 av den 22 augusti 2007 om förbud mot fiske efter glasvarar i EG-vatten i område II a och IV med fartyg som seglar under tysk flagg

3

*

Kommissionens förordning (EG) nr 988/2007 av den 22 augusti 2007 om förbud mot fiske efter torsk i norska vatten i ICES-områdena I och II med fartyg som seglar under spansk flagg

5

*

Kommissionens förordning (EG) nr 989/2007 av den 23 augusti 2007 om införande av vissa beteckningar i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Barèges-Gavarnie [SUB] – Hořické trubičky [SGB])

7

| | | II   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt |
| --- | --- | --- |
| | | BESLUT |
| | | Kommissionen |
| | | 2007/580/EG |
| | * | Kommissionens beslut av den 24 april 2007 om det statliga stöd C 7/2005 som Slovenien genomför inom ramen för sin lagstiftning om miljögodkända energiproducenter
  [delgivet med nr K(2007) 1181]

   (
  1
  ) | 9 |
| | | 2007/581/EG |
| | * | Kommissionens beslut av den 24 april 2007 om det statliga stöd C 26/2006 (ex N 110/2006) – tillfällig skyddsordning för varvsindustrin – Portugal
  [delgivet med nr K(2007) 1756]

   (
  1
  ) | 25 |
| | | 2007/582/EG |
| | * | Kommissionens beslut av den 10 maj 2007 om statligt stöd C 4/2006 (ex N 180/2005) – Portugal – Stöd till Djebel
  [delgivet med nr K(2007) 1959]

   (
  1
  ) | 30 |
| | | 2007/583/EG |
| | * | Kommissionens beslut av den 21 juni 2007 om statligt stöd C 17/2006 (ex N 3/2006) till utbildning som Portugal planerar att genomföra till förmån för Autoeuropa – Automóveis Lda
  [delgivet med nr K(2007) 3130]

   (
  1
  ) | 36 |
| | | 2007/584/EG |
| | * | Kommissionens beslut av den 21 augusti 2007 om ändring av beslut 2004/558/EG om genomförande av rådets direktiv 64/432/EEG när det gäller tilläggsgarantier avseende infektiös bovin rhinotrakeit i samband med handeln med nötkreatur inom gemenskapen och godkännande av de utrotningsprogram som vissa medlemsstater lagt fram
  [delgivet med nr K(2007) 3905]

   (
  1
  ) | 37 |

II   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt

BESLUT

Kommissionen

2007/580/EG

*

Kommissionens beslut av den 24 april 2007 om det statliga stöd C 7/2005 som Slovenien genomför inom ramen för sin lagstiftning om miljögodkända energiproducenter
  [delgivet med nr K(2007) 1181]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2007) 1181]

1

9

2007/581/EG

*

Kommissionens beslut av den 24 april 2007 om det statliga stöd C 26/2006 (ex N 110/2006) – tillfällig skyddsordning för varvsindustrin – Portugal
  [delgivet med nr K(2007) 1756]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2007) 1756]

1

25

2007/582/EG

*

Kommissionens beslut av den 10 maj 2007 om statligt stöd C 4/2006 (ex N 180/2005) – Portugal – Stöd till Djebel
  [delgivet med nr K(2007) 1959]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2007) 1959]

1

30

2007/583/EG

*

Kommissionens beslut av den 21 juni 2007 om statligt stöd C 17/2006 (ex N 3/2006) till utbildning som Portugal planerar att genomföra till förmån för Autoeuropa – Automóveis Lda
  [delgivet med nr K(2007) 3130]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2007) 3130]

1

36

2007/584/EG

*

Kommissionens beslut av den 21 augusti 2007 om ändring av beslut 2004/558/EG om genomförande av rådets direktiv 64/432/EEG när det gäller tilläggsgarantier avseende infektiös bovin rhinotrakeit i samband med handeln med nötkreatur inom gemenskapen och godkännande av de utrotningsprogram som vissa medlemsstater lagt fram
  [delgivet med nr K(2007) 3905]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2007) 3905]

1

37

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

I Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som skall offentliggöras

FÖRORDNINGAR

| 24.8.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 219/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 219/1

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 986/2007

av den 23 augusti 2007

om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 3223/94 av den 21 december 1994 om tillämpningsföreskrifter för importordningen för frukt och grönsaker (1), särskilt artikel 4.1, och

av följande skäl:

| (1) | I förordning (EG) nr 3223/94 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilagan till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I förordning (EG) nr 3223/94 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilagan till den förordningen.

| (2) | Vid tillämpningen av dessa kriterier bör schablonvärdena vid import fastställas till de nivåer som anges i bilagan till denna förordning. |
| --- | --- |

(2)

Vid tillämpningen av dessa kriterier bör schablonvärdena vid import fastställas till de nivåer som anges i bilagan till denna förordning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonvärden vid import som avses i artikel 4 i förordning (EG) nr 3223/94 skall fastställas enligt tabellen i bilagan.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 24 augusti 2007.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 23 augusti 2007.

På kommissionens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EGT L 337, 24.12.1994, s. 66. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 756/2007 (EUT L 172, 30.6.2007, s. 41).

1

---

BILAGA

till kommissionens förordning av den 23 augusti 2007 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-nr | Kod för tredjeland (1) | Schablonvärde vid import |
| 0702 00 00 | MK | 55,1 |
| TR | 56,2 |
| XK | 48,8 |
| XS | 36,3 |
| ZZ | 49,1 |
| 0707 00 05 | TR | 106,4 |
| ZZ | 106,4 |
| 0709 90 70 | TR | 106,5 |
| ZZ | 106,5 |
| 0805 50 10 | AR | 64,3 |
| UY | 49,5 |
| ZA | 62,2 |
| ZZ | 58,7 |
| 0806 10 10 | EG | 236,6 |
| TR | 99,3 |
| US | 164,8 |
| ZZ | 166,9 |
| 0808 10 80 | AR | 46,1 |
| BR | 77,5 |
| CL | 73,5 |
| CN | 72,8 |
| NZ | 88,2 |
| US | 100,4 |
| ZA | 84,0 |
| ZZ | 77,5 |
| 0808 20 50 | AR | 43,8 |
| CN | 21,3 |
| TR | 121,2 |
| ZA | 89,6 |
| ZZ | 69,0 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | TR | 142,6 |
| ZZ | 142,6 |
| 0809 40 05 | BA | 41,3 |
| IL | 153,7 |
| TR | 78,6 |
| ZZ | 91,2 |

(EUR/100 kg)

KN-nr

Kod för tredjeland (1)

Schablonvärde vid import

0702 00 00

MK

55,1

TR

56,2

XK

48,8

XS

36,3

ZZ

49,1

0707 00 05

TR

106,4

ZZ

106,4

0709 90 70

TR

106,5

ZZ

106,5

0805 50 10

AR

64,3

UY

49,5

ZA

62,2

ZZ

58,7

0806 10 10

EG

236,6

TR

99,3

US

164,8

ZZ

166,9

0808 10 80

AR

46,1

BR

77,5

CL

73,5

CN

72,8

NZ

88,2

US

100,4

ZA

84,0

ZZ

77,5

0808 20 50

AR

43,8

CN

21,3

TR

121,2

ZA

89,6

ZZ

69,0

0809 30 10, 0809 30 90

TR

142,6

ZZ

142,6

0809 40 05

BA

41,3

IL

153,7

TR

78,6

ZZ

91,2

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1833/2006 (EUT L 354, 14.12.2006, s. 19). Koden ”ZZ” betecknar ”övrigt ursprung”.

---

| 24.8.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 219/3 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 219/3

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 987/2007

av den 22 augusti 2007

om förbud mot fiske efter glasvarar i EG-vatten i område II a och IV med fartyg som seglar under tysk flagg

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2371/2002 av den 20 december 2002 om bevarande och hållbart utnyttjande av fiskeresurserna inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken (1), särskilt artikel 26.4,

med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 2847/93 av den 12 oktober 1993 om införande av ett kontrollsystem för den gemensamma fiskeripolitiken (2), särskilt artikel 21.3, och

av följande skäl:

| (1) | I rådets förordning (EG) nr 41/2007 av den 21 december 2006 om fastställande för år 2007 av fiskemöjligheter och därmed förbundna villkor för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i gemenskapens vatten och, för gemenskapens fartyg, i andra vatten där fångstbegränsningar krävs (3) fastställs kvoter för 2007. |
| --- | --- |

(1)

I rådets förordning (EG) nr 41/2007 av den 21 december 2006 om fastställande för år 2007 av fiskemöjligheter och därmed förbundna villkor för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i gemenskapens vatten och, för gemenskapens fartyg, i andra vatten där fångstbegränsningar krävs (3) fastställs kvoter för 2007.

| (2) | Enligt de uppgifter som kommissionen har mottagit har fångsterna av det bestånd som anges i bilagan till den här förordningen, gjorda av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som seglar under den medlemsstatens flagg, medfört att kvoten för 2007 har uttömts. |
| --- | --- |

(2)

Enligt de uppgifter som kommissionen har mottagit har fångsterna av det bestånd som anges i bilagan till den här förordningen, gjorda av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som seglar under den medlemsstatens flagg, medfört att kvoten för 2007 har uttömts.

| (3) | Det är därför nödvändigt att förbjuda fiske efter detta bestånd samt förvaring ombord, omlastning och landning av fångster av detta bestånd. |
| --- | --- |

(3)

Det är därför nödvändigt att förbjuda fiske efter detta bestånd samt förvaring ombord, omlastning och landning av fångster av detta bestånd.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Uttömd kvot

Den fiskekvot för 2007 som tilldelats den medlemsstat som anges i bilagan till den här förordningen för det bestånd som anges i samma bilaga skall anses vara uttömd från och med den dag som fastställs i bilagan.

Artikel 2

Förbud

Fiske efter det bestånd som anges i bilagan till den här förordningen, och som bedrivs av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som seglar under den medlemsstatens flagg, är förbjudet från och med den dag som fastställs i bilagan. Efter den dagen är det även förbjudet att förvara ombord, omlasta och landa fångster av detta bestånd gjorda av sådana fartyg.

Artikel 3

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 22 augusti 2007.

På kommissionens vägnar

Fokion FOTIADIS

Generaldirektör för fiske och havsfrågor

---

(1)  EGT L 358, 31.12.2002, s. 59.

1

(2)  EGT L 261, 20.10.1993, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1967/2006 (EUT L 409, 30.12.2006, s. 11. Rättat i EUT L 36, 8.2.2007, s. 6).

2

(3)  EUT L 15, 20.1.2007, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 898/2007 (EUT L 196, 28.7.2007, s. 22).

3

---

BILAGA

| Nr | 26 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Tyskland |
| Bestånd | LEZ/2AC4-C |
| Art | Megrims (Lepidorhombus spp.) |
| Område | EG-vatten i område II a och IV |
| Datum | 19 juli 2007 |

Nr

26

Medlemsstat

Tyskland

Bestånd

LEZ/2AC4-C

Art

Megrims (Lepidorhombus spp.)

Område

EG-vatten i område II a och IV

Datum

19 juli 2007

---

| 24.8.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 219/5 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 219/5

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 988/2007

av den 22 augusti 2007

om förbud mot fiske efter torsk i norska vatten i ICES-områdena I och II med fartyg som seglar under spansk flagg

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2371/2002 av den 20 december 2002 om bevarande och hållbart utnyttjande av fiskeresurserna inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken (1), särskilt artikel 26.4,

med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 2847/93 av den 12 oktober 1993 om införande av ett kontrollsystem för den gemensamma fiskeripolitiken (2), särskilt artikel 21.3, och

av följande skäl:

| (1) | I rådets förordning (EG) nr 41/2007 av den 21 december 2006 om fastställande för år 2007 av fiskemöjligheter och därmed förbundna villkor för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i gemenskapens vatten och, för gemenskapens fartyg, i andra vatten där fångstbegränsningar krävs (3) fastställs kvoter för år 2007. |
| --- | --- |

(1)

I rådets förordning (EG) nr 41/2007 av den 21 december 2006 om fastställande för år 2007 av fiskemöjligheter och därmed förbundna villkor för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i gemenskapens vatten och, för gemenskapens fartyg, i andra vatten där fångstbegränsningar krävs (3) fastställs kvoter för år 2007.

| (2) | Enligt de uppgifter som kommissionen har mottagit har fångsterna av det bestånd som anges i bilagan till den här förordningen, gjorda av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som seglar under den medlemsstatens flagg, medfört att kvoten för 2007 har uttömts. |
| --- | --- |

(2)

Enligt de uppgifter som kommissionen har mottagit har fångsterna av det bestånd som anges i bilagan till den här förordningen, gjorda av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som seglar under den medlemsstatens flagg, medfört att kvoten för 2007 har uttömts.

| (3) | Det är därför nödvändigt att förbjuda fiske efter detta bestånd samt förvaring ombord, omlastning och landning av fångster av detta bestånd. |
| --- | --- |

(3)

Det är därför nödvändigt att förbjuda fiske efter detta bestånd samt förvaring ombord, omlastning och landning av fångster av detta bestånd.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Uttömd kvot

Den fiskekvot för 2007 som tilldelats den medlemsstat som anges i bilagan till den här förordningen för det bestånd som anges i samma bilaga skall anses vara uttömd från och med den dag som fastställs i bilagan.

Artikel 2

Förbud

Fiske efter det bestånd som anges i bilagan till den här förordningen, och som bedrivs av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som seglar under den medlemsstatens flagg, är förbjudet från och med den dag som fastställs i bilagan. Det är förbjudet att förvara ombord, omlasta och landa fångster av detta bestånd gjorda av dessa fartyg från och med den dagen.

Artikel 3

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 22 augusti 2007.

På kommissionens vägnar

Fokion FOTIADIS

Generaldirektör för fiske och havsfrågor

---

(1)  EGT L 358, 31.12.2002, s. 59.

1

(2)  EGT L 261, 20.10.1993, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1967/2006 (EUT L 409, 30.12.2006, s. 11. Rättad i EUT L 36, 8.2.2007, s. 6).

2

(3)  EUT L 15, 20.1.2007, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 898/2007 (EUT L 196, 28.7.2007, s. 22).

3

---

BILAGA

| Nr | 25 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Spanien |
| Bestånd | COD/1N2AB |
| Art | Torsk (Gadus morhua) |
| Område | Norska vatten i ICES-områdena I och II |
| Datum | 20 juli 2007 |

Nr

25

Medlemsstat

Spanien

Bestånd

COD/1N2AB

Art

Torsk (Gadus morhua)

Område

Norska vatten i ICES-områdena I och II

Datum

20 juli 2007

---

| 24.8.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 219/7 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 219/7

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 989/2007

av den 23 augusti 2007

om införande av vissa beteckningar i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Barèges-Gavarnie [SUB] – Hořické trubičky [SGB])

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 510/2006 av den 20 mars 2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel (1), särskilt artikel 7.4 första stycket, och

av följande skäl:

| (1) | Frankrikes begäran om registrering av beteckningen ”Barèges-Gavarnie” och Tjeckiens begäran om registrering av beteckningen ”Hořické trubičky” har, i enlighet med artikel 6.2 första stycket och artikel 17.2 i förordning (EG) nr 510/2006, offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning
   (2). |
| --- | --- |

(1)

Frankrikes begäran om registrering av beteckningen ”Barèges-Gavarnie” och Tjeckiens begäran om registrering av beteckningen ”Hořické trubičky” har, i enlighet med artikel 6.2 första stycket och artikel 17.2 i förordning (EG) nr 510/2006, offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning
   (2).

| (2) | Eftersom ingen invändning har inkommit till kommissionen i enlighet med artikel 7 i förordning (EG) nr 510/2006 bör dessa beteckningar införas i registret. |
| --- | --- |

(2)

Eftersom ingen invändning har inkommit till kommissionen i enlighet med artikel 7 i förordning (EG) nr 510/2006 bör dessa beteckningar införas i registret.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Beteckningarna i bilagan till denna förordning skall införas i registret.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 23 augusti 2007.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 93, 31.3.2006, s. 12. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1791/2006 (EUT L 363, 20.12.2006, s. 1).

1

(2)  EUT C 279, 17.11.2006, s. 9 (Barèges-Gavarnie); EUT C 280, 18.11.2006, s. 10 (Hořické trubičky).

2

---

BILAGA

1.   Jordbruksprodukter i bilaga I till fördraget avsedda att användas som livsmedel

Klass 1.3. –   Ost

FRANKRIKE

Barèges-Gavarnie (PDO)

2.   Livsmedel som avses i bilaga I till förordningen

Klass 2.4. –   Bröd, konditorivaror, konfekt, skorpor och andra bagerivaror

TJECKIEN

Hořické trubičky (PGI)

---

II Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt

BESLUT

Kommissionen

| 24.8.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 219/9 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 219/9

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 24 april 2007

om det statliga stöd C 7/2005 som Slovenien genomför inom ramen för sin lagstiftning om miljögodkända energiproducenter

[delgivet med nr K(2007) 1181]

(Endast den slovenska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

(2007/580/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 88.2 första stycket,

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a,

efter att i enlighet med ovan nämnda artiklar ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig (1), och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

| (1) | Genom en skrivelse som kommissionen diarieförde den 1 oktober 2003 anmälde Slovenien en stödordning för framtida investeringar i energiproducerande företag i Slovenien i enlighet med interimsförfarandet i bilaga IV, avsnitt 3, stycke 1 c i Anslutningsfördraget för Tjeckien, Estland, Cypern, Lettland, Litauen, Ungern, Malta, Polen, Slovenien och Slovakien. Anmälan diariefördes som statligt stöd nummer SI 7/03. |
| --- | --- |

(1)

Genom en skrivelse som kommissionen diarieförde den 1 oktober 2003 anmälde Slovenien en stödordning för framtida investeringar i energiproducerande företag i Slovenien i enlighet med interimsförfarandet i bilaga IV, avsnitt 3, stycke 1 c i Anslutningsfördraget för Tjeckien, Estland, Cypern, Lettland, Litauen, Ungern, Malta, Polen, Slovenien och Slovakien. Anmälan diariefördes som statligt stöd nummer SI 7/03.

| (2) | Under den skriftväxling som följde kom det fram att två kraftverk som nämndes i beskrivningen av bakgrunden till den anmälda åtgärden föreföll motta stöd genom en annan statlig stödordning. Denna senare (nedan kallad ”ordningen”) diariefördes av kommissionen den 6 december 2004 som statligt stöd nummer NN 80/04. |
| --- | --- |

(2)

Under den skriftväxling som följde kom det fram att två kraftverk som nämndes i beskrivningen av bakgrunden till den anmälda åtgärden föreföll motta stöd genom en annan statlig stödordning. Denna senare (nedan kallad ”ordningen”) diariefördes av kommissionen den 6 december 2004 som statligt stöd nummer NN 80/04.

| (3) | På grundval av tillgängliga uppgifter hyser kommissionen tvivel på att vissa delar av ordningen verkligen är förenliga med den inre marknaden. Därför fattade kommissionen den 2 februari 2005 beslut om att inleda det förfarande som anges i artikel 88.2 i EG-fördraget (nedan kallat ”beslutet att inleda ett förfarande”) och uppmanade Slovenien att inkomma med sina synpunkter. Beslutet att inleda förfarandet offentliggjordes den 15 mars 2005 i Europeiska unionens officiella tidning
   (2). Kommissionen uppmanade berörda parter att inkomma med sina synpunkter inom en månad efter offentliggörandet av beslutet. |
| --- | --- |

(3)

På grundval av tillgängliga uppgifter hyser kommissionen tvivel på att vissa delar av ordningen verkligen är förenliga med den inre marknaden. Därför fattade kommissionen den 2 februari 2005 beslut om att inleda det förfarande som anges i artikel 88.2 i EG-fördraget (nedan kallat ”beslutet att inleda ett förfarande”) och uppmanade Slovenien att inkomma med sina synpunkter. Beslutet att inleda förfarandet offentliggjordes den 15 mars 2005 i Europeiska unionens officiella tidning
   (2). Kommissionen uppmanade berörda parter att inkomma med sina synpunkter inom en månad efter offentliggörandet av beslutet.

| (4) | I en skrivelse av den 11 mars 2005, som diariefördes den 14 mars 2005, framförde Slovenien sina synpunkter på de tvivel som kommissionen uttryckte i beslutet att inleda ett förfarande. Kommissionen ställde följdfrågor till Slovenien den 25 april 2005, den 11 juli 2005, den 23 november 2005 och den 22 juni 2006 på vilka Slovenien svarade med skrivelser av den 14 juni 2005, som kommissionen diarieförde samma dag, den 20 september 2005, diarieförd samma dag, den 31 januari 2006, diarieförd samma dag, och den 7 juli 2006, diarieförd den 14 juli 2006. |
| --- | --- |

(4)

I en skrivelse av den 11 mars 2005, som diariefördes den 14 mars 2005, framförde Slovenien sina synpunkter på de tvivel som kommissionen uttryckte i beslutet att inleda ett förfarande. Kommissionen ställde följdfrågor till Slovenien den 25 april 2005, den 11 juli 2005, den 23 november 2005 och den 22 juni 2006 på vilka Slovenien svarade med skrivelser av den 14 juni 2005, som kommissionen diarieförde samma dag, den 20 september 2005, diarieförd samma dag, den 31 januari 2006, diarieförd samma dag, och den 7 juli 2006, diarieförd den 14 juli 2006.

| (5) | Det har inte inkommit några synpunkter från andra berörda parter. |
| --- | --- |

(5)

Det har inte inkommit några synpunkter från andra berörda parter.

| (6) | Den 25 oktober 2006 hölls ett tekniskt möte mellan kommissionen och de slovenska myndigheterna, efter vilket Slovenien skickade ytterligare uppgifter i en skrivelse av den 23 november 2006, diarieförd den 24 november 2006. |
| --- | --- |

(6)

Den 25 oktober 2006 hölls ett tekniskt möte mellan kommissionen och de slovenska myndigheterna, efter vilket Slovenien skickade ytterligare uppgifter i en skrivelse av den 23 november 2006, diarieförd den 24 november 2006.

2.   BESKRIVNING AV ORDNINGEN

| (7) | Stödordningen utformades 2001 i syfte att stödja förnybar elenergiproduktion och kraftvärmeverk i Slovenien, och i syfte att säkra energiförsörjningen från inhemska källor. |
| --- | --- |

(7)

Stödordningen utformades 2001 i syfte att stödja förnybar elenergiproduktion och kraftvärmeverk i Slovenien, och i syfte att säkra energiförsörjningen från inhemska källor.

| (8) | För att en elenergiproducent skall kunna komma i fråga för stöd från ordningen måste den vara miljögodkänd av ministeriet för miljö, fysisk planering och energi (3). |
| --- | --- |

(8)

För att en elenergiproducent skall kunna komma i fråga för stöd från ordningen måste den vara miljögodkänd av ministeriet för miljö, fysisk planering och energi (3).

| (9) | Tre typer av elenergiproducenter kan miljögodkännas:






  i) | Kraftverk som producerar elenergi från förnybara källor, utom vattenkraftverk med en kapacitet på mer än 10 MW. |
| --- | --- | --- |

(9)

Tre typer av elenergiproducenter kan miljögodkännas:

i)

Kraftverk som producerar elenergi från förnybara källor, utom vattenkraftverk med en kapacitet på mer än 10 MW.

| ii) | Kraftvärmeverk med en effektivare produktion än genomsnittet utom kommunala värmestationer med kapacitet på mer än 10 MW eller industrivärmestationer med kapacitet på mer än 1 MW. |
| --- | --- |

ii)

Kraftvärmeverk med en effektivare produktion än genomsnittet utom kommunala värmestationer med kapacitet på mer än 10 MW eller industrivärmestationer med kapacitet på mer än 1 MW.

| iii) | Värmekraftverket Trbovlje (nedan kallat ”kraftverket Trbovlje”) för den del av dess produktion som använder upp till 15 % av den inhemska primärenergi som behövs för att täcka Sloveniens förbrukning av elenergi. |
| --- | --- |

iii)

Värmekraftverket Trbovlje (nedan kallat ”kraftverket Trbovlje”) för den del av dess produktion som använder upp till 15 % av den inhemska primärenergi som behövs för att täcka Sloveniens förbrukning av elenergi.

| (10) | År 2003 hade de miljögodkända elproducenterna nästan 11,2 % av den slovenska elenergimarknaden. Den andel som utgörs av annan energi än den som produceras vid kraftverket Trbovlje och kraftvärmeverken i Ljubljana uppgår till 2,7 %. |
| --- | --- |

(10)

År 2003 hade de miljögodkända elproducenterna nästan 11,2 % av den slovenska elenergimarknaden. Den andel som utgörs av annan energi än den som produceras vid kraftverket Trbovlje och kraftvärmeverken i Ljubljana uppgår till 2,7 %.

| (11) | Miljögodkända producenter har rätt att få hela sin produktion uppköpt av det företag som hanterar det nät till vilket de är anslutna till ett pris som staten varje år fastställer och justerar. Det priset är högre än marknadspriset. Miljögodkända producenter får också besluta att sälja sin elenergi direkt på marknaden, i vilket fall de har rätt till ett statligt stöd som motsvarar skillnaden mellan de inkomster de skulle fått vid försäljning av elenergin till elnätsföretaget och de faktiska inkomsterna från försäljningen på marknaden. |
| --- | --- |

(11)

Miljögodkända producenter har rätt att få hela sin produktion uppköpt av det företag som hanterar det nät till vilket de är anslutna till ett pris som staten varje år fastställer och justerar. Det priset är högre än marknadspriset. Miljögodkända producenter får också besluta att sälja sin elenergi direkt på marknaden, i vilket fall de har rätt till ett statligt stöd som motsvarar skillnaden mellan de inkomster de skulle fått vid försäljning av elenergin till elnätsföretaget och de faktiska inkomsterna från försäljningen på marknaden.

| (12) | De av elnätsföretagets förluster som uppstår till följd av det obligatoriska köpet täcks genom utbetalning ur en fond som inrättats på laga grund. Med fondmedel betalas också stöd till de miljögodkända producenter som beslutar sig för att köpa sin elenergi på marknaden. Fondens medel består av skatteliknande avgifter för energiförbrukning som betalas av alla användare i Slovenien. |
| --- | --- |

(12)

De av elnätsföretagets förluster som uppstår till följd av det obligatoriska köpet täcks genom utbetalning ur en fond som inrättats på laga grund. Med fondmedel betalas också stöd till de miljögodkända producenter som beslutar sig för att köpa sin elenergi på marknaden. Fondens medel består av skatteliknande avgifter för energiförbrukning som betalas av alla användare i Slovenien.

3.   REDOGÖRELSE FÖR TVIVLEN I BESLUTET ATT INLEDA ETT FÖRFARANDE

| (13) | Efter en granskning av tillgängliga uppgifter kom kommissionen fram till att stödet utgör statligt stöd enligt artikel 87.1 i EG-fördraget, eftersom det uppfyller samtliga fyra kriterier som nämns i artikeln. |
| --- | --- |

(13)

Efter en granskning av tillgängliga uppgifter kom kommissionen fram till att stödet utgör statligt stöd enligt artikel 87.1 i EG-fördraget, eftersom det uppfyller samtliga fyra kriterier som nämns i artikeln.

| (14) | Kommissionen tvivlar också på att stödordningen kan anses förenlig med den gemensamma marknaden. |
| --- | --- |

(14)

Kommissionen tvivlar också på att stödordningen kan anses förenlig med den gemensamma marknaden.

| (15) | Kommissionen granskade därefter den anmälda stödordningen mot bakgrund av gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till skydd för miljön (4) (nedan kallade ”miljöriktlinjerna”). Den granskningen gav upphov till tvivel på att stödet är förenligt med miljöriktlinjerna, särskilt när det gäller definitionen av producenter som använder förnybar energi och effektiva kraftvärmeverk, och när det gäller stödnivån jämfört med producenternas faktiska överskjutande kostnader. |
| --- | --- |

(15)

Kommissionen granskade därefter den anmälda stödordningen mot bakgrund av gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till skydd för miljön (4) (nedan kallade ”miljöriktlinjerna”). Den granskningen gav upphov till tvivel på att stödet är förenligt med miljöriktlinjerna, särskilt när det gäller definitionen av producenter som använder förnybar energi och effektiva kraftvärmeverk, och när det gäller stödnivån jämfört med producenternas faktiska överskjutande kostnader.

| (16) | Stödet har också granskats med beaktande av kommissionens meddelande om analysmetodiken för statligt stöd i samband med så kallade stranded costs (kostnader som det inte går att få täckning för i en konkurrensutsatt marknad) (5) (nedan kallad ”metoden”). Analysen ledde till tvivel om stödordningens förenlighet med metoden. Det var framförallt inte möjligt att fastställa om stödet är tillräckligt exakt beräknat för den beräkning per enskilt kraftverk som behövs för metoden. |
| --- | --- |

(16)

Stödet har också granskats med beaktande av kommissionens meddelande om analysmetodiken för statligt stöd i samband med så kallade stranded costs (kostnader som det inte går att få täckning för i en konkurrensutsatt marknad) (5) (nedan kallad ”metoden”). Analysen ledde till tvivel om stödordningens förenlighet med metoden. Det var framförallt inte möjligt att fastställa om stödet är tillräckligt exakt beräknat för den beräkning per enskilt kraftverk som behövs för metoden.

| (17) | I ett tredje led analyserades stödet som kompensation för avgifter i samband med tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. Den analysen leddde till tvivel om huruvida stödet är förenligt med reglerna, eftersom kommissionen för en majoritet av stödmottagarna inte tillräckligt exakt kunde definiera vilka tjänster av allmänt ekonomiskt intresse det rörde sig om, och för den enda stödmottagare där detta var möjligt gick det inte att avgöra om ersättningen stod i proportion till tjänsten. |
| --- | --- |

(17)

I ett tredje led analyserades stödet som kompensation för avgifter i samband med tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. Den analysen leddde till tvivel om huruvida stödet är förenligt med reglerna, eftersom kommissionen för en majoritet av stödmottagarna inte tillräckligt exakt kunde definiera vilka tjänster av allmänt ekonomiskt intresse det rörde sig om, och för den enda stödmottagare där detta var möjligt gick det inte att avgöra om ersättningen stod i proportion till tjänsten.

| (18) | Kommissionen hyser således tvivel om att det stöd som finansieras med skatteliknande avgifter från konsumenterna verkligen är förenligt med artiklarna 25 och 90 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

(18)

Kommissionen hyser således tvivel om att det stöd som finansieras med skatteliknande avgifter från konsumenterna verkligen är förenligt med artiklarna 25 och 90 i EG-fördraget.

4.   SYNPUNKTER FRÅN ANDRA BERÖRDA PARTER

| (19) | Det har inte inkommit några synpunkter från andra berörda parter på beslutet att inleda ett förfarande. |
| --- | --- |

(19)

Det har inte inkommit några synpunkter från andra berörda parter på beslutet att inleda ett förfarande.

5.   MEDLEMSSTATENS URSPRUNGLIGA SYNPUNKTER

| (20) | I en skrivelse av den 11 mars 2005, som diariefördes den 14 mars 2005, framförde Slovenien sina synpunkter på de tvivel som kommissionen uttryckte i beslutet att inleda ett förfarande. Dessa synpunkter behandlar endast frågan om definition av statligt stöd och de skatteliknande avgifterna. |
| --- | --- |

(20)

I en skrivelse av den 11 mars 2005, som diariefördes den 14 mars 2005, framförde Slovenien sina synpunkter på de tvivel som kommissionen uttryckte i beslutet att inleda ett förfarande. Dessa synpunkter behandlar endast frågan om definition av statligt stöd och de skatteliknande avgifterna.

5.1   Förekomst av statligt stöd

| (21) | Slovenien framhöll att de slovenska distributörerna inte är statligt ägda till 100 %, och att företagsägandet i praktiken är fördelat mellan staten (runt 80 %) och enskilda investeringsfonder och andra (runt 20 %). I slovensk lagstiftning skiljer man i samband med det obligatoriska köpet inte på statligt och privat ägda företag. I energilagen (6) finns det inte några villkor enligt vilka företagen skall vara statligt ägda, utan lämnar öppet både för statligt och privat ägande. |
| --- | --- |

(21)

Slovenien framhöll att de slovenska distributörerna inte är statligt ägda till 100 %, och att företagsägandet i praktiken är fördelat mellan staten (runt 80 %) och enskilda investeringsfonder och andra (runt 20 %). I slovensk lagstiftning skiljer man i samband med det obligatoriska köpet inte på statligt och privat ägda företag. I energilagen (6) finns det inte några villkor enligt vilka företagen skall vara statligt ägda, utan lämnar öppet både för statligt och privat ägande.

| (22) | Enligt Slovenien innebär det faktum att ett statligt ägt företag kan stå bakom det obligatoriska köpet inte att det är fråga om statligt stöd. Hänvisning görs till domstolens dom av den 13 mars 2001 i mål C-379/98. |
| --- | --- |

(22)

Enligt Slovenien innebär det faktum att ett statligt ägt företag kan stå bakom det obligatoriska köpet inte att det är fråga om statligt stöd. Hänvisning görs till domstolens dom av den 13 mars 2001 i mål C-379/98.

| (23) | Vidare framhåller Slovenien att systemet med inköp av elenergi från miljögodkända producenter enligt slovensk lagstiftning i hög grad liknar andra system som kommissionen redan har gått igenom, t.ex. ärende NN 27/2000 och NN 68/2000 (7), där kommissionen kom fram till att det inte var fråga om statligt stöd. Slovenien anser att kommissionen i båda fallen kommit fram till att skyldigheten avsåg både en del privata och en del offentliga nätföretag, och därför kunde bestämmelserna eller ärendena i fråga inte anses utgöra statligt stöd. |
| --- | --- |

(23)

Vidare framhåller Slovenien att systemet med inköp av elenergi från miljögodkända producenter enligt slovensk lagstiftning i hög grad liknar andra system som kommissionen redan har gått igenom, t.ex. ärende NN 27/2000 och NN 68/2000 (7), där kommissionen kom fram till att det inte var fråga om statligt stöd. Slovenien anser att kommissionen i båda fallen kommit fram till att skyldigheten avsåg både en del privata och en del offentliga nätföretag, och därför kunde bestämmelserna eller ärendena i fråga inte anses utgöra statligt stöd.

| (24) | Med beaktande av ovanstående invändningar och gällande system anser Slovenien att frågan om invecklade ägandeförhållanden inte i sig ändrar det faktum att själva medlen inte kommer från statliga resurser. |
| --- | --- |

(24)

Med beaktande av ovanstående invändningar och gällande system anser Slovenien att frågan om invecklade ägandeförhållanden inte i sig ändrar det faktum att själva medlen inte kommer från statliga resurser.

| (25) | Slovenien anser vidare att obligatoriska betalningar till statliga företag inte utgör statligt stöd om företaget inte har rätt disponera dem fritt. För det obligatoriska köpet är källan till finansiering av stödordningen avgiften för nyttjande av nätet som alla elenergiförbrukare betalar och som tas ut av nätföretagen genom en separat faktura i ett bestämt syfte. |
| --- | --- |

(25)

Slovenien anser vidare att obligatoriska betalningar till statliga företag inte utgör statligt stöd om företaget inte har rätt disponera dem fritt. För det obligatoriska köpet är källan till finansiering av stödordningen avgiften för nyttjande av nätet som alla elenergiförbrukare betalar och som tas ut av nätföretagen genom en separat faktura i ett bestämt syfte.

5.2   Skatteliknande avgifter

| (26) | Slovenien understryker att stödordningen med obligatoriskt köp finansieras med avgifter för nyttjande av nätet som alla elkonsumenter betalar på samma, på förhand kända, villkor. Avgiften för nyttjande av nätet fastställs av Sloveniens regering och energimyndigheten, som reglerar energimarknaden. Skillnader i priser täcks genom att nätföretagen köper elenergi till fasta priser och säljer till marknadspris. Eventuella förluster täcks med avgifterna för nyttjande av nätet. Företag som är skyldiga att köpa får inte medel från staten utan från avgifterna för nyttjande av nätet. |
| --- | --- |

(26)

Slovenien understryker att stödordningen med obligatoriskt köp finansieras med avgifter för nyttjande av nätet som alla elkonsumenter betalar på samma, på förhand kända, villkor. Avgiften för nyttjande av nätet fastställs av Sloveniens regering och energimyndigheten, som reglerar energimarknaden. Skillnader i priser täcks genom att nätföretagen köper elenergi till fasta priser och säljer till marknadspris. Eventuella förluster täcks med avgifterna för nyttjande av nätet. Företag som är skyldiga att köpa får inte medel från staten utan från avgifterna för nyttjande av nätet.

| (27) | Företagen skall föra över dessa medel till ett särskilt konto. Medlen används också för betalning av andra bidrag om de miljögodkända producenterna säljer en del av sin elenergi själva eller genom en mellanhand. |
| --- | --- |

(27)

Företagen skall föra över dessa medel till ett särskilt konto. Medlen används också för betalning av andra bidrag om de miljögodkända producenterna säljer en del av sin elenergi själva eller genom en mellanhand.

| (28) | Slovenien hävdar också att stödordningen inte inkluderar något statligt eller annat stöd genom vilket medlen överförs. Medlen för finansieringen av ordningen kan inte anses komma från de skatteliknande avgifterna, eftersom de inte kommer från statsbudgeten och inte kan tillskrivas staten. |
| --- | --- |

(28)

Slovenien hävdar också att stödordningen inte inkluderar något statligt eller annat stöd genom vilket medlen överförs. Medlen för finansieringen av ordningen kan inte anses komma från de skatteliknande avgifterna, eftersom de inte kommer från statsbudgeten och inte kan tillskrivas staten.

6.   DE SKATTELIKNANDE AVGIFTERNA ENLIGT SLOVENIEN

| (29) | I ytterligare skrivelser till kommissionen presenterade Slovenien de skatteliknande avgifterna. |
| --- | --- |

(29)

I ytterligare skrivelser till kommissionen presenterade Slovenien de skatteliknande avgifterna.

| (30) | Slovenien kom med nya uppgifter om stödordningens miljöskyddsmål. För det första infördes stödordningen för att bidra till de allmänna miljöpolitiska målen:






  i) | Effektivt energiutnyttjande. |
| --- | --- | --- |

(30)

Slovenien kom med nya uppgifter om stödordningens miljöskyddsmål. För det första infördes stödordningen för att bidra till de allmänna miljöpolitiska målen:

i)

Effektivt energiutnyttjande.

| ii) | Ökad användning av förnybara energikällor i gemenskapens primära energibalans från 8,8 % år 2001 till 12 % år 2010. |
| --- | --- |

ii)

Ökad användning av förnybara energikällor i gemenskapens primära energibalans från 8,8 % år 2001 till 12 % år 2010.

| (31) | Målen omfattar målen för samproduktion och förnybara källor som båda ingår i stödordningen för köp av elenergi. Det målet sammanfaller med målen för Slovenien som fastställs i bl.a. Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/77/EG av den 27 september 2001 om främjande av el producerad från förnybara energikällor på den inre marknaden för el (8). I direktiv 2001/77/EG fastställs vägledande mål för enskilda medlemsstater. Målet för Slovenien är att andelen förnybar energi skall uppgå till 32,6 % år 2010. |
| --- | --- |

(31)

Målen omfattar målen för samproduktion och förnybara källor som båda ingår i stödordningen för köp av elenergi. Det målet sammanfaller med målen för Slovenien som fastställs i bl.a. Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/77/EG av den 27 september 2001 om främjande av el producerad från förnybara energikällor på den inre marknaden för el (8). I direktiv 2001/77/EG fastställs vägledande mål för enskilda medlemsstater. Målet för Slovenien är att andelen förnybar energi skall uppgå till 32,6 % år 2010.

| (32) | Antalet kraftverk från vilka elenergi köps upp inom ramen för stödordningen uppgår till 434, och av dessa är 430 anslutna till distributionsnätet och 4 till överföringsnätet. Mer än 90 % av kraftverken som är anslutna till distributionsnätet är vattenkraftverk, övriga är kraftverk som drivs med biomassa, solkraftverk och värmekraftverk. |
| --- | --- |

(32)

Antalet kraftverk från vilka elenergi köps upp inom ramen för stödordningen uppgår till 434, och av dessa är 430 anslutna till distributionsnätet och 4 till överföringsnätet. Mer än 90 % av kraftverken som är anslutna till distributionsnätet är vattenkraftverk, övriga är kraftverk som drivs med biomassa, solkraftverk och värmekraftverk.

| (33) | Stödordningen stöder sig på den slovenska lagen om fastställande av avgifter och om köp av elenergi från miljögodkända producenter av elenergi (9), som började gälla den 4 april 2002. |
| --- | --- |

(33)

Stödordningen stöder sig på den slovenska lagen om fastställande av avgifter och om köp av elenergi från miljögodkända producenter av elenergi (9), som började gälla den 4 april 2002.

| (34) | De villkor för köp av elenergi som för närvarande gäller för miljögodkända kraftverk och nät- eller systemföretag har fastställts för en tioårsperiod. |
| --- | --- |

(34)

De villkor för köp av elenergi som för närvarande gäller för miljögodkända kraftverk och nät- eller systemföretag har fastställts för en tioårsperiod.

| (35) | Slovenien klargjorde att enligt artikel 4 i 1999 års energilag definieras förnybara energikällor i enlighet med direktiv 2001/77/EG. |
| --- | --- |

(35)

Slovenien klargjorde att enligt artikel 4 i 1999 års energilag definieras förnybara energikällor i enlighet med direktiv 2001/77/EG.

| (36) | Stödordningens huvudsyfte är att säkerställa lämpliga ekonomiska villkor för utveckling och genomförande av nya projekt för miljögodkända kraftverk. För fastställande av inköpspriserna för enskilda typer av miljögodkända kraftverk, som kan garantera åtminstone en minimiavkastning för nya investeringar användes en kostnadsanalys för enskilda miljögodkända kraftverk (med hänsyn till primära energikällor och storlek). Nivån på stödet eller utbetalningarna definierades som skillnaden mellan den enhetliga årsinköpsavgiften och det genomsnittliga marknadspriset för elenergi. Om marknadspriset ökar minskar utbetalningarna i motsvarande grad. |
| --- | --- |

(36)

Stödordningens huvudsyfte är att säkerställa lämpliga ekonomiska villkor för utveckling och genomförande av nya projekt för miljögodkända kraftverk. För fastställande av inköpspriserna för enskilda typer av miljögodkända kraftverk, som kan garantera åtminstone en minimiavkastning för nya investeringar användes en kostnadsanalys för enskilda miljögodkända kraftverk (med hänsyn till primära energikällor och storlek). Nivån på stödet eller utbetalningarna definierades som skillnaden mellan den enhetliga årsinköpsavgiften och det genomsnittliga marknadspriset för elenergi. Om marknadspriset ökar minskar utbetalningarna i motsvarande grad.

| (37) | I tabellen nedan jämförs produktionskostnader för miljögodkända producenter per teknisk kategori och storlek med utbetalningarna i stödordningen. Tabellen bygger på ett genomsnittligt marknadspris på 8 SIT/kWh. Det värdet tjänar blott som referens då utbetalningarna minskar när marknadspriset ökar. |
| --- | --- |

(37)

I tabellen nedan jämförs produktionskostnader för miljögodkända producenter per teknisk kategori och storlek med utbetalningarna i stödordningen. Tabellen bygger på ett genomsnittligt marknadspris på 8 SIT/kWh. Det värdet tjänar blott som referens då utbetalningarna minskar när marknadspriset ökar.

| (38) | I samtliga fall är produktionskostnaderna högre än de genomsnittliga marknadspriserna och de garanterade enhetliga inköpspriserna enligt de miljögodkända producenternas stödordning.
  Tabell 1
  Jämförelse mellan produktionskostnader för miljögodkända kraftverk och inköpspriset enligt stödordningen










  Typ av miljögodkänt kraftverk med avseende på primär energikälla | Kapacitet | Produktionskostnader | Skillnad | Premier |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Storlek | [kW] | [SIT/kWh] | [SIT/kWh] | [SIT/kWh] |
| Vattenkraftverk | upp till 1 MW | 100 | 15,53 | 7,53 | 6,75 |
| från 1 MW till 10 MW | 3 000 | 14,33 | 6,33 | 6,23 |
| Kraftverk som drivs med biomassa | upp till 1 MW | 600 | 24,80 | 16,80 | 8,69 |
| över 1 MW | 1 500 | 18,18 | 10,18 | 8,17 |
| Vindkraftverk | upp till 1 MW | 100 | 23,28 | 15,28 | 6,55 |
| över 1 MW | 20 000 | 15,49 | 7,49 | 6,05 |
| Geotermiska kraftverk | | 3 000 | 14,59 | 6,59 | 6,05 |
| Solkraftverk | upp till 36 kW | 36 | 175,26 | 167,26 | 81,67 |
| över 36 kW | 100 | 122,58 | 114,58 | 7,46 |
| Andra miljögodkända kraftverk (biogas) | | 120 | 30,39 | 22,39 | 20,97 |
| Miljögodkända kraftverk eller värmeverk som använder kommunalt avfall | upp till 1 MW | 100 | 13,97 | 5,97 | 4,74 |
| från 1 MW till 10 MW | 3 000 | 12,08 | 4,08 | 3,87 |
| Kraftvärmeverk för fjärrvärme | upp till 1 MW | 700 | 16,54 | 8,54 | 5,9 |
| från 1 MW till 10 MW | 3 000 | 14,56 | 6,56 | 5,38 |
| Industrikraftvärmeverk | upp till 1 MW | 700 | 14,95 | 6,95 | 4,83 |
| Anm.: Med ett uppskattat marknadspris på 8 SIT/kWh. |

(38)

I samtliga fall är produktionskostnaderna högre än de genomsnittliga marknadspriserna och de garanterade enhetliga inköpspriserna enligt de miljögodkända producenternas stödordning.

Tabell 1

Jämförelse mellan produktionskostnader för miljögodkända kraftverk och inköpspriset enligt stödordningen

Typ av miljögodkänt kraftverk med avseende på primär energikälla

Kapacitet

Produktionskostnader

Skillnad

Premier

Storlek

[kW]

[SIT/kWh]

[SIT/kWh]

[SIT/kWh]

Vattenkraftverk

upp till 1 MW

100

15,53

7,53

6,75

från 1 MW till 10 MW

3 000

14,33

6,33

6,23

Kraftverk som drivs med biomassa

upp till 1 MW

600

24,80

16,80

8,69

över 1 MW

1 500

18,18

10,18

8,17

Vindkraftverk

upp till 1 MW

100

23,28

15,28

6,55

över 1 MW

20 000

15,49

7,49

6,05

Geotermiska kraftverk

3 000

14,59

6,59

6,05

Solkraftverk

upp till 36 kW

36

175,26

167,26

81,67

över 36 kW

100

122,58

114,58

7,46

Andra miljögodkända kraftverk (biogas)

120

30,39

22,39

20,97

Miljögodkända kraftverk eller värmeverk som använder kommunalt avfall

upp till 1 MW

100

13,97

5,97

4,74

från 1 MW till 10 MW

3 000

12,08

4,08

3,87

Kraftvärmeverk för fjärrvärme

upp till 1 MW

700

16,54

8,54

5,9

från 1 MW till 10 MW

3 000

14,56

6,56

5,38

Industrikraftvärmeverk

upp till 1 MW

700

14,95

6,95

4,83

Anm.: Med ett uppskattat marknadspris på 8 SIT/kWh.

| (39) | Som framgår av tabellen nedan som utarbetats på grundval av en kostnadsanalys och en ekonomisk beräkning per kategori miljögodkända kraftverk, överskrider nettonuvärdet för inköpspriserna enligt stödordningen inte nettonuvärdet för samtliga investeringskostnader för något av de miljögodkända kraftverken.
  Tabell 2
  Jämförelse mellan nettonuvärdet för inköpspriset och investeringskostnaderna för enskilda miljögodkända kraftverk












  Typ av miljögodkänt kraftverk med avseende på primär energikälla | Kapacitet | Beräknad årlig försäljning | Särskilda investeringskostnader | Investeringar | Årliga permier | Premier – investeringskostnader |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Storlek | [kW] | [MWh] | [SIT/kW] | [miljoner SIT] | [miljoner SIT per år] | [miljoner SIT] |
| Vattenkraftverk | upp till 1 MW | 100 | 456 | 480 000 | 48 | 2,9 | –21,0 |
| från 1 MW till 10 MW | 3 000 | 10 656 | 380 000 | 1 140 | 63,1 | – 549,1 |
| Kraftverk som drivs med biomassa | upp till 1 MW | 600 | 2 725 | 990 000 | 594 | 22,5 | – 369,3 |
| över 1 MW | 1 500 | 6 813 | 660 000 | 990 | 52,9 | – 492,1 |
| Vindkraftverk | upp till 1 MW | 100 | 187 | 341 000 | 34 | 1,2 | –22,2 |
| över 1 MW | 20 000 | 40 800 | 253 000 | 5 060 | 234,5 | –2 802,2 |
| Geotermiska kraftverk | | 3 000 | 20 736 | 715 000 | 2 145 | 119,2 | –1 029,1 |
| Solkraftverk | upp till 36 kW | 36 | 34 | 1 430 000 | 52 | 2,7 | –26,2 |
| över 36 kW | 100 | 116 | 1 210 000 | 121 | 0,8 | – 105,4 |
| Andra miljögodkända kraftverk (biogas) | | 120 | 628 | 913 000 | 110 | 12,5 | –1,0 |
| Miljögodkända kraftverk eller värmeverk som använder kommunalt avfall | upp till 1 MW | 100 | 624 | 319 000 | 32 | 2,8 | –7,0 |
| från 1 MW till 10 MW | 3 000 | 19 728 | 286 000 | 858 | 72,5 | – 212,0 |
| Kraftvärmeverk för fjärrvärme | upp till 1 MW | 700 | 2 496 | 198 000 | 139 | 16,1 | –16,0 |
| från 1 MW till 10 MW | 3 000 | 10 698 | 165 000 | 495 | 63,0 | –19,3 |
| Industrikraftvärmeverk | upp till 1 MW | 700 | 3 135 | 187 000 | 131 | 2,5 | –5,0 |
| Anm.: Med en diskontonivå på 8 %, en period på 15 år och en sänkning av inköpspriserna eller premierna på 5 % efter fem år och 10 % efter tio år enligt lagen om inköp. |

(39)

Som framgår av tabellen nedan som utarbetats på grundval av en kostnadsanalys och en ekonomisk beräkning per kategori miljögodkända kraftverk, överskrider nettonuvärdet för inköpspriserna enligt stödordningen inte nettonuvärdet för samtliga investeringskostnader för något av de miljögodkända kraftverken.

Tabell 2

Jämförelse mellan nettonuvärdet för inköpspriset och investeringskostnaderna för enskilda miljögodkända kraftverk

Typ av miljögodkänt kraftverk med avseende på primär energikälla

Kapacitet

Beräknad årlig försäljning

Särskilda investeringskostnader

Investeringar

Årliga permier

Premier – investeringskostnader

Storlek

[kW]

[MWh]

[SIT/kW]

[miljoner SIT]

[miljoner SIT per år]

[miljoner SIT]

Vattenkraftverk

upp till 1 MW

100

456

480 000

48

2,9

–21,0

från 1 MW till 10 MW

3 000

10 656

380 000

1 140

63,1

– 549,1

Kraftverk som drivs med biomassa

upp till 1 MW

600

2 725

990 000

594

22,5

– 369,3

över 1 MW

1 500

6 813

660 000

990

52,9

– 492,1

Vindkraftverk

upp till 1 MW

100

187

341 000

34

1,2

–22,2

över 1 MW

20 000

40 800

253 000

5 060

234,5

–2 802,2

Geotermiska kraftverk

3 000

20 736

715 000

2 145

119,2

–1 029,1

Solkraftverk

upp till 36 kW

36

34

1 430 000

52

2,7

–26,2

över 36 kW

100

116

1 210 000

121

0,8

– 105,4

Andra miljögodkända kraftverk (biogas)

120

628

913 000

110

12,5

–1,0

Miljögodkända kraftverk eller värmeverk som använder kommunalt avfall

upp till 1 MW

100

624

319 000

32

2,8

–7,0

från 1 MW till 10 MW

3 000

19 728

286 000

858

72,5

– 212,0

Kraftvärmeverk för fjärrvärme

upp till 1 MW

700

2 496

198 000

139

16,1

–16,0

från 1 MW till 10 MW

3 000

10 698

165 000

495

63,0

–19,3

Industrikraftvärmeverk

upp till 1 MW

700

3 135

187 000

131

2,5

–5,0

Anm.: Med en diskontonivå på 8 %, en period på 15 år och en sänkning av inköpspriserna eller premierna på 5 % efter fem år och 10 % efter tio år enligt lagen om inköp.

| (40) | Utbetalningar för enskilda miljögodkända kraftverk omfattar också kapitalavkastningen enligt slovensk lagstiftning. Denna uppgår till en diskontonivå på minst 8 % för investeringar med offentliga medel. När inköpspriserna och utbetalningarna inte samordnas blir den gällande avkastningen för alla miljögodkända kraftverk som använder förnybar energi lägre än 8 %, vilket visas i tabellen nedan. För solkraftverksutbetalningar tillåts inte någon kapitalavkastning (negativ avkastning), särskilt inte när det gäller små och medelstora kraftverk.
  Tabell 3
  Kapitalavkastning för enskilda miljögodkända kraftverk









  Typ av miljögodkänt kraftverk med avseende på primär energikälla | Kapacitet | Premier | Kapitalavkastning inkluderat i premien |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | Storlek | [kW] | [SIT/kWh] | |
| Vattenkraftverk | upp till 1 MW | 100 | 6,75 | 6,95 % |
| från 1 MW till 10 MW | 3 000 | 6,23 | 7,90 % |
| Kraftverk som drivs med biomassa | upp till 1 MW | 600 | 8,69 | 2,30 % |
| över 1 MW | 1 500 | 8,17 | 6,00 % |
| Vindkraftverk | upp till 1 MW | 100 | 6,55 | 0,40 % |
| över 1 MW | 20 000 | 6,05 | 6,35 % |
| Geotermiska kraftverk | | 3 000 | 6,05 | 7,30 % |
| Solkraftverk | upp till 36 kW | 36 | 81,67 | –1,4 % |
| över 36 kW | 100 | 7,46 | –15,0 % |
| Andra miljögodkända kraftverk (biogas) | | 120 | 20,97 | 6,80 % |
| Miljögodkända kraftverk eller värmeverk som använder kommunalt avfall | upp till 1 MW | 100 | 4,74 | 4,40 % |
| från 1 MW till 10 MW | 3 000 | 3,87 | 7,30 % |
| Kraftvärmeverk för fjärrvärme | upp till 1 MW | 700 | 5,9 | 0,49 % |
| från 1 MW till 10 MW | 3 000 | 5,38 | 4,20 % |
| Industrikraftvärmeverk | upp till 1 MW | 700 | 4,83 | –0,1 % |
| Anm.: Kapitalavkastning beräknad på investeringar i miljögodkända kraftverk (se tabell 2) med hänsyn till det aktuella värdet på premierna. |

(40)

Utbetalningar för enskilda miljögodkända kraftverk omfattar också kapitalavkastningen enligt slovensk lagstiftning. Denna uppgår till en diskontonivå på minst 8 % för investeringar med offentliga medel. När inköpspriserna och utbetalningarna inte samordnas blir den gällande avkastningen för alla miljögodkända kraftverk som använder förnybar energi lägre än 8 %, vilket visas i tabellen nedan. För solkraftverksutbetalningar tillåts inte någon kapitalavkastning (negativ avkastning), särskilt inte när det gäller små och medelstora kraftverk.

Tabell 3

Kapitalavkastning för enskilda miljögodkända kraftverk

Typ av miljögodkänt kraftverk med avseende på primär energikälla

Kapacitet

Premier

Kapitalavkastning inkluderat i premien

Storlek

[kW]

[SIT/kWh]

Vattenkraftverk

upp till 1 MW

100

6,75

6,95 %

från 1 MW till 10 MW

3 000

6,23

7,90 %

Kraftverk som drivs med biomassa

upp till 1 MW

600

8,69

2,30 %

över 1 MW

1 500

8,17

6,00 %

Vindkraftverk

upp till 1 MW

100

6,55

0,40 %

över 1 MW

20 000

6,05

6,35 %

Geotermiska kraftverk

3 000

6,05

7,30 %

Solkraftverk

upp till 36 kW

36

81,67

–1,4 %

över 36 kW

100

7,46

–15,0 %

Andra miljögodkända kraftverk (biogas)

120

20,97

6,80 %

Miljögodkända kraftverk eller värmeverk som använder kommunalt avfall

upp till 1 MW

100

4,74

4,40 %

från 1 MW till 10 MW

3 000

3,87

7,30 %

Kraftvärmeverk för fjärrvärme

upp till 1 MW

700

5,9

0,49 %

från 1 MW till 10 MW

3 000

5,38

4,20 %

Industrikraftvärmeverk

upp till 1 MW

700

4,83

–0,1 %

Anm.: Kapitalavkastning beräknad på investeringar i miljögodkända kraftverk (se tabell 2) med hänsyn till det aktuella värdet på premierna.

| (41) | Sloveniens förklaring är att nya kraftvärmeverksenheter är utrustade med gasturbiner med en elektrisk effektivitet på 37–40 % och en total effektivitet på över 80 %. Nya mindre turbiner når en elektrisk effektivitet på över 30 % och en total effektivitet på över 80 %. Eftersom den genomsnittliga elektriska effektiviteten för vanliga värmekraftverk i Slovenien ligger på runt 31 %, visar detta på stora besparingar av primärenergi (15–25 %) genom elenergiproduktion i enheter för samproduktion som utnyttjar värmen. |
| --- | --- |

(41)

Sloveniens förklaring är att nya kraftvärmeverksenheter är utrustade med gasturbiner med en elektrisk effektivitet på 37–40 % och en total effektivitet på över 80 %. Nya mindre turbiner når en elektrisk effektivitet på över 30 % och en total effektivitet på över 80 %. Eftersom den genomsnittliga elektriska effektiviteten för vanliga värmekraftverk i Slovenien ligger på runt 31 %, visar detta på stora besparingar av primärenergi (15–25 %) genom elenergiproduktion i enheter för samproduktion som utnyttjar värmen.

| (42) | Effektiviteten för miljögodkända kraftvärmeverk fastställs så att den uppfyller effektivitetskriterierna i Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/8/EG av den 11 februari 2004 om främjande av kraftvärme på grundval av efterfrågan på nyttiggjord värme på den inre marknaden för energi och om ändring av direktiv 92/42/EEG (10). |
| --- | --- |

(42)

Effektiviteten för miljögodkända kraftvärmeverk fastställs så att den uppfyller effektivitetskriterierna i Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/8/EG av den 11 februari 2004 om främjande av kraftvärme på grundval av efterfrågan på nyttiggjord värme på den inre marknaden för energi och om ändring av direktiv 92/42/EEG (10).

| (43) | Slovenien har visat att produktionskostnaderna för elenergi i miljögodkända kraftvärmeverk i samtliga fall är högre än stödordningens inköpspriser, att utbetalningarnas nettonuvärde är lägre än investeringskostnaderna och att avkastningen på investeringarna är lägre än 4,20 % (se de sista tre raderna i tabellerna ovan). I beräkningen inräknas vinster från värmeanvändningen. |
| --- | --- |

(43)

Slovenien har visat att produktionskostnaderna för elenergi i miljögodkända kraftvärmeverk i samtliga fall är högre än stödordningens inköpspriser, att utbetalningarnas nettonuvärde är lägre än investeringskostnaderna och att avkastningen på investeringarna är lägre än 4,20 % (se de sista tre raderna i tabellerna ovan). I beräkningen inräknas vinster från värmeanvändningen.

| (44) | Slovenien har infört en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse på området tryggad försörjning av elenergi. Enligt artikel 11.4 i direktiv 2003/54/EG skall den tjänsten av allmänt ekonomiskt intresse grunda sig på produktion av elenergi med användning av inhemska källor av fossilt bränsle. I det syftet används årligen 600 000 ton brunkol för elenergiproduktion. Brunkol är det enda fossila bränsle som finns i Slovenien. Eftersom brunkol används mest effektivt i en av Trbovljes enheter (TET 2 som ligger nära brunkolsgruvan) är det det kraftverket som får uppfylla kravet. Man har beslutat att den mängden elenergi får köpas genom systemet för garanterat inköp. |
| --- | --- |

(44)

Slovenien har infört en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse på området tryggad försörjning av elenergi. Enligt artikel 11.4 i direktiv 2003/54/EG skall den tjänsten av allmänt ekonomiskt intresse grunda sig på produktion av elenergi med användning av inhemska källor av fossilt bränsle. I det syftet används årligen 600 000 ton brunkol för elenergiproduktion. Brunkol är det enda fossila bränsle som finns i Slovenien. Eftersom brunkol används mest effektivt i en av Trbovljes enheter (TET 2 som ligger nära brunkolsgruvan) är det det kraftverket som får uppfylla kravet. Man har beslutat att den mängden elenergi får köpas genom systemet för garanterat inköp.

| (45) | Motsvarande mängd elenergi köps in till priser som fastställs årligen av myndigheterna, med hänsyn till produktionskostnaderna för elenergi på kraftverket Trbovlje. I inköpspriset ingår inte någon vinst. |
| --- | --- |

(45)

Motsvarande mängd elenergi köps in till priser som fastställs årligen av myndigheterna, med hänsyn till produktionskostnaderna för elenergi på kraftverket Trbovlje. I inköpspriset ingår inte någon vinst.

| (46) | Slovenien har utarbetat följande tabell med beräknat stöd till företaget under tidigare år:
  Tabell 4
  Beräknat stöd | 7.–12.2001 | 2002 | 2003 | 2004 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kvantitet (GWh) | 254,3 | 562,2 | 563,4 | 563,0 |
| Inköpspris (SIT/kWh) | 17,00 | 15,36 | 15,34 | 16,59 |
| Inköpskostnader (i tusen SIT) | 4 323 943 | 8 636 245 | 8 644 855 | 9 339 836 |
| Försäljningspris (SIT/kWh) | 7,13 | 5,97 | 7,60 | 7,71 |
| Kostnad såld energi (i tusen SIT) | 1 813 111 | 3 357 073 | 4 281 840 | 4 340 040 |
| Stöd (i tusen SIT) | 2 510 832 | 5 279 172 | 4 363 015 | 4 999 795 |
| Stödnivå (SIT/kWh) | 9,87 | 9,39 | 7,74 | 8,88 |

(46)

Slovenien har utarbetat följande tabell med beräknat stöd till företaget under tidigare år:

Tabell 4

Beräknat stöd

7.–12.2001

2002

2003

2004

Kvantitet (GWh)

254,3

562,2

563,4

563,0

Inköpspris (SIT/kWh)

17,00

15,36

15,34

16,59

Inköpskostnader (i tusen SIT)

4 323 943

8 636 245

8 644 855

9 339 836

Försäljningspris (SIT/kWh)

7,13

5,97

7,60

7,71

Kostnad såld energi (i tusen SIT)

1 813 111

3 357 073

4 281 840

4 340 040

Stöd (i tusen SIT)

2 510 832

5 279 172

4 363 015

4 999 795

Stödnivå (SIT/kWh)

9,87

9,39

7,74

8,88

| (47) | Det är i princip också möjligt att använda inhemsk brunkol på kraftverket Šoštanj som omfattar fem enheter varav två är nya och utrustade med anläggningar för rökgasrening och tre äldre utan reningsutrustning. På de enheterna förbränns kol från närbelägna kolgruvor, men under vissa omständigheter kan man också förbränna brunkol där. De båda nya enheterna använder fullt ut brunkol från den närbelägna kolgruvan. Kolgruvans kapacitet räcker mer eller mindre för dessa två enheter. Förbränning av brunkol skulle endast kunna ske i de tre äldre enheterna som inte används fullt ut och därför har viss driftskapacitet kvar. Detta alternativ innebär dock följande svårigheter:






  i) | Järnvägstransport av brunkolen från Trbovlje till Šoštanj skulle kosta runt 5 euro/ton. Med tanke på att den planerade brunkolsproduktionen uppgår till 600 000 ton per år i den nationella energibalansen, skulle detta innebära en kostnad på tre miljoner euro/år. |
| --- | --- | --- |

(47)

Det är i princip också möjligt att använda inhemsk brunkol på kraftverket Šoštanj som omfattar fem enheter varav två är nya och utrustade med anläggningar för rökgasrening och tre äldre utan reningsutrustning. På de enheterna förbränns kol från närbelägna kolgruvor, men under vissa omständigheter kan man också förbränna brunkol där. De båda nya enheterna använder fullt ut brunkol från den närbelägna kolgruvan. Kolgruvans kapacitet räcker mer eller mindre för dessa två enheter. Förbränning av brunkol skulle endast kunna ske i de tre äldre enheterna som inte används fullt ut och därför har viss driftskapacitet kvar. Detta alternativ innebär dock följande svårigheter:

i)

Järnvägstransport av brunkolen från Trbovlje till Šoštanj skulle kosta runt 5 euro/ton. Med tanke på att den planerade brunkolsproduktionen uppgår till 600 000 ton per år i den nationella energibalansen, skulle detta innebära en kostnad på tre miljoner euro/år.

| ii) | Med kolförbränningen skulle svaveldioxidutsläppen öka med 30 000 ton/år, eftersom enheterna 1, 2 och 3 på kraftverket Šoštanj inte är utrustade med någon rökgasrening och slovensk brunkol innehåller 2,2–2,5 % svavel. |
| --- | --- |

ii)

Med kolförbränningen skulle svaveldioxidutsläppen öka med 30 000 ton/år, eftersom enheterna 1, 2 och 3 på kraftverket Šoštanj inte är utrustade med någon rökgasrening och slovensk brunkol innehåller 2,2–2,5 % svavel.

| iii) | Eftersom enheterna 1, 2 och 3 på kraftverket Šoštanj har väsentligt mycket sämre termodynamisk verkningsgrad jämfört med Trbovlje, skulle förbränning av samma mängd brunkol i de tre enheterna på Šoštanj i stället för i Trbovlje vid elenergiproduktion leda till en ökning av koldioxidutsläppen med nästan 15 %. |
| --- | --- |

iii)

Eftersom enheterna 1, 2 och 3 på kraftverket Šoštanj har väsentligt mycket sämre termodynamisk verkningsgrad jämfört med Trbovlje, skulle förbränning av samma mängd brunkol i de tre enheterna på Šoštanj i stället för i Trbovlje vid elenergiproduktion leda till en ökning av koldioxidutsläppen med nästan 15 %.

Detta faktum innebär att förbränning av brunkol i enheterna på Šoštanj inte kan motiveras ekonomiskt.

| (48) | Den enda återstående möjligheten att förbränna brunkol är i kraftvärmeverket TE-TOL i Ljubljana som fram till 2000 hade brunkol som sin huvudsakliga energikälla. Eftersom enheterna på TE-TOL inte har något reningssystem med rökgas kan man inte längre förbränna slovensk brunkol där eftersom den innehåller 2,2–2,5 % svavel. Av denna orsak slutade man förbränna inhemsk brunkol på TE-TOL och nu förbränns enbart importerad indonesisk kol som innehåller väsentligt mycket mindre svavel (under 0,5 %). För detta behövs inte någon svavelrening med rökgas. Det vore alltför kostsamt att bygga en anläggning för rökgasrening på TE-TOL. |
| --- | --- |

(48)

Den enda återstående möjligheten att förbränna brunkol är i kraftvärmeverket TE-TOL i Ljubljana som fram till 2000 hade brunkol som sin huvudsakliga energikälla. Eftersom enheterna på TE-TOL inte har något reningssystem med rökgas kan man inte längre förbränna slovensk brunkol där eftersom den innehåller 2,2–2,5 % svavel. Av denna orsak slutade man förbränna inhemsk brunkol på TE-TOL och nu förbränns enbart importerad indonesisk kol som innehåller väsentligt mycket mindre svavel (under 0,5 %). För detta behövs inte någon svavelrening med rökgas. Det vore alltför kostsamt att bygga en anläggning för rökgasrening på TE-TOL.

| (49) | Slovenien har åtagit sig att se till att statligt stöd för försörjningstrygghet betalas för högst 15 % av den totala primärenergi som behövs för att producera energi i Slovenien under ett kalenderår. |
| --- | --- |

(49)

Slovenien har åtagit sig att se till att statligt stöd för försörjningstrygghet betalas för högst 15 % av den totala primärenergi som behövs för att producera energi i Slovenien under ett kalenderår.

| (50) | Systemet med obligatoriskt köp innebär att endast en del av avskrivningskostnaderna för de miljögodkända producenterna täcks. |
| --- | --- |

(50)

Systemet med obligatoriskt köp innebär att endast en del av avskrivningskostnaderna för de miljögodkända producenterna täcks.

| (51) | Enligt reglerna om tilldelning av anslag för främjande av förnybara energikällor, effektiv energianvändning och kraftvärme (11) får investeringsstöd betalas till kraftverk som använder förnybar energi samt till kraftvärmeverk. Emellertid avskaffades stödet till den typen av kraftverk i reglerna om tilldelning av medel för främjande av effektiv användning av energi och användning av förnybara energikällor (12). Det har beviljats undantag för kraftverk som inte är anslutna till den offentliga nätet och som inte omfattas av stödordningen och för kraftverk med en kapacitet på upp till 10 MW som använder förnybara energikällor och ny eller föråldrad teknik som, på grund av höga produktionskostnader för elenergi, är i en situation där inköpspriset för elenergi inte är högt nog för att investeringar skall löna sig. Den typ av energi som är stödberättigande fastställs i regelbundet återkommande anbudsförfaranden. |
| --- | --- |

(51)

Enligt reglerna om tilldelning av anslag för främjande av förnybara energikällor, effektiv energianvändning och kraftvärme (11) får investeringsstöd betalas till kraftverk som använder förnybar energi samt till kraftvärmeverk. Emellertid avskaffades stödet till den typen av kraftverk i reglerna om tilldelning av medel för främjande av effektiv användning av energi och användning av förnybara energikällor (12). Det har beviljats undantag för kraftverk som inte är anslutna till den offentliga nätet och som inte omfattas av stödordningen och för kraftverk med en kapacitet på upp till 10 MW som använder förnybara energikällor och ny eller föråldrad teknik som, på grund av höga produktionskostnader för elenergi, är i en situation där inköpspriset för elenergi inte är högt nog för att investeringar skall löna sig. Den typ av energi som är stödberättigande fastställs i regelbundet återkommande anbudsförfaranden.

| (52) | För att förhindra alltför stor kumulering fastställs det i artikel 14 i lagen om regler för fastställande av priser och inköp av elenergi från miljögodkända producenter att miljögodkända producenter som får stöd av vilken typ det vara månde för att bygga ett kraftverk skall få en motsvarande minskning av det garanterade inköpspriset. |
| --- | --- |

(52)

För att förhindra alltför stor kumulering fastställs det i artikel 14 i lagen om regler för fastställande av priser och inköp av elenergi från miljögodkända producenter att miljögodkända producenter som får stöd av vilken typ det vara månde för att bygga ett kraftverk skall få en motsvarande minskning av det garanterade inköpspriset.

| (53) | Enligt den artikeln skall en miljögodkänd producent av elenergi deklarera hur mycket stöd som man har erhållit då kraftverket byggdes, när ett avtal undertecknas om försäljning av elenergi till det företag som driver det nät till vilket producenten är ansluten. Det deklarerade beloppet används som grund för beräkning av minskningar av det garanterade inköpspriset. På grundval av dessa bestämmelser skall det garanterade inköpspriset för kraftverk (beroende på typ av kraftverk och uppskattad effekt) minskas med 5 % för varje 10 % statligt stöd som erhållits jämfört med hur mycket som investerats i kraftverket. |
| --- | --- |

(53)

Enligt den artikeln skall en miljögodkänd producent av elenergi deklarera hur mycket stöd som man har erhållit då kraftverket byggdes, när ett avtal undertecknas om försäljning av elenergi till det företag som driver det nät till vilket producenten är ansluten. Det deklarerade beloppet används som grund för beräkning av minskningar av det garanterade inköpspriset. På grundval av dessa bestämmelser skall det garanterade inköpspriset för kraftverk (beroende på typ av kraftverk och uppskattad effekt) minskas med 5 % för varje 10 % statligt stöd som erhållits jämfört med hur mycket som investerats i kraftverket.

| (54) | Lagens bestämmelser bygger på antagandet att det fullständiga garanterade inköpspriset för elektricitet från miljögodkända producenter täcker fasta och löpande kostnader. I genomsnitt torde förhållandet mellan fasta och löpande kostnader vara 50:50. |
| --- | --- |

(54)

Lagens bestämmelser bygger på antagandet att det fullständiga garanterade inköpspriset för elektricitet från miljögodkända producenter täcker fasta och löpande kostnader. I genomsnitt torde förhållandet mellan fasta och löpande kostnader vara 50:50.

| (55) | Slovenien har åtagit sig att anpassa regeln om nedsättning så att den mer exakt passar uppdelningen mellan fasta och rörliga kostnader beroende på teknik. |
| --- | --- |

(55)

Slovenien har åtagit sig att anpassa regeln om nedsättning så att den mer exakt passar uppdelningen mellan fasta och rörliga kostnader beroende på teknik.

| (56) | Slovenien har åtagit sig att förbereda ändringar av lagen om elenergi från förnybara energikällor och kraftvärmeverk i syfte att ändra stödordningens finansieringssystem. För att ordningen skall bli förenlig med artiklarna 25 och 90 i EG-fördraget krävs följande ändringar:






  i) | Metoden att samla in stödmedel skall ändras till schablonbelopp för anslutning, oberoende av den förbrukade energins mängd och källa. När schablonbeloppet fastställs måste anslutningseffekten (säkringseffekt) och spänningsnivån beaktas för en viss konsument eller konsumentgrupp. |
| --- | --- | --- |

(56)

Slovenien har åtagit sig att förbereda ändringar av lagen om elenergi från förnybara energikällor och kraftvärmeverk i syfte att ändra stödordningens finansieringssystem. För att ordningen skall bli förenlig med artiklarna 25 och 90 i EG-fördraget krävs följande ändringar:

i)

Metoden att samla in stödmedel skall ändras till schablonbelopp för anslutning, oberoende av den förbrukade energins mängd och källa. När schablonbeloppet fastställs måste anslutningseffekten (säkringseffekt) och spänningsnivån beaktas för en viss konsument eller konsumentgrupp.

| ii) | Från Sloveniens anslutning till Europeiska unionen till införandet av det nya sättet att samla in medel skall Slovenien se till att importörerna av grön elenergi kan ansöka om ersättning av avgiften som finansierar stödet till förnybar energi på villkor att de kan visa att deras importerade energi verkligen är grön. Kraven på dokumentation som bevisar den importerade gröna energins ursprung grundar sig på gemenskapens system för ursprungsintyg. För att förhindra konstlat höga deklarationer som gemenskapens system för ursprungsintyg inte är skyddat mot i tillräckligt hög grad skall begränsningar införas för ersatta belopp per distributör. Ett liknande system kommer att införas för elenergi från kraftvärmeverk på grundval av gemenskapens system för ursprungsintyg för kraftvärmeverk. |
| --- | --- |

ii)

Från Sloveniens anslutning till Europeiska unionen till införandet av det nya sättet att samla in medel skall Slovenien se till att importörerna av grön elenergi kan ansöka om ersättning av avgiften som finansierar stödet till förnybar energi på villkor att de kan visa att deras importerade energi verkligen är grön. Kraven på dokumentation som bevisar den importerade gröna energins ursprung grundar sig på gemenskapens system för ursprungsintyg. För att förhindra konstlat höga deklarationer som gemenskapens system för ursprungsintyg inte är skyddat mot i tillräckligt hög grad skall begränsningar införas för ersatta belopp per distributör. Ett liknande system kommer att införas för elenergi från kraftvärmeverk på grundval av gemenskapens system för ursprungsintyg för kraftvärmeverk.

7.   UTVÄRDERING

7.1   Gällande gemenskapsdirektiv om elproduktion

| (57) | Elenergiproduktion omfattas av flera gemenskapsdirektiv, bl.a. direktiv 2003/54/EG, 2001/77/EG och 2004/8/EG. |
| --- | --- |

(57)

Elenergiproduktion omfattas av flera gemenskapsdirektiv, bl.a. direktiv 2003/54/EG, 2001/77/EG och 2004/8/EG.

| (58) | Följande föreskrivs i artikel 3.2 i direktiv 2003/54/EG: ”Medlemsstaterna får med beaktande fullt ut av tillämpliga bestämmelser i fördraget, särskilt artikel 86 i detta, för att tillgodose det allmänna ekonomiska intresset ålägga företag som bedriver verksamhet inom elsektorn att tillhandahålla allmännyttiga tjänster, vilka kan avse tillförlitlighet, inbegripet försörjningstrygghet, regelbundenhet i leveranserna, kvalitet och pris samt miljöskydd, inbegripet klimatskydd och energieffektivitet.” |
| --- | --- |

(58)

Följande föreskrivs i artikel 3.2 i direktiv 2003/54/EG: ”Medlemsstaterna får med beaktande fullt ut av tillämpliga bestämmelser i fördraget, särskilt artikel 86 i detta, för att tillgodose det allmänna ekonomiska intresset ålägga företag som bedriver verksamhet inom elsektorn att tillhandahålla allmännyttiga tjänster, vilka kan avse tillförlitlighet, inbegripet försörjningstrygghet, regelbundenhet i leveranserna, kvalitet och pris samt miljöskydd, inbegripet klimatskydd och energieffektivitet.”

| (59) | Följande föreskrivs i artikel 11.4 i direktiv 2003/54/EG: ”En medlemsstat får med hänsyn till försörjningstryggheten bestämma att produktionsanläggningar som använder inhemska källor för primärenergi skall prioriteras i en utsträckning som inte under något kalenderår överstiger 15 % av den totala mängd primärenergi som behövs för att producera den el som förbrukas i den berörda medlemsstaten.” |
| --- | --- |

(59)

Följande föreskrivs i artikel 11.4 i direktiv 2003/54/EG: ”En medlemsstat får med hänsyn till försörjningstryggheten bestämma att produktionsanläggningar som använder inhemska källor för primärenergi skall prioriteras i en utsträckning som inte under något kalenderår överstiger 15 % av den totala mängd primärenergi som behövs för att producera den el som förbrukas i den berörda medlemsstaten.”

| (60) | I direktiv 2001/77/EG fastställs nationella vägledande mål för elförbrukning från förnybara källor. I artikel 3 fastställs följande:
  ”1.   Medlemsstaterna skall vidta lämpliga åtgärder för att främja en ökad användning av el producerad från förnybara energikällor i enlighet med de nationella vägledande mål som avses i punkt 2. Dessa åtgärder skall stå i proportion till det uppställda målet.
  2.   Senast den 27 oktober 2002 och därefter vart femte år skall medlemsstaterna anta och offentliggöra en rapport med nationella vägledande mål för den framtida användningen av el producerad från förnybara energikällor uttryckt som en procentuell andel av elanvändningen för de följande tio åren. I rapporten skall också redogöras för de åtgärder som vidtagits och som planeras på nationell nivå för att uppnå dessa nationella vägledande mål. När målen fram till 2010 fastställs skall medlemsstaterna






  — | ta hänsyn till de referensvärden som återfinns i bilagan, och |
| --- | --- | --- |

(60)

I direktiv 2001/77/EG fastställs nationella vägledande mål för elförbrukning från förnybara källor. I artikel 3 fastställs följande:

”1.   Medlemsstaterna skall vidta lämpliga åtgärder för att främja en ökad användning av el producerad från förnybara energikällor i enlighet med de nationella vägledande mål som avses i punkt 2. Dessa åtgärder skall stå i proportion till det uppställda målet.

2.   Senast den 27 oktober 2002 och därefter vart femte år skall medlemsstaterna anta och offentliggöra en rapport med nationella vägledande mål för den framtida användningen av el producerad från förnybara energikällor uttryckt som en procentuell andel av elanvändningen för de följande tio åren. I rapporten skall också redogöras för de åtgärder som vidtagits och som planeras på nationell nivå för att uppnå dessa nationella vägledande mål. När målen fram till 2010 fastställs skall medlemsstaterna

—

ta hänsyn till de referensvärden som återfinns i bilagan, och

| — | se till att dessa mål är förenliga med de nationella åtaganden som gjorts i samband med gemenskapens åtaganden rörande klimatförändringar i enlighet med Kyoto-protokollet till Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar.” |
| --- | --- |

—

se till att dessa mål är förenliga med de nationella åtaganden som gjorts i samband med gemenskapens åtaganden rörande klimatförändringar i enlighet med Kyoto-protokollet till Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar.”

| (61) | I bilagan till direktiv 2001/77/EG, i dess ändrade lydelse genom Sloveniens anslutningsakt, fastställs det nationella målet för Slovenien till 33,6 %. |
| --- | --- |

(61)

I bilagan till direktiv 2001/77/EG, i dess ändrade lydelse genom Sloveniens anslutningsakt, fastställs det nationella målet för Slovenien till 33,6 %.

7.2   Bedömning av stöd till grön el och kraftvärmeverk

7.2.1   Förekomsten av stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget

| (62) | För att en åtgärd skall klassas som statligt stöd enligt artikel 87.1 i EG-fördraget måste den ge en specifik konkurrensfördel så att den påverkar eller hotar konkurrensen och handeln mellan medlemsstater, samt innefatta statliga medel. |
| --- | --- |

(62)

För att en åtgärd skall klassas som statligt stöd enligt artikel 87.1 i EG-fördraget måste den ge en specifik konkurrensfördel så att den påverkar eller hotar konkurrensen och handeln mellan medlemsstater, samt innefatta statliga medel.

| (63) | Det är klart att ordningen är specifik på så sätt att den omfattar endast vissa kraftverk. Det är också uppenbart att den ger en fördel till dessa kraftverk, eftersom syftet med systemet är att göra det möjligt för dessa kraftverk att sälja sin elenergi till ett pris som är högre än marknadspriset. |
| --- | --- |

(63)

Det är klart att ordningen är specifik på så sätt att den omfattar endast vissa kraftverk. Det är också uppenbart att den ger en fördel till dessa kraftverk, eftersom syftet med systemet är att göra det möjligt för dessa kraftverk att sälja sin elenergi till ett pris som är högre än marknadspriset.

| (64) | Elenergi utväxlas mellan medlemsstaterna. Genom direktiv 2003/54/EG fulländas den inre marknaden för el, som först infördes genom direktiv 96/92/EG. Sloveniens nät är framför allt anslutet till Österrikes och Italiens. Slovenien utväxlar sålunda elenergi med sina grannar. År 2004 importerade Slovenien 6 314 GWh elenergi och exporterade 7 094 GWh (13). Åtgärden påverkar således handeln mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(64)

Elenergi utväxlas mellan medlemsstaterna. Genom direktiv 2003/54/EG fulländas den inre marknaden för el, som först infördes genom direktiv 96/92/EG. Sloveniens nät är framför allt anslutet till Österrikes och Italiens. Slovenien utväxlar sålunda elenergi med sina grannar. År 2004 importerade Slovenien 6 314 GWh elenergi och exporterade 7 094 GWh (13). Åtgärden påverkar således handeln mellan medlemsstaterna.

| (65) | Kommissionen noterar även att Slovenien inte uttrycker några tvivel om uppfyllandet av de tre nämnda kriterierna. |
| --- | --- |

(65)

Kommissionen noterar även att Slovenien inte uttrycker några tvivel om uppfyllandet av de tre nämnda kriterierna.

| (66) | När det gäller det fjärde kriteriet, statliga medel, kan kommissionen inte hålla med Slovenien om att systemet motsvarar det som domstolen granskade i ärendet PreussenElektra. |
| --- | --- |

(66)

När det gäller det fjärde kriteriet, statliga medel, kan kommissionen inte hålla med Slovenien om att systemet motsvarar det som domstolen granskade i ärendet PreussenElektra.

| (67) | Det finns skillnader mellan systemen när det gäller finansieringen. För PreussenElektra finansierades feed-in-tariff-systemet direkt av privata ellevarantörer som var tvungna att köpa el till ett högre pris än marknadspriset från producenter av el från förnybara källor. I det slovenska fallet finansieras kostnaderna i feed-in-tariff-systemet genom en skatteliknande avgift. |
| --- | --- |

(67)

Det finns skillnader mellan systemen när det gäller finansieringen. För PreussenElektra finansierades feed-in-tariff-systemet direkt av privata ellevarantörer som var tvungna att köpa el till ett högre pris än marknadspriset från producenter av el från förnybara källor. I det slovenska fallet finansieras kostnaderna i feed-in-tariff-systemet genom en skatteliknande avgift.

| (68) | Med beaktande av detta noterar kommissionen att ordningen finansieras via inkomster från en avgift som ålagts av staten. Intäkterna från avgiften överförs sedan till ett konto som används av myndigheterna, till skillnad från i exemplet PreussenElektra. Myndigheterna fördelar sedan medlen på kontot enligt ett lagstadgat fördelningsschema. |
| --- | --- |

(68)

Med beaktande av detta noterar kommissionen att ordningen finansieras via inkomster från en avgift som ålagts av staten. Intäkterna från avgiften överförs sedan till ett konto som används av myndigheterna, till skillnad från i exemplet PreussenElektra. Myndigheterna fördelar sedan medlen på kontot enligt ett lagstadgat fördelningsschema.

| (69) | Enligt kommissionens praxis ses intäkterna från sådana avgifter som statligt stöd (14). Denna praxis är i linje med domstolens prejudikat, enligt vilket intäkter från statligt införda avgifter som överförs till statliga fonder och används till fördel för vissa företag anses som statliga tillgångar. (Se domstolens domar i målen C-173/73 (15) och C-78/79 (16).) |
| --- | --- |

(69)

Enligt kommissionens praxis ses intäkterna från sådana avgifter som statligt stöd (14). Denna praxis är i linje med domstolens prejudikat, enligt vilket intäkter från statligt införda avgifter som överförs till statliga fonder och används till fördel för vissa företag anses som statliga tillgångar. (Se domstolens domar i målen C-173/73 (15) och C-78/79 (16).)

| (70) | I domen i målet Pearle (17) beslutade domstolen att intäkterna från de skatteliknande avgifterna som påfördes medlemmarna av en myndighetskontrollerad styrelse inte kunde ses som statliga medel. Avgiften fastställdes av branschstyrelsen i optiksektorn och togs ut från samtliga av sektorns medlemmar. Den användes för att finansiera reklamkampanjer för sektorn, dvs. samma medlemmar som betalade avgiften. |
| --- | --- |

(70)

I domen i målet Pearle (17) beslutade domstolen att intäkterna från de skatteliknande avgifterna som påfördes medlemmarna av en myndighetskontrollerad styrelse inte kunde ses som statliga medel. Avgiften fastställdes av branschstyrelsen i optiksektorn och togs ut från samtliga av sektorns medlemmar. Den användes för att finansiera reklamkampanjer för sektorn, dvs. samma medlemmar som betalade avgiften.

| (71) | Domstolen beslutade att åtgärden inte utgjorde statligt stöd eftersom beslutet att införa avgiften inte fattades av staten och eftersom intäkterna från avgiften inte var statliga medel. |
| --- | --- |

(71)

Domstolen beslutade att åtgärden inte utgjorde statligt stöd eftersom beslutet att införa avgiften inte fattades av staten och eftersom intäkterna från avgiften inte var statliga medel.

| (72) | I motsats till det system som domstolen granskade är statens ansvar mycket tydligt i det fall som granskas här, eftersom det är staten själv som genom lagstiftning skapat avgiften. |
| --- | --- |

(72)

I motsats till det system som domstolen granskade är statens ansvar mycket tydligt i det fall som granskas här, eftersom det är staten själv som genom lagstiftning skapat avgiften.

| (73) | Kommissionen anser att medlens ursprung skiljer sig från ursprunget för de medel som nämns i domen, eftersom pengarna inte samlas in från avgifter från företag som drar fördel av åtgärden, utan från samtliga elförbrukare, både dem som omfattas av ordningen och deras konkurrenter. Sådan finansiering skulle inte kunna uppnås av en företagssammanslutning av den typ som förekommer i domstolens dom. Detta avslöjar ordningens skatteliknande natur, som bara kan uppnås när staten står bakom. |
| --- | --- |

(73)

Kommissionen anser att medlens ursprung skiljer sig från ursprunget för de medel som nämns i domen, eftersom pengarna inte samlas in från avgifter från företag som drar fördel av åtgärden, utan från samtliga elförbrukare, både dem som omfattas av ordningen och deras konkurrenter. Sådan finansiering skulle inte kunna uppnås av en företagssammanslutning av den typ som förekommer i domstolens dom. Detta avslöjar ordningens skatteliknande natur, som bara kan uppnås när staten står bakom.

| (74) | Kommissionen anser att denna skillnad räcker för att man skall kunna dra slutsatsen att det rör sig om statligt stöd i detta ärende. |
| --- | --- |

(74)

Kommissionen anser att denna skillnad räcker för att man skall kunna dra slutsatsen att det rör sig om statligt stöd i detta ärende.

7.2.2   Stödets laglighet

| (75) | Stödordningen infördes innan Slovenien anslöt sig till EU. Den huvudsakliga rättsliga grunden för ordningen är energilagen från 1999. Definitionen av begreppet miljögodkända producenter som används i ordningen, fastställdes 2001 i beslutet om villkor för miljögodkännande av elenergiproducenter (18). |
| --- | --- |

(75)

Stödordningen infördes innan Slovenien anslöt sig till EU. Den huvudsakliga rättsliga grunden för ordningen är energilagen från 1999. Definitionen av begreppet miljögodkända producenter som används i ordningen, fastställdes 2001 i beslutet om villkor för miljögodkännande av elenergiproducenter (18).

| (76) | Statens finansiella exponering genom ordningen hade inte fastställts vid tidpunkten för anslutningen. Ordningen har inte något begränsat eller i förväg definierat antal stödmottagare. Alla kraftverk som uppfyller de tekniska kraven i det ovan nämnda beslutet kan få stöd. Detta innefattar i synnerhet alla nya miljögodkända kraftverk som anslutits till nätet efter Sloveniens anslutning. Statens exponering för varje enskild stödåtgärd inom ordningen kan inte vara känd i förväg eftersom den är avhängig av skillnaden mellan det statliga fasta inköpspriset för kraftverket och det genomsnittliga marknadspriset, som varierar på ett oförutsägbart sätt. Slovenien framhåller att den faktiska börda som staten bär för ordningen endast kan vara känd i slutet av det år då ordningen tillämpats. |
| --- | --- |

(76)

Statens finansiella exponering genom ordningen hade inte fastställts vid tidpunkten för anslutningen. Ordningen har inte något begränsat eller i förväg definierat antal stödmottagare. Alla kraftverk som uppfyller de tekniska kraven i det ovan nämnda beslutet kan få stöd. Detta innefattar i synnerhet alla nya miljögodkända kraftverk som anslutits till nätet efter Sloveniens anslutning. Statens exponering för varje enskild stödåtgärd inom ordningen kan inte vara känd i förväg eftersom den är avhängig av skillnaden mellan det statliga fasta inköpspriset för kraftverket och det genomsnittliga marknadspriset, som varierar på ett oförutsägbart sätt. Slovenien framhåller att den faktiska börda som staten bär för ordningen endast kan vara känd i slutet av det år då ordningen tillämpats.

| (77) | Med beaktande av detta anser kommissionen att ordningen fortfarande kan tillämpas efter Sloveniens anslutning till EU. |
| --- | --- |

(77)

Med beaktande av detta anser kommissionen att ordningen fortfarande kan tillämpas efter Sloveniens anslutning till EU.

| (78) | Kommissionen noterar att resonemanget ovan lades fram redan i beslutet om att inleda förfarandet och att Slovenien inte motsade det då. |
| --- | --- |

(78)

Kommissionen noterar att resonemanget ovan lades fram redan i beslutet om att inleda förfarandet och att Slovenien inte motsade det då.

| (79) | I akten för Tjeckiens, Estlands, Cyperns, Lettlands, Litauens, Ungerns, Maltas, Polens, Sloveniens och Slovakiens anslutning till Europeiska unionen (nedan kallad ”anslutningsakten” nämns de stödkategorier som vid anslutningen skall anses som förekommande stöd enligt artikel 88.1 i EG-fördraget:






  — | Stödåtgärder som införts före den 10 december 1994. Ordningen började tillämpas 2001 och faller sålunda inte i denna kategori. |
| --- | --- | --- |

(79)

I akten för Tjeckiens, Estlands, Cyperns, Lettlands, Litauens, Ungerns, Maltas, Polens, Sloveniens och Slovakiens anslutning till Europeiska unionen (nedan kallad ”anslutningsakten” nämns de stödkategorier som vid anslutningen skall anses som förekommande stöd enligt artikel 88.1 i EG-fördraget:

—

Stödåtgärder som införts före den 10 december 1994. Ordningen började tillämpas 2001 och faller sålunda inte i denna kategori.

| — | Stödåtgärder i tillägget till bilaga IV i anslutningsakten. Ordningen ingår inte i denna förteckning och faller sålunda inte i denna kategori. |
| --- | --- |

—

Stödåtgärder i tillägget till bilaga IV i anslutningsakten. Ordningen ingår inte i denna förteckning och faller sålunda inte i denna kategori.

| — | Stödåtgärder som kommissionen, efter det s.k. interimsförfarandet, inte har några invändningar mot. |
| --- | --- |

—

Stödåtgärder som kommissionen, efter det s.k. interimsförfarandet, inte har några invändningar mot.

Allt stöd som fortfarande tillämpas efter anslutningsdagen och som inte uppfyller villkoren ovan skall anses som nytt stöd vid anslutningen vid tillämpning av artikel 88.3 i EG-fördraget.

| (80) | Ordningen faller inte under någon av de ovan nämnda kategorierna. Det måste därför behandlas som nytt stöd vid anslutningen för tillämpning av artikel 88.3 i EG-fördraget. Stödet har inte anmälts till kommissionen och måste därför ses som olagligt stöd enligt artikel 1.f i rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget (19). |
| --- | --- |

(80)

Ordningen faller inte under någon av de ovan nämnda kategorierna. Det måste därför behandlas som nytt stöd vid anslutningen för tillämpning av artikel 88.3 i EG-fördraget. Stödet har inte anmälts till kommissionen och måste därför ses som olagligt stöd enligt artikel 1.f i rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget (19).

7.2.3   Stödets förenlighet med EG-fördraget

| (81) | Kommissionen noterar att ordningen består av tre delar eftersom den ger stöd till tre olika typer av mottagare. För de första två grupperna, dvs. Gröna elproducenter och effektiva samproduktionskraftverk är det miljöskydd som är Sloveniens mål. Stöd för den tredje gruppen stödmottagare, dvs. kraftverket Trbovlje, syftar till att bibehålla en viss försörjningstrygghet när det gäller elenergi. |
| --- | --- |

(81)

Kommissionen noterar att ordningen består av tre delar eftersom den ger stöd till tre olika typer av mottagare. För de första två grupperna, dvs. Gröna elproducenter och effektiva samproduktionskraftverk är det miljöskydd som är Sloveniens mål. Stöd för den tredje gruppen stödmottagare, dvs. kraftverket Trbovlje, syftar till att bibehålla en viss försörjningstrygghet när det gäller elenergi.

| (82) | Med tanke på åtgärdernas olika syften bör de olika delarna bedömas separat. |
| --- | --- |

(82)

Med tanke på åtgärdernas olika syften bör de olika delarna bedömas separat.

| (83) | Kommissionen gjorde en bedömning av huruvida stödmekanismen för kraftverk som producerar grön el är förenlig med miljöriktlinjerna, särskilt punkt 58 ff., och kom fram till följande: |
| --- | --- |

(83)

Kommissionen gjorde en bedömning av huruvida stödmekanismen för kraftverk som producerar grön el är förenlig med miljöriktlinjerna, särskilt punkt 58 ff., och kom fram till följande:

| (84) | Kommissionen noterar att ordningens definition av förnybara energikällor överensstämmer med den i direktiv 2001/77/EG. Ordningen är därför förenlig med punkt 6 sjätte stycket i miljöriktlinjerna och punkt 58 ff. kan tillämpas. |
| --- | --- |

(84)

Kommissionen noterar att ordningens definition av förnybara energikällor överensstämmer med den i direktiv 2001/77/EG. Ordningen är därför förenlig med punkt 6 sjätte stycket i miljöriktlinjerna och punkt 58 ff. kan tillämpas.

| (85) | Som fastställs i punkt 59 första stycket i miljöriktlinjerna får medlemsstaterna kompensera för skillnaden mellan produktionskostnaderna för förnybar energi och marknadspriset för energitypen i fråga. Den typen av kompensation får endast avse extra produktionskostnader för miljövänlig elproduktion jämfört med produktionskostnader för energi från konventionella energikällor. Stödet får endast täcka avskrivningskostnader för anläggningen och, under förutsättning att medlemsstaten kan visa att så är nödvändigt, en rimlig kapitalavkastning. |
| --- | --- |

(85)

Som fastställs i punkt 59 första stycket i miljöriktlinjerna får medlemsstaterna kompensera för skillnaden mellan produktionskostnaderna för förnybar energi och marknadspriset för energitypen i fråga. Den typen av kompensation får endast avse extra produktionskostnader för miljövänlig elproduktion jämfört med produktionskostnader för energi från konventionella energikällor. Stödet får endast täcka avskrivningskostnader för anläggningen och, under förutsättning att medlemsstaten kan visa att så är nödvändigt, en rimlig kapitalavkastning.

| (86) | Slovenien har som beskrivs ovan beräknat kompensationen i form av fasta avgifter (feed-in-tariffs) för energi som beviljats stöd. I lagen fastställs objektiva metoder för hur stödnivån skall beräknas. Enligt uppgifterna ovan kommer stödet inte att överskrida avskrivningskostnaderna plus en rimlig kapitalavkastning. Stödet kommer att beviljas enbart för en tioårsperiod, eftersom det är den tid som avtalen mellan nätoperatörer och producenter av grön el är giltiga. Perioden är kortare än den vanliga avskrivningsperioden på 15 år för den typen av kraftverk. Kommissionen bekräftar att i alla fallen är produktionspriserna för ett miljögodkänt kraftverk högre än både marknadspriserna och det garanterade inköpspriset. Skillnaderna mellan marknadspriset och produktionskostnaderna för grön el är för samtliga kraftverk högre än stödutbetalningarna. |
| --- | --- |

(86)

Slovenien har som beskrivs ovan beräknat kompensationen i form av fasta avgifter (feed-in-tariffs) för energi som beviljats stöd. I lagen fastställs objektiva metoder för hur stödnivån skall beräknas. Enligt uppgifterna ovan kommer stödet inte att överskrida avskrivningskostnaderna plus en rimlig kapitalavkastning. Stödet kommer att beviljas enbart för en tioårsperiod, eftersom det är den tid som avtalen mellan nätoperatörer och producenter av grön el är giltiga. Perioden är kortare än den vanliga avskrivningsperioden på 15 år för den typen av kraftverk. Kommissionen bekräftar att i alla fallen är produktionspriserna för ett miljögodkänt kraftverk högre än både marknadspriserna och det garanterade inköpspriset. Skillnaderna mellan marknadspriset och produktionskostnaderna för grön el är för samtliga kraftverk högre än stödutbetalningarna.

| (87) | I punkt 59 andra stycket i miljöriktlinjerna föreskrivs att man vid fastställandet av driftsstödet skall ta hänsyn till eventuellt investeringsstöd till företaget för det nya kraftverket. Slovenien informerade kommissionen efter beslutet om att inleda ett förfarande att endast ett begränsat antal producenter av el från förnybara källor fick invsteringsstöd utöver driftsstödet i fråga. Slovenien införde lagstiftning enligt vilken mottagare av invsteringsstöd är skyldiga att deklarera beviljat stödbelopp innan de matar in sin el i nätet till fasta priser. |
| --- | --- |

(87)

I punkt 59 andra stycket i miljöriktlinjerna föreskrivs att man vid fastställandet av driftsstödet skall ta hänsyn till eventuellt investeringsstöd till företaget för det nya kraftverket. Slovenien informerade kommissionen efter beslutet om att inleda ett förfarande att endast ett begränsat antal producenter av el från förnybara källor fick invsteringsstöd utöver driftsstödet i fråga. Slovenien införde lagstiftning enligt vilken mottagare av invsteringsstöd är skyldiga att deklarera beviljat stödbelopp innan de matar in sin el i nätet till fasta priser.

| (88) | När investeringsstöd har beviljats sänks feed-in-tariff-priset. Sänkningen motsvarar halva beloppet av det beviljade investeringsstödet. Även om den fasta delen teoretiskt sett kan leda till en överkompensation för tekniker med låga driftskostnader har Slovenien visat att det, i de ytterst få fall där investeringsstöd i praktiken har kombinerats med stödordningen, inte har skett någon överkompensation. Orsaken är det faktum att Slovenien för närvarande inte har några kraftverk för förnybar energi med låga driftskostnader, som vindkraftverk. |
| --- | --- |

(88)

När investeringsstöd har beviljats sänks feed-in-tariff-priset. Sänkningen motsvarar halva beloppet av det beviljade investeringsstödet. Även om den fasta delen teoretiskt sett kan leda till en överkompensation för tekniker med låga driftskostnader har Slovenien visat att det, i de ytterst få fall där investeringsstöd i praktiken har kombinerats med stödordningen, inte har skett någon överkompensation. Orsaken är det faktum att Slovenien för närvarande inte har några kraftverk för förnybar energi med låga driftskostnader, som vindkraftverk.

| (89) | Slovenien har åtagit sig att vid framtida tillämpning av ordningen vid behov anpassa den proportionerliga sänkningen så att ingen överkompensation sker, i enlighet med punkt 59 andra stycket i miljöriktlinjerna. |
| --- | --- |

(89)

Slovenien har åtagit sig att vid framtida tillämpning av ordningen vid behov anpassa den proportionerliga sänkningen så att ingen överkompensation sker, i enlighet med punkt 59 andra stycket i miljöriktlinjerna.

| (90) | Kommissionen anser att Slovenien har kunnat visa att det stöd som beviljats enligt åtgärden inte kommer att överskrida de extra produktionskostnaderna för de förnybara energikällor för vilka stöd betalas ut. Åtgärden är därför förenlig med punkterna 58 ff. i miljöriktlinjerna. |
| --- | --- |

(90)

Kommissionen anser att Slovenien har kunnat visa att det stöd som beviljats enligt åtgärden inte kommer att överskrida de extra produktionskostnaderna för de förnybara energikällor för vilka stöd betalas ut. Åtgärden är därför förenlig med punkterna 58 ff. i miljöriktlinjerna.

| (91) | Kommissionen gjorde en bedömning av huruvida stödmekanismen för kraftvärmeverk är förenlig med miljöriktlinjerna, särskilt punkterna 66 och 67, och kom fram till följande: |
| --- | --- |

(91)

Kommissionen gjorde en bedömning av huruvida stödmekanismen för kraftvärmeverk är förenlig med miljöriktlinjerna, särskilt punkterna 66 och 67, och kom fram till följande:

| (92) | För det första ser kommissionen att enligt punkt 66 i miljöriktlinjerna överskrider driftskapaciteten för de kraftvärmeverk som omfattas av ordningen de referensvärden som fastställs i direktiv 2004/8/EG. Slovenien kommer att uppdatera referensvärden enligt direktivet. Kraftvärmeverken som omfattas av ordningen uppfyller därför kraven för stödberättigande enligt punkt 31 i miljöriktlinjerna. |
| --- | --- |

(92)

För det första ser kommissionen att enligt punkt 66 i miljöriktlinjerna överskrider driftskapaciteten för de kraftvärmeverk som omfattas av ordningen de referensvärden som fastställs i direktiv 2004/8/EG. Slovenien kommer att uppdatera referensvärden enligt direktivet. Kraftvärmeverken som omfattas av ordningen uppfyller därför kraven för stödberättigande enligt punkt 31 i miljöriktlinjerna.

| (93) | Som framgår av upplysningar från Slovenien är den genomsnittliga kostnaden för att producera el i kraftvärmeverk i samtliga fall högre än det garanterade inköpspriset (20). I beräkningarna ingår också intäkter från produktion och försäljning av värme. Kommissionen anser därför att stödbeloppet beräknas i enlighet med punkt 66 i miljöriktlinjerna. |
| --- | --- |

(93)

Som framgår av upplysningar från Slovenien är den genomsnittliga kostnaden för att producera el i kraftvärmeverk i samtliga fall högre än det garanterade inköpspriset (20). I beräkningarna ingår också intäkter från produktion och försäljning av värme. Kommissionen anser därför att stödbeloppet beräknas i enlighet med punkt 66 i miljöriktlinjerna.

| (94) | Slovenien har informerat kommissionen om att stödet till kraftvärmeverken beviljas enligt samma regler som det till producenter av grön el. Eftersom dessa regler visade sig vara förenliga med miljöriktlinjerna anser kommissionen att även stödet till kraftvärmeverk skall anses förenligt med punkt 66 i miljöriktlinjerna. |
| --- | --- |

(94)

Slovenien har informerat kommissionen om att stödet till kraftvärmeverken beviljas enligt samma regler som det till producenter av grön el. Eftersom dessa regler visade sig vara förenliga med miljöriktlinjerna anser kommissionen att även stödet till kraftvärmeverk skall anses förenligt med punkt 66 i miljöriktlinjerna.

| (95) | Kommissionen noterar att införandet av en avgift för både inhemskt producerad och importerad grön el till fördel för enbart den inhemskt producerade gröna elen tidigare kan ha inneburit en diskriminering av importerad grön el. Slovenien har emellertid åtagit sig att införa en möjlighet att kompensera avgiften på importerad grön el. Kommissionen noterar att kompensationen huvudsakligen kommer att baseras på gemenskapens system för ursprungsgaranti. Genom att tillämpa ytterligare krav kommer medlemsstaten att skydda systemet mot konstlat höga importdeklarationer. Vid bedömningen av huruvida dessa krav är proportionerliga beaktade kommissionen riskerna för konstruerade deklarationer och det faktum att Sloveniens marknad är liten (vilket innebär att sådana deklarationer kan få stora effekter på stödsystemet). Kommissionen anser därför att Slovenien har vidtagit lämpliga åtgärder för att motverka den diskriminering som kan ha skett tidigare. |
| --- | --- |

(95)

Kommissionen noterar att införandet av en avgift för både inhemskt producerad och importerad grön el till fördel för enbart den inhemskt producerade gröna elen tidigare kan ha inneburit en diskriminering av importerad grön el. Slovenien har emellertid åtagit sig att införa en möjlighet att kompensera avgiften på importerad grön el. Kommissionen noterar att kompensationen huvudsakligen kommer att baseras på gemenskapens system för ursprungsgaranti. Genom att tillämpa ytterligare krav kommer medlemsstaten att skydda systemet mot konstlat höga importdeklarationer. Vid bedömningen av huruvida dessa krav är proportionerliga beaktade kommissionen riskerna för konstruerade deklarationer och det faktum att Sloveniens marknad är liten (vilket innebär att sådana deklarationer kan få stora effekter på stödsystemet). Kommissionen anser därför att Slovenien har vidtagit lämpliga åtgärder för att motverka den diskriminering som kan ha skett tidigare.

| (96) | Kommissionen noterar att Slovenien har åtagit sig att genomföra den nya finansieringsmekanismen som baserar sig på en anslutningsavgift som kommer att vara oberoende av den faktiska förbrukningen av inhemskt producerad eller importerad grön el. Denna nya mekanism kommer inte att diskriminera den importerade gröna elen. |
| --- | --- |

(96)

Kommissionen noterar att Slovenien har åtagit sig att genomföra den nya finansieringsmekanismen som baserar sig på en anslutningsavgift som kommer att vara oberoende av den faktiska förbrukningen av inhemskt producerad eller importerad grön el. Denna nya mekanism kommer inte att diskriminera den importerade gröna elen.

| (97) | Med beaktande av ovanstående uppfyller stöden till producenter av grön el och till kraftvärmeverk kriterierna i miljöriktlinjerna. Eftersom det räcker att stödet är förenligt med den gemensamma marknaden anser kommissionen att det inte behövs någon analys av huruvida stödet är förenligt med andra bestämmelser, även om denna aspekt togs upp i beslutet att inleda ett förfarande. |
| --- | --- |

(97)

Med beaktande av ovanstående uppfyller stöden till producenter av grön el och till kraftvärmeverk kriterierna i miljöriktlinjerna. Eftersom det räcker att stödet är förenligt med den gemensamma marknaden anser kommissionen att det inte behövs någon analys av huruvida stödet är förenligt med andra bestämmelser, även om denna aspekt togs upp i beslutet att inleda ett förfarande.

7.3   Bedömning av stödet till kraftverket Trbovlje

| (98) | Slovenien anser att stödet till kraftverket Trbovlje utgör en ersättning för kostnaderna för tjänsten av allmänt ekonomiskt intresse på området tryggad försörjning av elenergi. |
| --- | --- |

(98)

Slovenien anser att stödet till kraftverket Trbovlje utgör en ersättning för kostnaderna för tjänsten av allmänt ekonomiskt intresse på området tryggad försörjning av elenergi.

| (99) | En ersättning för kostnader för en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse kan få omfattas av ett undantag från principen om förbud mot statligt stöd. I vissa fall är en sådan typ av ersättning inte ens statligt stöd enligt artikel 87.1 i EG-fördraget. I domen av den 24 juli 2003 i mål C-280/00 (21) (nedan kallad ”Altmark-domen”) fastställde domstolen fyra villkor för att statligt stöd som syftar till att ersätta kostnader för en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse inte skall anses som statligt stöd enligt artikel 87.1 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

(99)

En ersättning för kostnader för en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse kan få omfattas av ett undantag från principen om förbud mot statligt stöd. I vissa fall är en sådan typ av ersättning inte ens statligt stöd enligt artikel 87.1 i EG-fördraget. I domen av den 24 juli 2003 i mål C-280/00 (21) (nedan kallad ”Altmark-domen”) fastställde domstolen fyra villkor för att statligt stöd som syftar till att ersätta kostnader för en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse inte skall anses som statligt stöd enligt artikel 87.1 i EG-fördraget.

| (100) | Kommissionen har granskat stödet till Trbovlje mot bakgrund av dessa fyra villkor. |
| --- | --- |

(100)

Kommissionen har granskat stödet till Trbovlje mot bakgrund av dessa fyra villkor.

| (101) | Första villkoret:”[D]et mottagande företaget [skall] faktiskt ha ålagts skyldigheten att tillhandahålla allmännyttiga tjänster, och dessa skyldigheter skall vara klart definierade.” |
| --- | --- |

(101)

Första villkoret:”[D]et mottagande företaget [skall] faktiskt ha ålagts skyldigheten att tillhandahålla allmännyttiga tjänster, och dessa skyldigheter skall vara klart definierade.”

| (102) | Kommissionen noterar att enligt slovensk lag skall kraftverket Trbovlje stå för försörjningstryggheten med el. Lagen refererar direkt till direktiv 2003/54/EG, särskilt artiklarna 3.2 och 11.4. |
| --- | --- |

(102)

Kommissionen noterar att enligt slovensk lag skall kraftverket Trbovlje stå för försörjningstryggheten med el. Lagen refererar direkt till direktiv 2003/54/EG, särskilt artiklarna 3.2 och 11.4.

| (103) | Kommissionen har redan i flera beslut kommit fram till att artikel 11.4 i direktiv 2003/54/EG, jämförd med artikel 3.2 i samma direktiv kan tolkas som en grund för allmännyttiga tjänster på området försörjningstrygghet (22). Enligt artikeln får det röra sig om högst 15 % av den totala mängd primärenergi som behövs för att producera den el som förbrukas i den berörda medlemsstaten. Slovenien har åtagit sig att begränsa omfattningen av stödet till Trbovlje så att gränsen respekteras, med beaktande även av det stöd som beviljats för samma syfte utanför ordningen och som behandlas i beslutet. Skyldigheten gäller endast till år 2009. |
| --- | --- |

(103)

Kommissionen har redan i flera beslut kommit fram till att artikel 11.4 i direktiv 2003/54/EG, jämförd med artikel 3.2 i samma direktiv kan tolkas som en grund för allmännyttiga tjänster på området försörjningstrygghet (22). Enligt artikeln får det röra sig om högst 15 % av den totala mängd primärenergi som behövs för att producera den el som förbrukas i den berörda medlemsstaten. Slovenien har åtagit sig att begränsa omfattningen av stödet till Trbovlje så att gränsen respekteras, med beaktande även av det stöd som beviljats för samma syfte utanför ordningen och som behandlas i beslutet. Skyldigheten gäller endast till år 2009.

| (104) | Kommissionen är således av den åsikten att det första villkoret är uppfyllt. |
| --- | --- |

(104)

Kommissionen är således av den åsikten att det första villkoret är uppfyllt.

| (105) | Andra villkoret:”[D]e kriterier på grundval av vilka ersättningen beräknas [skall] vara fastställda i förväg på ett objektivt och öppet sätt.” |
| --- | --- |

(105)

Andra villkoret:”[D]e kriterier på grundval av vilka ersättningen beräknas [skall] vara fastställda i förväg på ett objektivt och öppet sätt.”

| (106) | I det fall som behandlas är stödet i form ett fast inköpspris. Varje år publicerar regeringen ett beslut om den mängd el som omfattas av inköpsgarantin och om inköpspriset för elen. Priset fastställs enligt en metod som medger öppenhet och insyn med en förteckning över stödberättigande kostnader som endast omfattar kraftverkets produktionskostnader. |
| --- | --- |

(106)

I det fall som behandlas är stödet i form ett fast inköpspris. Varje år publicerar regeringen ett beslut om den mängd el som omfattas av inköpsgarantin och om inköpspriset för elen. Priset fastställs enligt en metod som medger öppenhet och insyn med en förteckning över stödberättigande kostnader som endast omfattar kraftverkets produktionskostnader.

| (107) | Kommissionen är således av den åsikten att det andra villkoret är uppfyllt. |
| --- | --- |

(107)

Kommissionen är således av den åsikten att det andra villkoret är uppfyllt.

| (108) | Tredje villkoret:”[Ersättningen får] inte överstiga vad som krävs för att täcka hela eller delar av de kostnader som har uppkommit i samband med skyldigheterna att tillhandahålla allmännyttiga tjänster, med hänsyn tagen till de intäkter som därvid har erhållits och till en rimlig vinst på grund av fullgörandet av dessa skyldigheter.” |
| --- | --- |

(108)

Tredje villkoret:”[Ersättningen får] inte överstiga vad som krävs för att täcka hela eller delar av de kostnader som har uppkommit i samband med skyldigheterna att tillhandahålla allmännyttiga tjänster, med hänsyn tagen till de intäkter som därvid har erhållits och till en rimlig vinst på grund av fullgörandet av dessa skyldigheter.”

| (109) | Inköpspriset fastställs så att det endast omfattar kostnaderna för att producera den förväntade mängden el. Ingen vinst ingår i detta. |
| --- | --- |

(109)

Inköpspriset fastställs så att det endast omfattar kostnaderna för att producera den förväntade mängden el. Ingen vinst ingår i detta.

| (110) | Kommissionen är således av den åsikten att det tredje villkoret är uppfyllt. |
| --- | --- |

(110)

Kommissionen är således av den åsikten att det tredje villkoret är uppfyllt.

| (111) | Fjärde villkoret:”[N]är det företag som ges ansvaret för att tillhandahålla de allmännyttiga tjänsterna i ett konkret fall inte har valts ut efter ett offentligt upphandlingsförfarande som gör det möjligt att välja den anbudsgivare som kan tillhandahålla dessa tjänster till den lägsta kostnaden för det allmänna, [skall] storleken av den nödvändiga ersättningen fastställas på grundval av en undersökning av de kostnader som ett genomsnittligt och välskött företag som är utrustat med transportmedel som är lämpliga för att fullgöra den allmänna trafikplikt som ålagts det skulle ha åsamkats vid fullgörandet av [den allmännyttiga tjänsten], med hänsyn tagen till de intäkter som därvid skulle ha erhållits och till en rimlig vinst på grund av fullgörandet av [den allmännyttiga tjänsten].” |
| --- | --- |

(111)

Fjärde villkoret:”[N]är det företag som ges ansvaret för att tillhandahålla de allmännyttiga tjänsterna i ett konkret fall inte har valts ut efter ett offentligt upphandlingsförfarande som gör det möjligt att välja den anbudsgivare som kan tillhandahålla dessa tjänster till den lägsta kostnaden för det allmänna, [skall] storleken av den nödvändiga ersättningen fastställas på grundval av en undersökning av de kostnader som ett genomsnittligt och välskött företag som är utrustat med transportmedel som är lämpliga för att fullgöra den allmänna trafikplikt som ålagts det skulle ha åsamkats vid fullgörandet av [den allmännyttiga tjänsten], med hänsyn tagen till de intäkter som därvid skulle ha erhållits och till en rimlig vinst på grund av fullgörandet av [den allmännyttiga tjänsten].”

| (112) | Trbovlje valdes inte ut inom ramen för ett offentligt upphandlingsförfarande. Kommissionen noterar emellertid att Slovenien har visat att valet av Trbovlje möjliggjorde de lägsta kostnaderna för tjänsten av allmänt ekonomiskt intresse, med beaktande av de faktiska och juridiska omständigheter som förelåg i detta fall. I detta fall består tjänsten av allmänt ekonomiskt intresse i att tillhandahålla nationell försörjningstrygghet fram till 2009 genom användning av inhemska primära energibränslekällor som inte under något kalenderår för överskrida 15 % av den totala primärenergi som behövs för Sloveniens elförbrukning. |
| --- | --- |

(112)

Trbovlje valdes inte ut inom ramen för ett offentligt upphandlingsförfarande. Kommissionen noterar emellertid att Slovenien har visat att valet av Trbovlje möjliggjorde de lägsta kostnaderna för tjänsten av allmänt ekonomiskt intresse, med beaktande av de faktiska och juridiska omständigheter som förelåg i detta fall. I detta fall består tjänsten av allmänt ekonomiskt intresse i att tillhandahålla nationell försörjningstrygghet fram till 2009 genom användning av inhemska primära energibränslekällor som inte under något kalenderår för överskrida 15 % av den totala primärenergi som behövs för Sloveniens elförbrukning.

| (113) | I det aktuella läget finns det högst två kraftverk i Slovenien som skulle ha kunnat klara av att leverera denna tjänst av allmänt ekonomiskt intresse, nämligen Šoštanj och Trbovlje. |
| --- | --- |

(113)

I det aktuella läget finns det högst två kraftverk i Slovenien som skulle ha kunnat klara av att leverera denna tjänst av allmänt ekonomiskt intresse, nämligen Šoštanj och Trbovlje.

| (114) | Om något av de andra kraftverken skulle ha använts, skulle det ha varit nödvändigt att utrusta dessa med rökgasrening, vilket vore en oekonomisk lösning. Två enheter på Šoštanj som kan använda inhemskt bränsle går redan på sin fulla kapacitet på inhemsk brunkol. Det vore inte ekonomiskt att öka deras maximala förbränningskapacitet för inhemskt bränsle, eftersom kraftverket då skulle behöva byggas ut eller moderniseras genom installation av rökgasrening. De slovenska myndigheterna har tagit med de båda enheternas produktion i beräkningen av den gräns på 15 % som nämns i skäl 112. Av denna anledning var Trbovlje det enda kraftverk som kunde klara av att leverera tjänsten av allmänt ekonomiskt intresse. Stödet till Trbovlje omfattar endast den del på 15 % som Šoštanj inte kan omfattas av. |
| --- | --- |

(114)

Om något av de andra kraftverken skulle ha använts, skulle det ha varit nödvändigt att utrusta dessa med rökgasrening, vilket vore en oekonomisk lösning. Två enheter på Šoštanj som kan använda inhemskt bränsle går redan på sin fulla kapacitet på inhemsk brunkol. Det vore inte ekonomiskt att öka deras maximala förbränningskapacitet för inhemskt bränsle, eftersom kraftverket då skulle behöva byggas ut eller moderniseras genom installation av rökgasrening. De slovenska myndigheterna har tagit med de båda enheternas produktion i beräkningen av den gräns på 15 % som nämns i skäl 112. Av denna anledning var Trbovlje det enda kraftverk som kunde klara av att leverera tjänsten av allmänt ekonomiskt intresse. Stödet till Trbovlje omfattar endast den del på 15 % som Šoštanj inte kan omfattas av.

| (115) | Slovenien har således valt det mest ekonomiska och effektiva sättet att klara tjänsten av allmänt ekonomiskt intresse som består i att producera el med inhemskt bränsle. Med beaktande av att kompensationen för tjänsten av allmänt ekonomiskt intresse inte omfattar någon vinst anser kommissionen att kravet på tjänst av allmänt ekonomiskt intresse har uppfyllts till minsta möjliga kostnad för gemenskapen. Ett öppet anbudsförfarande skulle inte ha lett till en billigare lösning. På kort sikt (fram till 2009) skulle en modernisering av befintliga kraftverk eller byggande av nya, mer effektiva kraftverk (om detta skulle vara möjligt) ha medfört höga investeringskostnader och vilken anbudsgivare som helst skulle ha begärt ersättning med åtminstone en rimlig vinst genom avkastning på investerat kapital. Detta skulle ha lett till att ett högre kompensationsbelopp skulle ha beviljats den aktör som givits uppdraget att leverera tjänsten av allmänt ekonomiskt intresse. |
| --- | --- |

(115)

Slovenien har således valt det mest ekonomiska och effektiva sättet att klara tjänsten av allmänt ekonomiskt intresse som består i att producera el med inhemskt bränsle. Med beaktande av att kompensationen för tjänsten av allmänt ekonomiskt intresse inte omfattar någon vinst anser kommissionen att kravet på tjänst av allmänt ekonomiskt intresse har uppfyllts till minsta möjliga kostnad för gemenskapen. Ett öppet anbudsförfarande skulle inte ha lett till en billigare lösning. På kort sikt (fram till 2009) skulle en modernisering av befintliga kraftverk eller byggande av nya, mer effektiva kraftverk (om detta skulle vara möjligt) ha medfört höga investeringskostnader och vilken anbudsgivare som helst skulle ha begärt ersättning med åtminstone en rimlig vinst genom avkastning på investerat kapital. Detta skulle ha lett till att ett högre kompensationsbelopp skulle ha beviljats den aktör som givits uppdraget att leverera tjänsten av allmänt ekonomiskt intresse.

| (116) | Kommissionen noterar också att det inte finns något som tyder på att Trbovlje inte drivs som ett välskött företag eller att det skulle vara särskilt ineffektivt. Kommissionen noterar att företaget redan i samband med Sloveniens ekonomiska omvälvning omstrukturerade sin verksamhet, särskilt genom att stänga äldre, mindre effektiva och omoderna enheter samt minska ner på personalen. Det bör också påpekas att kompensationen för leverans av tjänsten av allmänt ekonomiskt intresse i vilket fall som helst inte innefattar någon vinst. |
| --- | --- |

(116)

Kommissionen noterar också att det inte finns något som tyder på att Trbovlje inte drivs som ett välskött företag eller att det skulle vara särskilt ineffektivt. Kommissionen noterar att företaget redan i samband med Sloveniens ekonomiska omvälvning omstrukturerade sin verksamhet, särskilt genom att stänga äldre, mindre effektiva och omoderna enheter samt minska ner på personalen. Det bör också påpekas att kompensationen för leverans av tjänsten av allmänt ekonomiskt intresse i vilket fall som helst inte innefattar någon vinst.

| (117) | Slutligen noterar kommissionen att kraftverket Trbovlje till följd av tjänsten av allmänt ekonomiskt intresse inte kommer att kunna utnyttja effekterna av den nya omgången av systemet för utsläppshandel för 2008–2012 för ytterligare inkomster eller vinst på samma sätt som ett liknande företag skulle kunna. Det är staten som ålägger Trbovlje att producera el som en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse. Till skillnad från kraftverk som fritt säljer sin elektricitet på marknaden har Trbovlje därför inte möjlighet att sluta producera el och på koldioxidmarknaden sälja de rättigheter som kraftverket fick gratis utan att behöva köpa motsvarande antal rättigheter för att uppfylla sina skyldigheter att avstå. Detta påverkar inte kraftverkets ökning av effektiviteten i linje med de incitament som skapats genom utsläppssystemet för att frigöra extra rättigheter som det skulle kunna sälja samtidigt som man uppfyller sin skyldighet att producera en viss mängd energi. |
| --- | --- |

(117)

Slutligen noterar kommissionen att kraftverket Trbovlje till följd av tjänsten av allmänt ekonomiskt intresse inte kommer att kunna utnyttja effekterna av den nya omgången av systemet för utsläppshandel för 2008–2012 för ytterligare inkomster eller vinst på samma sätt som ett liknande företag skulle kunna. Det är staten som ålägger Trbovlje att producera el som en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse. Till skillnad från kraftverk som fritt säljer sin elektricitet på marknaden har Trbovlje därför inte möjlighet att sluta producera el och på koldioxidmarknaden sälja de rättigheter som kraftverket fick gratis utan att behöva köpa motsvarande antal rättigheter för att uppfylla sina skyldigheter att avstå. Detta påverkar inte kraftverkets ökning av effektiviteten i linje med de incitament som skapats genom utsläppssystemet för att frigöra extra rättigheter som det skulle kunna sälja samtidigt som man uppfyller sin skyldighet att producera en viss mängd energi.

| (118) | Resonemanget ovan bygger på förutsättningen att brunkol för närvarande är den mest ekonomiska källan till inhemskt bränsle för elproduktion i Slovenien. Kommissionen anser att detta är fallet i dagens läge och på kort sikt. |
| --- | --- |

(118)

Resonemanget ovan bygger på förutsättningen att brunkol för närvarande är den mest ekonomiska källan till inhemskt bränsle för elproduktion i Slovenien. Kommissionen anser att detta är fallet i dagens läge och på kort sikt.

| (119) | Kommissionen noterar emellertid också att vissa elproduktionsmetoder som använder förnybara och inhemska bränslekällor har kostnader som inte är så värst mycket högre än dem för brunkol. Detta gäller större biomassakraftverk vars produktionskostnader enligt Slovenien i genomsnitt uppgår till 18,18 SIT/MWh, vilket är drygt 10 % mer än kostnaderna för kraftverket Trbovlje. |
| --- | --- |

(119)

Kommissionen noterar emellertid också att vissa elproduktionsmetoder som använder förnybara och inhemska bränslekällor har kostnader som inte är så värst mycket högre än dem för brunkol. Detta gäller större biomassakraftverk vars produktionskostnader enligt Slovenien i genomsnitt uppgår till 18,18 SIT/MWh, vilket är drygt 10 % mer än kostnaderna för kraftverket Trbovlje.

| (120) | Kommissionen noterar därför att resonemanget i detta beslut grundar sig på de speciella fakta som föreligger i fallet, i synnerhet faktumet att Trbovljes skyldighet att leverera tjänsten av allmänt ekonomiskt intresse upphör 2009. På längre sikt, när kostnaderna för förnybara bränslekällor har sjunkit och den totala kapaciteten för kraftverk med sådana källor har ökat, kan situationen förändras. |
| --- | --- |

(120)

Kommissionen noterar därför att resonemanget i detta beslut grundar sig på de speciella fakta som föreligger i fallet, i synnerhet faktumet att Trbovljes skyldighet att leverera tjänsten av allmänt ekonomiskt intresse upphör 2009. På längre sikt, när kostnaderna för förnybara bränslekällor har sjunkit och den totala kapaciteten för kraftverk med sådana källor har ökat, kan situationen förändras.

| (121) | Kommissionen tar dessutom hänsyn till att tjänsten av allmänt ekonomiskt intresse grundar sig på en gemenskapsrättsakt, direktiv 2003/54/EG. Särdragen för skyldigheten att tillhandahålla tjänsten av allmänt intresse, nationell försörjningstrygghet, kan tolkas som att den tjänsteleverantör som utses måste befinna sig inom landets gränser. |
| --- | --- |

(121)

Kommissionen tar dessutom hänsyn till att tjänsten av allmänt ekonomiskt intresse grundar sig på en gemenskapsrättsakt, direktiv 2003/54/EG. Särdragen för skyldigheten att tillhandahålla tjänsten av allmänt intresse, nationell försörjningstrygghet, kan tolkas som att den tjänsteleverantör som utses måste befinna sig inom landets gränser.

| (122) | Kommissionen anser därför att den metod som Slovenien använde för att fastställa den kompensationen till Trbovlje garanterar att tjänsten av allmänt ekonomiskt intresse levereras till lägsta möjliga kostnad för gemenskapen fram till 2009. I de särskilda juridiska och faktiska omständigheter som råder i fallet tycks kompensationen inte överskrida den som ett genomsnittligt och välskött företag skulle ha begärt för samma tjänst. Kommissionen anser därför att det fjärde villkoret är uppfyllt, med beaktande av det faktum att skyldigheten att leverera tjänsten av allmänt ekonomiskt intresse upphör i slutet av 2009. Tidsbegränsningen ger också Slovenien möjlighet att begrunda huruvida man önskar övergå till renare kolteknik för användning av brunkol eller övergå till biomassa eller annat mer miljövänligt bränsle, i linje med Europeiska unionens energipolitik (23). |
| --- | --- |

(122)

Kommissionen anser därför att den metod som Slovenien använde för att fastställa den kompensationen till Trbovlje garanterar att tjänsten av allmänt ekonomiskt intresse levereras till lägsta möjliga kostnad för gemenskapen fram till 2009. I de särskilda juridiska och faktiska omständigheter som råder i fallet tycks kompensationen inte överskrida den som ett genomsnittligt och välskött företag skulle ha begärt för samma tjänst. Kommissionen anser därför att det fjärde villkoret är uppfyllt, med beaktande av det faktum att skyldigheten att leverera tjänsten av allmänt ekonomiskt intresse upphör i slutet av 2009. Tidsbegränsningen ger också Slovenien möjlighet att begrunda huruvida man önskar övergå till renare kolteknik för användning av brunkol eller övergå till biomassa eller annat mer miljövänligt bränsle, i linje med Europeiska unionens energipolitik (23).

| (123) | Mot bakgrund av ovanstående drar kommissionen slutsatsen att stödet till kraftverket Trbovlje under de särskilda omständigheter som föreligger uppfyller de fyra villkoren i Altmarkdomen och således inte utgör stöd enligt innebörden i artikel 87.1 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

(123)

Mot bakgrund av ovanstående drar kommissionen slutsatsen att stödet till kraftverket Trbovlje under de särskilda omständigheter som föreligger uppfyller de fyra villkoren i Altmarkdomen och således inte utgör stöd enligt innebörden i artikel 87.1 i EG-fördraget.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det stöd som beviljas elproducenter som använder förnybara primärenergikällor enligt definitionen i Sloveniens energilag är förenligt med artikel 87.3 c i EG-fördraget.

Artikel 2

Det stöd som beviljas elproducenter som använder kraftvärmeverk enligt definitionen i Sloveniens energilag är förenligt med artikel 87.3 c i EG-fördraget.

Artikel 3

Det stöd som beviljas kraftverket Trbovlje enligt definitionen i Sloveniens energilag utgör inte statligt stöd enligt definitionen i artikel 87.1 i EG-fördraget.

Artikel 4

Detta beslut riktar sig till Republiken Slovenien.

Utfärdat i Bryssel den 24 april 2007.

På kommissionens vägnar

Neelie KROES

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT C 46, 22.2.2005, s. 3.

1

(2)  EUT C 63, 15.3.2005, s. 2.

2

(3)  Uredba o pogojih za pridobitev statusa kvalificiranega proizvajalca električne energije (beslut om villkor för miljögodkännande av elenergiproducenter), – Sloveniens officiella tidning, nr 29/01 och 99/01.

3

(4)  EGT C 37, 3.2.2001, s. 3.

4

(5)  Mottagen av kommissionen den 26 juli 2001. Återfinns på webbplatsen för Generaldirektoratet för konkurrens: http://ec.europa.eu/comm/competition/state_aid/legislation/stranded_costs_sv.pdf

5

Meddelat till medlemsstaterna genom skrivelse av den 6 augusti 2001, ref. SG(2001) D/290869.

(6)  Sloveniens officiella tidning nr 79/1999 och 51/2004.

6

(7)  EGT C 164, 10.7.2002, s. 3, för båda ärendena.

7

(8)  EGT L 283, 27.10.2001, s. 33.

8

(9)  Sloveniens officiella tidning nr 25/2002.

9

(10)  EUT L 52, 21.2.2004, s. 50.

10

(11)  Sloveniens officiella tidning nr 74/01.

11

(12)  Sloveniens officiella tidning nr 49/03.

12

(13)  Källor: Internationella energiorganisationen. http://www.iea.org/Textbase/stats/electricitydata.asp?COUNTRY_CODE=SI

13

(14)  Se ärende N 161/04 – Portugal – EUT C 250, 8.10.2005, s. 9.

14

(15)  Dom av den 2 juli 1974 i mål C-173/73 – Italien mot kommissionen.

15

(16)  Dom av den 22 mars 1997 i mål C-78/79 – Steinike mot Förbundsrepubliken Tyskland.

16

(17)  Domstolens dom av den 15 juli 2004 i mål C-345/02.

17

(18)  Sloveniens officiella tidning nr 29/01 och 99/01.

18

(19)  EGT L 83, 27.3.1999, s. 1.

19

(20)  Se de tre nedersta raderna i tabellerna ovan.

20

(21)  Domstolens dom av den 24 juli 2003 i mål C-280/00, Altmark trans Gmbh, Regierungsprasidium Magdeburg in Nahverkehrsgesellschaft Altmark Gmbh.

21

(22)  Se kommissionens beslut i ärendena N 34/99 (EGT C 5, 8.1.2002, s. 2), NN 49/99 (EGT C 268, 22.9.2001, s. 7) och N 6/A/2001 (EGT C 77, 28.3.2002, s. 26).

22

(23)  Se energipaketet från januari 2007, särskilt KOM(2006) 843 slutlig.

23

---

| 24.8.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 219/25 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 219/25

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 24 april 2007

om det statliga stöd C 26/2006 (ex N 110/2006) – tillfällig skyddsordning för varvsindustrin – Portugal

[delgivet med nr K(2007) 1756]

(Endast den portugisiska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

(2007/581/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 88.2 första stycket,

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a,

efter uppmaning till alla berörda parter att yttra sig enligt dessa bestämmelser (1), och med beaktande av dessa synpunkter, och

av följande skäl:

I   FÖRFARANDE

| (1) | Genom en skrivelse av den 7 februari 2006 (registrerad den 10 februari 2006) underrättade Portugal kommissionen om sin avsikt att bevilja ett driftstöd till varvet Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A (nedan kallat ”ENVC”). Genom en skrivelse av den 13 mars 2006 begärde kommissionen ytterligare klargöranden. Portugal inkom med svar via elektronisk post den 28 april 2006. |
| --- | --- |

(1)

Genom en skrivelse av den 7 februari 2006 (registrerad den 10 februari 2006) underrättade Portugal kommissionen om sin avsikt att bevilja ett driftstöd till varvet Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A (nedan kallat ”ENVC”). Genom en skrivelse av den 13 mars 2006 begärde kommissionen ytterligare klargöranden. Portugal inkom med svar via elektronisk post den 28 april 2006.

| (2) | Genom en skrivelse av den 23 juni 2006 informerade kommissionen Portugal om sitt beslut att inleda förfarandet enligt artikel 88.2 i EG-fördraget beträffande stödet. |
| --- | --- |

(2)

Genom en skrivelse av den 23 juni 2006 informerade kommissionen Portugal om sitt beslut att inleda förfarandet enligt artikel 88.2 i EG-fördraget beträffande stödet.

| (3) | Genom en skrivelse av den 25 juli 2006 (registrerad den 26 juli 2006), inkom de portugisiska myndigheterna med synpunkter inom ramen för det nämnda förfarandet. |
| --- | --- |

(3)

Genom en skrivelse av den 25 juli 2006 (registrerad den 26 juli 2006), inkom de portugisiska myndigheterna med synpunkter inom ramen för det nämnda förfarandet.

| (4) | Kommissionens beslut om att inleda förfarandet offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning
   (2). Kommissionen uppmanade berörda parter att inkomma med synpunkter. Kommissionen mottog inte några synpunkter från tredje part. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionens beslut om att inleda förfarandet offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning
   (2). Kommissionen uppmanade berörda parter att inkomma med synpunkter. Kommissionen mottog inte några synpunkter från tredje part.

II   BESKRIVNING AV STÖDET

| (5) | Stödet är avsett för Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A. (nedan kallat ”ENVC”), ett portugisiskt varv med knappt 1 000 anställda. |
| --- | --- |

(5)

Stödet är avsett för Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A. (nedan kallat ”ENVC”), ett portugisiskt varv med knappt 1 000 anställda.

| (6) | Den 14 november 2003 slöt ENVC ett avtal med det franska rederiet Fouquet Sacops S.A. om inköp av ett tankfartyg för transport av oljeprodukter och kemiska produkter (skrov nr 227) till ett kontraktspris av 22 900 000 euro. Fartyget levererades den 26 april 2005. |
| --- | --- |

(6)

Den 14 november 2003 slöt ENVC ett avtal med det franska rederiet Fouquet Sacops S.A. om inköp av ett tankfartyg för transport av oljeprodukter och kemiska produkter (skrov nr 227) till ett kontraktspris av 22 900 000 euro. Fartyget levererades den 26 april 2005.

| (7) | Portugal erbjöd ENVC stöd i form av subventioner på 1 461 702 euro avseende detta kontrakt i enlighet med rådets förordning (EG) nr 1177/2002 om en tillfällig skyddsordning för varvsindustrin (3), ändrad genom rådets förordning (EG) nr 502/2004 (4) (nedan kallad ”TSV-förordningen”). TSV-förordningen trädde i kraft den 3 juli 2002 och upphörde att gälla den 31 mars 2005, och gällde följaktligen inte vid tidpunkten för Portugals anmälan av stödet. |
| --- | --- |

(7)

Portugal erbjöd ENVC stöd i form av subventioner på 1 461 702 euro avseende detta kontrakt i enlighet med rådets förordning (EG) nr 1177/2002 om en tillfällig skyddsordning för varvsindustrin (3), ändrad genom rådets förordning (EG) nr 502/2004 (4) (nedan kallad ”TSV-förordningen”). TSV-förordningen trädde i kraft den 3 juli 2002 och upphörde att gälla den 31 mars 2005, och gällde följaktligen inte vid tidpunkten för Portugals anmälan av stödet.

| (8) | Portugal hävdar att kontraktet fortfarande är stödberättigande enligt TSV-förordningen av följande skäl: |
| --- | --- |

(8)

Portugal hävdar att kontraktet fortfarande är stödberättigande enligt TSV-förordningen av följande skäl:

| (9) | I artikel 4 i TSV-förordningen föreskrivs att ”Förordningen skall tillämpas på slutliga kontrakt som ingås under tiden från dess ikraftträdande till dess upphörande[...]”. Portugal betonar i detta sammanhang att kontraktet i fråga undertecknades den 14 november 2003, då TSV-förordningen fortfarande var i kraft, och därför alltjämt berättigar till stöd enligt den förordningen. |
| --- | --- |

(9)

I artikel 4 i TSV-förordningen föreskrivs att ”Förordningen skall tillämpas på slutliga kontrakt som ingås under tiden från dess ikraftträdande till dess upphörande[...]”. Portugal betonar i detta sammanhang att kontraktet i fråga undertecknades den 14 november 2003, då TSV-förordningen fortfarande var i kraft, och därför alltjämt berättigar till stöd enligt den förordningen.

| (10) | Dessutom hävdar Portugal att koreanska varv lagt lägre anbud rörande kontraktet i fråga och att därmed villkoren i artikel 2 i TSV-förordningen var uppfyllda och stödet följaktligen var motiverat för att bemöta den illojala konkurrensen från de koreanska varven. |
| --- | --- |

(10)

Dessutom hävdar Portugal att koreanska varv lagt lägre anbud rörande kontraktet i fråga och att därmed villkoren i artikel 2 i TSV-förordningen var uppfyllda och stödet följaktligen var motiverat för att bemöta den illojala konkurrensen från de koreanska varven.

III   SKÄL TILL ATT INLEDA DET FORMELLA GRANSKNINGSFÖRFARANDET

| (11) | I samband med beslutet att inleda det formella granskningsförfarandet rörande stödet i fråga uttryckte kommissionen allvarliga tvivel beträffande stödets förenlighet med den gemensamma marknaden på grundval av TSV-förordningen av följande skäl: |
| --- | --- |

(11)

I samband med beslutet att inleda det formella granskningsförfarandet rörande stödet i fråga uttryckte kommissionen allvarliga tvivel beträffande stödets förenlighet med den gemensamma marknaden på grundval av TSV-förordningen av följande skäl:

| (12) | För det första uttryckte kommissionen tvivel angående stödets stimulanseffekt. Kommissionen påpekade i detta sammanhang att Portugal vid tidpunkten för ENVC:s undertecknande av kontraktet inte hade visat att det förekom några offentliga garantier för att varvet skulle erhålla stöd. Tvärtom saknades det i Portugal ett gällande TSV-program. Enligt tillgängliga uppgifter fattade dessutom de portugisiska myndigheterna beslut om att bevilja ENVC stöd (kräver kommissionens godkännande) först den 28 december 2005, dvs. långt efter det att kontraktet undertecknats och fartyget levererats. Det framgick således att det statliga stödet inte stimulerade ENVC att underteckna kontraktet, eftersom stödet inte var tillgängligt när projektet slutfördes. |
| --- | --- |

(12)

För det första uttryckte kommissionen tvivel angående stödets stimulanseffekt. Kommissionen påpekade i detta sammanhang att Portugal vid tidpunkten för ENVC:s undertecknande av kontraktet inte hade visat att det förekom några offentliga garantier för att varvet skulle erhålla stöd. Tvärtom saknades det i Portugal ett gällande TSV-program. Enligt tillgängliga uppgifter fattade dessutom de portugisiska myndigheterna beslut om att bevilja ENVC stöd (kräver kommissionens godkännande) först den 28 december 2005, dvs. långt efter det att kontraktet undertecknats och fartyget levererats. Det framgick således att det statliga stödet inte stimulerade ENVC att underteckna kontraktet, eftersom stödet inte var tillgängligt när projektet slutfördes.

| (13) | För det andra ifrågasatte kommissionen den rättsliga grunden för att bevilja stödet. Kommissionen angav att TSV-förordningen upphörde att gälla den 31 mars 2005 och att den följaktligen inte gällde vid den tidpunkt då Portugal anmälde stödet. Trots att TSV-förordningen gällde kontrakt som tecknats under dess giltighet, var det tvivelaktigt om kommissionen kunde bedöma den anmälda åtgärden på grundval av en rättsakt som inte längre utgjorde en del av EU:s lagstiftning. |
| --- | --- |

(13)

För det andra ifrågasatte kommissionen den rättsliga grunden för att bevilja stödet. Kommissionen angav att TSV-förordningen upphörde att gälla den 31 mars 2005 och att den följaktligen inte gällde vid den tidpunkt då Portugal anmälde stödet. Trots att TSV-förordningen gällde kontrakt som tecknats under dess giltighet, var det tvivelaktigt om kommissionen kunde bedöma den anmälda åtgärden på grundval av en rättsakt som inte längre utgjorde en del av EU:s lagstiftning.

| (14) | Dessutom påpekade kommissionen att Korea ifrågasatte huruvida TSV-förordningen var förenlig med WTO:s regler. Den 22 april 2005 avgav en WTO-panel sin rapport, i vilken den konstaterade att TSV-förordningen och ett flertal nationella program som antagits inom ramen för denna och som var gällande vid tidpunkten då Korea inledde WTO-förfarandet, stred mot artikel 23.1 i överenskommelsen om regler och förfaranden för tvistlösning (5). Den 20 juni 2005 antog WTO:s tvistlösningsorgan panelens rapport, inklusive dess uppmaning att gemenskapen skulle anpassa TSV-förordningen och de nationella program som antagits inom ramen för denna så att de överensstämde med gemenskapens förpliktelser enligt WTO-avtalen (6). Den 20 juli 2005 informerade kommissionen WTO:s tvistlösningsorgan om att den redan hade följt dess beslut och rekommendationer, eftersom TSV-förordningen hade upphört att gälla den 31 mars 2005 och medlemsstaterna inte längre fick bevilja driftstöd i enlighet med den förordningen. |
| --- | --- |

(14)

Dessutom påpekade kommissionen att Korea ifrågasatte huruvida TSV-förordningen var förenlig med WTO:s regler. Den 22 april 2005 avgav en WTO-panel sin rapport, i vilken den konstaterade att TSV-förordningen och ett flertal nationella program som antagits inom ramen för denna och som var gällande vid tidpunkten då Korea inledde WTO-förfarandet, stred mot artikel 23.1 i överenskommelsen om regler och förfaranden för tvistlösning (5). Den 20 juni 2005 antog WTO:s tvistlösningsorgan panelens rapport, inklusive dess uppmaning att gemenskapen skulle anpassa TSV-förordningen och de nationella program som antagits inom ramen för denna så att de överensstämde med gemenskapens förpliktelser enligt WTO-avtalen (6). Den 20 juli 2005 informerade kommissionen WTO:s tvistlösningsorgan om att den redan hade följt dess beslut och rekommendationer, eftersom TSV-förordningen hade upphört att gälla den 31 mars 2005 och medlemsstaterna inte längre fick bevilja driftstöd i enlighet med den förordningen.

| (15) | Om det föreslagna stödet beviljades, skulle det innebära en fortsatt tillämpning av TSV-förordningen i strid med gemenskapens förpliktelse att följa tvistlösningsorganets beslut. Därför ansåg kommissionen i det skedet att stödet inte var i överensstämmelse med gemenskapens internationella förpliktelser. |
| --- | --- |

(15)

Om det föreslagna stödet beviljades, skulle det innebära en fortsatt tillämpning av TSV-förordningen i strid med gemenskapens förpliktelse att följa tvistlösningsorganets beslut. Därför ansåg kommissionen i det skedet att stödet inte var i överensstämmelse med gemenskapens internationella förpliktelser.

| (16) | För det tredje ansåg kommissionen beträffande stödets omfattning att stödbeloppet tycktes överstiga 6 % av kontraktsvärdet och följaktligen översteg högsta tillåtna stödnivå enligt artikel 2.3 i TSV-förordningen. |
| --- | --- |

(16)

För det tredje ansåg kommissionen beträffande stödets omfattning att stödbeloppet tycktes överstiga 6 % av kontraktsvärdet och följaktligen översteg högsta tillåtna stödnivå enligt artikel 2.3 i TSV-förordningen.

IV   KOMMENTARER FRÅN PORTUGAL

| (17) | Portugal påpekade att det stödbelopp som kommissionen hänvisade till i beslutet att inleda det formella granskningsförfarandet (1 401 702 euro) (7) inte motsvarade det anmälda stödbeloppet (1 461 702 euros). |
| --- | --- |

(17)

Portugal påpekade att det stödbelopp som kommissionen hänvisade till i beslutet att inleda det formella granskningsförfarandet (1 401 702 euro) (7) inte motsvarade det anmälda stödbeloppet (1 461 702 euros).

| (18) | Beträffande stödets omfattning hävdade Portugal att den högsta tillåtna stödnivån enligt TSV-förordningen är 6 % av kontraktsvärdet före stödet (i motsats till 6 % av det kontraktsvärde som anges i kommissionens beslut om att inleda det formella granskningsförfarandet (8), och att stödets omfattning därför överensstämmer med TSV-förordningen. |
| --- | --- |

(18)

Beträffande stödets omfattning hävdade Portugal att den högsta tillåtna stödnivån enligt TSV-förordningen är 6 % av kontraktsvärdet före stödet (i motsats till 6 % av det kontraktsvärde som anges i kommissionens beslut om att inleda det formella granskningsförfarandet (8), och att stödets omfattning därför överensstämmer med TSV-förordningen.

| (19) | Mer allmänt ansåg Portugal att syftet med TSV-förordningen är att stå emot illojal konkurrens från Korea och att villkoren för att erhålla stöd enligt TSV-förordningen är lika för alla varv i EU. Enligt Portugal påverkar stödet följaktligen inte handeln på den gemensamma marknaden, och det är av detta skäl tvivelaktigt om det kan anses utgöra ett statligt stöd enligt artikel 87.1 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

(19)

Mer allmänt ansåg Portugal att syftet med TSV-förordningen är att stå emot illojal konkurrens från Korea och att villkoren för att erhålla stöd enligt TSV-förordningen är lika för alla varv i EU. Enligt Portugal påverkar stödet följaktligen inte handeln på den gemensamma marknaden, och det är av detta skäl tvivelaktigt om det kan anses utgöra ett statligt stöd enligt artikel 87.1 i EG-fördraget.

| (20) | Beträffande stimulanseffekten inkom Portugal med nya uppgifter som visade att varvet hade ansökt om stödet den 25 september 2003, dvs. före undertecknandet av kontraktet. I detta sammanhang översände Portugal en kopia av en skrivelse från de portugisiska myndigheterna som sänts till varvet den 26 september 2003, i vilken de bekräftade att de mottagit ansökan om stöd och erinrade varvet om att stödet beviljas under förutsättning att det godkänns av kommissionen. Enligt Portugal visar denna skrivelse att de portugisiska myndigheterna var villiga att bevilja stödet under förutsättning att alla rättsliga villkor var uppfyllda. |
| --- | --- |

(20)

Beträffande stimulanseffekten inkom Portugal med nya uppgifter som visade att varvet hade ansökt om stödet den 25 september 2003, dvs. före undertecknandet av kontraktet. I detta sammanhang översände Portugal en kopia av en skrivelse från de portugisiska myndigheterna som sänts till varvet den 26 september 2003, i vilken de bekräftade att de mottagit ansökan om stöd och erinrade varvet om att stödet beviljas under förutsättning att det godkänns av kommissionen. Enligt Portugal visar denna skrivelse att de portugisiska myndigheterna var villiga att bevilja stödet under förutsättning att alla rättsliga villkor var uppfyllda.

| (21) | Portugal påpekade också att det i enlighet med tidigare praxis fanns en överenskommelse enligt vilken Portugal godkände ansökningar om stöd inom varvsindustrin under förutsättning att det fanns en rättslig grund för detta (i detta fall TSV-förordningen). Att Portugal formellt godkände stödet först i december 2005 berodde på interna administrativa förseningar. Detta påverkar dock inte det faktum att varvet förväntade sig att erhålla stödet, av ovanstående skäl (se punkt 20) och på grund av de portugisiska myndigheternas allmänna politik på det här området. Varvet förfogade över uppgifter som visade att de koreanska varven hade lagt lägre bud rörande detta kontrakt, och accepterade kontraktet utifrån antagandet att de portugisiska myndigheterna skulle bevilja stödet. |
| --- | --- |

(21)

Portugal påpekade också att det i enlighet med tidigare praxis fanns en överenskommelse enligt vilken Portugal godkände ansökningar om stöd inom varvsindustrin under förutsättning att det fanns en rättslig grund för detta (i detta fall TSV-förordningen). Att Portugal formellt godkände stödet först i december 2005 berodde på interna administrativa förseningar. Detta påverkar dock inte det faktum att varvet förväntade sig att erhålla stödet, av ovanstående skäl (se punkt 20) och på grund av de portugisiska myndigheternas allmänna politik på det här området. Varvet förfogade över uppgifter som visade att de koreanska varven hade lagt lägre bud rörande detta kontrakt, och accepterade kontraktet utifrån antagandet att de portugisiska myndigheterna skulle bevilja stödet.

| (22) | Beträffande den rättsliga grunden för att godkänna stödet upprepade Portugal sina synpunkter i samband med anmälan, nämligen att TSV-förordningen utgör lämplig rättslig grund för att godkänna stödet, eftersom kontraktet undertecknades när förordningen fortfarande gällde och i synnerhet innan WTO:s tvistlösningsorgan fastslog att förordningen var rättsstridig. Portugal påpekade att omständigheterna följaktligen inte skilde sig från dem som förelåg vid beviljandet av stöd till övriga medlemsstater (i enlighet med TSV-ordningar) för kontrakt som undertecknats när förordningen fortfarande gällde. Det är tidpunkten för kontraktens undertecknande som är avgörande för huruvida de är stödberättigande, inte tidpunkten för anmälan eller beviljandet av stödet. Portugal påpekade också att inget av de varv som erhållit stöd hade uppmanats att återbetala stödet till följd av tvistlösningsorganets rapport. Att inte godkänna stödet till ENVC skulle därför strida mot den allmänna regeln om likabehandling. |
| --- | --- |

(22)

Beträffande den rättsliga grunden för att godkänna stödet upprepade Portugal sina synpunkter i samband med anmälan, nämligen att TSV-förordningen utgör lämplig rättslig grund för att godkänna stödet, eftersom kontraktet undertecknades när förordningen fortfarande gällde och i synnerhet innan WTO:s tvistlösningsorgan fastslog att förordningen var rättsstridig. Portugal påpekade att omständigheterna följaktligen inte skilde sig från dem som förelåg vid beviljandet av stöd till övriga medlemsstater (i enlighet med TSV-ordningar) för kontrakt som undertecknats när förordningen fortfarande gällde. Det är tidpunkten för kontraktens undertecknande som är avgörande för huruvida de är stödberättigande, inte tidpunkten för anmälan eller beviljandet av stödet. Portugal påpekade också att inget av de varv som erhållit stöd hade uppmanats att återbetala stödet till följd av tvistlösningsorganets rapport. Att inte godkänna stödet till ENVC skulle därför strida mot den allmänna regeln om likabehandling.

V   BEDÖMNING

| (23) | Enligt artikel 87.1 i EG-fördraget är stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den gemensamma marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(23)

Enligt artikel 87.1 i EG-fördraget är stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den gemensamma marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna.

| (24) | Kommissionen anser att den planerade åtgärden utgör statligt stöd enligt artikel 87.1 i EG-fördraget: Den tar formen av en subvention som finansieras genom statliga medel. Även om TSV-förordningen gällde i alla medlemsstater, såsom Portugal hävdar, är åtgärden selektiv eftersom den begränsas till ENVC. Det är sannolikt att detta selektiva stöd snedvrider konkurrensen, eftersom det ger ENVC en fördel framför övriga konkurrenter som inte erhåller något stöd. Dessutom är nybyggnation av fartyg en ekonomisk verksamhet som omfattar en betydande handel mellan medlemsstaterna. Därför påverkar stödåtgärden handeln mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(24)

Kommissionen anser att den planerade åtgärden utgör statligt stöd enligt artikel 87.1 i EG-fördraget: Den tar formen av en subvention som finansieras genom statliga medel. Även om TSV-förordningen gällde i alla medlemsstater, såsom Portugal hävdar, är åtgärden selektiv eftersom den begränsas till ENVC. Det är sannolikt att detta selektiva stöd snedvrider konkurrensen, eftersom det ger ENVC en fördel framför övriga konkurrenter som inte erhåller något stöd. Dessutom är nybyggnation av fartyg en ekonomisk verksamhet som omfattar en betydande handel mellan medlemsstaterna. Därför påverkar stödåtgärden handeln mellan medlemsstaterna.

| (25) | Kommissionen bekräftar därför att det anmälda stödet omfattas av artikel 87.1 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

(25)

Kommissionen bekräftar därför att det anmälda stödet omfattas av artikel 87.1 i EG-fördraget.

| (26) | Till följd av de synpunkter som Portugal har inkommit med bekräftar kommissionen att stödbeloppet är 1 461 702 euro. Enligt artikel 2.3 i TSV-förordningen är den högsta tillåtna stödnivån 6 % av kontraktsvärdet före stödet (9). Kommissionen drar slutsatsen att det anmälda stödet är i överensstämmelse med högsta tillåtna stödnivå enligt TSV-förordningen. |
| --- | --- |

(26)

Till följd av de synpunkter som Portugal har inkommit med bekräftar kommissionen att stödbeloppet är 1 461 702 euro. Enligt artikel 2.3 i TSV-förordningen är den högsta tillåtna stödnivån 6 % av kontraktsvärdet före stödet (9). Kommissionen drar slutsatsen att det anmälda stödet är i överensstämmelse med högsta tillåtna stödnivå enligt TSV-förordningen.

| (27) | Den generella principen är att ett statligt stöd kan anses förenligt med den gemensamma marknaden endast om det är nödvändigt för att stimulera det stödmottagande företaget att agera på ett sätt som bidrar till förverkligandet av de mål som anges i det relevanta undantaget (10). |
| --- | --- |

(27)

Den generella principen är att ett statligt stöd kan anses förenligt med den gemensamma marknaden endast om det är nödvändigt för att stimulera det stödmottagande företaget att agera på ett sätt som bidrar till förverkligandet av de mål som anges i det relevanta undantaget (10).

| (28) | Kommissionen betonar i detta sammanhang att syftet med TSV-förordningen är att ”varven i gemenskapen effektivt skall kunna bemöta illojal konkurrens från Sydkorea” (se skäl 6). Följaktligen kan direkt stöd upp till 6 % av kontraktsvärdet före stödet beviljas, förutsatt att det förekommit konkurrens om kontraktet från ett sydkoreanskt varv som lagt ett lägre bud (artikel 2). |
| --- | --- |

(28)

Kommissionen betonar i detta sammanhang att syftet med TSV-förordningen är att ”varven i gemenskapen effektivt skall kunna bemöta illojal konkurrens från Sydkorea” (se skäl 6). Följaktligen kan direkt stöd upp till 6 % av kontraktsvärdet före stödet beviljas, förutsatt att det förekommit konkurrens om kontraktet från ett sydkoreanskt varv som lagt ett lägre bud (artikel 2).

| (29) | Enligt ny bevisning som Portugal inkommit med ansökte varvet om stödet innan kontraktet undertecknades. Dessutom har Portugal översänt en kopia av en skrivelse från de behöriga portugisiska myndigheterna (generaldirektoratet för industri) till ENVC av den 26 september 2003, där de bekräftar att ansökan om stöd mottagits, begär belägg för att kravet i artikel 2.1 i TSV-förordningen uppfyllts (dvs. belägg för att det förekommer konkurrens om kontraktet från ett sydkoreanskt varv som har lagt ett lägre bud – varvet inkom senare med bevis på att så var fallet) och erinrar varvet om att stödet beviljas under förutsättning att det föranmälts till och godkänts av kommissionen. Enligt kommissionen tyder ovannämnda fakta på att de portugisiska myndigheterna var villiga att bevilja stödet under förutsättning att samtliga rättsliga villkor var uppfyllda. Eftersom alla krav för berättigande till stöd tycks vara uppfyllda i föreliggande fall, gav dessa fakta sannolikt upphov till förväntningar hos varvet om att erhålla stödet (11). Mot bakgrund av detta har kommissionens tvivel angående stödets stimulanseffekt skingrats. |
| --- | --- |

(29)

Enligt ny bevisning som Portugal inkommit med ansökte varvet om stödet innan kontraktet undertecknades. Dessutom har Portugal översänt en kopia av en skrivelse från de behöriga portugisiska myndigheterna (generaldirektoratet för industri) till ENVC av den 26 september 2003, där de bekräftar att ansökan om stöd mottagits, begär belägg för att kravet i artikel 2.1 i TSV-förordningen uppfyllts (dvs. belägg för att det förekommer konkurrens om kontraktet från ett sydkoreanskt varv som har lagt ett lägre bud – varvet inkom senare med bevis på att så var fallet) och erinrar varvet om att stödet beviljas under förutsättning att det föranmälts till och godkänts av kommissionen. Enligt kommissionen tyder ovannämnda fakta på att de portugisiska myndigheterna var villiga att bevilja stödet under förutsättning att samtliga rättsliga villkor var uppfyllda. Eftersom alla krav för berättigande till stöd tycks vara uppfyllda i föreliggande fall, gav dessa fakta sannolikt upphov till förväntningar hos varvet om att erhålla stödet (11). Mot bakgrund av detta har kommissionens tvivel angående stödets stimulanseffekt skingrats.

| (30) | I beslutet att inleda det formella granskningsförfarandet betonade kommissionen att TSV-förordningen upphörde att gälla den 31 mars 2005 och därför inte var gällande när Portugal anmälde stödet. Trots att TSV-förordningen gällde kontrakt som undertecknats under dess giltighet, var det tvivelaktigt om kommissionen kunde bedöma den anmälda åtgärden på grundval av ett instrument som inte längre utgjorde en del av EU:s lagstiftning. |
| --- | --- |

(30)

I beslutet att inleda det formella granskningsförfarandet betonade kommissionen att TSV-förordningen upphörde att gälla den 31 mars 2005 och därför inte var gällande när Portugal anmälde stödet. Trots att TSV-förordningen gällde kontrakt som undertecknats under dess giltighet, var det tvivelaktigt om kommissionen kunde bedöma den anmälda åtgärden på grundval av ett instrument som inte längre utgjorde en del av EU:s lagstiftning.

| (31) | De synpunkter som Portugal har inkommit med till följd av beslutet att inleda det formella granskningsförfarandet skingrade inte kommissionens tvivel på denna punkt. |
| --- | --- |

(31)

De synpunkter som Portugal har inkommit med till följd av beslutet att inleda det formella granskningsförfarandet skingrade inte kommissionens tvivel på denna punkt.

| (32) | Rörande de anmälda stöden påpekar kommissionen att den har som praxis att grunda sin bedömning på den vid tidpunkten för bedömningen gällande lagstiftningen (12), om inte annat föreskrivs i denna. Först långt efter det att TSV-förordningen hade upphört att gälla godkände Portugal stödet internt (under förutsättning att det godkänns av kommissionen) och anmälde det till kommissionen. |
| --- | --- |

(32)

Rörande de anmälda stöden påpekar kommissionen att den har som praxis att grunda sin bedömning på den vid tidpunkten för bedömningen gällande lagstiftningen (12), om inte annat föreskrivs i denna. Först långt efter det att TSV-förordningen hade upphört att gälla godkände Portugal stödet internt (under förutsättning att det godkänns av kommissionen) och anmälde det till kommissionen.

| (33) | Beträffande detta hävdar Portugal att TSV-förordningen är tillämplig på föreliggande kontrakt med stöd av artikel 4 i förordningen, där det föreskrivs att ”Förordningen skall tillämpas på slutliga kontrakt som ingås under tiden från dess ikraftträdande till dess upphörande[...]”. Portugal betonar i detta sammanhang att kontraktet i fråga undertecknades den 14 november 2003, då TSV-förordningen fortfarande var i kraft, och därför alltjämt berättigar till stöd enligt den förordningen. |
| --- | --- |

(33)

Beträffande detta hävdar Portugal att TSV-förordningen är tillämplig på föreliggande kontrakt med stöd av artikel 4 i förordningen, där det föreskrivs att ”Förordningen skall tillämpas på slutliga kontrakt som ingås under tiden från dess ikraftträdande till dess upphörande[...]”. Portugal betonar i detta sammanhang att kontraktet i fråga undertecknades den 14 november 2003, då TSV-förordningen fortfarande var i kraft, och därför alltjämt berättigar till stöd enligt den förordningen.

| (34) | Sammantaget anser kommissionen att artikel 4, såsom den återges ovan, inte innehåller någon definition av tillämpningen i tiden av TSV-förordningen. Tillämpningen i tiden definieras i stället i artikel 5 (13) i TSV-förordningen, där det föreskrivs att förordningen ”skall upphöra att gälla den 31 mars 2005”. |
| --- | --- |

(34)

Sammantaget anser kommissionen att artikel 4, såsom den återges ovan, inte innehåller någon definition av tillämpningen i tiden av TSV-förordningen. Tillämpningen i tiden definieras i stället i artikel 5 (13) i TSV-förordningen, där det föreskrivs att förordningen ”skall upphöra att gälla den 31 mars 2005”.

| (35) | Däremot fastställs ytterligare villkor för stödets förenlighet i artikel 4. Detta bekräftas även i andra stycket i artikel 4, där det fastställs att TSV-förordningen inte får tillämpas på ”slutliga kontrakt som ingås innan kommissionen meddelar i Europeiska gemenskapernas officiella tidning att den har inlett ett förfarande om tvistlösning mot Sydkorea [...] och för slutliga kontrakt som ingås en månad eller mer efter det att kommissionen i Europeiska gemenskapernas officiella tidning meddelar att förfarandet har lett till en lösning eller lagts ned”. |
| --- | --- |

(35)

Däremot fastställs ytterligare villkor för stödets förenlighet i artikel 4. Detta bekräftas även i andra stycket i artikel 4, där det fastställs att TSV-förordningen inte får tillämpas på ”slutliga kontrakt som ingås innan kommissionen meddelar i Europeiska gemenskapernas officiella tidning att den har inlett ett förfarande om tvistlösning mot Sydkorea [...] och för slutliga kontrakt som ingås en månad eller mer efter det att kommissionen i Europeiska gemenskapernas officiella tidning meddelar att förfarandet har lett till en lösning eller lagts ned”.

| (36) | Av ovanstående framgår tydligt att TSV-förordningen endast ägde tillämpning så länge det pågick en tvist med Korea (14), och i alla händelser senast den 31 mars 2005. |
| --- | --- |

(36)

Av ovanstående framgår tydligt att TSV-förordningen endast ägde tillämpning så länge det pågick en tvist med Korea (14), och i alla händelser senast den 31 mars 2005.

| (37) | Denna tolkning stöds av själva syftet med TSV-förordningen: Den utformades ”som en tillfällig undantagsåtgärd [...] för begränsade marknadssegment och under en kort och begränsad period för att stödja varv i gemenskapen inom segment som har påverkats negativt och lidit allvarlig skada och orsakats avsevärd nackdel på grund av illojal konkurrens från Sydkorea” (15) (skäl 3). |
| --- | --- |

(37)

Denna tolkning stöds av själva syftet med TSV-förordningen: Den utformades ”som en tillfällig undantagsåtgärd [...] för begränsade marknadssegment och under en kort och begränsad period för att stödja varv i gemenskapen inom segment som har påverkats negativt och lidit allvarlig skada och orsakats avsevärd nackdel på grund av illojal konkurrens från Sydkorea” (15) (skäl 3).

| (38) | Det faktum att rådet inte förlängde TSV-förordningen när den upphörde att gälla visar tydligt att rådet inte hade för avsikt att fortsätta att ge kommissionen tillåtelse att godkänna stöd i enlighet med förordningen. Detta överensstämmer med det faktum att gemenskapen informerade WTO:s tvistlösningsorgan om att medlemsstaterna inte längre fick bevilja driftstöd med stöd i förordningen. |
| --- | --- |

(38)

Det faktum att rådet inte förlängde TSV-förordningen när den upphörde att gälla visar tydligt att rådet inte hade för avsikt att fortsätta att ge kommissionen tillåtelse att godkänna stöd i enlighet med förordningen. Detta överensstämmer med det faktum att gemenskapen informerade WTO:s tvistlösningsorgan om att medlemsstaterna inte längre fick bevilja driftstöd med stöd i förordningen.

| (39) | Kommissionen betonar i detta sammanhang att TSV-förordningen även bör ses i ljuset av gemenskapens internationella förpliktelser. Enligt domstolens rättspraxis bör gemenskapslagstiftningen i den mån det är möjligt tolkas på ett sätt som överensstämmer med internationell rätt, inklusive gemenskapens förpliktelser inom ramen för WTO (16). |
| --- | --- |

(39)

Kommissionen betonar i detta sammanhang att TSV-förordningen även bör ses i ljuset av gemenskapens internationella förpliktelser. Enligt domstolens rättspraxis bör gemenskapslagstiftningen i den mån det är möjligt tolkas på ett sätt som överensstämmer med internationell rätt, inklusive gemenskapens förpliktelser inom ramen för WTO (16).

| (40) | Enligt panelens rapport och tvistlösningsorganets beslut om antagande av den rapporten är TSV-förordningen rättsstridig, eftersom den strider mot WTO:s regler, och gemenskapen uppmanas att upphöra att tillämpa den. Gemenskapens förpliktelse att följa tvistlösningsorganets beslut gäller även eventuella framtida beslut om stöd enligt TSV-förordningen (17). Gemenskapen informerade WTO:s tvistlösningsorgan om att den redan hade följt dess beslut och rekommendationer, eftersom TSV-förordningen hade upphört att gälla den 31 mars 2005 och medlemsstaterna inte längre fick bevilja driftstöd i enlighet med den, och kommissionen förband sig att upphöra att godkänna nya stöd enligt förordningen. Att godkänna föreliggande stöd skulle följaktligen innebära att bryta mot gemenskapens internationella förpliktelser. |
| --- | --- |

(40)

Enligt panelens rapport och tvistlösningsorganets beslut om antagande av den rapporten är TSV-förordningen rättsstridig, eftersom den strider mot WTO:s regler, och gemenskapen uppmanas att upphöra att tillämpa den. Gemenskapens förpliktelse att följa tvistlösningsorganets beslut gäller även eventuella framtida beslut om stöd enligt TSV-förordningen (17). Gemenskapen informerade WTO:s tvistlösningsorgan om att den redan hade följt dess beslut och rekommendationer, eftersom TSV-förordningen hade upphört att gälla den 31 mars 2005 och medlemsstaterna inte längre fick bevilja driftstöd i enlighet med den, och kommissionen förband sig att upphöra att godkänna nya stöd enligt förordningen. Att godkänna föreliggande stöd skulle följaktligen innebära att bryta mot gemenskapens internationella förpliktelser.

| (41) | Det bör, slutligen, påpekas att Portugal inte inkom med anmälan inom rimlig tid. Portugal anmälde inte åtgärden förrän den 7 januari 2006, dvs. nästan 27 månader efter det att varvet hade ansökt om stödet, 10 månader efter det att TSV-förordningen hade upphört att gälla och 6 månader efter det att gemenskapen hade informerat WTO:s tvistlösningsorgan om att medlemsstaterna inte längre fick bevilja driftstöd i enlighet med den förordningen. Med tanke på TSV-förordningens undantagskaraktär och karaktär av tillfällig bestämmelse, och mot bakgrund av gemenskapens WTO-åtaganden, som Portugal hade kännedom om, kunde inte Portugal förvänta sig att ordningen skulle fortsätta att tillämpas efter datumet för dess upphörande. |
| --- | --- |

(41)

Det bör, slutligen, påpekas att Portugal inte inkom med anmälan inom rimlig tid. Portugal anmälde inte åtgärden förrän den 7 januari 2006, dvs. nästan 27 månader efter det att varvet hade ansökt om stödet, 10 månader efter det att TSV-förordningen hade upphört att gälla och 6 månader efter det att gemenskapen hade informerat WTO:s tvistlösningsorgan om att medlemsstaterna inte längre fick bevilja driftstöd i enlighet med den förordningen. Med tanke på TSV-förordningens undantagskaraktär och karaktär av tillfällig bestämmelse, och mot bakgrund av gemenskapens WTO-åtaganden, som Portugal hade kännedom om, kunde inte Portugal förvänta sig att ordningen skulle fortsätta att tillämpas efter datumet för dess upphörande.

| (42) | Kommissionen påpekar vidare att det faktum att ENVC hade förväntningar om att erhålla stödet inte innebar någon rättighet att erhålla stödet. För detta krävs inte endast ett godkännande av Portugal, utan även en anmälan till och ett godkännande av kommissionen. |
| --- | --- |

(42)

Kommissionen påpekar vidare att det faktum att ENVC hade förväntningar om att erhålla stödet inte innebar någon rättighet att erhålla stödet. För detta krävs inte endast ett godkännande av Portugal, utan även en anmälan till och ett godkännande av kommissionen.

| (43) | Likaledes är det, tvärtemot vad Portugal hävdar, inte fråga om principen om likabehandling i föreliggande fall. Varven i de medlemsstater som hade ett TSV-program hade rätt att erhålla stöd på grundval av program som godkänts av kommissionen före den 30 mars 2005, men kommissionen har inte fattat några ytterligare beslut om att godkänna stöd i enlighet med TSV-förordningen efter det datumet. Kommissionen påpekar också att skyldigheten enligt tvistlösningsorganets beslut att inte bevilja ytterligare stöd i enlighet med TSV-förordningen gäller såväl stöd inom ramen för godkända program, som stöd för särskilda ändamål, dvs. man gör ingen åtskillnad mellan stöd till varv som omfattas av ett program och, som i föreliggande fall, stöd för särskilda ändamål som inte omfattas av något program (se punkt 14: I tvistlösningsorganets rapport uppmanades gemenskapen att anpassa både TSV-förordningen och de nationella TSV-program som antagits inom ramen för denna, så att de överensstämde med gemenskapens skyldigheter enligt WTO-avtalen). |
| --- | --- |

(43)

Likaledes är det, tvärtemot vad Portugal hävdar, inte fråga om principen om likabehandling i föreliggande fall. Varven i de medlemsstater som hade ett TSV-program hade rätt att erhålla stöd på grundval av program som godkänts av kommissionen före den 30 mars 2005, men kommissionen har inte fattat några ytterligare beslut om att godkänna stöd i enlighet med TSV-förordningen efter det datumet. Kommissionen påpekar också att skyldigheten enligt tvistlösningsorganets beslut att inte bevilja ytterligare stöd i enlighet med TSV-förordningen gäller såväl stöd inom ramen för godkända program, som stöd för särskilda ändamål, dvs. man gör ingen åtskillnad mellan stöd till varv som omfattas av ett program och, som i föreliggande fall, stöd för särskilda ändamål som inte omfattas av något program (se punkt 14: I tvistlösningsorganets rapport uppmanades gemenskapen att anpassa både TSV-förordningen och de nationella TSV-program som antagits inom ramen för denna, så att de överensstämde med gemenskapens skyldigheter enligt WTO-avtalen).

| (44) | Mot bakgrund av ovanstående drar kommissionen slutsatsen att det anmälda stödet inte får godkännas med stöd i TSV-förordningen. Eftersom ingen annan undantagsregel enligt artikel 87.2 eller 87.3 i EG-fördraget är tillämplig, är stödet inte förenligt med den gemensamma marknaden. |
| --- | --- |

(44)

Mot bakgrund av ovanstående drar kommissionen slutsatsen att det anmälda stödet inte får godkännas med stöd i TSV-förordningen. Eftersom ingen annan undantagsregel enligt artikel 87.2 eller 87.3 i EG-fördraget är tillämplig, är stödet inte förenligt med den gemensamma marknaden.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det anmälda stödet på 1 461 702 euro som Portugal avsåg att bevilja varvet Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A. i anslutning till ett kontrakt som varvet undertecknat kan inte godkännas med stöd i rådets förordning (EG) nr 1177/2002 om en tillfällig skyddsordning för varvsindustrin, ändrad genom rådets förordning (EG) nr 502/2004, och är därför inte förenligt med den gemensamma marknaden. Stödet får inte genomföras.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till Republiken Portugal.

Utfärdat i Bryssel den 24 april 2007.

På kommissionens vägnar

Neelie KROES

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT C 223, 16.9.2006, s. 4.

1

(2)  Se fotnot 1.

2

(3)  EGT L 172, 2.7.2002, s. 1.

3

(4)  EUT L 81, 19.3.2004, s. 6.

4

(5)  Se EC – Measures affecting trade in commercial vessels, WT/DS301/R, punkterna 7.184–7.222 och 8.1 d.

5

EC – Measures affecting trade in commercial vessels

(6)  Se WTO:s skrivelse WT/DS301/6.

6

(7)  Punkterna 4 och 21 i nämnda beslut.

7

(8)  Punkterna 10 och 21 i nämnda beslut.

8

(9)  I artikel 1 f i rådets förordning (EG) nr 1540/98 (EGT L 202, 18.7.1998, s. 3), till vilken artikel 2.6 i förordningen om en tillfällig skyddsordning för varvsindustrin hänför sig, föreskrivs att ”kontraktsvärdet före stöd” är ”det pris som fastställs i kontraktet plus varje stöd som beviljas direkt till varvet”. I detta sammanhang motsvarar stödbeloppet (1 461 702 euro) 6 % av ”kontraktsvärdet före stöd” (22 900 000 + 1 461 702) och är i överensstämmelse med högsta tillåtna stödnivå.

9

(10)  Se mål 730/79, Philip Morris Holland mot kommissionen, Rec. 1980, s. 2671, punkterna 16 och 17.

10

(11)  I analogi med artikel 38 i regionalstödsriktlinjerna för perioden 2007–2013: ”Därför får stöd ges [...] bara om stödmottagaren har lämnat in en ansökan om stöd och den myndighet som ansvarar för att administrera stödordningen senare har bekräftat skriftligen att projektet, efter en noggrann kontroll, i princip anses uppfylla villkoren för stödberättigande [...] innan arbetet med projektet inleds”. När det gäller stöd som skall anmälas individuellt till kommissionen och godkännas av den, skall stödberättigandet inte bekräftas förrän kommissionen beslutar godkänna stödet (EUT C 54, 4.3.2006, s. 13).

11

(12)  Se ärende N 122/2005 där det anges att om inte annat föreskrivs skall kommissionen på de anmälda projekten tillämpa de regler som gäller vid tidpunkten för prövningen av förenligheten med den gemensamma marknaden.

12

(13)  I dess lydelse enligt rådets förordning (EG) nr 502/2004.

13

(14)  Detta bekräftas av skäl 7: ”Den tillfälliga skyddsordningen får endast tillåtas efter det att gemenskapen har inlett ett förfarande för tvistlösning mot Sydkorea [...], och får inte tillåtas efter det att förfarandet har lett till en lösning eller lagts ned [...].”

14

(15)  Understrykningen tillagd i efterhand.

15

(16)  Dom av den 16 juni 1998 i mål C-53/96, Hermès International mot FHT Marketing Choice BV, REG 1998, s. I-3603 punkt 28 samt dom av den 9 januari 2003 i mål C-76/00 P, Petrotub SA mot Republica SA, REG 2003, s. I-79, punkt 57.

16

(17)  Se EC – Measures affecting trade in commercial vessels, WT/DS301/R, punkt 7.21.

17

EC – Measures affecting trade in commercial vessels

---

| 24.8.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 219/30 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 219/30

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 10 maj 2007

om statligt stöd C 4/2006 (ex N 180/2005) – Portugal – Stöd till Djebel

[delgivet med nr K(2007) 1959]

(Endast den portugisiska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

(2007/582/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 88.2 första stycket,

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a,

efter att i enlighet med nämnda artiklar ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig, och med beaktande av dessa synpunkter (1), och

av följande skäl:

I   FÖRFARANDE

| (1) | Genom en skrivelse av den 5 april 2005 sänd via Portugals ständiga representation och registrerad av kommissionen den 7 april 2005, underrättade de portugisiska myndigheterna kommissionen om sin avsikt att bevilja stöd till Djebel – S.G.P.S., S.A. (nedan kallat ”Djebel”) genom att bidra till finansieringen av en investering i Brasilien. På begäran av kommissionen inkom Portugal med kompletterande upplysningar via skrivelser av den 25 juli, 26 september och 23 december 2005 från den ständiga representationen, registrerade av kommissionen den 27 juli och 28 september 2005 respektive den 3 januari 2006. |
| --- | --- |

(1)

Genom en skrivelse av den 5 april 2005 sänd via Portugals ständiga representation och registrerad av kommissionen den 7 april 2005, underrättade de portugisiska myndigheterna kommissionen om sin avsikt att bevilja stöd till Djebel – S.G.P.S., S.A. (nedan kallat ”Djebel”) genom att bidra till finansieringen av en investering i Brasilien. På begäran av kommissionen inkom Portugal med kompletterande upplysningar via skrivelser av den 25 juli, 26 september och 23 december 2005 från den ständiga representationen, registrerade av kommissionen den 27 juli och 28 september 2005 respektive den 3 januari 2006.

| (2) | Genom en skrivelse av den 22 februari 2006 informerade kommissionen Portugal om sitt beslut att inleda det förfarande som anges i artikel 88.2 i EG-fördraget avseende ovannämnda stöd. |
| --- | --- |

(2)

Genom en skrivelse av den 22 februari 2006 informerade kommissionen Portugal om sitt beslut att inleda det förfarande som anges i artikel 88.2 i EG-fördraget avseende ovannämnda stöd.

| (3) | Genom en skrivelse av den 31 mars 2006 (registrerad den 4 april 2006) lade de portugisiska myndigheterna fram sina synpunkter inom ramen för det nämnda förfarandet. |
| --- | --- |

(3)

Genom en skrivelse av den 31 mars 2006 (registrerad den 4 april 2006) lade de portugisiska myndigheterna fram sina synpunkter inom ramen för det nämnda förfarandet.

| (4) | Kommissionens beslut om att inleda förfarandet har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning
   (2). Berörda parter uppmanades att inkomma med synpunkter. Kommissionen har inte mottagit några synpunkter från andra berörda parter. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionens beslut om att inleda förfarandet har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning
   (2). Berörda parter uppmanades att inkomma med synpunkter. Kommissionen har inte mottagit några synpunkter från andra berörda parter.

II   NÄRMARE BESKRIVNING AV STÖDET

| (5) | Djebel – S.G.P.S., SA är ett företag med säte i Madeira i Portugal. |
| --- | --- |

(5)

Djebel – S.G.P.S., SA är ett företag med säte i Madeira i Portugal.

| (6) | Detta företag ingår i Pestana-koncernen som är Portugals främsta hotellkoncern och som inte motsvarar definitionen av små och medelstora företag. Djebel uppfyller varken kriterierna för oberoende i artikel 3 i bilagan till kommissionens rekommendation av den 3 april 1996 om definitionen av mikroföretag samt små och medelstora företag (3) eller kommissionens rekommendation av den 6 maj 2003 om definitionen på små och medelstora företag (4). Djebel är följaktligen ett stort företag. |
| --- | --- |

(6)

Detta företag ingår i Pestana-koncernen som är Portugals främsta hotellkoncern och som inte motsvarar definitionen av små och medelstora företag. Djebel uppfyller varken kriterierna för oberoende i artikel 3 i bilagan till kommissionens rekommendation av den 3 april 1996 om definitionen av mikroföretag samt små och medelstora företag (3) eller kommissionens rekommendation av den 6 maj 2003 om definitionen på små och medelstora företag (4). Djebel är följaktligen ett stort företag.

| (7) | Djebel driver ett holdingbolag i Brasilien, vars syfte är att investera i och driva hotell och turistverksamheter. |
| --- | --- |

(7)

Djebel driver ett holdingbolag i Brasilien, vars syfte är att investera i och driva hotell och turistverksamheter.

| (8) | Pestana-koncernen förvärvade ett hotell i Moçambique före 1999, och ytterligare fyra hotell i Brasilien efter förvärvet av det hotell som är föremål för denna underrättelse. |
| --- | --- |

(8)

Pestana-koncernen förvärvade ett hotell i Moçambique före 1999, och ytterligare fyra hotell i Brasilien efter förvärvet av det hotell som är föremål för denna underrättelse.

| (9) | Projektet går ut på att Djebel förvärvar andelar i kapitalet i företaget RASH – Administraçao de Hotéis de Turismo, Lda, ett brasilianskt företag vars enda tillgång är hotellet Rio Atlântico i Rio de Janeiro i Brasilien. |
| --- | --- |

(9)

Projektet går ut på att Djebel förvärvar andelar i kapitalet i företaget RASH – Administraçao de Hotéis de Turismo, Lda, ett brasilianskt företag vars enda tillgång är hotellet Rio Atlântico i Rio de Janeiro i Brasilien.

| (10) | RASH-andelarna förvärvades i oktober 1999, och hotellet var redan fullt fungerande vid tidpunkten för förvärvet. |
| --- | --- |

(10)

RASH-andelarna förvärvades i oktober 1999, och hotellet var redan fullt fungerande vid tidpunkten för förvärvet.

| (11) | Kostnaden för förvärvet av andelarna i RASH uppgick till 14 720 474 euro. |
| --- | --- |

(11)

Kostnaden för förvärvet av andelarna i RASH uppgick till 14 720 474 euro.

| (12) | Portugal har för avsikt att bevilja ett mjukt lån på 3 680 119 euro i samband med ovanstående projekt, vilket motsvarar 25 % av de stödberättigande kostnaderna. Stödbeloppet är 574 466 euro, vilket motsvarar en nettostödnivå på 3,90 %. |
| --- | --- |

(12)

Portugal har för avsikt att bevilja ett mjukt lån på 3 680 119 euro i samband med ovanstående projekt, vilket motsvarar 25 % av de stödberättigande kostnaderna. Stödbeloppet är 574 466 euro, vilket motsvarar en nettostödnivå på 3,90 %.

| (13) | Staten avser att bevilja Djebel ytterligare stöd för att täcka kostnader för undersökningar och tekniskt bistånd, finansiella garantier och juridiskt bistånd inom ramen för förordningen om stöd av mindre betydelse (5). |
| --- | --- |

(13)

Staten avser att bevilja Djebel ytterligare stöd för att täcka kostnader för undersökningar och tekniskt bistånd, finansiella garantier och juridiskt bistånd inom ramen för förordningen om stöd av mindre betydelse (5).

| (14) | Den nuvarande stödordningen anmäldes i enlighet med den portugisiska stödordningen N 667/1999, som godkändes av kommissionen den 8 augusti 2000 (6). Den portugisiska stödordningen var i kraft 2000–2006 och hade som syfte att främja moderna och konkurrenskraftiga företagsstrategier. Enligt den måste varje stöd till projekt som omfattade direktinvesteringar i utlandet av stora företag anmälas till kommissionen i varje enskilt fall. |
| --- | --- |

(14)

Den nuvarande stödordningen anmäldes i enlighet med den portugisiska stödordningen N 667/1999, som godkändes av kommissionen den 8 augusti 2000 (6). Den portugisiska stödordningen var i kraft 2000–2006 och hade som syfte att främja moderna och konkurrenskraftiga företagsstrategier. Enligt den måste varje stöd till projekt som omfattade direktinvesteringar i utlandet av stora företag anmälas till kommissionen i varje enskilt fall.

| (15) | Den 24 maj 1999 lade Djebel fram ett förslag om deltagande i det planerade projektet till riskkapitalfonden F. Turismo – Capital de Risco, SA (nedan kallad ”FCR”), som ägs av offentliga och privata företag. Enligt de portugisiska myndigheterna innehåller stöd från denna fond inte inslag av statligt stöd i den mening som avses i artikel 87 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

(15)

Den 24 maj 1999 lade Djebel fram ett förslag om deltagande i det planerade projektet till riskkapitalfonden F. Turismo – Capital de Risco, SA (nedan kallad ”FCR”), som ägs av offentliga och privata företag. Enligt de portugisiska myndigheterna innehåller stöd från denna fond inte inslag av statligt stöd i den mening som avses i artikel 87 i EG-fördraget.

| (16) | Den formella ansökan om stöd enligt stödordning N 667/1999 lämnades in den 31 januari 2001. Portugal förklarade att den skrivelse som lades fram för FCR 1999 utgjorde den ursprungliga stödansökan och att projektet därefter genomfördes under antagande att projektet var stödberättigat enligt portugisisk lagstiftning. På grund av interna förseningar anmälde de portugisiska myndigheterna inte stödet förrän i april 2005. |
| --- | --- |

(16)

Den formella ansökan om stöd enligt stödordning N 667/1999 lämnades in den 31 januari 2001. Portugal förklarade att den skrivelse som lades fram för FCR 1999 utgjorde den ursprungliga stödansökan och att projektet därefter genomfördes under antagande att projektet var stödberättigat enligt portugisisk lagstiftning. På grund av interna förseningar anmälde de portugisiska myndigheterna inte stödet förrän i april 2005.

III   SKÄL TILL ATT INLEDA FÖRFARANDET

| (17) | I sitt beslut om att inleda förfarandet avseende detta stöd angav kommissionen att den skulle bedöma stödåtgärden med hänsyn till det undantag som föreskrivs i artikel 87.3 c i fördraget, för att avgöra om stödet kan anses underlätta utvecklingen av en viss näringsverksamhet utan att det påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset. |
| --- | --- |

(17)

I sitt beslut om att inleda förfarandet avseende detta stöd angav kommissionen att den skulle bedöma stödåtgärden med hänsyn till det undantag som föreskrivs i artikel 87.3 c i fördraget, för att avgöra om stödet kan anses underlätta utvecklingen av en viss näringsverksamhet utan att det påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset.

| (18) | Kommissionen angav också att den skulle undersöka stödåtgärden utifrån de kriterier som vanligen används för att bedöma stöd till stora företag för projekt som omfattar direktinvesteringar i utlandet (7). I situationer av det här slaget bedömer kommissionen vanligtvis nyttan med stödåtgärden uttryckt i vad mån den bidrar till ökad internationell konkurrens inom den berörda ekonomiska sektorn i Europeiska unionen, i förhållande till dess eventuella negativa konsekvenser för EU, såsom risk för utlokalisering av produktionen och dess eventuella negativa inverkan på sysselsättningen. |
| --- | --- |

(18)

Kommissionen angav också att den skulle undersöka stödåtgärden utifrån de kriterier som vanligen används för att bedöma stöd till stora företag för projekt som omfattar direktinvesteringar i utlandet (7). I situationer av det här slaget bedömer kommissionen vanligtvis nyttan med stödåtgärden uttryckt i vad mån den bidrar till ökad internationell konkurrens inom den berörda ekonomiska sektorn i Europeiska unionen, i förhållande till dess eventuella negativa konsekvenser för EU, såsom risk för utlokalisering av produktionen och dess eventuella negativa inverkan på sysselsättningen.

| (19) | Kommissionen bedömer även behovet av stödet med beaktande av riskerna förknippade med projektet i landet i fråga och med beaktande av svårigheter pga. brister hos företaget, t.ex. sådana svårigheter som små och medelstora företag konfronteras med. Ett annat kriterium är de eventuella positiva regionala effekterna. Kommissionen utesluter, slutligen, allt stöd till exportrelaterad verksamhet. |
| --- | --- |

(19)

Kommissionen bedömer även behovet av stödet med beaktande av riskerna förknippade med projektet i landet i fråga och med beaktande av svårigheter pga. brister hos företaget, t.ex. sådana svårigheter som små och medelstora företag konfronteras med. Ett annat kriterium är de eventuella positiva regionala effekterna. Kommissionen utesluter, slutligen, allt stöd till exportrelaterad verksamhet.

| (20) | I detta avseende frågade sig kommissionen om projektet skulle få någon inverkan på turistnäringen i Portugal (och därmed i EU) och om det skulle påverka handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset. |
| --- | --- |

(20)

I detta avseende frågade sig kommissionen om projektet skulle få någon inverkan på turistnäringen i Portugal (och därmed i EU) och om det skulle påverka handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset.

| (21) | Dessutom uttryckte kommissionen tvivel om huruvida stödet var nödvändigt eller stimulerade den sökande att investera, i synnerhet eftersom projektet ingicks innan Djebel formellt ansökte om stödet. Kommissionen uppmanade Portugal att inkomma med synpunkter och ytterligare upplysningar som skulle kunna bidra till bedömningen av ärendet. |
| --- | --- |

(21)

Dessutom uttryckte kommissionen tvivel om huruvida stödet var nödvändigt eller stimulerade den sökande att investera, i synnerhet eftersom projektet ingicks innan Djebel formellt ansökte om stödet. Kommissionen uppmanade Portugal att inkomma med synpunkter och ytterligare upplysningar som skulle kunna bidra till bedömningen av ärendet.

IV   KOMMENTARER FRÅN DE PORTUGISISKA MYNDIGHETERNA

| (22) | Enligt Portugal motiverades stödet av att förvärvet av RASH var Pestana-koncernens första utländska direktinvestering i Brasilien. Koncernens verksamhet är i det närmaste helt koncentrerad till den portugisiska marknaden. Enligt Portugal blev utmaningen att utvidga verksamheten internationellt till Brasilien – ett högriskland men samtidigt ett land med hög utvecklingspotential och nära historiska och kulturella band till Portugal – till slut avgörande för Pestana-koncernens utveckling. |
| --- | --- |

(22)

Enligt Portugal motiverades stödet av att förvärvet av RASH var Pestana-koncernens första utländska direktinvestering i Brasilien. Koncernens verksamhet är i det närmaste helt koncentrerad till den portugisiska marknaden. Enligt Portugal blev utmaningen att utvidga verksamheten internationellt till Brasilien – ett högriskland men samtidigt ett land med hög utvecklingspotential och nära historiska och kulturella band till Portugal – till slut avgörande för Pestana-koncernens utveckling.

| (23) | Portugal gjorde kommissionen uppmärksam på att företagets ansökan om stöd författades den 24 maj 1999 och att den lämnades in till F. Turismo – Capital de Risco SA, ett företag som förvaltar riskkapitalfonden FCR F. Turismo. Den anmälda ansökan utgjorde den andra fasen i bedömningen av stödet. Ansökan bör därför bedömas mot bakgrund av de omständigheter som var gällande i maj 1999. |
| --- | --- |

(23)

Portugal gjorde kommissionen uppmärksam på att företagets ansökan om stöd författades den 24 maj 1999 och att den lämnades in till F. Turismo – Capital de Risco SA, ett företag som förvaltar riskkapitalfonden FCR F. Turismo. Den anmälda ansökan utgjorde den andra fasen i bedömningen av stödet. Ansökan bör därför bedömas mot bakgrund av de omständigheter som var gällande i maj 1999.

| (24) | I detta sammanhang, och enligt de portugisiska myndigheterna, visar det faktum att investeringen gjordes utan stöd att företaget räknade med att erhålla stödet och var tvunget att ta tillvara den här affärsmöjligheten. De portugisiska myndigheterna hävdade att den sökande inte borde bestraffas för att den dröjde längre med att lämna in ansökan än med att göra investeringen. De hänvisade också till nackdelarna och de exceptionella riskerna med affären, bl.a. den brasilianska valutans höga volatilitet och det faktum att det rör sig om företagets första investering i Brasilien. |
| --- | --- |

(24)

I detta sammanhang, och enligt de portugisiska myndigheterna, visar det faktum att investeringen gjordes utan stöd att företaget räknade med att erhålla stödet och var tvunget att ta tillvara den här affärsmöjligheten. De portugisiska myndigheterna hävdade att den sökande inte borde bestraffas för att den dröjde längre med att lämna in ansökan än med att göra investeringen. De hänvisade också till nackdelarna och de exceptionella riskerna med affären, bl.a. den brasilianska valutans höga volatilitet och det faktum att det rör sig om företagets första investering i Brasilien.

| (25) | Portugal ansåg att investeringen i Brasilien bidrog till att öka Pestana-koncernens konkurrenskraft och stärka dess position inom turistsektorn på internationell nivå, särskilt eftersom varumärket ”Pestana Hotels and Resorts” blev mer känt, vilket samtidigt ledde till ökad synlighet för Portugal som resmål. |
| --- | --- |

(25)

Portugal ansåg att investeringen i Brasilien bidrog till att öka Pestana-koncernens konkurrenskraft och stärka dess position inom turistsektorn på internationell nivå, särskilt eftersom varumärket ”Pestana Hotels and Resorts” blev mer känt, vilket samtidigt ledde till ökad synlighet för Portugal som resmål.

| (26) | Dessutom kan koncernens erfarenheter i Moçambique inte på något vis jämföras med erfarenheterna av internationaliseringen i Brasilien, med tanke på de båda marknadernas skilda karaktärer. Trots att Moçambiques marknad har betydande potential befinner den sig i begynnelsen av sin utveckling. Brasilien däremot är en öppen marknad med hög grad av konkurrens och en avsevärt större utmaning än Moçambique. Inom ramen för Pestana-koncernens pågående internationaliseringsprocess var resultaten i Moçambique inte tillräckligt goda för att kompensera för de höga riskerna och den stora osäkerheten hos verksamheten där. |
| --- | --- |

(26)

Dessutom kan koncernens erfarenheter i Moçambique inte på något vis jämföras med erfarenheterna av internationaliseringen i Brasilien, med tanke på de båda marknadernas skilda karaktärer. Trots att Moçambiques marknad har betydande potential befinner den sig i begynnelsen av sin utveckling. Brasilien däremot är en öppen marknad med hög grad av konkurrens och en avsevärt större utmaning än Moçambique. Inom ramen för Pestana-koncernens pågående internationaliseringsprocess var resultaten i Moçambique inte tillräckligt goda för att kompensera för de höga riskerna och den stora osäkerheten hos verksamheten där.

| (27) | De portugisiska myndigheterna hävdade, slutligen, att stödet endast skulle påverka handeln inom EU i begränsad omfattning, i synnerhet eftersom






  — | stödbeloppet endast var 574 466 euro, vilket motsvarar en nettostödnivå på 3,90 %, |
| --- | --- | --- |

(27)

De portugisiska myndigheterna hävdade, slutligen, att stödet endast skulle påverka handeln inom EU i begränsad omfattning, i synnerhet eftersom

—

stödbeloppet endast var 574 466 euro, vilket motsvarar en nettostödnivå på 3,90 %,

| — | Pestana-koncernens marknadsandel i Portugal endast är 2 %, vilket med EU-mått mätt är försumbart, |
| --- | --- |

—

Pestana-koncernens marknadsandel i Portugal endast är 2 %, vilket med EU-mått mätt är försumbart,

| — | det finns nästan 10 000 hotell på den brasilianska marknaden, varav 7 % har utländska ägare, |
| --- | --- |

—

det finns nästan 10 000 hotell på den brasilianska marknaden, varav 7 % har utländska ägare,

| — | Brasilien är en konkurrensutsatt marknad med låg marknadskoncentration, |
| --- | --- |

—

Brasilien är en konkurrensutsatt marknad med låg marknadskoncentration,

| — | företagets europeiska konkurrenter med verksamhet i Brasilien redan har mycket stora marknadsandelar, med den franska koncernen ACCOR på första plats med 108 hotell, och den spanska koncernen Sol Melia på andra plats med 23 hotell, |
| --- | --- |

—

företagets europeiska konkurrenter med verksamhet i Brasilien redan har mycket stora marknadsandelar, med den franska koncernen ACCOR på första plats med 108 hotell, och den spanska koncernen Sol Melia på andra plats med 23 hotell,

| — | projektet, med beaktande av den brasilianska marknadens storlek, inte är tillräckligt omfattande för att förorsaka en märkbar ökning av utbudet på lokal nivå eller påverka de i Brasilien redan verksamma europeiska företagens ställning. |
| --- | --- |

—

projektet, med beaktande av den brasilianska marknadens storlek, inte är tillräckligt omfattande för att förorsaka en märkbar ökning av utbudet på lokal nivå eller påverka de i Brasilien redan verksamma europeiska företagens ställning.

Portugal hävdade sammanfattningsvis att investeringen, som endast rör förvärv av ett hotell, inte på något sätt kan påverka handeln inom EU på ett märkbart sätt eller på ett sätt som strider mot det gemensamma intresset.

| (28) | Kommissionen har inte mottagit några synpunkter från andra berörda parter. |
| --- | --- |

(28)

Kommissionen har inte mottagit några synpunkter från andra berörda parter.

V   BEDÖMNING

| (29) | Enligt artikel 87.1 ”är stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den gemensamma marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna”. |
| --- | --- |

(29)

Enligt artikel 87.1 ”är stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den gemensamma marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna”.

| (30) | I sitt beslut av den 22 februari 2006 konstaterade kommissionen att stödet omfattas av artikel 87.1 av följande skäl:






  — | Enligt den anmälda åtgärden erhåller ett stort företag medel för att investera i turistsektorn i Brasilien inom ramen för en internationaliseringsstrategi. Åtgärden består i en fördelaktig behandling av det företaget, varvid det får en fördel eller stimulans jämfört med övriga företag, vilket snedvrider eller riskerar att snedvrida konkurrensen. |
| --- | --- | --- |

(30)

I sitt beslut av den 22 februari 2006 konstaterade kommissionen att stödet omfattas av artikel 87.1 av följande skäl:

—

Enligt den anmälda åtgärden erhåller ett stort företag medel för att investera i turistsektorn i Brasilien inom ramen för en internationaliseringsstrategi. Åtgärden består i en fördelaktig behandling av det företaget, varvid det får en fördel eller stimulans jämfört med övriga företag, vilket snedvrider eller riskerar att snedvrida konkurrensen.

| — | Stöd kommer att beviljas ett företag verksamt på den europeiska turistmarknaden, där det förekommer eller skulle kunna förekomma handelsutbyte mellan medlemsstaterna eller där andra medlemsstater kan tänkas önska medverka. Följaktligen kan åtgärden påverka handeln mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

—

Stöd kommer att beviljas ett företag verksamt på den europeiska turistmarknaden, där det förekommer eller skulle kunna förekomma handelsutbyte mellan medlemsstaterna eller där andra medlemsstater kan tänkas önska medverka. Följaktligen kan åtgärden påverka handeln mellan medlemsstaterna.

| — | Stödet finansieras av statliga medel. |
| --- | --- |

—

Stödet finansieras av statliga medel.

| (31) | Kommissionen anser att de argument som Portugal framför (se skäl 27) är otillräckliga för att ändra dessa slutsatser av följande skäl:






  — | Pestana-koncernen är Portugals största hotellkoncern, en ställning som den fortfarande innehar, och den ägde ett femtontal hotell i Portugal vid tidpunkten för ansökan om stöd. Det är uppenbart fördelaktigt för Portugals turistsektor som helhet att ett av landets största varumärken företräder den i Sydamerika. Den internationella utbredningen hos ”Pestana Hotels and Restaurants” ökade Pestana-koncernens synlighet, stärkte dess förhandlingsposition och stimulerade dess affärsverksamhet i hotellsektorn. Dessa faktorer bidrog till att öka koncernens storlek och kapacitet att investera på den portugisiska marknaden. |
| --- | --- | --- |

(31)

Kommissionen anser att de argument som Portugal framför (se skäl 27) är otillräckliga för att ändra dessa slutsatser av följande skäl:

—

Pestana-koncernen är Portugals största hotellkoncern, en ställning som den fortfarande innehar, och den ägde ett femtontal hotell i Portugal vid tidpunkten för ansökan om stöd. Det är uppenbart fördelaktigt för Portugals turistsektor som helhet att ett av landets största varumärken företräder den i Sydamerika. Den internationella utbredningen hos ”Pestana Hotels and Restaurants” ökade Pestana-koncernens synlighet, stärkte dess förhandlingsposition och stimulerade dess affärsverksamhet i hotellsektorn. Dessa faktorer bidrog till att öka koncernens storlek och kapacitet att investera på den portugisiska marknaden.

| — | Sedan internationaliseringsprocessen inleddes har Pestana-koncernen gjort ett flertal investeringar i Portugal, bl.a. i) byggnation av tre nya hotell, ii) övertagande av driften av kedjan Pousadas de Portugal, iii) förvärv av två nya ineffektiva hotellföretag följt av en modernisering av de ingående hotellen och iv) utveckling av omfattande turistprojekt, såsom Cidade da Criança i den autonoma regionen Madeira. |
| --- | --- |

—

Sedan internationaliseringsprocessen inleddes har Pestana-koncernen gjort ett flertal investeringar i Portugal, bl.a. i) byggnation av tre nya hotell, ii) övertagande av driften av kedjan Pousadas de Portugal, iii) förvärv av två nya ineffektiva hotellföretag följt av en modernisering av de ingående hotellen och iv) utveckling av omfattande turistprojekt, såsom Cidade da Criança i den autonoma regionen Madeira.

| — | Med beaktande av Pestana-koncernens storlek torde den signifikativa ökningen av antalet skapade arbetstillfällen i Portugal inte endast var en följd av förvärvet av ett hotell i Brasilien. Denna ökning hade redan ägt rum, och var främst resultatet av de många ovannämnda investeringar som koncernen nyligen gjorde i Portugal, vilka i stor utsträckning var följden av den dynamik som skapades genom företagets internationaliseringsprocess. År 1999 hade koncernen nästan 1 800 anställda totalt. År 2005, alltså endast sex år senare, hade den över 3 500 anställda. |
| --- | --- |

—

Med beaktande av Pestana-koncernens storlek torde den signifikativa ökningen av antalet skapade arbetstillfällen i Portugal inte endast var en följd av förvärvet av ett hotell i Brasilien. Denna ökning hade redan ägt rum, och var främst resultatet av de många ovannämnda investeringar som koncernen nyligen gjorde i Portugal, vilka i stor utsträckning var följden av den dynamik som skapades genom företagets internationaliseringsprocess. År 1999 hade koncernen nästan 1 800 anställda totalt. År 2005, alltså endast sex år senare, hade den över 3 500 anställda.

| — | Det anmälda stödet beviljas ett företag för förvärv av ett hotell inom ramen för företagets internationaliseringsprocess i Brasilien. Därigenom främjar det ett visst företag eller vissa produkter. Kommissionen anser att stöd som beviljas till företag inom Europeiska unionen för direktinvesteringar i utlandet är att jämställa med stöd till företag som exporterar nästan hela sin tillverkning utanför gemenskapen. I sådana fall kan det inte uteslutas att stödet kan snedvrida konkurrensen inom gemenskapen (8), givet det ömsesidiga behovet hos de marknader där gemenskapsföretagen verkar. |
| --- | --- |

—

Det anmälda stödet beviljas ett företag för förvärv av ett hotell inom ramen för företagets internationaliseringsprocess i Brasilien. Därigenom främjar det ett visst företag eller vissa produkter. Kommissionen anser att stöd som beviljas till företag inom Europeiska unionen för direktinvesteringar i utlandet är att jämställa med stöd till företag som exporterar nästan hela sin tillverkning utanför gemenskapen. I sådana fall kan det inte uteslutas att stödet kan snedvrida konkurrensen inom gemenskapen (8), givet det ömsesidiga behovet hos de marknader där gemenskapsföretagen verkar.

| (32) | Kommissionen meddelade att den skulle undersöka huruvida stödet är förenligt med EG-fördraget i ljuset av undantaget i artikel 87.3 c i fördraget, som tillåter ”stöd för att underlätta utveckling av vissa näringsverksamheter [...], när det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset”. Kommissionen påpekade även att den skulle beakta vissa kriterier som tillämpades på tidigare stöd till stora företag för direktinvestering i utlandet (se skäl 18 ovan), som var avsedda att skapa balans mellan stödets nytta uttryckt i dess bidrag till den berörda EU-sektorns internationella konkurrenskraft (t.ex. om stödet är nödvändigt med hänsyn till risken förknippad med projektet i det land där investeringen sker) och dess möjliga negativa konsekvenser för EU (9). |
| --- | --- |

(32)

Kommissionen meddelade att den skulle undersöka huruvida stödet är förenligt med EG-fördraget i ljuset av undantaget i artikel 87.3 c i fördraget, som tillåter ”stöd för att underlätta utveckling av vissa näringsverksamheter [...], när det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset”. Kommissionen påpekade även att den skulle beakta vissa kriterier som tillämpades på tidigare stöd till stora företag för direktinvestering i utlandet (se skäl 18 ovan), som var avsedda att skapa balans mellan stödets nytta uttryckt i dess bidrag till den berörda EU-sektorns internationella konkurrenskraft (t.ex. om stödet är nödvändigt med hänsyn till risken förknippad med projektet i det land där investeringen sker) och dess möjliga negativa konsekvenser för EU (9).

| (33) | Kommissionen påpekade i detta sammanhang, och rörande stödets stimulanseffekt, att eventuellt vissa tecken tydde på att stödet inte uppfyllde detta kriterium. Dessutom hyste kommissionen tvivel rörande stödets inverkan på den gemensamma marknaden. I kriterierna ingick i synnerhet behovet av stöd med hänsyn till risken förknippad med projektet i landet i fråga och svårigheterna pga. brister i företaget (liknande de svårigheter som små och medelstora företag konfronteras med). |
| --- | --- |

(33)

Kommissionen påpekade i detta sammanhang, och rörande stödets stimulanseffekt, att eventuellt vissa tecken tydde på att stödet inte uppfyllde detta kriterium. Dessutom hyste kommissionen tvivel rörande stödets inverkan på den gemensamma marknaden. I kriterierna ingick i synnerhet behovet av stöd med hänsyn till risken förknippad med projektet i landet i fråga och svårigheterna pga. brister i företaget (liknande de svårigheter som små och medelstora företag konfronteras med).

| (34) | Lagstiftningen om statligt stöd uppställer som allmän princip att det måste kunna visas att ett stöd för att vara förenligt med den gemensamma marknaden medför att den sökande inleder en ny verksamhet som inte skulle inletts om stödet inte beviljades. I motsatt fall ger stödet endast upphov till en snedvridning av konkurrensen utan att i gengäld ha någon positiv effekt. |
| --- | --- |

(34)

Lagstiftningen om statligt stöd uppställer som allmän princip att det måste kunna visas att ett stöd för att vara förenligt med den gemensamma marknaden medför att den sökande inleder en ny verksamhet som inte skulle inletts om stödet inte beviljades. I motsatt fall ger stödet endast upphov till en snedvridning av konkurrensen utan att i gengäld ha någon positiv effekt.

| (35) | Kommission uttryckte redan i sitt beslut om att inleda förfarandet tvivel huruvida Djebel behövde stödet för att göra investeringen. |
| --- | --- |

(35)

Kommission uttryckte redan i sitt beslut om att inleda förfarandet tvivel huruvida Djebel behövde stödet för att göra investeringen.

| (36) | I sitt beslut av den 22 februari 2006 framhöll kommissionen att det anmälda projektet inte var det första internationaliseringsprojektet inom Pestana-koncernen, som Djebel ingår i. Koncernen bedrev redan verksamhet i Moçambique, vilket gav upphov till tvivel huruvida Pestana-koncernen var i behov av stödet för att kunna genomföra sitt första internationaliseringsprojekt i Brasilien (10). |
| --- | --- |

(36)

I sitt beslut av den 22 februari 2006 framhöll kommissionen att det anmälda projektet inte var det första internationaliseringsprojektet inom Pestana-koncernen, som Djebel ingår i. Koncernen bedrev redan verksamhet i Moçambique, vilket gav upphov till tvivel huruvida Pestana-koncernen var i behov av stödet för att kunna genomföra sitt första internationaliseringsprojekt i Brasilien (10).

| (37) | Vidare ingår Djebel i Portugals största hotellkoncern. Djebel har expanderat sin verksamhet i Brasilien alltsedan 1999. Företaget äger i dag nio hotellanläggningar i Brasilien och räknas till landets tio största hotellkedjor. Detta tyder på att investeringen skulle ha ägt rum även om ingen utsikt att erhålla stöd funnits. Det är heller inte troligt att ett stöd som beviljats för en investering som ägde rum för över sju år sedan fortfarande har något som helst praktiskt samband med den investeringen. |
| --- | --- |

(37)

Vidare ingår Djebel i Portugals största hotellkoncern. Djebel har expanderat sin verksamhet i Brasilien alltsedan 1999. Företaget äger i dag nio hotellanläggningar i Brasilien och räknas till landets tio största hotellkedjor. Detta tyder på att investeringen skulle ha ägt rum även om ingen utsikt att erhålla stöd funnits. Det är heller inte troligt att ett stöd som beviljats för en investering som ägde rum för över sju år sedan fortfarande har något som helst praktiskt samband med den investeringen.

| (38) | Dessutom måste det kunna fastställas att en ansökan om stöd inkommit innan investeringen ägde rum, för att det skall kunna säkerställas att stödet haft en stimulanseffekt. |
| --- | --- |

(38)

Dessutom måste det kunna fastställas att en ansökan om stöd inkommit innan investeringen ägde rum, för att det skall kunna säkerställas att stödet haft en stimulanseffekt.

| (39) | Kommissionen påpekade att investeringen ägde rum i oktober 1999, mer än ett år innan den sökande inkom med en formell ansökan om stöd i enlighet med stödordning N 667/1999 (den 31 januari 2001), och stödet uppfyllde därför inte kravet på ”stimulanseffekt” som normalt föreskrivs i gemenskapslagstiftningen om regionalstöd (11). |
| --- | --- |

(39)

Kommissionen påpekade att investeringen ägde rum i oktober 1999, mer än ett år innan den sökande inkom med en formell ansökan om stöd i enlighet med stödordning N 667/1999 (den 31 januari 2001), och stödet uppfyllde därför inte kravet på ”stimulanseffekt” som normalt föreskrivs i gemenskapslagstiftningen om regionalstöd (11).

| (40) | De portugisiska myndigheterna hävdade att förslaget om att FCR skulle delta i investeringen, vilket lades fram den 24 maj 1999 (före investeringen) utgör tillräckligt bevis för att detta kriterium uppfylldes. Enligt kommissionen kan ett sådant förslag om att ett riskkapitalbolag skall delta i investeringen inte ensamt anses utgöra en begäran om statligt stöd och motivera dess stimulanseffekt. |
| --- | --- |

(40)

De portugisiska myndigheterna hävdade att förslaget om att FCR skulle delta i investeringen, vilket lades fram den 24 maj 1999 (före investeringen) utgör tillräckligt bevis för att detta kriterium uppfylldes. Enligt kommissionen kan ett sådant förslag om att ett riskkapitalbolag skall delta i investeringen inte ensamt anses utgöra en begäran om statligt stöd och motivera dess stimulanseffekt.

| (41) | Kommissionen betonar att investeringen ägde rum nästan fem och ett halvt år innan de portugisiska myndigheterna inkom med anmälan till kommissionen. |
| --- | --- |

(41)

Kommissionen betonar att investeringen ägde rum nästan fem och ett halvt år innan de portugisiska myndigheterna inkom med anmälan till kommissionen.

| (42) | Mot bakgrund av det ovannämnda drar kommissionen slutsatsen att det saknas belägg för att det stöd som föreslogs av Portugal är nödvändigt för att kompensera för alla särskilda risker i samband med projektet. Följaktligen anser kommissionen att stödet inte var nödvändigt för att Pestana-koncernen skulle kunna genomföra investeringen i Brasilien eller för att denna investering skulle komma till stånd. Kommissionen anser att stödet inte har någon stimulanseffekt. |
| --- | --- |

(42)

Mot bakgrund av det ovannämnda drar kommissionen slutsatsen att det saknas belägg för att det stöd som föreslogs av Portugal är nödvändigt för att kompensera för alla särskilda risker i samband med projektet. Följaktligen anser kommissionen att stödet inte var nödvändigt för att Pestana-koncernen skulle kunna genomföra investeringen i Brasilien eller för att denna investering skulle komma till stånd. Kommissionen anser att stödet inte har någon stimulanseffekt.

| (43) | Kommissionen har redan i samband med tidigare ärenden företrätt ståndpunkten att stöd till direktinvesteringar i utlandet kan stärka den sökandes finansiella och strategiska kapacitet och därigenom påverka dess position jämfört med konkurrenterna på gemenskapsmarknaden (12). |
| --- | --- |

(43)

Kommissionen har redan i samband med tidigare ärenden företrätt ståndpunkten att stöd till direktinvesteringar i utlandet kan stärka den sökandes finansiella och strategiska kapacitet och därigenom påverka dess position jämfört med konkurrenterna på gemenskapsmarknaden (12).

| (44) | Kommissionen påpekade att Pestana-koncernen hade intensifierat sin verksamhet inom hotellsektorn efter den aktuella investeringen, som inte var den första som koncernen gjort i utlandet. Enligt uppgifter som lämnats av de portugisiska myndigheterna, bidrog investeringen i Brasilien, även i frånvaro av stödet, till att stärka Pestana-koncernens konkurrenskraft och synlighet inom den internationella turistsektorn, särskilt genom att varumärket ”Pestana Hotels & Resorts” blev mer känt. |
| --- | --- |

(44)

Kommissionen påpekade att Pestana-koncernen hade intensifierat sin verksamhet inom hotellsektorn efter den aktuella investeringen, som inte var den första som koncernen gjort i utlandet. Enligt uppgifter som lämnats av de portugisiska myndigheterna, bidrog investeringen i Brasilien, även i frånvaro av stödet, till att stärka Pestana-koncernens konkurrenskraft och synlighet inom den internationella turistsektorn, särskilt genom att varumärket ”Pestana Hotels & Resorts” blev mer känt.

| (45) | Kommissionen betonar, slutligen, att även om Djebels investering hade haft en positiv effekt i Portugal, skulle denna i princip inte ha kunnat tillskrivas stödet, pga. att stödet som ovan nämnts inte hade någon stimulanseffekt i detta fall, eftersom projektet genomfördes innan Djebel ansökte om stödet och eftersom stödet inte var nödvändigt för att göra investeringen. |
| --- | --- |

(45)

Kommissionen betonar, slutligen, att även om Djebels investering hade haft en positiv effekt i Portugal, skulle denna i princip inte ha kunnat tillskrivas stödet, pga. att stödet som ovan nämnts inte hade någon stimulanseffekt i detta fall, eftersom projektet genomfördes innan Djebel ansökte om stödet och eftersom stödet inte var nödvändigt för att göra investeringen.

| (46) | Vid bedömningen av förenligheten hos ett stöd undersöker kommissionen noggrant förhållandet mellan dess positiva och negativa inverkan för att fastställa huruvida den positiva inverkan för gemenskapen är större än den negativa inverkan på konkurrensen och handelsutbytet på gemenskapsmarknaden. På grundval av ovanstående finns det inte något skäl att tro att stödet till Djebel för dess investering i Brasilien bidrar till att öka konkurrenskraften hos den europeiska industrin eller har någon positiv effekt i EU-regionerna i fråga. Tvärtom stärker stödet den sökandes position på marknaden, som kännetecknas av intensiv konkurrens, till skada för de konkurrenter som inte erhåller något statligt stöd. Följaktligen anser kommissionen att stödet inte skulle ha några för gemenskapen positiva effekter som skulle kunna uppväga dessa negativa effekter för konkurrensen. |
| --- | --- |

(46)

Vid bedömningen av förenligheten hos ett stöd undersöker kommissionen noggrant förhållandet mellan dess positiva och negativa inverkan för att fastställa huruvida den positiva inverkan för gemenskapen är större än den negativa inverkan på konkurrensen och handelsutbytet på gemenskapsmarknaden. På grundval av ovanstående finns det inte något skäl att tro att stödet till Djebel för dess investering i Brasilien bidrar till att öka konkurrenskraften hos den europeiska industrin eller har någon positiv effekt i EU-regionerna i fråga. Tvärtom stärker stödet den sökandes position på marknaden, som kännetecknas av intensiv konkurrens, till skada för de konkurrenter som inte erhåller något statligt stöd. Följaktligen anser kommissionen att stödet inte skulle ha några för gemenskapen positiva effekter som skulle kunna uppväga dessa negativa effekter för konkurrensen.

VI   SLUTSATS

| (47) | Kommissionen drar slutsatsen att Portugal inte har visat att Djebel endast skulle kunna ha genomfört projektet i fråga om det erhållit stödet. Stödet skulle följaktligen ha en snedvridande effekt på konkurrensen inom gemenskapsmarknaden utan att bidra till någon ytterligare verksamhet i företaget i fråga. På grundval av detta anser kommissionen att stödet underlättar utvecklingen av en näringsverksamhet enligt artikel 87.3 c i fördraget och därför inte är förenligt med den gemensamma marknaden. |
| --- | --- |

(47)

Kommissionen drar slutsatsen att Portugal inte har visat att Djebel endast skulle kunna ha genomfört projektet i fråga om det erhållit stödet. Stödet skulle följaktligen ha en snedvridande effekt på konkurrensen inom gemenskapsmarknaden utan att bidra till någon ytterligare verksamhet i företaget i fråga. På grundval av detta anser kommissionen att stödet underlättar utvecklingen av en näringsverksamhet enligt artikel 87.3 c i fördraget och därför inte är förenligt med den gemensamma marknaden.

| (48) | Mot bakgrund av ovanstående är det enligt kommissionen inte nödvändigt att bedöma övriga aspekter som ger upphov till tvivel rörande stödets förenlighet, vilka angavs i dess beslut av den 22 februari 2006. |
| --- | --- |

(48)

Mot bakgrund av ovanstående är det enligt kommissionen inte nödvändigt att bedöma övriga aspekter som ger upphov till tvivel rörande stödets förenlighet, vilka angavs i dess beslut av den 22 februari 2006.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det anmälda stödet i form av ett mjukt lån på 3 680 119 euro som Portugal beviljade Djebel för dess investering i Brasilien är inte förenligt med den gemensamma marknaden, eftersom det inte uppfyller kriterierna i artikel 87.3 c i fördraget, och det kan därför inte beviljas.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till Republiken Portugal.

Utfärdat i Bryssel den 10 maj 2007.

På kommissionens vägnar

Neelie KROES

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT C 91, 19.4.2006, s. 25.

1

(2)  Se fotnot 1.

2

(3)  EGT L 107, 30.4.1996.

3

(4)  EUT L 124, 20.5.2003.

4

(5)  Kommissionens förordning (EG) nr 69/2001 av den 12 januari 2001 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på stöd av mindre betydelse (EGT L 10, 13.1.2001, s. 30), och kommissionens förordning (EG) nr 1998/2006 (EUT L 379, 28.12.2006, s. 5).

5

(6)  Skrivelse SG(2000) D/106085, (EGT C 266, 16.9.2000, s. 4).

6

(7)  Se förfarande C 77/97, det österrikiska företaget LiftGmbH – Doppelmayr, (EGT L 142, 5.6.1999, s. 32), och förfarande C 47/02, Vila Galé – Cintra, (EUT L 61, 27.2.2004, s. 76).

7

(8)  Se domstolens dom i mål C-142/87 Belgien mot kommissionen (Tubemeuse) REG 1990, s. I-959, punkt 35.

8

(9)  Se ärendena C 41/2004 – Investeringsstöd till Orfama (beslut 7.3.2007) och C 36/2004 – Stöd till Cordex (beslut 21.2.2007).

9

(10)  Jfr ärendena C 47/02 – Vila Galé Cintra, som rör det första internationaliseringsprojektet.

10

(11)  Se punkt 4.2 i riktlinjer för statligt stöd för regionala ändamål, där det anges att ansökan om stöd skall lämnas innan projekten börjar verkställas, för att säkerställa att stödet har en stimulanseffekt (EGT C 74, 10.3.1998, s. 13).

11

(12)  Se förfarande C 77/97, det österrikiska företaget LiftGmbH – Doppelmayr, (EGT L 142, 5.6.1999, s. 32).

12

---

| 24.8.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 219/36 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 219/36

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 21 juni 2007

om statligt stöd C 17/2006 (ex N 3/2006) till utbildning som Portugal planerar att genomföra till förmån för Autoeuropa – Automóveis Lda

[delgivet med nr K(2007) 3130]

(Endast den portugisiska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

(2007/583/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 88.2 första stycket,

med beaktande av avtalet om europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a,

efter att i enlighet med nämnda artiklar (1) ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig, och med beaktande av dessa synpunkter, och

av följande skäl:

I   FÖRFARANDE

| (1) | Genom en skrivelse av den 27 december 2005 (registrerad den 4 januari 2006) underrättade Portugal kommissionen om sin avsikt att bevilja ett stöd på 3 552 423 euro till företaget Autoeuropa – Automóveis Lda (nedan kallat ”Autoeuropa”) för ett utbildningsprojekt som företaget önskade genomföra. Kommissionen bad om ytterligare upplysningar genom en skrivelse av den 31 januari 2006, som Portugal besvarade genom en skrivelse av den 9 mars 2006 (registrerad den 23 mars 2006). |
| --- | --- |

(1)

Genom en skrivelse av den 27 december 2005 (registrerad den 4 januari 2006) underrättade Portugal kommissionen om sin avsikt att bevilja ett stöd på 3 552 423 euro till företaget Autoeuropa – Automóveis Lda (nedan kallat ”Autoeuropa”) för ett utbildningsprojekt som företaget önskade genomföra. Kommissionen bad om ytterligare upplysningar genom en skrivelse av den 31 januari 2006, som Portugal besvarade genom en skrivelse av den 9 mars 2006 (registrerad den 23 mars 2006).

| (2) | Genom en skrivelse av den 16 maj 2006 informerade kommissionen Portugal om sitt beslut att inleda det förfarande som anges i artikel 88.2 i EG-fördraget avseende ovannämnda stöd. De portugisiska myndigheterna inkom med synpunkter inom ramen för förfarandet genom en skrivelse av den 31 augusti 2006. |
| --- | --- |

(2)

Genom en skrivelse av den 16 maj 2006 informerade kommissionen Portugal om sitt beslut att inleda det förfarande som anges i artikel 88.2 i EG-fördraget avseende ovannämnda stöd. De portugisiska myndigheterna inkom med synpunkter inom ramen för förfarandet genom en skrivelse av den 31 augusti 2006.

| (3) | Kommissionens beslut att inleda förfarandet har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning
   (2). Kommissionen har uppmanat berörda parter att inkomma med synpunkter. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionens beslut att inleda förfarandet har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning
   (2). Kommissionen har uppmanat berörda parter att inkomma med synpunkter.

| (4) | Kommissionen tog emot synpunkter från berörda parter, vilka vidarebefordrades till de portugisiska myndigheterna för att bereda dem tillfälle att yttra sig. Portugal inkom med synpunkter genom en skrivelse av den 13 november 2006. Kommissionen begärde ytterligare förtydliganden genom en skrivelse av den 2 februari 2007. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionen tog emot synpunkter från berörda parter, vilka vidarebefordrades till de portugisiska myndigheterna för att bereda dem tillfälle att yttra sig. Portugal inkom med synpunkter genom en skrivelse av den 13 november 2006. Kommissionen begärde ytterligare förtydliganden genom en skrivelse av den 2 februari 2007.

II   TILLBAKADRAGANDE AV ANMÄLAN

| (5) | Genom en skrivelse av den 4 maj 2007 underrättade Portugal kommissionen om att det anmälda stödet inte skulle genomföras, eftersom Autoeuropa hade ändrat sitt utbildningsprojekt och anmälan därför inte längre gällde. |
| --- | --- |

(5)

Genom en skrivelse av den 4 maj 2007 underrättade Portugal kommissionen om att det anmälda stödet inte skulle genomföras, eftersom Autoeuropa hade ändrat sitt utbildningsprojekt och anmälan därför inte längre gällde.

| (6) | Kommissionen noterar att medlemsstaten i fråga, enligt artikel 8 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 (3), får återkalla anmälan om det sker i god tid innan kommissionen har fattat ett beslut. Enligt artikel 8.2 skall kommissionen, i de fall där den har inlett ett formellt granskningsförfarande, avsluta detta. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen noterar att medlemsstaten i fråga, enligt artikel 8 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 (3), får återkalla anmälan om det sker i god tid innan kommissionen har fattat ett beslut. Enligt artikel 8.2 skall kommissionen, i de fall där den har inlett ett formellt granskningsförfarande, avsluta detta.

| (7) | Följaktligen har kommissionen beslutat att avsluta det formella granskningsförfarandet i enlighet med artikel 8.2 avseende ovannämnda stöd, eftersom Portugal har återkallat sin anmälan. |
| --- | --- |

(7)

Följaktligen har kommissionen beslutat att avsluta det formella granskningsförfarandet i enlighet med artikel 8.2 avseende ovannämnda stöd, eftersom Portugal har återkallat sin anmälan.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det formella granskningsförfarandet avseende det utbildningsstöd som Portugal planerade att genomföra till förmån för Autoeuropa – Automóveis Lda skall avslutas av kommissionen i enlighet med artikel 88.2 i EG-fördraget, eftersom Portugal har återkallat anmälan.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till Republiken Portugal.

Utfärdat i Bryssel den 21 juni 2007.

På kommissionens vägnar

Neelie KROES

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT C 177, 29.7.2006, s. 25.

1

(2)  Se fotnot 1.

2

(3)  Rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget (EGT L 83, 27.3.1999, s. 1).

3

---

| 24.8.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 219/37 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 219/37

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 21 augusti 2007

om ändring av beslut 2004/558/EG om genomförande av rådets direktiv 64/432/EEG när det gäller tilläggsgarantier avseende infektiös bovin rhinotrakeit i samband med handeln med nötkreatur inom gemenskapen och godkännande av de utrotningsprogram som vissa medlemsstater lagt fram

[delgivet med nr K(2007) 3905]

(Text av betydelse för EES)

(2007/584/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets direktiv 64/432/EEG av den 26 juni 1964 om djurhälsoproblem som påverkar handeln med nötkreatur och svin inom gemenskapen (1), särskilt artiklarna 9.2 och 10.2, och

av följande skäl:

| (1) | I artikel 9 i direktiv 64/432/EEG fastställs att en medlemsstat som har ett obligatoriskt nationellt kontrollprogram för någon av de smittsamma sjukdomar som räknas upp i bilaga E.II till det direktivet får lägga fram programmet för kommissionen för godkännande. I den artikeln fastställs också de tilläggsgarantier som får krävas i handeln inom gemenskapen. |
| --- | --- |

(1)

I artikel 9 i direktiv 64/432/EEG fastställs att en medlemsstat som har ett obligatoriskt nationellt kontrollprogram för någon av de smittsamma sjukdomar som räknas upp i bilaga E.II till det direktivet får lägga fram programmet för kommissionen för godkännande. I den artikeln fastställs också de tilläggsgarantier som får krävas i handeln inom gemenskapen.

| (2) | Dessutom fastställs i artikel 10 i direktiv 64/432/EEG att om en medlemsstat anser sitt territorium eller en del av sitt territorium fritt från någon av de sjukdomar som räknas upp i bilaga E.II till det direktivet skall den för kommissionen lägga fram lämpliga bevis. I den artikeln definieras också de tilläggsgarantier som får krävas i handeln inom gemenskapen. |
| --- | --- |

(2)

Dessutom fastställs i artikel 10 i direktiv 64/432/EEG att om en medlemsstat anser sitt territorium eller en del av sitt territorium fritt från någon av de sjukdomar som räknas upp i bilaga E.II till det direktivet skall den för kommissionen lägga fram lämpliga bevis. I den artikeln definieras också de tilläggsgarantier som får krävas i handeln inom gemenskapen.

| (3) | I kommissionens beslut 2004/558/EG av den 15 juli 2004 om genomförande av rådets direktiv 64/432/EEG när det gäller tilläggsgarantier avseende infektiös bovin rhinotrakeit i samband med handeln med nötkreatur inom gemenskapen och godkännande av de utrotningsprogram som vissa medlemsstater lagt fram (2) godkänns de program för kontroll och utrotning av infektion med bovint herpesvirus typ 1 (nedan kallat ”BHV1”), som de medlemsstater som förtecknas i bilaga I till det beslutet har lagt fram avseende de regioner som förtecknas i den bilagan, och för vilka tilläggsgarantier för BHV1 gäller i enlighet med artikel 9 i direktiv 64/432/EEG. |
| --- | --- |

(3)

I kommissionens beslut 2004/558/EG av den 15 juli 2004 om genomförande av rådets direktiv 64/432/EEG när det gäller tilläggsgarantier avseende infektiös bovin rhinotrakeit i samband med handeln med nötkreatur inom gemenskapen och godkännande av de utrotningsprogram som vissa medlemsstater lagt fram (2) godkänns de program för kontroll och utrotning av infektion med bovint herpesvirus typ 1 (nedan kallat ”BHV1”), som de medlemsstater som förtecknas i bilaga I till det beslutet har lagt fram avseende de regioner som förtecknas i den bilagan, och för vilka tilläggsgarantier för BHV1 gäller i enlighet med artikel 9 i direktiv 64/432/EEG.

| (4) | Dessutom förtecknas i bilaga II till beslut 2004/558/EG de regioner i medlemsstaterna som anses fria från BHV1-infektion och för vilka tilläggsgarantier gäller i enlighet med artikel 10 i direktiv 64/432/EEG. I bilaga III till beslut 2004/558/EG definieras BHV1-fria jordbruksföretag. |
| --- | --- |

(4)

Dessutom förtecknas i bilaga II till beslut 2004/558/EG de regioner i medlemsstaterna som anses fria från BHV1-infektion och för vilka tilläggsgarantier gäller i enlighet med artikel 10 i direktiv 64/432/EEG. I bilaga III till beslut 2004/558/EG definieras BHV1-fria jordbruksföretag.

| (5) | För närvarande anges samtliga tyska regioner i bilaga I till beslut 2004/558/EG. Tyskland har nu lämnat dokumentation som stöd för sin ansökan om att förklara en del av dess territorium fritt från BHV1-infektion och fastställt regler för den nationella förflyttningen av nötkreatur inom och till denna del av landets territorium. Följaktligen har Tyskland begärt att tilläggsgarantier skall tillämpas i enlighet med artikel 10 i direktiv 64/432/EEG för de administrativa enheterna Regierungsbezirk Oberpfalz och Regierungsbezirk Oberfranken i delstaten Bayern. |
| --- | --- |

(5)

För närvarande anges samtliga tyska regioner i bilaga I till beslut 2004/558/EG. Tyskland har nu lämnat dokumentation som stöd för sin ansökan om att förklara en del av dess territorium fritt från BHV1-infektion och fastställt regler för den nationella förflyttningen av nötkreatur inom och till denna del av landets territorium. Följaktligen har Tyskland begärt att tilläggsgarantier skall tillämpas i enlighet med artikel 10 i direktiv 64/432/EEG för de administrativa enheterna Regierungsbezirk Oberpfalz och Regierungsbezirk Oberfranken i delstaten Bayern.

| (6) | Efter utvärderingen av den ansökan som Tyskland lämnat in är det lämpligt att de två BHV1-fria administrativa enheterna i Tyskland förs upp i bilaga II till beslut 2004/558/EG och att tillämpningen av de tilläggsgarantier som har fastställts i enlighet med artikel 10 i direktiv 64/432/EEG utsträcks till att gälla för dem. Bilagorna I och II till beslut 2004/558/EG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(6)

Efter utvärderingen av den ansökan som Tyskland lämnat in är det lämpligt att de två BHV1-fria administrativa enheterna i Tyskland förs upp i bilaga II till beslut 2004/558/EG och att tillämpningen av de tilläggsgarantier som har fastställts i enlighet med artikel 10 i direktiv 64/432/EEG utsträcks till att gälla för dem. Bilagorna I och II till beslut 2004/558/EG bör därför ändras i enlighet med detta.

| (7) | Italien har lagt fram program för att utrota BHV1-infektion i den autonoma regionen Friuli-Venezia Giulia och i den autonoma provinsen Trento. Dessa program uppfyller de kriterier som fastställs i artikel 9.1 i direktiv 64/432/EEG. Dessa program innehåller också regler för nationell förflyttning av nötkreatur inom och till dessa regioner som motsvarar de som tidigare tillämpats i provinsen Bolzano i Italien, och som resulterat i att sjukdomen har utrotats i den provinsen. |
| --- | --- |

(7)

Italien har lagt fram program för att utrota BHV1-infektion i den autonoma regionen Friuli-Venezia Giulia och i den autonoma provinsen Trento. Dessa program uppfyller de kriterier som fastställs i artikel 9.1 i direktiv 64/432/EEG. Dessa program innehåller också regler för nationell förflyttning av nötkreatur inom och till dessa regioner som motsvarar de som tidigare tillämpats i provinsen Bolzano i Italien, och som resulterat i att sjukdomen har utrotats i den provinsen.

| (8) | De program som Italien lagt fram för dessa två regioner och de tilläggsgarantier som lagts fram i enlighet med artikel 9 i direktiv 64/432/EEG bör godkännas. Bilaga I till beslut 2004/558/EG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(8)

De program som Italien lagt fram för dessa två regioner och de tilläggsgarantier som lagts fram i enlighet med artikel 9 i direktiv 64/432/EEG bör godkännas. Bilaga I till beslut 2004/558/EG bör därför ändras i enlighet med detta.

| (9) | Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet har avgett ett yttrande om definitionen av ett BHV1-fritt djur och ett BHV1-fritt jordbruksföretag och vilka förfaranden som skall tillämpas för att kontrollera och upprätthålla denna status (Definition of a BoHV-1-free animal and a BoHV-1-free holding, and the procedures to verify and maintain this status) (3). Hänsyn bör tas till vissa rekommendationer i detta yttrande. Bilaga III till beslut 2004/558/EG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(9)

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet har avgett ett yttrande om definitionen av ett BHV1-fritt djur och ett BHV1-fritt jordbruksföretag och vilka förfaranden som skall tillämpas för att kontrollera och upprätthålla denna status (Definition of a BoHV-1-free animal and a BoHV-1-free holding, and the procedures to verify and maintain this status) (3). Hänsyn bör tas till vissa rekommendationer i detta yttrande. Bilaga III till beslut 2004/558/EG bör därför ändras i enlighet med detta.

| (10) | För att uppnå tydlighet i gemenskapslagstiftningen bör bilagorna I, II och III till beslut 2004/558/EEG ersättas med bilagan till det här beslutet. |
| --- | --- |

(10)

För att uppnå tydlighet i gemenskapslagstiftningen bör bilagorna I, II och III till beslut 2004/558/EEG ersättas med bilagan till det här beslutet.

| (11) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(11)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilagorna I, II och III till beslut 2004/558/EG skall ersättas med bilagan till det här beslutet.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 21 augusti 2007.

På kommissionens vägnar

Markos KYPRIANOU

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT 121, 29.7.1964, s. 1977. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2006/104/EG (EUT L 363, 20.12.2006, s. 352).

1

(2)  EUT L 249, 23.7.2004, s. 20.

2

(3)  http://www.efsa.europa.eu/en/science/ahaw/ahaw_opinions/1348.html

3

---

BILAGA

BILAGA I

| Medlemsstat | Regioner i medlemsstaten för vilka tilläggsgarantier för infektiös bovin rhinotrakeit gäller i enlighet med artikel 9 i direktiv 64/432/EEG |
| --- | --- |
| Tyskland | Samliga regioner, med undantag av Regierungsbezirk Oberpfalz och Regierungsbezirk Oberfranken i delstaten Bayern |
| Italien | Autonoma regionen Friuli-Venezia Giulia
  Autonoma provinsen Trento |

Medlemsstat

Regioner i medlemsstaten för vilka tilläggsgarantier för infektiös bovin rhinotrakeit gäller i enlighet med artikel 9 i direktiv 64/432/EEG

Tyskland

Samliga regioner, med undantag av Regierungsbezirk Oberpfalz och Regierungsbezirk Oberfranken i delstaten Bayern

Italien

Autonoma regionen Friuli-Venezia Giulia

Autonoma provinsen Trento

BILAGA II

| Medlemsstat | Regioner i medlemsstaten för vilka tilläggsgarantier för infektiös bovin rhinotrakeit gäller i enlighet med artikel 10 i direktiv 64/432/EEG |
| --- | --- |
| Danmark | Samtliga regioner |
| Tyskland | Regierungsbezirk Oberpfalz och Regierungsbezirk Oberfranken i delstaten Bayern |
| Italien | Provinsen Bolzano |
| Österrike | Samtliga regioner |
| Finland | Samtliga regioner |
| Sverige | Samtliga regioner |

Medlemsstat

Regioner i medlemsstaten för vilka tilläggsgarantier för infektiös bovin rhinotrakeit gäller i enlighet med artikel 10 i direktiv 64/432/EEG

Danmark

Samtliga regioner

Tyskland

Regierungsbezirk Oberpfalz och Regierungsbezirk Oberfranken i delstaten Bayern

Italien

Provinsen Bolzano

Österrike

Samtliga regioner

Finland

Samtliga regioner

Sverige

Samtliga regioner

BILAGA III

BHV1-fritt jordbruksföretag

1.   Ett jordbruksföretag som håller nötkreatur skall anses vara fritt från BHV1-infektion om det uppfyller de villkor som fastställs i denna bilaga.

1.1   Inga misstänkta fall av BHV1-infektion har noterats i samband med jordbruksföretaget under de föregående sex månaderna och alla nötkreatur på jordbruksföretaget är fria från kliniska symptom som tyder på BHV1-infektion.

Jordbruksföretaget och eventuella icke angränsande betesmarker eller byggnader som, oberoende av ägarskap, tillsammans med jordbruksföretaget utgör en epidemiologisk enhet, måste effektivt skiljas från betesmarker eller byggnader med lägre BHV1-status genom naturliga eller fysiska barriärer som effektivt förhindrar direkt kontakt mellan djur av olika hälsostatus.

1.2   Endast nötkreatur från jordbruksföretag i medlemsstater eller regioner i dessa som förtecknas i bilaga II eller från BHV1-fria jordbruksföretag har kommit till jordbruksföretaget, och inget av nötkreaturen på jordbruksföretaget har varit i kontakt med andra nötkreatur än de som kommer från jordbruksföretag i medlemsstater eller regioner i dessa som förtecknas i bilaga II eller från BHV1-fria jordbruksföretag.

1.3   Hondjur av nötkreatur har inseminerats endast med sperma från tjurar som producerats enligt direktiv 88/407/EEG eller har betäckts av tjurar från jordbruksföretag i medlemsstater eller regioner i dessa som förtecknas i bilaga II till detta beslut eller från BHV1-fria jordbruksföretag.

1.4   Åtminstone ett av följande bekämpningsprogram tillämpas på jordbruksföretaget:

| 1.4.1 | En serologisk undersökning för påvisande av antikroppar mot BHV1 har gjorts med negativt resultat i varje fall av minst två blodprover som tagits med 5–7 månaders mellanrum från alla hondjur av nötkreatur äldre än nio månader och från alla handjur av nötkreatur äldre än nio månader som används eller är avsedda för avel. |
| --- | --- |

1.4.1

En serologisk undersökning för påvisande av antikroppar mot BHV1 har gjorts med negativt resultat i varje fall av minst två blodprover som tagits med 5–7 månaders mellanrum från alla hondjur av nötkreatur äldre än nio månader och från alla handjur av nötkreatur äldre än nio månader som används eller är avsedda för avel.

| 1.4.2 | En serologisk undersökning för påvisande av antikroppar mot BHV1 har gjorts med negativt resultat i varje fall på minst






  — | två mjölkprover som tagits med 5–7 månaders mellanrum från alla mjölkproducerande hondjur av nötkreatur, antingen enskilt eller som ett samlingsprov från högst fem djur, och |
| --- | --- | --- |

1.4.2

En serologisk undersökning för påvisande av antikroppar mot BHV1 har gjorts med negativt resultat i varje fall på minst

—

två mjölkprover som tagits med 5–7 månaders mellanrum från alla mjölkproducerande hondjur av nötkreatur, antingen enskilt eller som ett samlingsprov från högst fem djur, och

| — | två blodprover som tagits med 5–7 månaders mellanrum från alla icke-mjölkproducerande hondjur av nötkreatur äldre än nio månader och från alla handjur av nötkreatur äldre än nio månader som används eller är avsedda för avel. |
| --- | --- |

—

två blodprover som tagits med 5–7 månaders mellanrum från alla icke-mjölkproducerande hondjur av nötkreatur äldre än nio månader och från alla handjur av nötkreatur äldre än nio månader som används eller är avsedda för avel.

| 1.4.3 | Vid mjölkproduktionsföretag där minst 30 % av nötkreaturen är mjölkproducerande hondjur har en serologisk undersökning för påvisande av antikroppar mot BHV1 gjorts med negativt resultat i varje fall på minst






  — | tre mjölkprover insamlade med minst tre månaders mellanrum från ett samlingsprov av mjölk från högst 50 mjölkproducerande hondjur av nötkreatur, beroende på kraven för den test som används, och |
| --- | --- | --- |

1.4.3

Vid mjölkproduktionsföretag där minst 30 % av nötkreaturen är mjölkproducerande hondjur har en serologisk undersökning för påvisande av antikroppar mot BHV1 gjorts med negativt resultat i varje fall på minst

—

tre mjölkprover insamlade med minst tre månaders mellanrum från ett samlingsprov av mjölk från högst 50 mjölkproducerande hondjur av nötkreatur, beroende på kraven för den test som används, och

| — | ett enskilt blodprov som tagits från alla icke-mjölkproducerande hondjur av nötkreatur äldre än nio månader och från alla handjur av nötkreatur äldre än nio månader som används eller är avsedda för avel. |
| --- | --- |

—

ett enskilt blodprov som tagits från alla icke-mjölkproducerande hondjur av nötkreatur äldre än nio månader och från alla handjur av nötkreatur äldre än nio månader som används eller är avsedda för avel.

| 1.4.4 | Alla nötkreatur på jordbruksföretaget härrör antingen från jordbruksföretag i medlemsstater eller regioner i dessa som förtecknas i bilaga II eller från BHV1-fria jordbruksföretag. |
| --- | --- |

1.4.4

Alla nötkreatur på jordbruksföretaget härrör antingen från jordbruksföretag i medlemsstater eller regioner i dessa som förtecknas i bilaga II eller från BHV1-fria jordbruksföretag.

2.   Ett jordbruksföretag med nötkreatur får behålla sin status som BHV1-fritt jordbruksföretag om

| 2.1 | villkoren i punkterna 1.1–1.4 fortfarande gäller, och |
| --- | --- |

2.1

villkoren i punkterna 1.1–1.4 fortfarande gäller, och

| 2.2 | åtminstone ett av följande bekämpningsprogram tillämpas inom en tolvmånadersperiod:






  2.2.1 | En serologisk undersökning för påvisande av antikroppar mot BHV1 har gjorts med negativt resultat i varje fall på minst ett enskilt blodprov taget från alla nötkreatur äldre än 24 månader. |
| --- | --- | --- |

2.2

åtminstone ett av följande bekämpningsprogram tillämpas inom en tolvmånadersperiod:

2.2.1

En serologisk undersökning för påvisande av antikroppar mot BHV1 har gjorts med negativt resultat i varje fall på minst ett enskilt blodprov taget från alla nötkreatur äldre än 24 månader.

| 2.2.2 | En serologisk undersökning för påvisande av antikroppar mot BHV1 har gjorts med negativt resultat i varje fall på minst






  — | ett enskilt mjölkprov som tagits från alla mjölkproducerande hondjur av nötkreatur, antingen enskilt eller som ett samlingsprov av mjölk från högst fem djur, och |
| --- | --- | --- |

2.2.2

En serologisk undersökning för påvisande av antikroppar mot BHV1 har gjorts med negativt resultat i varje fall på minst

—

ett enskilt mjölkprov som tagits från alla mjölkproducerande hondjur av nötkreatur, antingen enskilt eller som ett samlingsprov av mjölk från högst fem djur, och

| — | ett enskilt blodprov som tagits från alla icke-mjölkproducerande hondjur av nötkreatur äldre än 24 månader och från alla handjur av nötkreatur äldre än 24 månader. |
| --- | --- |

—

ett enskilt blodprov som tagits från alla icke-mjölkproducerande hondjur av nötkreatur äldre än 24 månader och från alla handjur av nötkreatur äldre än 24 månader.

| 2.2.3 | Vid mjölkproduktionsföretag där minst 30 % av nötkreaturen är mjölkproducerande hondjur har en serologisk undersökning för påvisande av antikroppar mot BHV1 gjorts med negativt resultat i varje fall på minst






  — | två mjölkprover insamlade med 3–12 månaders mellanrum från ett samlingsprov av mjölk från högst 50 mjölkproducerande hondjur av nötkreatur, beroende på kraven för den test som används, och |
| --- | --- | --- |

2.2.3

Vid mjölkproduktionsföretag där minst 30 % av nötkreaturen är mjölkproducerande hondjur har en serologisk undersökning för påvisande av antikroppar mot BHV1 gjorts med negativt resultat i varje fall på minst

—

två mjölkprover insamlade med 3–12 månaders mellanrum från ett samlingsprov av mjölk från högst 50 mjölkproducerande hondjur av nötkreatur, beroende på kraven för den test som används, och

| — | ett enskilt blodprov som tagits från alla icke-mjölkproducerande hondjur av nötkreatur äldre än 24 månader och från alla handjur av nötkreatur äldre än 24 månader. |
| --- | --- |

—

ett enskilt blodprov som tagits från alla icke-mjölkproducerande hondjur av nötkreatur äldre än 24 månader och från alla handjur av nötkreatur äldre än 24 månader.

3.   Ett jordbruksföretag förlorar sin status som BHV1-fritt jordbruksföretag om ett djur vid de undersökningar som avses i punkterna 2.2.1–2.2.3 uppvisat ett positivt resultat i en undersökning för påvisande av antikroppar mot BHV1.

4.   BHV1-status som förlorats enligt punkt 3 kan återges först efter det att en serologisk undersökning för påvisande av antikroppar mot BHV1, som börjar tidigast 30 dagar efter det att de seropositiva djuren avlägsnats, uppvisar ett negativt resultat i varje fall på minst

| — | två mjölkprover som tagits med minst två månaders mellanrum från alla mjölkproducerande hondjur av nötkreatur, antingen enskilt eller som ett samlingsprov från högst fem djur, och |
| --- | --- |

—

två mjölkprover som tagits med minst två månaders mellanrum från alla mjölkproducerande hondjur av nötkreatur, antingen enskilt eller som ett samlingsprov från högst fem djur, och

| — | två blodprover som tagits med minst tre månaders mellan från alla icke-mjölkproducerande hondjur av nötkreatur och från alla handjur av nötkreatur. |
| --- | --- |

—

två blodprover som tagits med minst tre månaders mellan från alla icke-mjölkproducerande hondjur av nötkreatur och från alla handjur av nötkreatur.

Anmärkningar:

| a) | Vid hänvisning i denna bilaga till ett serologiskt test för påvisande av antikroppar mot BHV1 skall de principer som fastställs i artikel 2.1 c avseende vaccinationsstatus för testade djur gälla. |
| --- | --- |

a)

Vid hänvisning i denna bilaga till ett serologiskt test för påvisande av antikroppar mot BHV1 skall de principer som fastställs i artikel 2.1 c avseende vaccinationsstatus för testade djur gälla.

| b) | Storleken på de samlingsprover av mjölk som avses i denna bilaga kan komma att justeras på grundval av dokumentation att testet under alla omständigheter vid det dagliga laboratoriearbetet är tillräckligt känsligt för att en enstaka svag positiv reaktion i samlingsprovet kan påvisas med den justerade storleken. |
| --- | --- |

b)

Storleken på de samlingsprover av mjölk som avses i denna bilaga kan komma att justeras på grundval av dokumentation att testet under alla omständigheter vid det dagliga laboratoriearbetet är tillräckligt känsligt för att en enstaka svag positiv reaktion i samlingsprovet kan påvisas med den justerade storleken.

---