# Euroopa Liidu L 255/2007

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 255 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 50. köide29. september 2007 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 255

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

50. köide29. september 2007

---

| Sisukord | | I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ) nr 1124/2007, 28. september 2007, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 367/2006, millega kehtestatakse Indiast pärit polüetüleentereftalaatkile impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks | 1 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1125/2007, 28. september 2007, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 12 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1126/2007, 28. september 2007, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1881/2006 (millega sätestatakse teatavate saasteainete piirnormid toiduainetes) seoses fusarium-toksiinidega maisis ja maisitoodetes (
  1
  ) | 14 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1127/2007, 28. september 2007, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 3149/92, millega kehtestatakse ühenduses enim puudustkannatavatele isikutele sekkumisvarudest pärit toiduainete tarnimise üksikasjalikud eeskirjad | 18 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1128/2007, 28. september 2007, millega määratakse kindlaks teraviljasektori imporditollimaksud alates 1. oktoobrist 2007 | 24 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1129/2007, 28. september 2007, millega määratakse teravilja ning nisu- ja rukkijahu ning nisu- ja rukkitangude eksporditoetused | 27 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1130/2007, 28. september 2007, millega kehtestatakse teraviljatoetuse korrigeeriv summa | 29 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1131/2007, 28. september 2007, millega määratakse kindlaks linnaste eksporditoetused | 31 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1132/2007, 28. september 2007, millega määratakse kindlaks linnaste eksporditoetuse suhtes kohaldatav korrigeeriv summa | 33 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1133/2007, 28. september 2007, millega kehtestatakse toetused teravilja- ja riisisektori toodetele, mida tarnitakse ühenduse ja riiklike toiduabiprogrammide raames | 35 |

Sisukord

I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Nõukogu määrus (EÜ) nr 1124/2007, 28. september 2007, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 367/2006, millega kehtestatakse Indiast pärit polüetüleentereftalaatkile impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks

1

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1125/2007, 28. september 2007, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

12

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1126/2007, 28. september 2007, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1881/2006 (millega sätestatakse teatavate saasteainete piirnormid toiduainetes) seoses fusarium-toksiinidega maisis ja maisitoodetes (
  1
  )

fusarium

1

14

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1127/2007, 28. september 2007, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 3149/92, millega kehtestatakse ühenduses enim puudustkannatavatele isikutele sekkumisvarudest pärit toiduainete tarnimise üksikasjalikud eeskirjad

18

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1128/2007, 28. september 2007, millega määratakse kindlaks teraviljasektori imporditollimaksud alates 1. oktoobrist 2007

24

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1129/2007, 28. september 2007, millega määratakse teravilja ning nisu- ja rukkijahu ning nisu- ja rukkitangude eksporditoetused

27

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1130/2007, 28. september 2007, millega kehtestatakse teraviljatoetuse korrigeeriv summa

29

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1131/2007, 28. september 2007, millega määratakse kindlaks linnaste eksporditoetused

31

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1132/2007, 28. september 2007, millega määratakse kindlaks linnaste eksporditoetuse suhtes kohaldatav korrigeeriv summa

33

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1133/2007, 28. september 2007, millega kehtestatakse toetused teravilja- ja riisisektori toodetele, mida tarnitakse ühenduse ja riiklike toiduabiprogrammide raames

35

| | | II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | | Nõukogu |
| | | 2007/626/EÜ |
| | * | Nõukogu otsus, 28. september 2007, millega ühenduse nimel denonsseeritakse Euroopa Majandusühenduse ja India Vabariigi vahel sõlmitud roosuhkrut käsitlev kokkulepe | 37 |
| | | 2007/627/EÜ |
| | * | Nõukogu otsus, 28. september 2007, millega ühendus denonsseerib Barbadose, Belize'i, Kongo Vabariigi, Côte d'Ivoire'i Vabariigi, Fidži Saarte Vabariigi, Guyana Vabariigi, Jamaica, Kenya Vabariigi, Madagaskari Vabariigi, Malawi Vabariigi, Mauritiuse Vabariigi, Mosambiigi Vabariigi, Saint Kittsi ja Nevise Föderatsiooni, Suriname Vabariigi, Svaasimaa Kuningriigi, Tansaania Ühendvabariigi, Trinidadi ja Tobago Vabariigi, Uganda Vabariigi, Sambia Vabariigi ja Zimbabwe Vabariigi suhtes AKV-EMÜ Lomé konventsioonis sisalduva AKV riikidest pärit suhkrut käsitlevat 3. protokolli ja nimetatud konventsioonile lisatud asjakohased deklaratsioonid, mis on esitatud AKV-EÜ partnerluslepingu V lisaga liidetud 3. protokollis | 38 |
| | | Komisjon |
| | | 2007/628/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 19. september 2007, metomüüli nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kandmata jätmise ja kõnealust toimeainet sisaldavate taimekaitsevahendite lubade tühistamise kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 4258 all)

   (
  1
  ) | 40 |
| | | 2007/629/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 20. september 2007, trifluraliini nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ i lisasse kandmata jätmise ja kõnealust toimeainet sisaldavate taimekaitsevahendite lubade tühistamise kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 4282 all)

   (
  1
  ) | 42 |
| | | 2007/630/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 27. september 2007, millega muudetakse otsust 2006/779/EÜ, et pikendada kõnealuse otsuse kohaldamisaega
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 4459 all)

   (
  1
  ) | 44 |
| | | 2007/631/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 27. september 2007, millega muudetakse otsust 2006/805/EÜ, et pikendada kõnealuse otsuse kohaldamisaega
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 4460 all)

   (
  1
  ) | 45 |
| | | 2007/632/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 28. september 2007, millega muudetakse otsust 2006/415/EÜ, milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid seoses alatüüpi H5N1 kuuluva kõrge patogeensusega linnugripiga Saksamaal
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 4480 all)

   (
  1
  ) | 46 |

II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Nõukogu

2007/626/EÜ

*

Nõukogu otsus, 28. september 2007, millega ühenduse nimel denonsseeritakse Euroopa Majandusühenduse ja India Vabariigi vahel sõlmitud roosuhkrut käsitlev kokkulepe

37

2007/627/EÜ

*

Nõukogu otsus, 28. september 2007, millega ühendus denonsseerib Barbadose, Belize'i, Kongo Vabariigi, Côte d'Ivoire'i Vabariigi, Fidži Saarte Vabariigi, Guyana Vabariigi, Jamaica, Kenya Vabariigi, Madagaskari Vabariigi, Malawi Vabariigi, Mauritiuse Vabariigi, Mosambiigi Vabariigi, Saint Kittsi ja Nevise Föderatsiooni, Suriname Vabariigi, Svaasimaa Kuningriigi, Tansaania Ühendvabariigi, Trinidadi ja Tobago Vabariigi, Uganda Vabariigi, Sambia Vabariigi ja Zimbabwe Vabariigi suhtes AKV-EMÜ Lomé konventsioonis sisalduva AKV riikidest pärit suhkrut käsitlevat 3. protokolli ja nimetatud konventsioonile lisatud asjakohased deklaratsioonid, mis on esitatud AKV-EÜ partnerluslepingu V lisaga liidetud 3. protokollis

38

Komisjon

2007/628/EÜ

*

Komisjoni otsus, 19. september 2007, metomüüli nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kandmata jätmise ja kõnealust toimeainet sisaldavate taimekaitsevahendite lubade tühistamise kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 4258 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 4258 all)

1

40

2007/629/EÜ

*

Komisjoni otsus, 20. september 2007, trifluraliini nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ i lisasse kandmata jätmise ja kõnealust toimeainet sisaldavate taimekaitsevahendite lubade tühistamise kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 4282 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 4282 all)

1

42

2007/630/EÜ

*

Komisjoni otsus, 27. september 2007, millega muudetakse otsust 2006/779/EÜ, et pikendada kõnealuse otsuse kohaldamisaega
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 4459 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 4459 all)

1

44

2007/631/EÜ

*

Komisjoni otsus, 27. september 2007, millega muudetakse otsust 2006/805/EÜ, et pikendada kõnealuse otsuse kohaldamisaega
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 4460 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 4460 all)

1

45

2007/632/EÜ

*

Komisjoni otsus, 28. september 2007, millega muudetakse otsust 2006/415/EÜ, milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid seoses alatüüpi H5N1 kuuluva kõrge patogeensusega linnugripiga Saksamaal
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 4480 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 4480 all)

1

46

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

MÄÄRUSED

| 29.9.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 255/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 255/1

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 1124/2007,

28. september 2007,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 367/2006, millega kehtestatakse Indiast pärit polüetüleentereftalaatkile impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 6. oktoobri 1997. aasta määrust (EÜ) nr 2026/97 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”) ja eriti selle artiklit 19,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis esitati pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A.   MENETLUS

I.   Varasem uurimine ja kehtivad meetmed

| (1) | Nõukogu kehtestas määrusega (EÜ) nr 2597/1999 (2) lõpliku tasakaalustava tollimaksu CN-koodide ex 3920 62 19 ja ex 3920 62 90 alla kuuluva Indiast pärit polüetüleentereftalaatkile (PET-kile, edaspidi „vaatlusalune toode”) impordi suhtes. Määruse vastuvõtmiseni viinud uurimist nimetatakse edaspidi „esialgseks uurimiseks”. Meetmetena kehtestati väärtuseline tollimaks vahemikus 3,8 % kuni 19,1 % eraldi nimetatud eksportijate suhtes, kusjuures kõikide teiste äriühingute vaatlusaluse toote impordi suhtes kohaldati jääktollimaksumäära 19,1 %. Äriühingu Jindal Poly Films Limited, endise nimega Jindal Polyester Limited (3) (edaspidi „Jindal” või „äriühing”) poolt toodetud ja ühendusse eksporditud PET-kile impordi suhtes kehtestatud tasakaalustav tollimaks oli 7 %. Esialgne uurimine hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 1997 kuni 30. septembrini 1998. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu kehtestas määrusega (EÜ) nr 2597/1999 (2) lõpliku tasakaalustava tollimaksu CN-koodide ex 3920 62 19 ja ex 3920 62 90 alla kuuluva Indiast pärit polüetüleentereftalaatkile (PET-kile, edaspidi „vaatlusalune toode”) impordi suhtes. Määruse vastuvõtmiseni viinud uurimist nimetatakse edaspidi „esialgseks uurimiseks”. Meetmetena kehtestati väärtuseline tollimaks vahemikus 3,8 % kuni 19,1 % eraldi nimetatud eksportijate suhtes, kusjuures kõikide teiste äriühingute vaatlusaluse toote impordi suhtes kohaldati jääktollimaksumäära 19,1 %. Äriühingu Jindal Poly Films Limited, endise nimega Jindal Polyester Limited (3) (edaspidi „Jindal” või „äriühing”) poolt toodetud ja ühendusse eksporditud PET-kile impordi suhtes kehtestatud tasakaalustav tollimaks oli 7 %. Esialgne uurimine hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 1997 kuni 30. septembrini 1998.

| (2) | Pärast aegumise läbivaatamist vastavalt algmääruse artiklile 18, säilitas nõukogu oma määrusega (EÜ) nr 367/2006 (4) Indiast pärit PET-kile impordi suhtes lõpliku tasakaalustava tollimaksu, mis oli kehtestatud määrusega (EÜ) nr 2597/1999. Läbivaatamisega seotud uurimisperiood hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 2003 kuni 30. septembrini 2004. |
| --- | --- |

(2)

Pärast aegumise läbivaatamist vastavalt algmääruse artiklile 18, säilitas nõukogu oma määrusega (EÜ) nr 367/2006 (4) Indiast pärit PET-kile impordi suhtes lõpliku tasakaalustava tollimaksu, mis oli kehtestatud määrusega (EÜ) nr 2597/1999. Läbivaatamisega seotud uurimisperiood hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 2003 kuni 30. septembrini 2004.

| (3) | Pärast vahepealset läbivaatamist seoses ühe teise India PET-kile tootja, Garware Polyester Limited (edaspidi „Garware”) subsideerimisega, muutis nõukogu oma määrusega (EÜ) nr 1288/2006 lõplikku tasakaalustavat tollimaksu, mis oli Garware suhtes kehtestatud määrusega (EÜ) nr 367/2006. |
| --- | --- |

(3)

Pärast vahepealset läbivaatamist seoses ühe teise India PET-kile tootja, Garware Polyester Limited (edaspidi „Garware”) subsideerimisega, muutis nõukogu oma määrusega (EÜ) nr 1288/2006 lõplikku tasakaalustavat tollimaksu, mis oli Garware suhtes kehtestatud määrusega (EÜ) nr 367/2006.

II.   Osalise vahepealse läbivaatamise ex officio algatamine

| (4) | Komisjonil oli esmapilgul usutavaid tõendeid, et Jindali subsideerimise tase oli võrreldes esialgse uurimisega tõusnud ning et kõnealused muutused on püsivad. |
| --- | --- |

(4)

Komisjonil oli esmapilgul usutavaid tõendeid, et Jindali subsideerimise tase oli võrreldes esialgse uurimisega tõusnud ning et kõnealused muutused on püsivad.

III.   Uurimine

| (5) | Seetõttu otsustas komisjon pärast nõuandekomiteega konsulteerimist algatada ex officio osalise vahepealse läbivaatamise kooskõlas algmääruse artikliga 19, mis piirdub Jindali subsideerimise tasemega, et hinnata, kas tuleb kehtivaid tasakaalustavaid meetmeid jätkata, need kaotada või neid muuta. 2. augustil 2006. aastal avaldas komisjon Euroopa Liidu Teatajas
   (5) teate kõnealuse läbivaatamise algatamise kohta. |
| --- | --- |

(5)

Seetõttu otsustas komisjon pärast nõuandekomiteega konsulteerimist algatada ex officio osalise vahepealse läbivaatamise kooskõlas algmääruse artikliga 19, mis piirdub Jindali subsideerimise tasemega, et hinnata, kas tuleb kehtivaid tasakaalustavaid meetmeid jätkata, need kaotada või neid muuta. 2. augustil 2006. aastal avaldas komisjon Euroopa Liidu Teatajas
   (5) teate kõnealuse läbivaatamise algatamise kohta.

| (6) | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood kestis 1. aprillist 2005 kuni 31. märtsini 2006. |
| --- | --- |

(6)

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood kestis 1. aprillist 2005 kuni 31. märtsini 2006.

| (7) | Komisjon teatas osalise vahepealse läbivaatamise algatamisest ametlikult Jindalile, India valitsusele ning äriühingutele Du Pont Tejin Films (Luksemburg), Mitsubishi Polyester Film (Saksamaa), Toray Plastics Europe (Prantsusmaa) ja Nuroll (Itaalia), kes esindavad valdavat osa Euroopa PET-kile tootjatest (edaspidi „ühenduse tootmisharu”). Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(7)

Komisjon teatas osalise vahepealse läbivaatamise algatamisest ametlikult Jindalile, India valitsusele ning äriühingutele Du Pont Tejin Films (Luksemburg), Mitsubishi Polyester Film (Saksamaa), Toray Plastics Europe (Prantsusmaa) ja Nuroll (Itaalia), kes esindavad valdavat osa Euroopa PET-kile tootjatest (edaspidi „ühenduse tootmisharu”). Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.

| (8) | Uurimiseks vajaliku teabe saamiseks saatis komisjon Jindalile küsimustiku, mille äriühing koostöövalmilt täitis. Jindali valdustesse Indias tehti kontrollkäik. |
| --- | --- |

(8)

Uurimiseks vajaliku teabe saamiseks saatis komisjon Jindalile küsimustiku, mille äriühing koostöövalmilt täitis. Jindali valdustesse Indias tehti kontrollkäik.

| (9) | Äriühingut Jindal, India valitsust ja ühenduse tootmisharu teavitati uurimise olulistest tulemustest ja neil oli võimalus esitada oma märkused. Äriühing Jindal esitas märkused, mida käsitletakse allpool. India valitsus ei esitanud märkusi. |
| --- | --- |

(9)

Äriühingut Jindal, India valitsust ja ühenduse tootmisharu teavitati uurimise olulistest tulemustest ja neil oli võimalus esitada oma märkused. Äriühing Jindal esitas märkused, mida käsitletakse allpool. India valitsus ei esitanud märkusi.

B.   VAATLUSALUNE TOODE

| (10) | Vaatlusalune toode on esialgse uurimise määratluse kohaselt polüetüleentereftalaatkile (PET-kile), mis on Indiast pärit ja tavaliselt deklareeritud CN-koodide ex 3920 62 19 ja ex 3920 62 90 all. |
| --- | --- |

(10)

Vaatlusalune toode on esialgse uurimise määratluse kohaselt polüetüleentereftalaatkile (PET-kile), mis on Indiast pärit ja tavaliselt deklareeritud CN-koodide ex 3920 62 19 ja ex 3920 62 90 all.

C.   SUBSIIDIUMID

I.   Sissejuhatus

| (11) | Kättesaadava teabe ja komisjoni küsimustikule antud vastuste põhjal uuriti järgmisi kavasid, mille raames väidetavalt anti subsiidiume: |
| --- | --- |

(11)

Kättesaadava teabe ja komisjoni küsimustikule antud vastuste põhjal uuriti järgmisi kavasid, mille raames väidetavalt anti subsiidiume:

a)   Üleriigilised kavad:

| i) | eellubade kava; |
| --- | --- |

i)

eellubade kava;

| ii) | imporditollimaksude hüvituskava; |
| --- | --- |

ii)

imporditollimaksude hüvituskava;

| iii) | ekspordisuunitlusega üksuste kava/erimajanduspiirkondade kava; |
| --- | --- |

iii)

ekspordisuunitlusega üksuste kava/erimajanduspiirkondade kava;

| iv) | kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava; |
| --- | --- |

iv)

kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava;

| v) | ekspordi tulumaksuvabastuse kava; |
| --- | --- |

v)

ekspordi tulumaksuvabastuse kava;

| vi) | ekspordi krediteerimise kava; |
| --- | --- |

vi)

ekspordi krediteerimise kava;

| vii) | tollimaksuvaba täiendamise sertifikaat. |
| --- | --- |

vii)

tollimaksuvaba täiendamise sertifikaat.

| (12) | Kavad i kuni iv ja vii põhinevad 1992. aasta väliskaubanduse (arendamise ja reguleerimise) seadusel (nr 22, 1992), mis jõustus 7. augustil 1992 (edaspidi „väliskaubanduse seadus”). Väliskaubanduse seadus lubab India valitsusel väljastada ekspordi- ja impordipoliitikat käsitlevaid teadaandeid. India valitsus on avaldanud India väliskaubanduspoliitika mitmeaastase kava ajavahemikuks 1. septembrist 2004 kuni 31. märtsini 2009, mis järgnes varasemale ekspordi- ja impordipoliitikat käsitlevale dokumendile (FTP 2004–2009). Lisaks sellele on India valitsus avaldanud FTPd 2004–2009 reguleeriva menetlusjuhendi (HOP I 2004–2009), mida regulaarselt ajakohastatakse. (6) |
| --- | --- |

(12)

Kavad i kuni iv ja vii põhinevad 1992. aasta väliskaubanduse (arendamise ja reguleerimise) seadusel (nr 22, 1992), mis jõustus 7. augustil 1992 (edaspidi „väliskaubanduse seadus”). Väliskaubanduse seadus lubab India valitsusel väljastada ekspordi- ja impordipoliitikat käsitlevaid teadaandeid. India valitsus on avaldanud India väliskaubanduspoliitika mitmeaastase kava ajavahemikuks 1. septembrist 2004 kuni 31. märtsini 2009, mis järgnes varasemale ekspordi- ja impordipoliitikat käsitlevale dokumendile (FTP 2004–2009). Lisaks sellele on India valitsus avaldanud FTPd 2004–2009 reguleeriva menetlusjuhendi (HOP I 2004–2009), mida regulaarselt ajakohastatakse. (6)

| (13) | Alapunktis v nimetatud ekspordi tulumaksuvabastuse kavad põhinevad 1961. aasta tulumaksuseadusel, mida muudetakse igal aastal rahandusseadusega. |
| --- | --- |

(13)

Alapunktis v nimetatud ekspordi tulumaksuvabastuse kavad põhinevad 1961. aasta tulumaksuseadusel, mida muudetakse igal aastal rahandusseadusega.

| (14) | Alapunktis vi nimetatud ekspordikrediidi kava põhineb 1949. aasta panganduse reguleerimise seaduse jagudel 21 ja 35A, mis lubavad India reservpangal juhendada kommertspanku ekspordikrediidi küsimuses. |
| --- | --- |

(14)

Alapunktis vi nimetatud ekspordikrediidi kava põhineb 1949. aasta panganduse reguleerimise seaduse jagudel 21 ja 35A, mis lubavad India reservpangal juhendada kommertspanku ekspordikrediidi küsimuses.

b)   Piirkondlikud kavad

| (15) | Kättesaadava teabe ja komisjoni küsimustikule antud vastuste põhjal uuris komisjon ka Maharashtra osariigi omavalitsuse 1993. aasta ergutussüsteemi (edaspidi „ergutussüsteem”). Süsteem põhineb Maharashtra osariigi valitsuse tööstus-, energeetika- ja tööhõiveministeeriumi määrustel. |
| --- | --- |

(15)

Kättesaadava teabe ja komisjoni küsimustikule antud vastuste põhjal uuris komisjon ka Maharashtra osariigi omavalitsuse 1993. aasta ergutussüsteemi (edaspidi „ergutussüsteem”). Süsteem põhineb Maharashtra osariigi valitsuse tööstus-, energeetika- ja tööhõiveministeeriumi määrustel.

II.   Üleriigilised kavad

1.   Eellubade kava (Advance Licence Scheme – ALS)

a)   Õiguslik alus

| (16) | Kava üksikasjalik kirjeldus sisaldub FTP 2004–2009 lõigetes 4.1.3 kuni 4.1.14 ja dokumendi HOP I 2004–2009 peatükkides 4.1 kuni 4.30. Kava asendati 2006. aasta aprillis, st pärast uurimisperioodi lõppu uue lubade andmise kavaga „Advance Authorisation Scheme”. See paistab peamiselt olevat lihtsalt nimevahetus. Järgnev analüüs keskendub uurimisperioodi jooksul kehtivale eellubade kavale. |
| --- | --- |

(16)

Kava üksikasjalik kirjeldus sisaldub FTP 2004–2009 lõigetes 4.1.3 kuni 4.1.14 ja dokumendi HOP I 2004–2009 peatükkides 4.1 kuni 4.30. Kava asendati 2006. aasta aprillis, st pärast uurimisperioodi lõppu uue lubade andmise kavaga „Advance Authorisation Scheme”. See paistab peamiselt olevat lihtsalt nimevahetus. Järgnev analüüs keskendub uurimisperioodi jooksul kehtivale eellubade kavale.

b)   Abikõlblikkus

| (17) | Eellubade kava koosneb kuuest allkavast. Need allkavad erinevad muu hulgas abikõlblikkuskriteeriumide poolest. Toetavate tootjatega seotud tootjad-eksportijad ja müüjad-eksportijad vastavad füüsilise ekspordi eellubade kava ja aastanõuete eellubade kava tingimustele. Peatööettevõtjad, kelle tarned kuuluvad „ekspordiga samaväärsete toimingute” kategooriatesse, mida on nimetatud FTP 2004–2009 lõikes 8.2, näiteks tarned ekspordisuunitlusega üksusele (EOU), saavad taotleda soodustusi ALSi raames ekspordiga samaväärsete toimingute eest. Lõppeksportijat varustavad tootvad eksportijad saavad taotleda vahetarnete ALSi. Soodustusi „ekspordiga samaväärsete toimingute” eest saavad taotleda ka tootjate-eksportijate vahetarnijad eelnevate vabastusotsuste ja sisemaiste akreditiivide alusel. Kuna Jindal kasutas uurimisperioodi jooksul kuuest allkavast ainult nelja esimest, kirjeldatakse allpool üksikasjalikumalt vaid neid. |
| --- | --- |

(17)

Eellubade kava koosneb kuuest allkavast. Need allkavad erinevad muu hulgas abikõlblikkuskriteeriumide poolest. Toetavate tootjatega seotud tootjad-eksportijad ja müüjad-eksportijad vastavad füüsilise ekspordi eellubade kava ja aastanõuete eellubade kava tingimustele. Peatööettevõtjad, kelle tarned kuuluvad „ekspordiga samaväärsete toimingute” kategooriatesse, mida on nimetatud FTP 2004–2009 lõikes 8.2, näiteks tarned ekspordisuunitlusega üksusele (EOU), saavad taotleda soodustusi ALSi raames ekspordiga samaväärsete toimingute eest. Lõppeksportijat varustavad tootvad eksportijad saavad taotleda vahetarnete ALSi. Soodustusi „ekspordiga samaväärsete toimingute” eest saavad taotleda ka tootjate-eksportijate vahetarnijad eelnevate vabastusotsuste ja sisemaiste akreditiivide alusel. Kuna Jindal kasutas uurimisperioodi jooksul kuuest allkavast ainult nelja esimest, kirjeldatakse allpool üksikasjalikumalt vaid neid.

c)   Rakendamine

| (18) | Eellubasid väljastatakse:






  i) | Tegeliku ekspordi jaoks: See on peamine allkava. See võimaldab tollimaksuvaba sisendmaterjalide importi konkreetse eksporditava toote tootmiseks. „Tegelik” tähendab selles kontekstis, et eksporditav toode peab väljuma India territooriumilt. Impordiluba ja ekspordikohustus, kaasa arvatud eksporditava toote tüüp, on loal kirjas. |
| --- | --- | --- |

(18)

Eellubasid väljastatakse:

i)

Tegeliku ekspordi jaoks: See on peamine allkava. See võimaldab tollimaksuvaba sisendmaterjalide importi konkreetse eksporditava toote tootmiseks. „Tegelik” tähendab selles kontekstis, et eksporditav toode peab väljuma India territooriumilt. Impordiluba ja ekspordikohustus, kaasa arvatud eksporditava toote tüüp, on loal kirjas.

| ii) | Aastanõue: Selline luba ei ole seotud konkreetse eksporttootega, vaid laiema toodete rühmaga (nt kemikaalid ja nendega seotud tooted). Loa omanik võib – kuni teatud väärtusläveni, mis põhineb tema eelneval ekspordijõudlusel – importida tollimaksuvabalt ükskõik millist sisendmaterjali, mida kasutatakse sellesse rühma kuuluvate toodete tootmiseks. Ta võib eksportida kõiki tooteid, mis kuuluvad tooterühma, mille tootmiseks sellist tollimaksuvabastusega materjali kasutatakse. |
| --- | --- |

ii)

Aastanõue: Selline luba ei ole seotud konkreetse eksporttootega, vaid laiema toodete rühmaga (nt kemikaalid ja nendega seotud tooted). Loa omanik võib – kuni teatud väärtusläveni, mis põhineb tema eelneval ekspordijõudlusel – importida tollimaksuvabalt ükskõik millist sisendmaterjali, mida kasutatakse sellesse rühma kuuluvate toodete tootmiseks. Ta võib eksportida kõiki tooteid, mis kuuluvad tooterühma, mille tootmiseks sellist tollimaksuvabastusega materjali kasutatakse.

| iii) | Ekspordiga samaväärsed toimingud: See allkava lubab peatöövõtjal importida tollimaksuvabalt sisendeid, mis on vajalikud selliste kaupade tootmiseks, mida müüakse „ekspordiga samaväärselt” FTP 2004–2009 lõike 8.2 alapunktides b kuni f, g, i ja j nimetatud kliendikategooriatele. India valitsuse esitatud teabe kohaselt käsitletakse ekspordiga samaväärsete toimingutena selliseid toiminguid, mille puhul tarnitav kaup ei lahku riigist. Mitmeid tarnekategooriaid käsitletakse ekspordiga samaväärsetena, eeldusel et kaubad toodetakse Indias, näiteks tarned ekspordisuunitlusega üksusele või ettevõttele, mis paikneb erimajandustsoonis. |
| --- | --- |

iii)

Ekspordiga samaväärsed toimingud: See allkava lubab peatöövõtjal importida tollimaksuvabalt sisendeid, mis on vajalikud selliste kaupade tootmiseks, mida müüakse „ekspordiga samaväärselt” FTP 2004–2009 lõike 8.2 alapunktides b kuni f, g, i ja j nimetatud kliendikategooriatele. India valitsuse esitatud teabe kohaselt käsitletakse ekspordiga samaväärsete toimingutena selliseid toiminguid, mille puhul tarnitav kaup ei lahku riigist. Mitmeid tarnekategooriaid käsitletakse ekspordiga samaväärsetena, eeldusel et kaubad toodetakse Indias, näiteks tarned ekspordisuunitlusega üksusele või ettevõttele, mis paikneb erimajandustsoonis.

| iv) | Vahetarned: See allkava hõlmab juhtumeid, kus kaks tootjat kavatsevad toota üht eksporttoodet ja jagavad omavahel tootmisprotsessi. Tootev eksportija valmistab vahetoote. Ta saab importida tollimaksuvabalt sisendmaterjale ja võib saada selle jaoks ALSi vahetarnete jaoks. Lõplik eksportija viib tootmise lõpule ja on kohustatud valmistoote eksportima. |
| --- | --- |

iv)

Vahetarned: See allkava hõlmab juhtumeid, kus kaks tootjat kavatsevad toota üht eksporttoodet ja jagavad omavahel tootmisprotsessi. Tootev eksportija valmistab vahetoote. Ta saab importida tollimaksuvabalt sisendmaterjale ja võib saada selle jaoks ALSi vahetarnete jaoks. Lõplik eksportija viib tootmise lõpule ja on kohustatud valmistoote eksportima.

| (19) | Nagu eespool märgitud, kasutas Jindal uurimisperioodi jooksul eellubade kava. Täpsemalt kasutas ta nelja alapunktides i kuni iv osutatud allkava. |
| --- | --- |

(19)

Nagu eespool märgitud, kasutas Jindal uurimisperioodi jooksul eellubade kava. Täpsemalt kasutas ta nelja alapunktides i kuni iv osutatud allkava.

| (20) | Et India ametiasutused saaksid kontrolli läbi viia, on litsentsiomanikul seadusjärgne kohustus pidada ettenähtud vormis „tegelikkusele vastavat ja nõuetekohast arvestust loaga hõlmatud importkaupade tarbimise ja kasutamise kohta” (HOP I 2004–2009, peatükk 4.30) (edaspidi „tarbimisregister”). Kontrollimine näitas, et äriühing ei pidanud nõuetekohaselt kõnealust tarbimisregistrit, st ei registreerinud seost sisendmaterjali ja tulemuseks oleva toote sihtpunkti vahel, nagu nõuab India valitsuse kehtestatud kord, hoolimata asjaolust, et ta mitte ainult ei ekspordi, vaid müüb tulemuseks olevat toodet ka siseturul. |
| --- | --- |

(20)

Et India ametiasutused saaksid kontrolli läbi viia, on litsentsiomanikul seadusjärgne kohustus pidada ettenähtud vormis „tegelikkusele vastavat ja nõuetekohast arvestust loaga hõlmatud importkaupade tarbimise ja kasutamise kohta” (HOP I 2004–2009, peatükk 4.30) (edaspidi „tarbimisregister”). Kontrollimine näitas, et äriühing ei pidanud nõuetekohaselt kõnealust tarbimisregistrit, st ei registreerinud seost sisendmaterjali ja tulemuseks oleva toote sihtpunkti vahel, nagu nõuab India valitsuse kehtestatud kord, hoolimata asjaolust, et ta mitte ainult ei ekspordi, vaid müüb tulemuseks olevat toodet ka siseturul.

| (21) | Seoses eespool kirjeldatud allkavadega i ja iii fikseerib India valitsus nii imporditoetuse kui ekspordikohustuse (sealhulgas ekspordiga samaväärsed toimingud) mahu ja väärtuse, mis dokumenteeritakse litsentsil. Lisaks peavad valitsusametnikud impordi ja ekspordi ajal vastavad tehingud loa peal dokumenteerima. Nimetatud kava raames lubatud impordi mahu määrab kindlaks India valitsus standardsete sisend- ja väljundnormide (standard input-out norms – SION) alusel. SIONid on olemas enamiku toodete puhul, vaatlusalune toode kaasa arvatud, ja need on avaldatud HOP I 2004–2009 II osas. PET-kile ja vahetoote PET-laastude standardseid sisend- ja väljundnorme vähendati 2005. aasta oktoobris. |
| --- | --- |

(21)

Seoses eespool kirjeldatud allkavadega i ja iii fikseerib India valitsus nii imporditoetuse kui ekspordikohustuse (sealhulgas ekspordiga samaväärsed toimingud) mahu ja väärtuse, mis dokumenteeritakse litsentsil. Lisaks peavad valitsusametnikud impordi ja ekspordi ajal vastavad tehingud loa peal dokumenteerima. Nimetatud kava raames lubatud impordi mahu määrab kindlaks India valitsus standardsete sisend- ja väljundnormide (standard input-out norms – SION) alusel. SIONid on olemas enamiku toodete puhul, vaatlusalune toode kaasa arvatud, ja need on avaldatud HOP I 2004–2009 II osas. PET-kile ja vahetoote PET-laastude standardseid sisend- ja väljundnorme vähendati 2005. aasta oktoobris.

| (22) | Seoses allkavaga iii märgiti, et eellubade kavast tuleneva kohustuse täitmiseks tehtud ekspordiga samaväärsed toimingud hõlmasid peamiselt kontsernisisest müüki, st Jindali PET-laaste tootev üksus (millel puudub eraldi juriidilise isiku staatus) müüs PET-laastud edasiseks PET-kile tootmiseks Jindali ekspordisuunitlusega üksusele. Tooraine import toimus seoses vahetoote (PET-laastud) tootmisega. Teisisõnu käsitletakse allkava iii puhul omamaist müüki ekspordina. |
| --- | --- |

(22)

Seoses allkavaga iii märgiti, et eellubade kavast tuleneva kohustuse täitmiseks tehtud ekspordiga samaväärsed toimingud hõlmasid peamiselt kontsernisisest müüki, st Jindali PET-laaste tootev üksus (millel puudub eraldi juriidilise isiku staatus) müüs PET-laastud edasiseks PET-kile tootmiseks Jindali ekspordisuunitlusega üksusele. Tooraine import toimus seoses vahetoote (PET-laastud) tootmisega. Teisisõnu käsitletakse allkava iii puhul omamaist müüki ekspordina.

| (23) | Allkava iv puhul kantakse Jindali poolt siseturult ostetud kogused Jindali eelloalt maha ja kodumaisele tarnijale väljastatakse vahetarne eelluba. Sellise vahetarne eelloa omanik võib maksuvabalt importida selle toote tootmiseks vajalikku kaupa, mis edaspidi tarnitakse Jindalile toorainena vaatlusaluse toote tootmiseks. |
| --- | --- |

(23)

Allkava iv puhul kantakse Jindali poolt siseturult ostetud kogused Jindali eelloalt maha ja kodumaisele tarnijale väljastatakse vahetarne eelluba. Sellise vahetarne eelloa omanik võib maksuvabalt importida selle toote tootmiseks vajalikku kaupa, mis edaspidi tarnitakse Jindalile toorainena vaatlusaluse toote tootmiseks.

| (24) | Eespool osutatud allkava ii puhul (aastanõude eellubade kava) on loal dokumenteeritud üksnes imporditoetus. Loa valdaja on kohustatud „dokumenteerima seosed imporditavate sisendite ja tulemuseks oleva toote vahel” (HOP I 2004–2009, lõige 4.24A, alapunkt c). |
| --- | --- |

(24)

Eespool osutatud allkava ii puhul (aastanõude eellubade kava) on loal dokumenteeritud üksnes imporditoetus. Loa valdaja on kohustatud „dokumenteerima seosed imporditavate sisendite ja tulemuseks oleva toote vahel” (HOP I 2004–2009, lõige 4.24A, alapunkt c).

| (25) | Imporditud sisendmaterjalid ei ole edasiantavad ja neid tuleb kasutada konkreetse eksporttoote tootmiseks. Ekspordikohustus tuleb täita ettenähtud tähtaja jooksul pärast litsentsi väljastamist (18 kuud koos kahe võimaliku kuuekuulise pikendusega, st kokku 30 kuud). |
| --- | --- |

(25)

Imporditud sisendmaterjalid ei ole edasiantavad ja neid tuleb kasutada konkreetse eksporttoote tootmiseks. Ekspordikohustus tuleb täita ettenähtud tähtaja jooksul pärast litsentsi väljastamist (18 kuud koos kahe võimaliku kuuekuulise pikendusega, st kokku 30 kuud).

| (26) | Kontrolli käigus selgus, et tarbimisregistris näidatud äriühingu põhitooraine tarbimismäärad ühe kilogrammi PET-kile tootmiseks sõltuvalt PET-kile kvaliteedist olid vastavast SIONist madalamad. See oli selgelt nii vana PET-kile ja PET-laastude SIONi puhul, ning on seda väiksemas ulatuses ka 2005. aasta septembris, st uurimisperioodi kestel jõustunud läbivaadatud SIONi puhul. Teisisõnu lubati Jindalil SIONi kohaselt tollimaksuvabalt importida rohkem toorainet kui tootmisprotsessis tegelikult tarvis. Seetõttu oli FTP 2004–2009 kohaselt peetav tarbimisregister oluline kontrollielement. Ometi ei olnud registrit peetud nõuetekohaselt ja India valitsus ei ole seda siiani kontrollinud. Äriühing väitis, et India valitsus tasaarveldab ülemäärase soodustuse, kui litsents aegub, st 30 kuud pärast litsentsi väljastamist, kuna üldlevinud tava kohaselt kasutatakse kahte võimalikku ajapikendust, kumbki 6 kuud. Seda väidet ei saa aga kontrollida, kuna ühtegi Jindali kasutuses olevat litsentsi ei ole veel hüvitatud. |
| --- | --- |

(26)

Kontrolli käigus selgus, et tarbimisregistris näidatud äriühingu põhitooraine tarbimismäärad ühe kilogrammi PET-kile tootmiseks sõltuvalt PET-kile kvaliteedist olid vastavast SIONist madalamad. See oli selgelt nii vana PET-kile ja PET-laastude SIONi puhul, ning on seda väiksemas ulatuses ka 2005. aasta septembris, st uurimisperioodi kestel jõustunud läbivaadatud SIONi puhul. Teisisõnu lubati Jindalil SIONi kohaselt tollimaksuvabalt importida rohkem toorainet kui tootmisprotsessis tegelikult tarvis. Seetõttu oli FTP 2004–2009 kohaselt peetav tarbimisregister oluline kontrollielement. Ometi ei olnud registrit peetud nõuetekohaselt ja India valitsus ei ole seda siiani kontrollinud. Äriühing väitis, et India valitsus tasaarveldab ülemäärase soodustuse, kui litsents aegub, st 30 kuud pärast litsentsi väljastamist, kuna üldlevinud tava kohaselt kasutatakse kahte võimalikku ajapikendust, kumbki 6 kuud. Seda väidet ei saa aga kontrollida, kuna ühtegi Jindali kasutuses olevat litsentsi ei ole veel hüvitatud.

| (27) | 2005. aasta sügisel jõustunud muudatusi FTP 2004–2009 haldamises (kohustus saata India ametiasutustele tarbimisregister seoses litsentsi hüvitamise menetlusega) ei olnud Jindali puhul veel rakendatud. Seega ei saa selle sätte de facto kohaldamist praegu kontrollida. |
| --- | --- |

(27)

2005. aasta sügisel jõustunud muudatusi FTP 2004–2009 haldamises (kohustus saata India ametiasutustele tarbimisregister seoses litsentsi hüvitamise menetlusega) ei olnud Jindali puhul veel rakendatud. Seega ei saa selle sätte de facto kohaldamist praegu kontrollida.

d)   Kokkuvõte

| (28) | Imporditollimaksust vabastamine on subsiidium algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a taande ii ja artikli 2 lõike 2 tähenduses, kuna maksmisele kuuluvate imporditollimaksude kogumata jätmine on India valitsuse finantstoetus ja Jindalile kasulik, kuna see parandab tema likviidsust. |
| --- | --- |

(28)

Imporditollimaksust vabastamine on subsiidium algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a taande ii ja artikli 2 lõike 2 tähenduses, kuna maksmisele kuuluvate imporditollimaksude kogumata jätmine on India valitsuse finantstoetus ja Jindalile kasulik, kuna see parandab tema likviidsust.

| (29) | Lisaks sõltuvad neli Jindali kasutatud allkava (loetletud alapunktides i kuni iv) juriidiliselt ekspordijõudlusest ja seepärast peetakse neid konkreetseteks ja tasakaalustatavateks vastavalt algmääruse artikli 3 lõike 4 punktile a. Ilma ekspordikohustuseta ei saa äriühingud nende kavade alusel toetust. Ilmselgelt puudutab see allkavasid i, ii ja iv, kuid isegi ekspordiga samaväärsete toimingute ALS vastab käesoleval juhul sellele kriteeriumile, kuna ekspordisuunitlusega üksusele tarnimise lõplik eesmärk on tegelik eksport. |
| --- | --- |

(29)

Lisaks sõltuvad neli Jindali kasutatud allkava (loetletud alapunktides i kuni iv) juriidiliselt ekspordijõudlusest ja seepärast peetakse neid konkreetseteks ja tasakaalustatavateks vastavalt algmääruse artikli 3 lõike 4 punktile a. Ilma ekspordikohustuseta ei saa äriühingud nende kavade alusel toetust. Ilmselgelt puudutab see allkavasid i, ii ja iv, kuid isegi ekspordiga samaväärsete toimingute ALS vastab käesoleval juhul sellele kriteeriumile, kuna ekspordisuunitlusega üksusele tarnimise lõplik eesmärk on tegelik eksport.

| (30) | Ühtegi praegusel juhul kasutatud allkavadest ei saa pidada lubatavaks tollimaksu tagastamise süsteemiks või asendamise puhul kasutatavaks tagastamise süsteemiks algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a taande ii tähenduses. Need ei vasta rangetele eeskirjadele, mis on sätestatud algmääruse I lisa punktis i, II lisas (tagastamise mõiste ja eeskirjad) ja III lisas (asendamise puhul kasutatava tagastamise mõiste ja eeskirjad). India valitsus ei rakendanud efektiivselt oma kontrollsüsteemi või -menetlust, et kindlaks teha, kas ja millistes kogustes kasutati eksporditud toote tootmisel sisendeid (algmääruse II lisa II osa punkt 4 ja asendamise puhul kasutatava tagastamise skeemide korral III lisa II osa punkt 2). SIONid vaatlusaluse toote jaoks ei olnud piisavalt täpsed. Sellega on tõendatud, et SIONeid ei saa pidada tegeliku tarbimise kontrollisüsteemiks, kuna nende liigagi leebete standardsete normide ülesehitus ei võimalda India valitsusel piisava täpsusega kontrollida, milline kogus sisendeid kasutati ära eksporttoodangus. Lisaks sellele ei olnud India valitsus korraldanud tarbimisregistril põhinevat tõhusat kontrolli. |
| --- | --- |

(30)

Ühtegi praegusel juhul kasutatud allkavadest ei saa pidada lubatavaks tollimaksu tagastamise süsteemiks või asendamise puhul kasutatavaks tagastamise süsteemiks algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a taande ii tähenduses. Need ei vasta rangetele eeskirjadele, mis on sätestatud algmääruse I lisa punktis i, II lisas (tagastamise mõiste ja eeskirjad) ja III lisas (asendamise puhul kasutatava tagastamise mõiste ja eeskirjad). India valitsus ei rakendanud efektiivselt oma kontrollsüsteemi või -menetlust, et kindlaks teha, kas ja millistes kogustes kasutati eksporditud toote tootmisel sisendeid (algmääruse II lisa II osa punkt 4 ja asendamise puhul kasutatava tagastamise skeemide korral III lisa II osa punkt 2). SIONid vaatlusaluse toote jaoks ei olnud piisavalt täpsed. Sellega on tõendatud, et SIONeid ei saa pidada tegeliku tarbimise kontrollisüsteemiks, kuna nende liigagi leebete standardsete normide ülesehitus ei võimalda India valitsusel piisava täpsusega kontrollida, milline kogus sisendeid kasutati ära eksporttoodangus. Lisaks sellele ei olnud India valitsus korraldanud tarbimisregistril põhinevat tõhusat kontrolli.

| (31) | Avalikustamisjärgsetes märkustes väitis äriühing, et peab nõuetekohast tarbimisregistrit ja seega on loodud piisav kontrollisüsteem vastavalt algmääruse II lisale. Lisaks väitis äriühing, et ALS toimib asendussüsteemina, nii et tollimaksuvaba sisendit saab kasutada siseturul müüdavate toodete valmistamiseks, kui tollimaksuvaba sisendit kasutatakse mõistliku aja jooksul kas otseselt või asenduse kaudu hiljem eksporditavate kaupade tootmiseks. Isegi kui äriühing pidas registrit vaatlusaluse toote teatud koguse tootmiseks kulunud tooraine kohta, ei suutnud ta tagada süsteemi, mille kaudu saaks kontrollida, milliseid sisendeid kasutati eksporttoote tootmiseks ja millistes kogustes, nagu on sätestatud FTP 2004–2009 23. liites ja algmääruse II lisa II osa punktis 4. Lisaks ei kasuta ta süsteemi, mis võimaldaks kontrollida, kas sisendite kogus, mille suhtes nõutakse tagastamist, ei ületa samalaadsete eksporttoodete kogust vastavalt III lisa II osa punktile 2. Käesoleval juhul väidab komisjon pärast hoolikat kaalutlemist, et tarbitud tollimaksuvaba sisendi ja eksporditud toote vahel puudub seos ning seega ei ole piisavat kontrollisüsteemi. |
| --- | --- |

(31)

Avalikustamisjärgsetes märkustes väitis äriühing, et peab nõuetekohast tarbimisregistrit ja seega on loodud piisav kontrollisüsteem vastavalt algmääruse II lisale. Lisaks väitis äriühing, et ALS toimib asendussüsteemina, nii et tollimaksuvaba sisendit saab kasutada siseturul müüdavate toodete valmistamiseks, kui tollimaksuvaba sisendit kasutatakse mõistliku aja jooksul kas otseselt või asenduse kaudu hiljem eksporditavate kaupade tootmiseks. Isegi kui äriühing pidas registrit vaatlusaluse toote teatud koguse tootmiseks kulunud tooraine kohta, ei suutnud ta tagada süsteemi, mille kaudu saaks kontrollida, milliseid sisendeid kasutati eksporttoote tootmiseks ja millistes kogustes, nagu on sätestatud FTP 2004–2009 23. liites ja algmääruse II lisa II osa punktis 4. Lisaks ei kasuta ta süsteemi, mis võimaldaks kontrollida, kas sisendite kogus, mille suhtes nõutakse tagastamist, ei ületa samalaadsete eksporttoodete kogust vastavalt III lisa II osa punktile 2. Käesoleval juhul väidab komisjon pärast hoolikat kaalutlemist, et tarbitud tollimaksuvaba sisendi ja eksporditud toote vahel puudub seos ning seega ei ole piisavat kontrollisüsteemi.

| (32) | Seepärast on kõnealused allkavad tasakaalustatavad. |
| --- | --- |

(32)

Seepärast on kõnealused allkavad tasakaalustatavad.

e)   Subsiidiumi summa arvutamine

| (33) | Subsiidiumi summa arvutati järgmiselt. Lugeja on vahetootja kaudu importimise puhul kasutatavate allkavade i kuni iii alusel imporditud materjali pealt saamatajäänud imporditollimaksude (põhitollimaks ja spetsiaalne lisatollimaks) summa; allkava iv puhul on lugeja vaatlusaluse toote tootmiseks uurimisperioodi jooksul kasutatud sisendite pealt saamatajäänud imporditollimaksude summa. |
| --- | --- |

(33)

Subsiidiumi summa arvutati järgmiselt. Lugeja on vahetootja kaudu importimise puhul kasutatavate allkavade i kuni iii alusel imporditud materjali pealt saamatajäänud imporditollimaksude (põhitollimaks ja spetsiaalne lisatollimaks) summa; allkava iv puhul on lugeja vaatlusaluse toote tootmiseks uurimisperioodi jooksul kasutatud sisendite pealt saamatajäänud imporditollimaksude summa.

| (34) | Äriühing väitis oma avalikustamisjärgsetes märkustes, et PET-kile tootmiseks vajaliku tooraine tollimaksud on alates 2006. aasta märtsist, st pärast uurimisperioodi lõppu, langenud 15 %lt 7,5 %ni, ja taotles, et komisjon võtaks eellubade kava subsiidiumimäära arvutamisel seda muutust arvesse. Kuigi teatud juhtudel on pärast uurimisperioodi lõppu toimunud sündmusi arvesse võetud, piirdub see ainult erakorraliste asjaoludega, mida käesoleval juhul ei esine. Seega tuleb vastavalt algmääruse artiklile 5 ja artikli 11 lõikele 1 kõnealune taotlus tagasi lükata. |
| --- | --- |

(34)

Äriühing väitis oma avalikustamisjärgsetes märkustes, et PET-kile tootmiseks vajaliku tooraine tollimaksud on alates 2006. aasta märtsist, st pärast uurimisperioodi lõppu, langenud 15 %lt 7,5 %ni, ja taotles, et komisjon võtaks eellubade kava subsiidiumimäära arvutamisel seda muutust arvesse. Kuigi teatud juhtudel on pärast uurimisperioodi lõppu toimunud sündmusi arvesse võetud, piirdub see ainult erakorraliste asjaoludega, mida käesoleval juhul ei esine. Seega tuleb vastavalt algmääruse artiklile 5 ja artikli 11 lõikele 1 kõnealune taotlus tagasi lükata.

| (35) | Lisaks väitis äriühing avalikustamisjärgsetes märkustes, et allkava iv alusel saadud soodustus oli tegelikult hinnaerinevus, mis tekib võrreldes sisendite tavalist omamaist ostmist ja sisendite ostmist pärast seda, kui ALSist on loobutud tarnija kasuks, ning tõi selle kohta mõningaid arvutusi, kuid ei esitanud tõendeid. Siiski on soodustus arvutatud litsentsil esitatud saamatajäänud tollimaksude alusel, samal ajal kui materjali müügi-/ostuhind on puhtalt äriline otsus, mis ei mõjuta maksmata tollimaksu summat. Igal juhul esitati väide esmakordselt pärast avalikustamist ja kuna komisjonil ei olnud võimalust seda kontrollida, jäeti see arvesse võtmata. |
| --- | --- |

(35)

Lisaks väitis äriühing avalikustamisjärgsetes märkustes, et allkava iv alusel saadud soodustus oli tegelikult hinnaerinevus, mis tekib võrreldes sisendite tavalist omamaist ostmist ja sisendite ostmist pärast seda, kui ALSist on loobutud tarnija kasuks, ning tõi selle kohta mõningaid arvutusi, kuid ei esitanud tõendeid. Siiski on soodustus arvutatud litsentsil esitatud saamatajäänud tollimaksude alusel, samal ajal kui materjali müügi-/ostuhind on puhtalt äriline otsus, mis ei mõjuta maksmata tollimaksu summat. Igal juhul esitati väide esmakordselt pärast avalikustamist ja kuna komisjonil ei olnud võimalust seda kontrollida, jäeti see arvesse võtmata.

| (36) | Kooskõlas algmääruse artikli 7 lõike 1 punktiga a arvati subsiidiumi saamiseks vajalikud tasud põhjendatud nõuete esitamisel subsiidiumisummadest maha. Lugejaks võeti kogu saamatajäänud imporditollimaksude summa, mitte ülemäärane tagastamine/maksuvabastus, nagu taotleb äriühing, kuna ALS ei vasta algmääruse II lisas sätestatud tingimustele. Kooskõlas algmääruse artikli 7 lõikega 2 on nimetajaks ekspordikäive uurimisperioodil. Äriühing väitis, et ekspordiga samaväärsed toimingud tuleb arvata äriühingu kogu uurimisperioodi ekspordikäibe hulka. Kuna kõnealused toimingud aga tegelikult ei ole eksport vaid müük siseturul, ei saa neid ekspordi hulka liigitada ja seega ei kaasatud neid kogu ekspordikäibe summa hulka. |
| --- | --- |

(36)

Kooskõlas algmääruse artikli 7 lõike 1 punktiga a arvati subsiidiumi saamiseks vajalikud tasud põhjendatud nõuete esitamisel subsiidiumisummadest maha. Lugejaks võeti kogu saamatajäänud imporditollimaksude summa, mitte ülemäärane tagastamine/maksuvabastus, nagu taotleb äriühing, kuna ALS ei vasta algmääruse II lisas sätestatud tingimustele. Kooskõlas algmääruse artikli 7 lõikega 2 on nimetajaks ekspordikäive uurimisperioodil. Äriühing väitis, et ekspordiga samaväärsed toimingud tuleb arvata äriühingu kogu uurimisperioodi ekspordikäibe hulka. Kuna kõnealused toimingud aga tegelikult ei ole eksport vaid müük siseturul, ei saa neid ekspordi hulka liigitada ja seega ei kaasatud neid kogu ekspordikäibe summa hulka.

| (37) | Eellubade kava suhtes kehtestatud subsiidiumimäär on 14,68 %. |
| --- | --- |

(37)

Eellubade kava suhtes kehtestatud subsiidiumimäär on 14,68 %.

2.   Imporditollimaksude hüvituskava (Duty Entitlement Passbook Scheme – DEPBS)

a)   Õiguslik alus

| (38) | Imporditollimaksude hüvituskava kirjeldus on esitatud FTP 2004–2009 lõikes 4.3. |
| --- | --- |

(38)

Imporditollimaksude hüvituskava kirjeldus on esitatud FTP 2004–2009 lõikes 4.3.

b)   Abikõlblikkus

| (39) | Tuvastati, et Jindal ei kasutanud uurimisperioodil DEPBS-kava, mistõttu nimetatud kava tasakaalustava mõju hindamine ei ole vajalik. |
| --- | --- |

(39)

Tuvastati, et Jindal ei kasutanud uurimisperioodil DEPBS-kava, mistõttu nimetatud kava tasakaalustava mõju hindamine ei ole vajalik.

3.   Ekspordisuunitlusega üksuste kava (EOUS)/erimajandustsoonide kava (SEZS)

a)   Õiguslik alus

| (40) | Neid kavasid on üksikasjalikult kirjeldatud FTP 2004–2009 6. peatükis, dokumendis HOP I 2004–2009 (EOUS), 2005. aasta erimajandustsoonide seaduses ja selle alusel kehtestatud eeskirjades (SEZS). |
| --- | --- |

(40)

Neid kavasid on üksikasjalikult kirjeldatud FTP 2004–2009 6. peatükis, dokumendis HOP I 2004–2009 (EOUS), 2005. aasta erimajandustsoonide seaduses ja selle alusel kehtestatud eeskirjades (SEZS).

b)   Abikõlblikkus

| (41) | Kõiki äriühinguid, mis tegelevad teatud ulatuses oma toodangu või teenuste ekspordiga, välja arvatud puhtal kujul kaubandusettevõtjad, võib asutada kavade EOUS või SECZ kohaselt. Selgus, et Jindal kasutas uurimisperioodi jooksul ekspordisuunitlusega üksuste kava, aga mitte erimajandustsoonide kava. Seega keskendub analüüs ainult EOUSile. |
| --- | --- |

(41)

Kõiki äriühinguid, mis tegelevad teatud ulatuses oma toodangu või teenuste ekspordiga, välja arvatud puhtal kujul kaubandusettevõtjad, võib asutada kavade EOUS või SECZ kohaselt. Selgus, et Jindal kasutas uurimisperioodi jooksul ekspordisuunitlusega üksuste kava, aga mitte erimajandustsoonide kava. Seega keskendub analüüs ainult EOUSile.

c)   Rakendamine

| (42) | Ekspordisuunitlusega üksuse võib asutada kõikjal Indias. See kava täiendab SEZS-kava. |
| --- | --- |

(42)

Ekspordisuunitlusega üksuse võib asutada kõikjal Indias. See kava täiendab SEZS-kava.

| (43) | Taotlus ekspordisuunitlusega üksuse staatuse saamiseks peab sisaldama üksikasjalikke andmeid järgmise viie aasta kohta, mis käsitlevad muu hulgas kavandatavaid tootmismahte, ekspordi arvestuslikku väärtust ning impordi- ja kodumaiseid nõudeid. Kui ametiasutused kiidavad äriühingu taotluse heaks, teatatakse viimasele heakskiiduga kaasnevatest tingimustest. Ekspordisuunitlusega üksuse skeemi kohaselt tunnustatud äriühingu staatus kehtib viis aastat ja seda saab hiljem pikendada. |
| --- | --- |

(43)

Taotlus ekspordisuunitlusega üksuse staatuse saamiseks peab sisaldama üksikasjalikke andmeid järgmise viie aasta kohta, mis käsitlevad muu hulgas kavandatavaid tootmismahte, ekspordi arvestuslikku väärtust ning impordi- ja kodumaiseid nõudeid. Kui ametiasutused kiidavad äriühingu taotluse heaks, teatatakse viimasele heakskiiduga kaasnevatest tingimustest. Ekspordisuunitlusega üksuse skeemi kohaselt tunnustatud äriühingu staatus kehtib viis aastat ja seda saab hiljem pikendada.

| (44) | FTP 2004–2009 sätestatud ekspordisuunitlusega üksuse oluline kohustus on saavutada netotulu välisvaluutas, st võrdlusperioodil (5 aastat) peab ekspordi koguväärtus ületama imporditud kaupade koguväärtuse. |
| --- | --- |

(44)

FTP 2004–2009 sätestatud ekspordisuunitlusega üksuse oluline kohustus on saavutada netotulu välisvaluutas, st võrdlusperioodil (5 aastat) peab ekspordi koguväärtus ületama imporditud kaupade koguväärtuse.

| (45) | Ekspordisuunitlusega üksustel on õigus järgmistele soodustustele:






  i) | imporditollimaksu vabastus kõikide tootmiseks või töötlemiseks vajalike või sellega seotud kaupade puhul (sealhulgas kapitalikaubad, tooraine ja tarbekaubad); |
| --- | --- | --- |

(45)

Ekspordisuunitlusega üksustel on õigus järgmistele soodustustele:

i)

imporditollimaksu vabastus kõikide tootmiseks või töötlemiseks vajalike või sellega seotud kaupade puhul (sealhulgas kapitalikaubad, tooraine ja tarbekaubad);

| ii) | aktsiisivabastus kodumaalt hangitud kaupade puhul; |
| --- | --- |

ii)

aktsiisivabastus kodumaalt hangitud kaupade puhul;

| iii) | kodumaalt hangitud kaupade riikliku müügimaksu tagastamine; |
| --- | --- |

iii)

kodumaalt hangitud kaupade riikliku müügimaksu tagastamine;

| iv) | võimalus müüa soodustollimaksude tasumise korral kuni 50 % ekspordi FOB-väärtusest siseturul; |
| --- | --- |

iv)

võimalus müüa soodustollimaksude tasumise korral kuni 50 % ekspordi FOB-väärtusest siseturul;

| v) | tegevuse alustamise järel 10aastane vabastus (kuid mitte kauem kui 2010. aastani) tulumaksuseaduse jagude 10A või 10B kohaselt nõutavast ekspordikasumi tulumaksust; |
| --- | --- |

v)

tegevuse alustamise järel 10aastane vabastus (kuid mitte kauem kui 2010. aastani) tulumaksuseaduse jagude 10A või 10B kohaselt nõutavast ekspordikasumi tulumaksust;

| vi) | 100 % välisosaluse lubamine. |
| --- | --- |

vi)

100 % välisosaluse lubamine.

| (46) | Nende kavade alusel tegutsevad üksused on tolliseaduse 65. jao kohaselt tolli järelevalve all. Ekspordisuunitlusega üksused on seadusega kohustatud pidama kindlaksmääratud vormis arvestust kogu impordi, kõigi imporditud materjalide tarbimise ja kasutamise ning ekspordi üle. Need dokumendid tuleb esitada regulaarselt pädevatele asutustele („kvartali- ja aastaaruanded”). Siiski ei pea [ekspordisuunitlusega üksus] „seostama iga impordisaadetist ekspordi, teistele üksustele edastamise, kodumaise müügi või valmistoodanguga”, nagu on sätestatud FTP 2004–2009 lõikes 6.11.2. |
| --- | --- |

(46)

Nende kavade alusel tegutsevad üksused on tolliseaduse 65. jao kohaselt tolli järelevalve all. Ekspordisuunitlusega üksused on seadusega kohustatud pidama kindlaksmääratud vormis arvestust kogu impordi, kõigi imporditud materjalide tarbimise ja kasutamise ning ekspordi üle. Need dokumendid tuleb esitada regulaarselt pädevatele asutustele („kvartali- ja aastaaruanded”). Siiski ei pea [ekspordisuunitlusega üksus] „seostama iga impordisaadetist ekspordi, teistele üksustele edastamise, kodumaise müügi või valmistoodanguga”, nagu on sätestatud FTP 2004–2009 lõikes 6.11.2.

| (47) | Müük kodumaal toimub ja registreeritakse äriühingu enda kinnituse alusel. Ekspordisuunitlusega üksuste ekspordisaadetiste lähetamisprotsessi kontrollib tolli-/aktsiisiametnik, kes töötab pidevalt üksuse juures. |
| --- | --- |

(47)

Müük kodumaal toimub ja registreeritakse äriühingu enda kinnituse alusel. Ekspordisuunitlusega üksuste ekspordisaadetiste lähetamisprotsessi kontrollib tolli-/aktsiisiametnik, kes töötab pidevalt üksuse juures.

| (48) | Jindal kasutas ekspordisuunitlusega üksuse kava, et importida selle alusel imporditollimaksuta kapitalikaupu ning taotleda kohalikult turult hangitud kaupade riikliku müügimaksu tagastust. Ta ei kasutanud tooraine imporditollimaksudest vabastamist, kuna ekspordisuunitlusega üksus kasutab PET-kile tootmiseks toorainena PET-laaste. PET-laaste toodetakse äriühingu teises üksuses ALS-kava alusel ostetud toormaterjalist. |
| --- | --- |

(48)

Jindal kasutas ekspordisuunitlusega üksuse kava, et importida selle alusel imporditollimaksuta kapitalikaupu ning taotleda kohalikult turult hangitud kaupade riikliku müügimaksu tagastust. Ta ei kasutanud tooraine imporditollimaksudest vabastamist, kuna ekspordisuunitlusega üksus kasutab PET-kile tootmiseks toorainena PET-laaste. PET-laaste toodetakse äriühingu teises üksuses ALS-kava alusel ostetud toormaterjalist.

d)   Järeldused EOU kohta

| (49) | Ekspordisuunitlusega üksuse vabastamine kahte tüüpi imporditollimaksudest („põhitollimaks” ja „spetsiaalne lisatollimaks”) ning riikliku müügimaksu tagastamine on India valitsuse finantstoetus algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a taande ii tähenduses. Riigi tulu, mis oleks saadud selle kava puudumisel, jääb saamata, millest ekspordisuunitlusega üksus saab kasu algmääruse artikli 2 lõike 2 mõistes, kuna see parandab tema likviidsust. |
| --- | --- |

(49)

Ekspordisuunitlusega üksuse vabastamine kahte tüüpi imporditollimaksudest („põhitollimaks” ja „spetsiaalne lisatollimaks”) ning riikliku müügimaksu tagastamine on India valitsuse finantstoetus algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a taande ii tähenduses. Riigi tulu, mis oleks saadud selle kava puudumisel, jääb saamata, millest ekspordisuunitlusega üksus saab kasu algmääruse artikli 2 lõike 2 mõistes, kuna see parandab tema likviidsust.

| (50) | Seega on baastollimaksust ja spetsiaalsest lisatollimaksust vabastamise ning müügimaksu tagastamise näol tegemist subsiidiumiga algmääruse artikli 2 tähenduses. Juriidiliselt sõltuvad need ekspordijõudlusest ning seepärast käsitletakse neid algmääruse artikli 3 lõike 4 punkti a kohaselt konkreetsete ja tasakaalustatavatena. Ekspordisuunitlusega üksuse ekspordieesmärk, nagu on sätestatud FTP 2004–2009 lõikes 6.1, on soodustuste saamise oluline eeltingimus. |
| --- | --- |

(50)

Seega on baastollimaksust ja spetsiaalsest lisatollimaksust vabastamise ning müügimaksu tagastamise näol tegemist subsiidiumiga algmääruse artikli 2 tähenduses. Juriidiliselt sõltuvad need ekspordijõudlusest ning seepärast käsitletakse neid algmääruse artikli 3 lõike 4 punkti a kohaselt konkreetsete ja tasakaalustatavatena. Ekspordisuunitlusega üksuse ekspordieesmärk, nagu on sätestatud FTP 2004–2009 lõikes 6.1, on soodustuste saamise oluline eeltingimus.

| (51) | Lisaks leidis kinnitust, et India valitsusel ei ole tõhusat kontrollisüsteemi või -menetlust, et kindlaks teha, kas ja millistes kogustes kasutati eksporditud toote tootmisel impordi- ja müügimaksuvabu sisendeid (algmääruse II lisa II osa punkt 4 ja asendamise puhul kasutatavate tagastamise skeemide korral III lisa II osa punkt 2). Igal juhul ei ole kapitalikaupade vabastamine tollimaksudest lubatav tollimaksutagastuse süsteem, kuna kapitalikaupu ei tarbita tootmisprotsessis. |
| --- | --- |

(51)

Lisaks leidis kinnitust, et India valitsusel ei ole tõhusat kontrollisüsteemi või -menetlust, et kindlaks teha, kas ja millistes kogustes kasutati eksporditud toote tootmisel impordi- ja müügimaksuvabu sisendeid (algmääruse II lisa II osa punkt 4 ja asendamise puhul kasutatavate tagastamise skeemide korral III lisa II osa punkt 2). Igal juhul ei ole kapitalikaupade vabastamine tollimaksudest lubatav tollimaksutagastuse süsteem, kuna kapitalikaupu ei tarbita tootmisprotsessis.

| (52) | India valitsus ei korraldanud täiendavat uurimist tegelike sisendmaterjalide alusel, ehkki seda tuleks tõhusa kontrollsüsteemi puudumisel üldjuhul teha (algmääruse II lisa II osa punkt 5 ja III lisa II osa punkt 3), samuti ei tõendanud ta, et ülemäärast tagastamist ei toimunud. |
| --- | --- |

(52)

India valitsus ei korraldanud täiendavat uurimist tegelike sisendmaterjalide alusel, ehkki seda tuleks tõhusa kontrollsüsteemi puudumisel üldjuhul teha (algmääruse II lisa II osa punkt 5 ja III lisa II osa punkt 3), samuti ei tõendanud ta, et ülemäärast tagastamist ei toimunud.

e)   Subsiidiumi summa arvutamine

| (53) | Vastavalt sellele on tasakaalustatavaks soodustuseks vabastus kõigist üldjuhul importimisel makstavatest tollimaksudest (baastollimaks ja spetsiaalne täiendav tollimaks) ning müügimaksu tagastus uurimisperioodi jooksul. |
| --- | --- |

(53)

Vastavalt sellele on tasakaalustatavaks soodustuseks vabastus kõigist üldjuhul importimisel makstavatest tollimaksudest (baastollimaks ja spetsiaalne täiendav tollimaks) ning müügimaksu tagastus uurimisperioodi jooksul.

i)   Kodumaalt hangitud kaupadelt makstud riikliku müügimaksu tagastus

| (54) | Lugeja määrati kindlaks järgmiselt: subsiidiumisumma arvutati uurimisperioodi jooksul tootmissektoris tehtud ostude (nt osade ja pakkematerjalide) tagastatud müügimaksu alusel. Subsiidiumi saamiseks vajalikud tasud arvati sellest summast algmääruse artikli 7 lõike 1 punkti a kohaselt maha. |
| --- | --- |

(54)

Lugeja määrati kindlaks järgmiselt: subsiidiumisumma arvutati uurimisperioodi jooksul tootmissektoris tehtud ostude (nt osade ja pakkematerjalide) tagastatud müügimaksu alusel. Subsiidiumi saamiseks vajalikud tasud arvati sellest summast algmääruse artikli 7 lõike 1 punkti a kohaselt maha.

| (55) | Algmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt jaotati see subsiidiumisumma kogu uurimisperioodi ekspordikäibele (nimetaja), kuna subsiidium sõltub ekspordijõudlusest ja seda ei antud toodetud, eksporditud või transporditud koguste alusel. Sel viisil saadud subsiidiumimarginaal oli 0,04 %. |
| --- | --- |

(55)

Algmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt jaotati see subsiidiumisumma kogu uurimisperioodi ekspordikäibele (nimetaja), kuna subsiidium sõltub ekspordijõudlusest ja seda ei antud toodetud, eksporditud või transporditud koguste alusel. Sel viisil saadud subsiidiumimarginaal oli 0,04 %.

ii)   Vabastus imporditollimaksust (baastollimaksust ja spetsiaalsest lisatollimaksust) ning riikliku müügimaksu tagastamine kapitalikaupade puhul

| (56) | Algmääruse artikli 7 lõike 3 kohaselt arvutati soodustus imporditud kapitalikaupadelt maksmata tollimaksu ja kapitalikaupade ostudelt makstud tagastatud müügimaksu põhjal, jagades mõlemad summad vaatlusalust toodet tootvas tööstuses kasutatavate vastavate kapitalikaupade tavalisele amortiseerumisajale. Äriühing väitis, et see oleks pidanud olema amortisatsiooninorm, mida äriühing oma raamatupidamisaruannetes kasutab; artikli 7 lõike 3 nõuet tõlgendatakse aga nii, et see viitab amortisatsiooninormile, mis on määratletud äriühingu suhtes kohaldatavates õigusnormides, käesoleval juhul 1956. aasta äriühingute seaduses. Niiviisi arvutatud summale lisatakse uurimisperioodil lisandunud intress, et summa kajastaks soodustuse väärtuse muutumist aja jooksul ja näitaks kogu kasu, mida subsiidiumi saaja on selle kava raames saanud. Subsiidiumi saamiseks vajalikud tasud arvati sellest summast algmääruse artikli 7 lõike 1 punkti a kohaselt maha, nii saadi lugeja. Vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 2 ja lõikele 3 on see subsiidiumisumma jaotatud vaatlusaluse toote müügist saadud ekspordikäibele uurimisperioodi vältel (nimetaja), kuna subsiidium on juriidiliselt sõltuv ekspordijõudlusest ja selle andmisel ei võetud arvesse valmistatud, toodetud, eksporditud või transporditud koguseid. Äriühing väitis, et ekspordiga samaväärsed toimingud tuleb arvata kogu ekspordikäibe hulka, kuid see väide lükati tagasi eespool põhjenduses 36 esitatud põhjustel. Sel viisil saadud subsiidiumimarginaal oli 1,26 %. |
| --- | --- |

(56)

Algmääruse artikli 7 lõike 3 kohaselt arvutati soodustus imporditud kapitalikaupadelt maksmata tollimaksu ja kapitalikaupade ostudelt makstud tagastatud müügimaksu põhjal, jagades mõlemad summad vaatlusalust toodet tootvas tööstuses kasutatavate vastavate kapitalikaupade tavalisele amortiseerumisajale. Äriühing väitis, et see oleks pidanud olema amortisatsiooninorm, mida äriühing oma raamatupidamisaruannetes kasutab; artikli 7 lõike 3 nõuet tõlgendatakse aga nii, et see viitab amortisatsiooninormile, mis on määratletud äriühingu suhtes kohaldatavates õigusnormides, käesoleval juhul 1956. aasta äriühingute seaduses. Niiviisi arvutatud summale lisatakse uurimisperioodil lisandunud intress, et summa kajastaks soodustuse väärtuse muutumist aja jooksul ja näitaks kogu kasu, mida subsiidiumi saaja on selle kava raames saanud. Subsiidiumi saamiseks vajalikud tasud arvati sellest summast algmääruse artikli 7 lõike 1 punkti a kohaselt maha, nii saadi lugeja. Vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 2 ja lõikele 3 on see subsiidiumisumma jaotatud vaatlusaluse toote müügist saadud ekspordikäibele uurimisperioodi vältel (nimetaja), kuna subsiidium on juriidiliselt sõltuv ekspordijõudlusest ja selle andmisel ei võetud arvesse valmistatud, toodetud, eksporditud või transporditud koguseid. Äriühing väitis, et ekspordiga samaväärsed toimingud tuleb arvata kogu ekspordikäibe hulka, kuid see väide lükati tagasi eespool põhjenduses 36 esitatud põhjustel. Sel viisil saadud subsiidiumimarginaal oli 1,26 %.

| (57) | Seega oli kogu EOU-kava subsiidiumimarginaal Jindali jaoks 1,3 %. |
| --- | --- |

(57)

Seega oli kogu EOU-kava subsiidiumimarginaal Jindali jaoks 1,3 %.

4.   Kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava (Export Promotion Capital Goods Scheme – EPCGS)

a)   Õiguslik alus

| (58) | EPCGS-kava on üksikasjalikult kirjeldatud FTP 2004–2009 5. peatükis ja dokumendi HOP I 2004–2009 5. peatükis. |
| --- | --- |

(58)

EPCGS-kava on üksikasjalikult kirjeldatud FTP 2004–2009 5. peatükis ja dokumendi HOP I 2004–2009 5. peatükis.

b)   Abikõlblikkus

| (59) | Kava alusel on abikõlblikud tugitootjate ja teenuse pakkujatega seotud tootvad eksportijad ja vahendavad eksportijad. Selgus, et Jindal kasutas seda kava uurimisperioodi jooksul. |
| --- | --- |

(59)

Kava alusel on abikõlblikud tugitootjate ja teenuse pakkujatega seotud tootvad eksportijad ja vahendavad eksportijad. Selgus, et Jindal kasutas seda kava uurimisperioodi jooksul.

c)   Rakendamine

| (60) | Ekspordikohustuse tingimusel on äriühingul lubatud importida kapitalikaupu (uued ja 2003. aasta aprillist alates ka kuni 10 aasta vanused kasutatud kapitalikaubad) vähendatud tollimaksumääraga. Selleks väljastab India valitsus taotluse esitamisel ja lõivu maksmisel EPCG-litsentsi. Alates 2000. aasta aprillist võimaldab kava kõigile selle alusel imporditud kapitalikaupadele 5protsendilist vähendatud imporditollimaksu. Ekspordikohustuse täitmiseks peab imporditud kapitalikaupu kasutama teatava perioodi jooksul teatava hulga eksporttoodete tootmiseks. |
| --- | --- |

(60)

Ekspordikohustuse tingimusel on äriühingul lubatud importida kapitalikaupu (uued ja 2003. aasta aprillist alates ka kuni 10 aasta vanused kasutatud kapitalikaubad) vähendatud tollimaksumääraga. Selleks väljastab India valitsus taotluse esitamisel ja lõivu maksmisel EPCG-litsentsi. Alates 2000. aasta aprillist võimaldab kava kõigile selle alusel imporditud kapitalikaupadele 5protsendilist vähendatud imporditollimaksu. Ekspordikohustuse täitmiseks peab imporditud kapitalikaupu kasutama teatava perioodi jooksul teatava hulga eksporttoodete tootmiseks.

d)   Kokkuvõte EPCGS-kava kohta

| (61) | EPCG-kava raames antakse subsiidiume algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a taande ii ja artikli 2 lõike 2 tähenduses, kuivõrd India valitsus jääb ilma tulust, mida ta vastasel korral saaks. Lisaks toob tollimaksu vähendamine eksportijale kasu, sest impordi arvelt säästetud tollimaksude maksmata jätmine parandab tema likviidsust. |
| --- | --- |

(61)

EPCG-kava raames antakse subsiidiume algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a taande ii ja artikli 2 lõike 2 tähenduses, kuivõrd India valitsus jääb ilma tulust, mida ta vastasel korral saaks. Lisaks toob tollimaksu vähendamine eksportijale kasu, sest impordi arvelt säästetud tollimaksude maksmata jätmine parandab tema likviidsust.

| (62) | Peale selle sõltub EPCGS juriidiliselt ekspordijõudlusest, kuna litsentside saamiseks tuleb võtta ekspordikohustus. Seetõttu peetakse seda algmääruse artikli 3 lõike 4 punkti a alusel konkreetseks ja tasakaalustatavaks. |
| --- | --- |

(62)

Peale selle sõltub EPCGS juriidiliselt ekspordijõudlusest, kuna litsentside saamiseks tuleb võtta ekspordikohustus. Seetõttu peetakse seda algmääruse artikli 3 lõike 4 punkti a alusel konkreetseks ja tasakaalustatavaks.

| (63) | Seda kava ei saa lugeda lubatud tollimaksu tagastussüsteemiks ega asendamise puhul rakendatavaks tagasimaksesüsteemiks algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a taande ii tähenduses. Kapitalikaupade suhtes ei kohaldata selliseid lubatavaid süsteeme, nagu on sätestatud algmääruse I lisa punktis i, kuna neid ei tarbita eksporditavate kaupade tootmisel. |
| --- | --- |

(63)

Seda kava ei saa lugeda lubatud tollimaksu tagastussüsteemiks ega asendamise puhul rakendatavaks tagasimaksesüsteemiks algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a taande ii tähenduses. Kapitalikaupade suhtes ei kohaldata selliseid lubatavaid süsteeme, nagu on sätestatud algmääruse I lisa punktis i, kuna neid ei tarbita eksporditavate kaupade tootmisel.

e)   Subsiidiumi summa arvutamine

| (64) | Lugeja määrati kindlaks järgmiselt: subsiidiumisumma arvutati kooskõlas algmääruse artikli 7 punktiga 3 imporditud kapitalikaupade tasumata tollimaksu alusel, mis jaotati PET-kile tootmisharus kõnealuste kapitalikaupade tavalisele amortisatsiooniperioodile, milleks pidi eespool põhjenduses 56 esitatud põhjustel olema 1956. aasta äriühingute seaduses määratletud amortisatsiooninorm, mitte äriühingu poolt tegelikult kasutatav amortisatsiooninorm. Sellele summale lisati intress, et kajastada saadava soodustuse väärtuse muutumist aja jooksul. Subsiidiumi saamiseks vajalikud tasud arvati algmääruse artikli 7 lõike 1 punkti a kohaselt maha. |
| --- | --- |

(64)

Lugeja määrati kindlaks järgmiselt: subsiidiumisumma arvutati kooskõlas algmääruse artikli 7 punktiga 3 imporditud kapitalikaupade tasumata tollimaksu alusel, mis jaotati PET-kile tootmisharus kõnealuste kapitalikaupade tavalisele amortisatsiooniperioodile, milleks pidi eespool põhjenduses 56 esitatud põhjustel olema 1956. aasta äriühingute seaduses määratletud amortisatsiooninorm, mitte äriühingu poolt tegelikult kasutatav amortisatsiooninorm. Sellele summale lisati intress, et kajastada saadava soodustuse väärtuse muutumist aja jooksul. Subsiidiumi saamiseks vajalikud tasud arvati algmääruse artikli 7 lõike 1 punkti a kohaselt maha.

| (65) | Äriühing väitis, et ECPG-kava alusel Khanveli üksuse tarbeks tollimaksuvabalt imporditud kapitalikaubad ei olnud enam kasutuses ning nende kaupadega seotud soodustust ei tohiks lugejasse arvata. Kuna aga ei ole tõendeid selle kohta, et kõnealused kaubad ei ole enam äriühingu käsutuses või et neid enam ei kasutata, peab komisjon selle väite arvestamata jätma. |
| --- | --- |

(65)

Äriühing väitis, et ECPG-kava alusel Khanveli üksuse tarbeks tollimaksuvabalt imporditud kapitalikaubad ei olnud enam kasutuses ning nende kaupadega seotud soodustust ei tohiks lugejasse arvata. Kuna aga ei ole tõendeid selle kohta, et kõnealused kaubad ei ole enam äriühingu käsutuses või et neid enam ei kasutata, peab komisjon selle väite arvestamata jätma.

| (66) | Vastavalt algmääruse artikli 7 lõigetele 2 ja 3 jaotati see subsiidiumisumma kogu vaatlusaluse toote ekspordikäibele uurimisperioodi vältel (nimetaja), kuna subsiidium on juriidiliselt sõltuv ekspordijõudlusest. Äriühing väitis, et ekspordiga samaväärsed toimingud tuleb arvata kogu ekspordikäibe hulka, kuid see väide lükati tagasi eespool põhjenduses 36 esitatud põhjustel. Jindal sai subsiidiumi 1,11 %. |
| --- | --- |

(66)

Vastavalt algmääruse artikli 7 lõigetele 2 ja 3 jaotati see subsiidiumisumma kogu vaatlusaluse toote ekspordikäibele uurimisperioodi vältel (nimetaja), kuna subsiidium on juriidiliselt sõltuv ekspordijõudlusest. Äriühing väitis, et ekspordiga samaväärsed toimingud tuleb arvata kogu ekspordikäibe hulka, kuid see väide lükati tagasi eespool põhjenduses 36 esitatud põhjustel. Jindal sai subsiidiumi 1,11 %.

5.   Ekspordi tulumaksuvabastuse kava (EITES)

a)   Õiguslik alus

| (67) | Nimetatud kava õiguslik alus sisaldub 1961. aasta tulumaksuseaduses, mida muudetakse igal aastal rahandusseadusega. Viimases sätestatakse igal aastal maksude kogumise alus ning mitmesugused vabastused ja mahaarvamised, mida on võimalik taotleda. Nt ekspordisuunitlusega üksused võivad taotleda tulumaksuvabastust 1961. aasta tulumaksuseaduse jao 10B alusel. |
| --- | --- |

(67)

Nimetatud kava õiguslik alus sisaldub 1961. aasta tulumaksuseaduses, mida muudetakse igal aastal rahandusseadusega. Viimases sätestatakse igal aastal maksude kogumise alus ning mitmesugused vabastused ja mahaarvamised, mida on võimalik taotleda. Nt ekspordisuunitlusega üksused võivad taotleda tulumaksuvabastust 1961. aasta tulumaksuseaduse jao 10B alusel.

b)   Rakendamine

| (68) | Kuna ei leitud, et Jindal oleks ekspordi tulumaksuvabastuse kava alusel toetust saanud, ei ole nimetatud kava tasakaalustava mõju edasine analüüs vajalik. |
| --- | --- |

(68)

Kuna ei leitud, et Jindal oleks ekspordi tulumaksuvabastuse kava alusel toetust saanud, ei ole nimetatud kava tasakaalustava mõju edasine analüüs vajalik.

6.   Ekspordikrediidi kava (Export Credit Scheme – ECS)

a)   Õiguslik alus

| (69) | Kava üksikasjad on sätestatud India reservpanga (RBI) üldistes ringkirjades IECD nr 5/04.02.01/2002-03 (ekspordikrediit välisvaluutas) ja IECD nr 10/04.02.01/2003-04 (ekspordikrediit ruupiates), mis on adresseeritud kõikidele India kommertspankadele. |
| --- | --- |

(69)

Kava üksikasjad on sätestatud India reservpanga (RBI) üldistes ringkirjades IECD nr 5/04.02.01/2002-03 (ekspordikrediit välisvaluutas) ja IECD nr 10/04.02.01/2003-04 (ekspordikrediit ruupiates), mis on adresseeritud kõikidele India kommertspankadele.

b)   Abikõlblikkus

| (70) | Selle kava raames saavad toetusi taotleda tootvad eksportijad ning vahendavad eksportijad. Selgus, et Jindal kasutas seda kava uurimisperioodi jooksul. |
| --- | --- |

(70)

Selle kava raames saavad toetusi taotleda tootvad eksportijad ning vahendavad eksportijad. Selgus, et Jindal kasutas seda kava uurimisperioodi jooksul.

c)   Rakendamine

| (71) | Nimetatud kava alusel sätestab RBI kohustuslikus korras ekspordikrediidi suhtes kohaldatava intressimäära ülempiiri nii India ruupiates kui ka välisvaluutas, mida kommertspangad võivad eksportijalt võtta, „et muuta krediit eksportijatele kättesaadavaks rahvusvaheliselt konkurentsivõimeliste määradega”. ECS koosneb kahest allkavast, lähetamiseelse ekspordikrediidi kavast („pakenduskrediit”), mis hõlmab eksportijale ostu, töötlemise, tootmise, pakendamise ja/või ekspordieelse veo rahastamiseks antud krediiti, ja lähetamisjärgse ekspordikrediidi kavast, mis näeb ette käibekapitali laenud ekspordiga seotud debitoorse võlgnevuse rahastamiseks. Ka suunab RBI pankasid andma teatava osa laenude kogusummast ekspordi rahastamiseks. |
| --- | --- |

(71)

Nimetatud kava alusel sätestab RBI kohustuslikus korras ekspordikrediidi suhtes kohaldatava intressimäära ülempiiri nii India ruupiates kui ka välisvaluutas, mida kommertspangad võivad eksportijalt võtta, „et muuta krediit eksportijatele kättesaadavaks rahvusvaheliselt konkurentsivõimeliste määradega”. ECS koosneb kahest allkavast, lähetamiseelse ekspordikrediidi kavast („pakenduskrediit”), mis hõlmab eksportijale ostu, töötlemise, tootmise, pakendamise ja/või ekspordieelse veo rahastamiseks antud krediiti, ja lähetamisjärgse ekspordikrediidi kavast, mis näeb ette käibekapitali laenud ekspordiga seotud debitoorse võlgnevuse rahastamiseks. Ka suunab RBI pankasid andma teatava osa laenude kogusummast ekspordi rahastamiseks.

| (72) | Nende RBI üldiste ringkirjade tulemusena saavad eksportijad ekspordikrediiti soodusintressimääraga, võrreldes tavalise kommertskrediidi („sularahakrediidi”) intressimääradega, mis määratakse kindlaks turul valitsevate tingimuste alusel. |
| --- | --- |

(72)

Nende RBI üldiste ringkirjade tulemusena saavad eksportijad ekspordikrediiti soodusintressimääraga, võrreldes tavalise kommertskrediidi („sularahakrediidi”) intressimääradega, mis määratakse kindlaks turul valitsevate tingimuste alusel.

d)   Kokkuvõte ECS-kava kohta

| (73) | Vähendades rahastamiskulusid võrreldes turuintressimääradega, annavad eespool nimetatud soodusintressid kõnealusele eksportijale soodustuse algmääruse artikli 2 lõike 2 tähenduses. Hoolimata asjaolust, et ECSi raames annavad sooduslaenu kommertspangad, on selle soodustuse näol tegemist valitsuse toetusega algmääruse artikli 2 lõike 1 taande iv tähenduses. RBI on avalik-õiguslik asutus, kuuludes seetõttu algmääruse artikli 1 lõikes 3 sätestatud „valitsuse” mõiste alla, ning ta annab kommertspankadele korralduse eksportivatele äriühingutele soodsa rahastamise võimaldamiseks. Nimetatud soodustingimustel rahastamine on samaväärne subsiidiumiga, mida loetakse algmääruse artikli 3 lõike 4 punkti a kohaselt konkreetseks ja tasakaalustatavaks, kuna soodusintressimäärad sõltuvad ekspordijõudlusest. |
| --- | --- |

(73)

Vähendades rahastamiskulusid võrreldes turuintressimääradega, annavad eespool nimetatud soodusintressid kõnealusele eksportijale soodustuse algmääruse artikli 2 lõike 2 tähenduses. Hoolimata asjaolust, et ECSi raames annavad sooduslaenu kommertspangad, on selle soodustuse näol tegemist valitsuse toetusega algmääruse artikli 2 lõike 1 taande iv tähenduses. RBI on avalik-õiguslik asutus, kuuludes seetõttu algmääruse artikli 1 lõikes 3 sätestatud „valitsuse” mõiste alla, ning ta annab kommertspankadele korralduse eksportivatele äriühingutele soodsa rahastamise võimaldamiseks. Nimetatud soodustingimustel rahastamine on samaväärne subsiidiumiga, mida loetakse algmääruse artikli 3 lõike 4 punkti a kohaselt konkreetseks ja tasakaalustatavaks, kuna soodusintressimäärad sõltuvad ekspordijõudlusest.

e)   Subsiidiumi summa arvutamine

| (74) | Subsiidiumisumma arvutati uurimisperioodi jooksul kasutatud ekspordikrediidilt makstud intresside ja selle summa vahe alusel, mis oleks kuulunud tasumisele, kui oleks kohaldatud turu intressimäärasid nagu äriühingu võetud tavaliste kommertslaenude puhul. See subsiidiumisumma (lugeja) jaotati kogu uurimisperioodi ekspordikäibele (nimetaja), kooskõlas algmääruse artikli 7 lõikega 2, kuna subsiidium sõltub ekspordijõudlusest ja seda ei antud toodetud, eksporditud või transporditud koguste alusel. Jindal sai ECSi alusel kasu ning sai 0,1 % suuruse subsiidiumi. |
| --- | --- |

(74)

Subsiidiumisumma arvutati uurimisperioodi jooksul kasutatud ekspordikrediidilt makstud intresside ja selle summa vahe alusel, mis oleks kuulunud tasumisele, kui oleks kohaldatud turu intressimäärasid nagu äriühingu võetud tavaliste kommertslaenude puhul. See subsiidiumisumma (lugeja) jaotati kogu uurimisperioodi ekspordikäibele (nimetaja), kooskõlas algmääruse artikli 7 lõikega 2, kuna subsiidium sõltub ekspordijõudlusest ja seda ei antud toodetud, eksporditud või transporditud koguste alusel. Jindal sai ECSi alusel kasu ning sai 0,1 % suuruse subsiidiumi.

7.   Tollimaksuvaba täiendamise sertifikaat (DFRC)

a)   Õiguslik alus

| (75) | Selle kava õiguslik alus on esitatud FTP 2004–2009 lõikes 4.2. |
| --- | --- |

(75)

Selle kava õiguslik alus on esitatud FTP 2004–2009 lõikes 4.2.

b)   Rakendamine

| (76) | Kuna ei leitud, et Jindal oleks uurimisperioodi jooksul tollimaksuvaba täiendamise sertifikaadi alusel toetust saanud, ei ole nimetatud kava tasakaalustava mõju edasine analüüs vajalik. |
| --- | --- |

(76)

Kuna ei leitud, et Jindal oleks uurimisperioodi jooksul tollimaksuvaba täiendamise sertifikaadi alusel toetust saanud, ei ole nimetatud kava tasakaalustava mõju edasine analüüs vajalik.

III.   Piirkondlikud kavad

a)   Õiguslik alus

| (77) | Et soodustada tootmisettevõtete loomist osariigi vähem arenenud piirkondadesse, on Maharashtra osariigi valitsus 1964. aastast saadik pakkunud osariigi arenevates piirkondades rajatud uutele üksustele stiimuleid kava raames, mida üldiselt tuntakse „ergutussüsteemi” nimetuse all. Kava on pärast selle loomist korduvalt muudetud, 1. oktoobrist 1993 kuni 31. märtsini 2001 kohaldati „1993. aasta kava” ning viimane muudatus, PSI 2006, tehti 2006. aasta kevadel „Maharashtra tööstus-, investeerimis- ja infrastruktuuripoliitika 2006” raames ja see peaks kehtima 31. märtsini 2011. aastal. Maharashtra osariigi valitsuse ergutussüsteem koosneb mitmest allkavast, millest peamised on otsetoetused nn tööstuse edendamise subsiidiumide kaudu, vabastus kohalikust müügimaksust ja elektrimaksust ning kohaliku octroi-maksu tagasimaksmine. |
| --- | --- |

(77)

Et soodustada tootmisettevõtete loomist osariigi vähem arenenud piirkondadesse, on Maharashtra osariigi valitsus 1964. aastast saadik pakkunud osariigi arenevates piirkondades rajatud uutele üksustele stiimuleid kava raames, mida üldiselt tuntakse „ergutussüsteemi” nimetuse all. Kava on pärast selle loomist korduvalt muudetud, 1. oktoobrist 1993 kuni 31. märtsini 2001 kohaldati „1993. aasta kava” ning viimane muudatus, PSI 2006, tehti 2006. aasta kevadel „Maharashtra tööstus-, investeerimis- ja infrastruktuuripoliitika 2006” raames ja see peaks kehtima 31. märtsini 2011. aastal. Maharashtra osariigi valitsuse ergutussüsteem koosneb mitmest allkavast, millest peamised on otsetoetused nn tööstuse edendamise subsiidiumide kaudu, vabastus kohalikust müügimaksust ja elektrimaksust ning kohaliku octroi-maksu tagasimaksmine.

| (78) | Jindal saab toetust kuni 2011. aasta maini endiselt 1993. aasta ergutussüsteemi kava, mitte selle järglaste alusel. Seetõttu hinnati käesoleval juhul ainult 1993. aasta ergutussüsteemi kava. |
| --- | --- |

(78)

Jindal saab toetust kuni 2011. aasta maini endiselt 1993. aasta ergutussüsteemi kava, mitte selle järglaste alusel. Seetõttu hinnati käesoleval juhul ainult 1993. aasta ergutussüsteemi kava.

b)   Abikõlblikkus

| (79) | Tingimustele vastamiseks peavad äriühingud investeerima vähearenenud piirkondadesse, rajades selleks kas uue tööstusettevõtte või tehes suuremahulise kapitaliinvesteeringu olemasoleva tööstusettevõtte laiendamisse või mitmekesistamisse. Nimetatud piirkonnad liigitatakse vastavalt nende majandusarengule eri kategooriatesse (nt vähearenenud piirkond, vähem arenenud piirkond ja kõige vähem arenenud piirkond). Toetussumma kindlaksmääramise peamine kriteerium on piirkond, kus ettevõte asub või kuhu see rajatakse, ja investeeringu suurus. |
| --- | --- |

(79)

Tingimustele vastamiseks peavad äriühingud investeerima vähearenenud piirkondadesse, rajades selleks kas uue tööstusettevõtte või tehes suuremahulise kapitaliinvesteeringu olemasoleva tööstusettevõtte laiendamisse või mitmekesistamisse. Nimetatud piirkonnad liigitatakse vastavalt nende majandusarengule eri kategooriatesse (nt vähearenenud piirkond, vähem arenenud piirkond ja kõige vähem arenenud piirkond). Toetussumma kindlaksmääramise peamine kriteerium on piirkond, kus ettevõte asub või kuhu see rajatakse, ja investeeringu suurus.

c)   Rakendamine

| (80) | Riikliku müügimaksu tagastamine valmistoodangu müügi pealt. Kaupade suhtes kohaldatakse tavaliselt riiklikku müügimaksu (osariikidevahelise müügi puhul) või varasemal ajal osariigi müügimaksu (osariigi piires toimuva müügi puhul) erinevatel tasemetel sõltuvalt osariigist/osariikidest, kus tehinguid teostatakse. 2005. aasta aprillis asendati Maharashtra osariigi müügimaksualased õigusaktid käibemaksusüsteemiga. Vabastuskava raames ei pea määratud üksused oma müügitehingute pealt müügimaksu arvestama. Samamoodi vabastatakse määratud üksused kohaliku müügimaksu tasumisest kaupade ostmisel tarnijalt, kes ise vastab kava tingimustele. Selgus, et Jindal kasutas seda maksuvabastust seoses uurimisperioodi jooksul toimunud müügitehingutega. |
| --- | --- |

(80)

Riikliku müügimaksu tagastamine valmistoodangu müügi pealt. Kaupade suhtes kohaldatakse tavaliselt riiklikku müügimaksu (osariikidevahelise müügi puhul) või varasemal ajal osariigi müügimaksu (osariigi piires toimuva müügi puhul) erinevatel tasemetel sõltuvalt osariigist/osariikidest, kus tehinguid teostatakse. 2005. aasta aprillis asendati Maharashtra osariigi müügimaksualased õigusaktid käibemaksusüsteemiga. Vabastuskava raames ei pea määratud üksused oma müügitehingute pealt müügimaksu arvestama. Samamoodi vabastatakse määratud üksused kohaliku müügimaksu tasumisest kaupade ostmisel tarnijalt, kes ise vastab kava tingimustele. Selgus, et Jindal kasutas seda maksuvabastust seoses uurimisperioodi jooksul toimunud müügitehingutega.

| (81) | Elektrimaksu tagasimaksmise kava. Tingimustele vastavatele üksustele tagastatakse tootmise eesmärgil tarbitud elektrilt makstud elektrimaks seitsme aasta jooksul alates kaubandusliku tootmise alustamisest. Jindali puhul lõppes kõnealune seitsmeaastane periood 31. märtsil 2003. Seega ei vastanud Jindal enam elektrimaksu tagasimaksmise tingimustele. |
| --- | --- |

(81)

Elektrimaksu tagasimaksmise kava. Tingimustele vastavatele üksustele tagastatakse tootmise eesmärgil tarbitud elektrilt makstud elektrimaks seitsme aasta jooksul alates kaubandusliku tootmise alustamisest. Jindali puhul lõppes kõnealune seitsmeaastane periood 31. märtsil 2003. Seega ei vastanud Jindal enam elektrimaksu tagasimaksmise tingimustele.

| (82) | Kohaliku octroi-maksu tagasimakse kava. Kohaliku maksuga maksustavad India kohalikud omavalitsused, sealhulgas Maharashtra osariigi valitsus, linna territoriaalpiiridesse toodavaid kaupu. Tööstusettevõtetel on õigus saada Maharashtra valitsuselt kohalik maks tagasi, kui nende tootmisrajatis paikneb osariigi territooriumil teatud kindlates linnades. Tagastatav kogusumma piirdub 100 %ga põhikapitali tehtud investeeringust. Jindali tehas asub väljaspool linnapiiri ning seega kohalikust maksust vabastatud, kõnealune allkava ei ole järelikult käesoleval juhul kohaldatav. |
| --- | --- |

(82)

Kohaliku octroi-maksu tagasimakse kava. Kohaliku maksuga maksustavad India kohalikud omavalitsused, sealhulgas Maharashtra osariigi valitsus, linna territoriaalpiiridesse toodavaid kaupu. Tööstusettevõtetel on õigus saada Maharashtra valitsuselt kohalik maks tagasi, kui nende tootmisrajatis paikneb osariigi territooriumil teatud kindlates linnades. Tagastatav kogusumma piirdub 100 %ga põhikapitali tehtud investeeringust. Jindali tehas asub väljaspool linnapiiri ning seega kohalikust maksust vabastatud, kõnealune allkava ei ole järelikult käesoleval juhul kohaldatav.

d)   Järeldus Maharashtra osariigi valitsuse 1993. aasta ergutussüsteemi kohta

| (83) | Jindal sai uurimisperioodi jooksul tagasi ainult müügimaksu valmistoodangu müügi pealt, mille kohta varem on leitud, et see ei too selle saajale mingit kasu (määruse (EÜ) nr 367/2006 põhjendus 114). Järelikult ei ole PSI käesoleval juhul tasakaalustatav. |
| --- | --- |

(83)

Jindal sai uurimisperioodi jooksul tagasi ainult müügimaksu valmistoodangu müügi pealt, mille kohta varem on leitud, et see ei too selle saajale mingit kasu (määruse (EÜ) nr 367/2006 põhjendus 114). Järelikult ei ole PSI käesoleval juhul tasakaalustatav.

IV.   Tasakaalustatavate subsiidiumide summa

| (84) | Vastavalt algmääruse sätetele määratud tasakaalustatavate subsiidiumide summa on uuritud eksportiva tootja puhul 17,1 %. Nimetatud subsideerimissumma ületab algmääruse artikli 14 lõikes 5 nimetatud miinimumkünnise.










  KAVA | ALS | EOUS | EPCGS | ECS | KOKKU |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | % | % | % | % | % |
| Jindal | 14,68 | 1,30 | 1,11 | 0,1 | 17,1 |

(84)

Vastavalt algmääruse sätetele määratud tasakaalustatavate subsiidiumide summa on uuritud eksportiva tootja puhul 17,1 %. Nimetatud subsideerimissumma ületab algmääruse artikli 14 lõikes 5 nimetatud miinimumkünnise.

KAVA

ALS

EOUS

EPCGS

ECS

KOKKU

%

%

%

%

%

Jindal

14,68

1,30

1,11

0,1

17,1

V.   Subsideerimisega seotud muutunud asjaolude püsivus

| (85) | Vastavalt algmääruse artikli 19 lõikele 2 uuriti, kas olemasolevast meetmest ei piisa kahju põhjustava tasakaalustatava subsiidiumi korvamiseks. |
| --- | --- |

(85)

Vastavalt algmääruse artikli 19 lõikele 2 uuriti, kas olemasolevast meetmest ei piisa kahju põhjustava tasakaalustatava subsiidiumi korvamiseks.

| (86) | Tehti kindlaks, et uurimisperioodi jooksul sai Jindal jätkuvalt India ametiasutustelt tasakaalustatavaid subsiidiume. Lisaks sellele on käesoleva läbivaatamise käigus tuvastatud subsiidiumi määr märkimisväärselt kõrgem esialgse uurimise käigus kindlaks tehtust. Puuduvad tõendid selle kohta, et kavad lähitulevikus katkestatakse või lõpetatakse. |
| --- | --- |

(86)

Tehti kindlaks, et uurimisperioodi jooksul sai Jindal jätkuvalt India ametiasutustelt tasakaalustatavaid subsiidiume. Lisaks sellele on käesoleva läbivaatamise käigus tuvastatud subsiidiumi määr märkimisväärselt kõrgem esialgse uurimise käigus kindlaks tehtust. Puuduvad tõendid selle kohta, et kavad lähitulevikus katkestatakse või lõpetatakse.

| (87) | Kuna on tõendatud, et äriühing saab palju suuremat subsiidiumi kui varem ning et tõenäoliselt saab ta edaspidigi suuremaid subsiidiumisummasid, kui esialgsel uurimisel kindlaks määrati, siis leitakse, et olemasolevast meetmest ei piisa kahju põhjustava tasakaalustatava subsiidiumi korvamiseks ning et meetme taset tuleks seetõttu muuta, kajastamaks uusi uurimise tulemusi. |
| --- | --- |

(87)

Kuna on tõendatud, et äriühing saab palju suuremat subsiidiumi kui varem ning et tõenäoliselt saab ta edaspidigi suuremaid subsiidiumisummasid, kui esialgsel uurimisel kindlaks määrati, siis leitakse, et olemasolevast meetmest ei piisa kahju põhjustava tasakaalustatava subsiidiumi korvamiseks ning et meetme taset tuleks seetõttu muuta, kajastamaks uusi uurimise tulemusi.

VI.   Järeldus

| (88) | Pidades silmas Jindali subsideerimise osas tehtud järeldusi ning tuvastatud kehtivate meetmete ebapiisavust kahjustava tasakaalustatava subsiidiumi korvamiseks, tuleks Jindali suhtes kohaldatavat tasakaalustavat tollimaksu muuta, et kajastada subsideerimise uusi väljaselgitatud tasemeid. |
| --- | --- |

(88)

Pidades silmas Jindali subsideerimise osas tehtud järeldusi ning tuvastatud kehtivate meetmete ebapiisavust kahjustava tasakaalustatava subsiidiumi korvamiseks, tuleks Jindali suhtes kohaldatavat tasakaalustavat tollimaksu muuta, et kajastada subsideerimise uusi väljaselgitatud tasemeid.

| (89) | Muudetud tasakaalustav tollimaks tuleks kehtestada käesoleva läbivaatamise käigus leitud uue subsiidiumimäära põhjal, kuna esialgse uurimise käigus arvutatud kahjumarginaal jääb kõrgemaks. |
| --- | --- |

(89)

Muudetud tasakaalustav tollimaks tuleks kehtestada käesoleva läbivaatamise käigus leitud uue subsiidiumimäära põhjal, kuna esialgse uurimise käigus arvutatud kahjumarginaal jääb kõrgemaks.

| (90) | Vastavalt algmääruse artikli 24 lõikele 1 ja määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 14 lõikele 1 ei või ühegi toote kohta korraga kehtida dumpinguvastane ja tasakaalustav tollimaks, et korrigeerida üht ja sama dumpingust ja ekspordi subsideerimisest tulenevat olukorda. Kuna Jindali puhul on kehtestatud vaatlusaluse toote suhtes 0 % dumpinguvastane tollimaks, seega need sätted käesoleval juhul ei kehti. |
| --- | --- |

(90)

Vastavalt algmääruse artikli 24 lõikele 1 ja määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 14 lõikele 1 ei või ühegi toote kohta korraga kehtida dumpinguvastane ja tasakaalustav tollimaks, et korrigeerida üht ja sama dumpingust ja ekspordi subsideerimisest tulenevat olukorda. Kuna Jindali puhul on kehtestatud vaatlusaluse toote suhtes 0 % dumpinguvastane tollimaks, seega need sätted käesoleval juhul ei kehti.

| (91) | Äriühingut Jindal, India valitsust ja ühenduse tootmisharu teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille alusel kavatseti soovitada kehtivate meetmete muutmist ning neil oli võimalus märkuste esitamiseks. India valitsus ei esitanud märkusi ning Jindali märkusi käsitleti põhjendustes iga asjaomase punkti juures. |
| --- | --- |

(91)

Äriühingut Jindal, India valitsust ja ühenduse tootmisharu teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille alusel kavatseti soovitada kehtivate meetmete muutmist ning neil oli võimalus märkuste esitamiseks. India valitsus ei esitanud märkusi ning Jindali märkusi käsitleti põhjendustes iga asjaomase punkti juures.

| (92) | Avalikustamisjärgsetes märkustes palus äriühing komisjonil heaks kiita hinnakohustis tuvastatud tasakaalustatavate subsiidiumide korvamiseks. Komisjon analüüsis äriühingu pakkumist ja leidis, et hinnakohustist ei saa heaks kiita. Tooterühmadel põhinevad hinnakohustised, nagu pakkus välja äriühing, annavad suure paindlikkuse toodete tehniliste omaduste rühmasiseseks muutmiseks. PET-kilel on mitmeid jätkuvalt arenevaid omadusi, mis määravad suures osas müügihinna. Seega on nende omaduste muutustel märkimisväärne mõju hindadele. Katse rühmasid alarühmadeks jagada, et neid füüsikaliste omaduste poolest ühetaolisemaks muuta, tooks kaasa rühmade mitmekordistumise, mis muudaks jälgimise teostamatuks, tehes importimisel tolliasutuste jaoks eriti keeruliseks tootetüüpide erinevuste eristamise ning toodete klassifitseerimise rühmade kaupa. Neil põhjustel peetakse hinnakohustise heakskiitmist ebaotstarbekaks algmääruse artikli 13 lõike 3 tähenduses. Jindalit teavitati ja talle anti võimalus esitada märkusi. Siiski ei muutnud tema märkused eespool esitatud järeldust. |
| --- | --- |

(92)

Avalikustamisjärgsetes märkustes palus äriühing komisjonil heaks kiita hinnakohustis tuvastatud tasakaalustatavate subsiidiumide korvamiseks. Komisjon analüüsis äriühingu pakkumist ja leidis, et hinnakohustist ei saa heaks kiita. Tooterühmadel põhinevad hinnakohustised, nagu pakkus välja äriühing, annavad suure paindlikkuse toodete tehniliste omaduste rühmasiseseks muutmiseks. PET-kilel on mitmeid jätkuvalt arenevaid omadusi, mis määravad suures osas müügihinna. Seega on nende omaduste muutustel märkimisväärne mõju hindadele. Katse rühmasid alarühmadeks jagada, et neid füüsikaliste omaduste poolest ühetaolisemaks muuta, tooks kaasa rühmade mitmekordistumise, mis muudaks jälgimise teostamatuks, tehes importimisel tolliasutuste jaoks eriti keeruliseks tootetüüpide erinevuste eristamise ning toodete klassifitseerimise rühmade kaupa. Neil põhjustel peetakse hinnakohustise heakskiitmist ebaotstarbekaks algmääruse artikli 13 lõike 3 tähenduses. Jindalit teavitati ja talle anti võimalus esitada märkusi. Siiski ei muutnud tema märkused eespool esitatud järeldust.

| (93) | Kuna varem Jindaliga seotud olnud äriühing India Polyfilms Limited ühines Jindaliga 1. aprillil 1999 ja ei moodusta enam eraldi üksust, jäeti see artikli 1 lõikes 2 esitatud loetelust välja, |
| --- | --- |

(93)

Kuna varem Jindaliga seotud olnud äriühing India Polyfilms Limited ühines Jindaliga 1. aprillil 1999 ja ei moodusta enam eraldi üksust, jäeti see artikli 1 lõikes 2 esitatud loetelust välja,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Nõukogu määruse (EÜ) nr 367/2006 artikli 1 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Järgmiste äriühingute Indias toodetud impordi vaba netohinna suhtes enne tollimaksu tasumist ühenduse piiril kohaldatakse tollimaksu järgmiste määradega:

| Äriühing | Lõplik tollimaks (%) | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- |
| Ester Industries Limited, 75-76, Amrit Nagar, Behind South Extension Part-1, |
| New Delhi 110 003, India |

Äriühing

Lõplik tollimaks (%)

TARICi lisakood

Ester Industries Limited, 75-76, Amrit Nagar, Behind South Extension Part-1,

New Delhi 110 003, India

12,0

A026

Flex Industries Limited, A-1, Sector 60, Noida 201 301 (U.P.), India

12,5

A027

| Garware Polyester Limited, Garware House, 50-A, Swami Nityanand Marg, Vile Parle (East), |
| --- |
| Mumbai 400 057, India |

Garware Polyester Limited, Garware House, 50-A, Swami Nityanand Marg, Vile Parle (East),

Mumbai 400 057, India

14,9

A028

Jindal Poly Films Limited, 56 Hanuman Road, New Delhi 110 001, India

17,1

A030

| MTZ Polyfilms Limited, New India Centre, 5th Floor, 17 Co-operage Road, |
| --- |
| Mumbai 400 039, India |

MTZ Polyfilms Limited, New India Centre, 5th Floor, 17 Co-operage Road,

Mumbai 400 039, India

8,7

A031

| Polyplex Corporation Limited, B-37, Sector-1, Noida 201 301, Dist. Gautam Budh Nagar, |
| --- |
| Uttar Pradesh, India |

Polyplex Corporation Limited, B-37, Sector-1, Noida 201 301, Dist. Gautam Budh Nagar,

Uttar Pradesh, India

19,1

A032

Kõik teised äriühingud

19,1

A999”

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. september 2007

Nõukogu nimel

eesistuja

M. PINHO

---

(1)  EÜT L 288, 21.10.1997, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 461/2004 (ELT L 77, 13.3.2004, lk 12).

1

(2)  EÜT L 316, 10.12.1999, lk 1.

2

(3)  ELT C 297, 2.12.2004, lk 2.

3

(4)  ELT L 68, 8.3.2006, lk 15. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1288/2006 (ELT L 236, 31.8.2006, lk 1).

4

(5)  ELT C 180, 2.8.2006, lk 90.

5

(6)  India kaubandus- ja tööstusministeeriumi 7. aprilli 2006. aasta teadaanne nr 1 (RE-2006)/2004–2009.

6

---

| 29.9.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 255/12 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 255/12

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1125/2007,

28. september 2007,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3223/94 puu- ja köögivilja impordikorra üksikasjalike eeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul.

| (2) | Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 3223/94 artiklis 4 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 29. septembril 2007.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. september 2007

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  EÜT L 337, 24.12.1994, lk 66. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 756/2007 (ELT L 172, 30.6.2007, lk 41).

1

---

LISA

Komisjoni 28. septembri 2007. aasta määrusele, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MK | 45,9 |
| TR | 97,6 |
| XS | 28,3 |
| ZZ | 57,3 |
| 0707 00 05 | JO | 151,2 |
| MK | 27,9 |
| TR | 87,4 |
| ZZ | 88,8 |
| 0709 90 70 | IL | 51,9 |
| TR | 107,9 |
| ZZ | 79,9 |
| 0805 50 10 | AR | 67,9 |
| TR | 97,9 |
| UY | 80,4 |
| ZA | 66,1 |
| ZZ | 78,1 |
| 0806 10 10 | IL | 284,6 |
| MK | 11,8 |
| TR | 110,7 |
| US | 284,6 |
| ZZ | 172,9 |
| 0808 10 80 | AR | 87,7 |
| AU | 127,2 |
| CL | 77,6 |
| CN | 79,8 |
| MK | 29,7 |
| NZ | 102,3 |
| US | 96,1 |
| ZA | 77,7 |
| ZZ | 84,8 |
| 0808 20 50 | CN | 86,5 |
| TR | 135,1 |
| ZA | 87,3 |
| ZZ | 103,0 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | TR | 146,4 |
| US | 161,1 |
| ZZ | 153,8 |
| 0809 40 05 | IL | 118,5 |
| ZZ | 118,5 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MK

45,9

TR

97,6

XS

28,3

ZZ

57,3

0707 00 05

JO

151,2

MK

27,9

TR

87,4

ZZ

88,8

0709 90 70

IL

51,9

TR

107,9

ZZ

79,9

0805 50 10

AR

67,9

TR

97,9

UY

80,4

ZA

66,1

ZZ

78,1

0806 10 10

IL

284,6

MK

11,8

TR

110,7

US

284,6

ZZ

172,9

0808 10 80

AR

87,7

AU

127,2

CL

77,6

CN

79,8

MK

29,7

NZ

102,3

US

96,1

ZA

77,7

ZZ

84,8

0808 20 50

CN

86,5

TR

135,1

ZA

87,3

ZZ

103,0

0809 30 10, 0809 30 90

TR

146,4

US

161,1

ZZ

153,8

0809 40 05

IL

118,5

ZZ

118,5

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 29.9.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 255/14 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 255/14

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1126/2007,

28. september 2007,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1881/2006 (millega sätestatakse teatavate saasteainete piirnormid toiduainetes) seoses fusarium-toksiinidega maisis ja maisitoodetes

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 8. veebruari 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 315/93, milles sätestatakse ühenduse menetlused toidus sisalduvate saasteainete suhtes, (1) eriti selle artikli 2 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 19. detsembri 2006. aasta määruses (EÜ) nr 1881/2006, millega sätestatakse teatavate saasteainete piirnormid toiduainetes, (2) sätestatakse fusarium-toksiinide piirnormid teatavates toiduainetes. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 19. detsembri 2006. aasta määruses (EÜ) nr 1881/2006, millega sätestatakse teatavate saasteainete piirnormid toiduainetes, (2) sätestatakse fusarium-toksiinide piirnormid teatavates toiduainetes.

| (2) | Tuleb kehtestada ranged piirnormid, mida on võimalik mõistlikkuse piires saavutada heade põllumajandus- ja tootmistavade järgimise abil ning toidu tarbimisega seotud riske arvesse võttes. |
| --- | --- |

(2)

Tuleb kehtestada ranged piirnormid, mida on võimalik mõistlikkuse piires saavutada heade põllumajandus- ja tootmistavade järgimise abil ning toidu tarbimisega seotud riske arvesse võttes.

| (3) | Kasvuaegsed kliimatingimused, eriti õitsemise ajal, mõjutavad suurel määral fusarium-toksiinide sisaldust. Teataval määral aitab Fusarium'itega saastumist vältida heade põllumajandustavade järgimine, mille abil viiakse ohutegurid miinimumini. Komisjoni 17. augusti 2006. aasta soovitus 2006/583/EÜ fusarium-toksiinide vältimise ja vähendamise kohta teraviljas ja teraviljatoodetes (3) (sealhulgas maisis ja maisitoodetes) sisaldab fusarium-toksiinide (zearalenooni, fumonisiinide ja trihhotetseenide) teraviljas esinemise vältimise ja vähendamise üldpõhimõtteid, mis on aluseks riiklike tegevusjuhiste väljatöötamisel. |
| --- | --- |

(3)

Kasvuaegsed kliimatingimused, eriti õitsemise ajal, mõjutavad suurel määral fusarium-toksiinide sisaldust. Teataval määral aitab Fusarium'itega saastumist vältida heade põllumajandustavade järgimine, mille abil viiakse ohutegurid miinimumini. Komisjoni 17. augusti 2006. aasta soovitus 2006/583/EÜ fusarium-toksiinide vältimise ja vähendamise kohta teraviljas ja teraviljatoodetes (3) (sealhulgas maisis ja maisitoodetes) sisaldab fusarium-toksiinide (zearalenooni, fumonisiinide ja trihhotetseenide) teraviljas esinemise vältimise ja vähendamise üldpõhimõtteid, mis on aluseks riiklike tegevusjuhiste väljatöötamisel.

| (4) | 2005. aastal kehtestati fusarium-toksiinide piirnormid teraviljas ja teraviljatoodetes, sealhulgas maisis ja maisitoodetes. Maisi puhul ei ole kõigi fusarium-toksiinide, eelkõige zearalenooni ja fumonisiinide B1 ja B2 tekkepõhjused täpselt teada. Seetõttu nähti ette, et alates 1. juulist 2007 kohaldatakse deoksünivalenooli ja zearalenooni ning alates 1. oktoobrist 2007 fumonisiinide B1 ja B2 piirnorme maisi ja maisitoode suhtes, kui toksiinide esinemise ja tekke kohta saadud uue informatsiooni alusel ei muudeta piirnorme enne neid kuupäevi. See ajavahemik võimaldas toidukäitlejatel nende mükotoksiinide tekkepõhjusi uurida ja töötada välja meetmeid, mis aitaksid võimalikult suurel määral vältida nende toksiinide esinemist teraviljas. |
| --- | --- |

(4)

2005. aastal kehtestati fusarium-toksiinide piirnormid teraviljas ja teraviljatoodetes, sealhulgas maisis ja maisitoodetes. Maisi puhul ei ole kõigi fusarium-toksiinide, eelkõige zearalenooni ja fumonisiinide B1 ja B2 tekkepõhjused täpselt teada. Seetõttu nähti ette, et alates 1. juulist 2007 kohaldatakse deoksünivalenooli ja zearalenooni ning alates 1. oktoobrist 2007 fumonisiinide B1 ja B2 piirnorme maisi ja maisitoode suhtes, kui toksiinide esinemise ja tekke kohta saadud uue informatsiooni alusel ei muudeta piirnorme enne neid kuupäevi. See ajavahemik võimaldas toidukäitlejatel nende mükotoksiinide tekkepõhjusi uurida ja töötada välja meetmeid, mis aitaksid võimalikult suurel määral vältida nende toksiinide esinemist teraviljas.

| (5) | Alates 2005. aastast saadud teavet arvesse võttes selgub, et on vaja muuta kõnealuseid piirnorme ning ka nende normide rakendamise aega maisi ja maisitoodete korral. |
| --- | --- |

(5)

Alates 2005. aastast saadud teavet arvesse võttes selgub, et on vaja muuta kõnealuseid piirnorme ning ka nende normide rakendamise aega maisi ja maisitoodete korral.

| (6) | Hiljuti esitatud teave näitab, et võrreldes 2003. ja 2004. aasta saakidega olid 2005. ja 2006. aasta maisisaagi korral peamiselt zearalenooni ja fumonisiinide ning vähemal määral deoksünivalenooli sisaldus kõrgem, mida võib põhjendada ilmastikutingimustega. Ettenähtud zearalenooni ja fumonisiinide piirnormidest ei saa seega teatavate ilmastikutingimuste korral maisi suhtes kinni pidada, isegi kui rakendatakse vältimise meetmeid nii suures ulatuses kui võimalik. Seega on vaja piirnorme muuta, et vältida turuhäireid ja säilitada rahvatervise kaitse kõrge tase, kindlustades, et toksiinide sattumine inimorganismi on märgatavalt väiksem kui soovituslikud kogused. |
| --- | --- |

(6)

Hiljuti esitatud teave näitab, et võrreldes 2003. ja 2004. aasta saakidega olid 2005. ja 2006. aasta maisisaagi korral peamiselt zearalenooni ja fumonisiinide ning vähemal määral deoksünivalenooli sisaldus kõrgem, mida võib põhjendada ilmastikutingimustega. Ettenähtud zearalenooni ja fumonisiinide piirnormidest ei saa seega teatavate ilmastikutingimuste korral maisi suhtes kinni pidada, isegi kui rakendatakse vältimise meetmeid nii suures ulatuses kui võimalik. Seega on vaja piirnorme muuta, et vältida turuhäireid ja säilitada rahvatervise kaitse kõrge tase, kindlustades, et toksiinide sattumine inimorganismi on märgatavalt väiksem kui soovituslikud kogused.

| (7) | Selleks et tagada kõnealuste piirnormide korrektne ja sujuv rakendamine, on asjakohane kohaldada neid kõigi maisisortide ja -toodete suhtes hooaja jooksul; seega tuleks piirnormide kohaldamise kuupäev määrata järgmise saagikoristusaasta turustushooaja algusesse. Kuna tavaliselt algab Euroopas maisikoristus septembri keskel ja kestab oktoobri lõpuni, on asjakohane määrata piirnormide kohaldamise kuupäevaks 1. oktoober 2007. |
| --- | --- |

(7)

Selleks et tagada kõnealuste piirnormide korrektne ja sujuv rakendamine, on asjakohane kohaldada neid kõigi maisisortide ja -toodete suhtes hooaja jooksul; seega tuleks piirnormide kohaldamise kuupäev määrata järgmise saagikoristusaasta turustushooaja algusesse. Kuna tavaliselt algab Euroopas maisikoristus septembri keskel ja kestab oktoobri lõpuni, on asjakohane määrata piirnormide kohaldamise kuupäevaks 1. oktoober 2007.

| (8) | Eespool toodut arvesse võttes kohaldatakse käesolevat määrust alates 1. juulist 2007. |
| --- | --- |

(8)

Eespool toodut arvesse võttes kohaldatakse käesolevat määrust alates 1. juulist 2007.

| (9) | Samuti tuleks teha mitmeid väiksemaid tehnilisi parandusi. |
| --- | --- |

(9)

Samuti tuleks teha mitmeid väiksemaid tehnilisi parandusi.

| (10) | On asjakohane sätestada, et piirnorme ei kohaldata töötlemata maisi suhtes, mis on ettenähtud töötlemiseks märgjahvatusmeetodil (tärklise tootmine). Teaduslikult on tõestatud, et hoolimata fusarium-toksiinide leidumisest töötlemata maisis, ei ole fusarium-toksiine leitud maisist toodetud tärklises või leiti neid äärmiselt vähesel määral. Vaatamata sellele peavad toidukäitlejad, kes kasutavad töötlemisviisina märgjahvatust, kontrollima selle töötlemisprotsessi käigus tekkivate ja loomasöödana kasutatavate kõrvalsaaduste vastavust komisjoni 17. augusti 2006. aasta soovituses 2006/576/EÜ (deoksünivalenooli, zearalenooni, ohratoksiin A, T-2 ja HT-2 ja fumonisiinide esinemise kohta loomasöödaks ettenähtud toodetes) (4) esitatud soovituslikele sisaldustele, et kaitsta inimeste ja loomade tervist. |
| --- | --- |

(10)

On asjakohane sätestada, et piirnorme ei kohaldata töötlemata maisi suhtes, mis on ettenähtud töötlemiseks märgjahvatusmeetodil (tärklise tootmine). Teaduslikult on tõestatud, et hoolimata fusarium-toksiinide leidumisest töötlemata maisis, ei ole fusarium-toksiine leitud maisist toodetud tärklises või leiti neid äärmiselt vähesel määral. Vaatamata sellele peavad toidukäitlejad, kes kasutavad töötlemisviisina märgjahvatust, kontrollima selle töötlemisprotsessi käigus tekkivate ja loomasöödana kasutatavate kõrvalsaaduste vastavust komisjoni 17. augusti 2006. aasta soovituses 2006/576/EÜ (deoksünivalenooli, zearalenooni, ohratoksiin A, T-2 ja HT-2 ja fumonisiinide esinemise kohta loomasöödaks ettenähtud toodetes) (4) esitatud soovituslikele sisaldustele, et kaitsta inimeste ja loomade tervist.

| (11) | Töötlemata maisi ühest partiist saadakse kuivjahvatuse tulemusena erineva osakese suurusega jahvatusfraktsioonid. Teaduslikud andmed näitavad, et väiksemate osakestega jahvatusfraktsioonid sisaldavad rohkem fusarium-toksiine kui suuremate osakestega jahvatusfraktsioonid. Maisi jahvatusfraktsioonid on jaotatud kombineeritud nomenklatuuri erinevatesse rubriikidesse osakese suuruse järgi vastavalt läbivusele 500mikronilise avasuurusega metallsõelast. Jahvatusfraktsioonile väiksema ja suurema osakese suurusega kui 500 mikronit tuleb kehtestada erinevad piirnormid, et arvestada erinevate fraktsioonide saastatuse taset. |
| --- | --- |

(11)

Töötlemata maisi ühest partiist saadakse kuivjahvatuse tulemusena erineva osakese suurusega jahvatusfraktsioonid. Teaduslikud andmed näitavad, et väiksemate osakestega jahvatusfraktsioonid sisaldavad rohkem fusarium-toksiine kui suuremate osakestega jahvatusfraktsioonid. Maisi jahvatusfraktsioonid on jaotatud kombineeritud nomenklatuuri erinevatesse rubriikidesse osakese suuruse järgi vastavalt läbivusele 500mikronilise avasuurusega metallsõelast. Jahvatusfraktsioonile väiksema ja suurema osakese suurusega kui 500 mikronit tuleb kehtestada erinevad piirnormid, et arvestada erinevate fraktsioonide saastatuse taset.

| (12) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(12)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 1881/2006 muudetakse järgmiselt:

| 1. | artikli 11 punkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | 1. oktoober 2007 lisa punktides 2.4.3, 2.4.8, 2.4.9, 2.5.2, 2.5.4, 2.5.6, 2.5.8, 2.5.9 ja 2.5.10 sätestatud deoksünivalenooli ja zearalenooni piirnormide korral;”; |
| --- | --- | --- |

1.

artikli 11 punkt b asendatakse järgmisega:

„b)

1. oktoober 2007 lisa punktides 2.4.3, 2.4.8, 2.4.9, 2.5.2, 2.5.4, 2.5.6, 2.5.8, 2.5.9 ja 2.5.10 sätestatud deoksünivalenooli ja zearalenooni piirnormide korral;”;

| 2. | lisa 2. jagu muudetakse järgmiselt:






  a) | kirjed deoksünivalenooli (2.4), zearalenooni (2.5) ja fumonisiinide (2.6) kohta asendatakse käesoleva määruse lisas tooduga kirjetega; |
| --- | --- | --- |

2.

lisa 2. jagu muudetakse järgmiselt:

a)

kirjed deoksünivalenooli (2.4), zearalenooni (2.5) ja fumonisiinide (2.6) kohta asendatakse käesoleva määruse lisas tooduga kirjetega;

| b) | tekst joonealuses märkuses 20 asendatakse tekstiga: „Piirnormi kohaldatakse alates 1. oktoobrist 2007.”; |
| --- | --- |

b)

tekst joonealuses märkuses 20 asendatakse tekstiga: „Piirnormi kohaldatakse alates 1. oktoobrist 2007.”;

| c) | joonealune märkus 21 tunnistatakse kehtetuks. |
| --- | --- |

c)

joonealune märkus 21 tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. juulist 2007.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. september 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 37, 13.2.1993, lk 1. Määrust on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

1

(2)  ELT L 364, 20.12.2006, lk 5.

2

(3)  ELT L 234, 29.8.2006, lk 35.

3

(4)  ELT L 229, 23.8.2006, lk 7.

4

---

LISA

| „2.4. | Deoksünivalenool (17) | |
| --- | --- | --- |
| 2.4.1. | Töötlemata teravili, (18) (19), välja arvatud kõva nisu, kaer ja mais | 1 250 |
| 2.4.2. | Töötlemata kõva nisu ja kaer (18) (19) | 1 750 |
| 2.4.3. | Töötlemata mais, (18) välja arvatud töötlemata mais, mis on ettenähtud töötlemiseks märgjahvatusmeetodil (1) | 1 750 (20) |
| 2.4.4. | Otsetarbimiseks ette nähtud teravili, teraviljajahu, kliid ja idud kui otsetarbimiseks ettenähtud lõpptoode, välja arvatud punktides 2.4.7, 2.4.8 ja 2.4.9 loetletud tooted | 750 |
| 2.4.5. | Pastatooted (kuiv) (22) | 750 |
| 2.4.6. | Leib (sealhulgas väikesed pagaritooted), kondiitritooted, küpsised, teraviljast suupisted ja hommikusöögihelbed | 500 |
| 2.4.7. | Imikutele ja väikelastele ettenähtud teraviljapõhised töödeldud toidud ja muud imikutoidud (3) (7) | 200 |
| 2.4.8. | Maisi jahvatusfraktsioon osakese suurusega > 500 mikronit, mis kuulub CN-koodi 1103 13 või 1103 20 40 alla, ja muud maisi jahvatussaadused osakese suurusega > 500 mikronit, mis ei ole ette nähtud otsetarbimiseks ning mis kuuluvad CN-koodi 1904 10 10 alla | 750 (20) |
| 2.4.9. | Maisi jahvatusfraktsioon osakese suurusega ≤ 500 mikronit, mis kuulub CN-koodi 1102 20 alla, ja muud maisi jahvatussaadused osakese suurusega ≤ 500 mikronit, mis ei ole ette nähtud otsetarbimiseks ning kuuluvad CN-koodi 1904 10 10 alla | 1 250 (20) |
| 2.5. | Zearalenoon (17) | |
| 2.5.1. | Töötlemata teravili, (18) (19), välja arvatud mais | 100 |
| 2.5.2. | Töötlemata mais, (18) välja arvatud töötlemata mais, mis on ette nähtud töötlemiseks märgjahvatusmeetodil (1) | 350 (20) |
| 2.5.3. | Otsetarbimiseks ette nähtud teravili, teraviljajahu, kliid ja idud kui otsetarbimiseks ettenähtud lõpptoode, välja arvatud punktides 2.5.6, 2.5.7, 2.5.8, 2.5.9 ja 2.5.10 loetletud tooted | 75 |
| 2.5.4. | Rafineeritud maisiõli | 400 (20) |
| 2.5.5. | Leib (sealhulgas väikesed pagaritooted), kondiitritooted, küpsised, teraviljast suupisted ja hommikusöögihelbed, välja arvatud maisist suupisted ja maisipõhised hommikusöögihelbed | 50 |
| 2.5.6. | Otsetarbimiseks ette nähtud mais, maisist suupisted ja maisipõhised hommikusöögihelbed | 100 (20) |
| 2.5.7. | Imikutele ja väikelastele ette nähtud teraviljapõhised töödeldud toidud (välja arvatud maisipõhised töödeldud toidud) ja muud imikutoidud (3) (7) | 20 |
| 2.5.8. | Imikutele ja väikelastele ette nähtud maisipõhised töödeldud toidud (3) (7) | 20 (20) |
| 2.5.9. | Maisi jahvatusfraktsioon osakese suurusega > 500 mikronit, mis kuulub CN-koodi 1103 13 või 1103 20 40 alla, ja muud maisi jahvatussaadused osakese suurusega > 500 mikronit, mis ei ole ette nähtud otsetarbimiseks ning mis kuuluvad CN-koodi 1904 10 10 alla | 200 (20) |
| 2.5.10. | Maisi jahvatusfraktsioon osakese suurusega ≤ 500 mikronit, mis kuulub CN-koodi 1102 20 alla, ja muud maisi jahvatussaadused osakese suurusega ≤ 500 mikronit, mis ei ole ette nähtud otsetarbimiseks ning mis kuuluvad CN-koodi 1904 10 10 alla | 300 (20) |
| 2.6. | Fumonisiinid | B1 ja B2 summa |
| 2.6.1. | Töötlemata mais, (18) välja arvatud töötlemata mais, mis on ette nähtud töötlemiseks märgjahvatusmeetodil (1) | 4 000 (23) |
| 2.6.2. | Otsetarbimiseks ette nähtud mais ja maisipõhised tooted, välja arvatud punktides 2.6.3 ja 2.6.4 loetletud tooted | 1 000 (23) |
| 2.6.3. | Maisist suupisted ja maisipõhised hommikusöögihelbed | 800 (23) |
| 2.6.4. | Imikutele ja väikelastele ette nähtud maisipõhised töödeldud toidud ja muud imikutoidud 3 7 | 200 (23) |
| 2.6.5. | Maisi jahvatusfraktsioon osakese suurusega > 500 mikronit, mis kuulub CN-koodi 1103 13 või 1103 20 40 alla, ja muud maisi jahvatussaadused osakese suurusega > 500 mikronit, mis ei ole ette nähtud otsetarbimiseks ning mis kuuluvad CN-koodi 1904 10 10 alla | 1 400 (23) |
| 2.6.6. | Maisi jahvatusfraktsioon osakese suurusega ≤ 500 mikronit, mis kuulub CN-koodi 1102 20 alla, ja muud maisi jahvatussaadused osakese suurusega ≤ 500 mikronit, mis ei ole ette nähtud otsetarbimiseks ning mis kuuluvad CN-koodi 1904 10 10 alla | 2 000 (23) |

„2.4.

Deoksünivalenool (17)

2.4.1.

Töötlemata teravili, (18) (19), välja arvatud kõva nisu, kaer ja mais

1 250

2.4.2.

Töötlemata kõva nisu ja kaer (18) (19)

1 750

2.4.3.

Töötlemata mais, (18) välja arvatud töötlemata mais, mis on ettenähtud töötlemiseks märgjahvatusmeetodil (1)

1 750 (20)

2.4.4.

Otsetarbimiseks ette nähtud teravili, teraviljajahu, kliid ja idud kui otsetarbimiseks ettenähtud lõpptoode, välja arvatud punktides 2.4.7, 2.4.8 ja 2.4.9 loetletud tooted

750

2.4.5.

Pastatooted (kuiv) (22)

750

2.4.6.

Leib (sealhulgas väikesed pagaritooted), kondiitritooted, küpsised, teraviljast suupisted ja hommikusöögihelbed

500

2.4.7.

Imikutele ja väikelastele ettenähtud teraviljapõhised töödeldud toidud ja muud imikutoidud (3) (7)

200

2.4.8.

Maisi jahvatusfraktsioon osakese suurusega > 500 mikronit, mis kuulub CN-koodi 1103 13 või 1103 20 40 alla, ja muud maisi jahvatussaadused osakese suurusega > 500 mikronit, mis ei ole ette nähtud otsetarbimiseks ning mis kuuluvad CN-koodi 1904 10 10 alla

750 (20)

2.4.9.

Maisi jahvatusfraktsioon osakese suurusega ≤ 500 mikronit, mis kuulub CN-koodi 1102 20 alla, ja muud maisi jahvatussaadused osakese suurusega ≤ 500 mikronit, mis ei ole ette nähtud otsetarbimiseks ning kuuluvad CN-koodi 1904 10 10 alla

1 250 (20)

2.5.

Zearalenoon (17)

2.5.1.

Töötlemata teravili, (18) (19), välja arvatud mais

100

2.5.2.

Töötlemata mais, (18) välja arvatud töötlemata mais, mis on ette nähtud töötlemiseks märgjahvatusmeetodil (1)

350 (20)

2.5.3.

Otsetarbimiseks ette nähtud teravili, teraviljajahu, kliid ja idud kui otsetarbimiseks ettenähtud lõpptoode, välja arvatud punktides 2.5.6, 2.5.7, 2.5.8, 2.5.9 ja 2.5.10 loetletud tooted

75

2.5.4.

Rafineeritud maisiõli

400 (20)

2.5.5.

Leib (sealhulgas väikesed pagaritooted), kondiitritooted, küpsised, teraviljast suupisted ja hommikusöögihelbed, välja arvatud maisist suupisted ja maisipõhised hommikusöögihelbed

50

2.5.6.

Otsetarbimiseks ette nähtud mais, maisist suupisted ja maisipõhised hommikusöögihelbed

100 (20)

2.5.7.

Imikutele ja väikelastele ette nähtud teraviljapõhised töödeldud toidud (välja arvatud maisipõhised töödeldud toidud) ja muud imikutoidud (3) (7)

20

2.5.8.

Imikutele ja väikelastele ette nähtud maisipõhised töödeldud toidud (3) (7)

20 (20)

2.5.9.

Maisi jahvatusfraktsioon osakese suurusega > 500 mikronit, mis kuulub CN-koodi 1103 13 või 1103 20 40 alla, ja muud maisi jahvatussaadused osakese suurusega > 500 mikronit, mis ei ole ette nähtud otsetarbimiseks ning mis kuuluvad CN-koodi 1904 10 10 alla

200 (20)

2.5.10.

Maisi jahvatusfraktsioon osakese suurusega ≤ 500 mikronit, mis kuulub CN-koodi 1102 20 alla, ja muud maisi jahvatussaadused osakese suurusega ≤ 500 mikronit, mis ei ole ette nähtud otsetarbimiseks ning mis kuuluvad CN-koodi 1904 10 10 alla

300 (20)

2.6.

Fumonisiinid

B1 ja B2 summa

2.6.1.

Töötlemata mais, (18) välja arvatud töötlemata mais, mis on ette nähtud töötlemiseks märgjahvatusmeetodil (1)

4 000 (23)

2.6.2.

Otsetarbimiseks ette nähtud mais ja maisipõhised tooted, välja arvatud punktides 2.6.3 ja 2.6.4 loetletud tooted

1 000 (23)

2.6.3.

Maisist suupisted ja maisipõhised hommikusöögihelbed

800 (23)

2.6.4.

Imikutele ja väikelastele ette nähtud maisipõhised töödeldud toidud ja muud imikutoidud 3 7

200 (23)

2.6.5.

Maisi jahvatusfraktsioon osakese suurusega > 500 mikronit, mis kuulub CN-koodi 1103 13 või 1103 20 40 alla, ja muud maisi jahvatussaadused osakese suurusega > 500 mikronit, mis ei ole ette nähtud otsetarbimiseks ning mis kuuluvad CN-koodi 1904 10 10 alla

1 400 (23)

2.6.6.

Maisi jahvatusfraktsioon osakese suurusega ≤ 500 mikronit, mis kuulub CN-koodi 1102 20 alla, ja muud maisi jahvatussaadused osakese suurusega ≤ 500 mikronit, mis ei ole ette nähtud otsetarbimiseks ning mis kuuluvad CN-koodi 1904 10 10 alla

2 000 (23)

---

(1)  Erand kehtib üksnes maisi suhtes, mille otstarve on nt märgistusel selgelt näidatud; st mais on ettenähtud töötlemiseks märgjahvatusmeetodil (tärklise tootmine).”

1

---

| 29.9.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 255/18 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 255/18

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1127/2007,

28. september 2007,

millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 3149/92, millega kehtestatakse ühenduses enim puudustkannatavatele isikutele sekkumisvarudest pärit toiduainete tarnimise üksikasjalikud eeskirjad

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 10. detsembri 1987. aasta määrust (EMÜ) nr 3730/87, millega kehtestatakse sekkumisvarudest pärit ja ühenduses enim puuduskannatavatele isikutele jaotamiseks mõeldud toiduainete kindlaksmääratud organisatsioonidele tarnimise üldeeskirjad, (1) eriti selle artiklit 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Viimastel aastatel on toiduainete tasuta jaotamine määruse (EMÜ) nr 3730/87 alusel osutunud väga edukaks ja abisaajatele väärtuslikuks aina rohkemates osalevates liikmesriikides. Siiski on audititoimingud näidanud vajadust teha komisjoni määruses (EMÜ) nr 3149/92 (2) mõned sõnastuslikud kohandused. Lisaks on põllumajandusturu olukord muutunud ning tarvis on mõningal määral kohandada programmi rakenduseeskirju. |
| --- | --- |

(1)

Viimastel aastatel on toiduainete tasuta jaotamine määruse (EMÜ) nr 3730/87 alusel osutunud väga edukaks ja abisaajatele väärtuslikuks aina rohkemates osalevates liikmesriikides. Siiski on audititoimingud näidanud vajadust teha komisjoni määruses (EMÜ) nr 3149/92 (2) mõned sõnastuslikud kohandused. Lisaks on põllumajandusturu olukord muutunud ning tarvis on mõningal määral kohandada programmi rakenduseeskirju.

| (2) | Määruse (EMÜ) nr 3149/92 artikli 1 lõikega 1 on kehtestatud liikmesriikidele, kes soovivad osaleda järgmises toiduainete jaotamise aastaplaanis ühenduses enim puudustkannatavate isikute huvides, komisjoni informeerimise kuupäevaks 15. veebruar. Eelarve planeerimise hõlbustamiseks tuleb see kuupäev asendada 1. veebruariga. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EMÜ) nr 3149/92 artikli 1 lõikega 1 on kehtestatud liikmesriikidele, kes soovivad osaleda järgmises toiduainete jaotamise aastaplaanis ühenduses enim puudustkannatavate isikute huvides, komisjoni informeerimise kuupäevaks 15. veebruar. Eelarve planeerimise hõlbustamiseks tuleb see kuupäev asendada 1. veebruariga.

| (3) | Määruse (EMÜ) nr 3149/92 artikli 3 lõike 2 esimeses, teises ja kolmandas lõigus on nähtud ette mõningad tähtajad, mida tuleb abisaajast liikmesriigil sekkumistoodete laost välja võtmise osas järgida. Et neid tähtaegu paremini järgitaks, tuleb ette näha, et tähtaegade ületamise korral ei kanta enam ladustamiskulusid ühenduse eelarvest. Nimetatud määruse artikli 3 lõike 2 neljandas lõigus on sekkumistoodete laost välja võtmiseks ette nähtud 60 päeva alates eduka pakkujaga lepingu sõlmimisest. Võttes arvesse, et mõningates keeleversioonides on ebaselge, missugusest toimingust alates eespool nimetatud tähtaega arvestama hakatakse, on vaja selle sätte sõnastust täpsustada. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EMÜ) nr 3149/92 artikli 3 lõike 2 esimeses, teises ja kolmandas lõigus on nähtud ette mõningad tähtajad, mida tuleb abisaajast liikmesriigil sekkumistoodete laost välja võtmise osas järgida. Et neid tähtaegu paremini järgitaks, tuleb ette näha, et tähtaegade ületamise korral ei kanta enam ladustamiskulusid ühenduse eelarvest. Nimetatud määruse artikli 3 lõike 2 neljandas lõigus on sekkumistoodete laost välja võtmiseks ette nähtud 60 päeva alates eduka pakkujaga lepingu sõlmimisest. Võttes arvesse, et mõningates keeleversioonides on ebaselge, missugusest toimingust alates eespool nimetatud tähtaega arvestama hakatakse, on vaja selle sätte sõnastust täpsustada.

| (4) | Määruses (EMÜ) nr 3149/92 ei ole nähtud ette tähtaega toodete turult varumise toiminguteks artikli 2 lõike 3 punktide c ja d alusel. Neid toiminguid võib seega teha kuni programmi rakendusperioodi lõpuni. Nende toimingute tegemiseks tuleb kehtestada tähtaeg, mis võimaldaks säilitada järjepidevuse eelarveaastast lähtuvalt. Nende toimingute raames on tarvis ette näha ka tagatisi käsitlevad sätted, et kindlustada tarnelepingu korralik täitmine. |
| --- | --- |

(4)

Määruses (EMÜ) nr 3149/92 ei ole nähtud ette tähtaega toodete turult varumise toiminguteks artikli 2 lõike 3 punktide c ja d alusel. Neid toiminguid võib seega teha kuni programmi rakendusperioodi lõpuni. Nende toimingute tegemiseks tuleb kehtestada tähtaeg, mis võimaldaks säilitada järjepidevuse eelarveaastast lähtuvalt. Nende toimingute raames on tarvis ette näha ka tagatisi käsitlevad sätted, et kindlustada tarnelepingu korralik täitmine.

| (5) | Võttes arvesse, et võimalus saada turult töödeldud põllumajandustooteid või toiduaineid, tasudes nende eest sekkumisvarudest pärit toodetega, on ette nähtud määruse (EMÜ) nr 3149/92 artikli 4 lõike 2 punkti a teise lõigu kolmandas taandes. Tuleb täpsustada, et see võimalus on osa plaani normaalsest rakendamisest. Kuna laos olemasolevate sekkumistoodete hulk on tunduvalt vähenenud, on vaja ette näha, et piisab, kui saadud toiduained sisaldavad koostisainet, mis kuulub sekkumistootega samasse tooterühma. |
| --- | --- |

(5)

Võttes arvesse, et võimalus saada turult töödeldud põllumajandustooteid või toiduaineid, tasudes nende eest sekkumisvarudest pärit toodetega, on ette nähtud määruse (EMÜ) nr 3149/92 artikli 4 lõike 2 punkti a teise lõigu kolmandas taandes. Tuleb täpsustada, et see võimalus on osa plaani normaalsest rakendamisest. Kuna laos olemasolevate sekkumistoodete hulk on tunduvalt vähenenud, on vaja ette näha, et piisab, kui saadud toiduained sisaldavad koostisainet, mis kuulub sekkumistootega samasse tooterühma.

| (6) | Et paremini rahuldada heategevuslike organisatsioonide vajadusi ja laiendada tarnitavate toiduainete valikut, nähti ette, et sekkumisvarudest pärit tooteid võib toiduainete valmistamiseks lisada teistesse toodetesse. Laos olemasolevate sekkumistoodete valiku tunduva vähenemise tõttu on vaja kaotada kohustus järgida minimaalset sekkumistoodete sisaldust lõpptootes. |
| --- | --- |

(6)

Et paremini rahuldada heategevuslike organisatsioonide vajadusi ja laiendada tarnitavate toiduainete valikut, nähti ette, et sekkumisvarudest pärit tooteid võib toiduainete valmistamiseks lisada teistesse toodetesse. Laos olemasolevate sekkumistoodete valiku tunduva vähenemise tõttu on vaja kaotada kohustus järgida minimaalset sekkumistoodete sisaldust lõpptootes.

| (7) | Määruse (EMÜ) nr 3149/92 artikli 4 lõike 1 punktis b on nähtud ette võimalus varuda turult toodet, mis kuulub samasse liiki kui toode, mida sekkumisvarudes ajutiselt ei ole. Nimetatud määruse artikli 4 lõike 2 punkti a teise lõigu kolmandas taandes on lubatud saada turult töödeldud põllumajandustooteid või toiduaineid, tasudes nende eest sekkumisvarudest pärit sama liiki toodetega. Need võimalused tuleb lisada eeskirjadesse, mis käsitlevad sekkumistoote töötlemist ja on ette nähtud nimetatud määruse artikli 4 lõikes 2a. Samaaegselt on selguse huvides tarvis muuta artikli 4 lõike 1 struktuuri. |
| --- | --- |

(7)

Määruse (EMÜ) nr 3149/92 artikli 4 lõike 1 punktis b on nähtud ette võimalus varuda turult toodet, mis kuulub samasse liiki kui toode, mida sekkumisvarudes ajutiselt ei ole. Nimetatud määruse artikli 4 lõike 2 punkti a teise lõigu kolmandas taandes on lubatud saada turult töödeldud põllumajandustooteid või toiduaineid, tasudes nende eest sekkumisvarudest pärit sama liiki toodetega. Need võimalused tuleb lisada eeskirjadesse, mis käsitlevad sekkumistoote töötlemist ja on ette nähtud nimetatud määruse artikli 4 lõikes 2a. Samaaegselt on selguse huvides tarvis muuta artikli 4 lõike 1 struktuuri.

| (8) | Selgitamaks tagatiste vabastamist käsitlevate sätete kohaldamist juhtudel, kui teiseseid nõudeid pole täidetud, tuleks määrata eeskirjad vähenduste kohaldamiseks vastavalt 22. juuli 1985. aasta määruse (EMÜ) nr 2220/85 (millega sätestatakse põllumajandustoodete tagatissüsteemi üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (3) artikli 23 lõike 2 punktile a ja punkti b kolmandale taandele. |
| --- | --- |

(8)

Selgitamaks tagatiste vabastamist käsitlevate sätete kohaldamist juhtudel, kui teiseseid nõudeid pole täidetud, tuleks määrata eeskirjad vähenduste kohaldamiseks vastavalt 22. juuli 1985. aasta määruse (EMÜ) nr 2220/85 (millega sätestatakse põllumajandustoodete tagatissüsteemi üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (3) artikli 23 lõike 2 punktile a ja punkti b kolmandale taandele.

| (9) | Määruse (EMÜ) nr 3149/92 artikli 4 lõike 4 teise lõigu alusel on liikmesriigid kohustatud saatma pakkumismenetluse teadaannete näidised komisjonile enne plaani rakendusperioodi algust. See kohustus muudab korra haldamise asjatult keerukaks ning tuleb seetõttu kaotada. |
| --- | --- |

(9)

Määruse (EMÜ) nr 3149/92 artikli 4 lõike 4 teise lõigu alusel on liikmesriigid kohustatud saatma pakkumismenetluse teadaannete näidised komisjonile enne plaani rakendusperioodi algust. See kohustus muudab korra haldamise asjatult keerukaks ning tuleb seetõttu kaotada.

| (10) | Määruse (EMÜ) nr 3149/92 artikli 2 lõike 3 sõnastuses tehtud muudatuste järel tuleb selguse huvides kohandada mõningaid selles lõikes olevaid viiteid. |
| --- | --- |

(10)

Määruse (EMÜ) nr 3149/92 artikli 2 lõike 3 sõnastuses tehtud muudatuste järel tuleb selguse huvides kohandada mõningaid selles lõikes olevaid viiteid.

| (11) | Määruse (EMÜ) nr 3149/92 artiklis 7 on määratud kindlaks kord, mida tuleb järgida üleviimise puhul. Et üleviimiseks on vaja sihtliikmesriigi ja tarnijast liikmesriigi tihedat koostööd, on tarvis, et tarnijast liikmesriik teeks kõnesolevad toimingud nii lihtsaks kui võimalik, et nimetatud määruse artikli 3 lõikes 2 ette nähtud tähtaegu oleks võimalik järgida ja et toiminguid saaks teha vastavalt komisjoni 21. juuni 2006. aasta määruse (EÜ) nr 884/2006 (millega kehtestatakse üksikasjalikud rakenduseeskirjad nõukogu määrusele (EÜ) nr 1290/2005 Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) riiklikku ladustamist hõlmavate sekkumismeetmete rahastamiseks ja riikliku ladustamise toimingute raamatupidamisarvestuseks liikmesriikide makseasutuste poolt) (4) artiklile 2. Selles kontekstis tuleb täpsustada, et sihtliikmesriigi sekkumisameti välja antud väljaviimiskorraldus on dokument, mida nõutakse, et tarnijaliikmesriigi sekkumisamet võiks anda tooted tarnija käsutusse. Lisaks tuleb laost väljavõtmise kontrolli tagamiseks näha ette, et tarnijast liikmesriigi sekkumisamet teavitab sihtliikmesriigi pädevat asutust laost väljavõtmise toimingu lõppemisest. |
| --- | --- |

(11)

Määruse (EMÜ) nr 3149/92 artiklis 7 on määratud kindlaks kord, mida tuleb järgida üleviimise puhul. Et üleviimiseks on vaja sihtliikmesriigi ja tarnijast liikmesriigi tihedat koostööd, on tarvis, et tarnijast liikmesriik teeks kõnesolevad toimingud nii lihtsaks kui võimalik, et nimetatud määruse artikli 3 lõikes 2 ette nähtud tähtaegu oleks võimalik järgida ja et toiminguid saaks teha vastavalt komisjoni 21. juuni 2006. aasta määruse (EÜ) nr 884/2006 (millega kehtestatakse üksikasjalikud rakenduseeskirjad nõukogu määrusele (EÜ) nr 1290/2005 Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) riiklikku ladustamist hõlmavate sekkumismeetmete rahastamiseks ja riikliku ladustamise toimingute raamatupidamisarvestuseks liikmesriikide makseasutuste poolt) (4) artiklile 2. Selles kontekstis tuleb täpsustada, et sihtliikmesriigi sekkumisameti välja antud väljaviimiskorraldus on dokument, mida nõutakse, et tarnijaliikmesriigi sekkumisamet võiks anda tooted tarnija käsutusse. Lisaks tuleb laost väljavõtmise kontrolli tagamiseks näha ette, et tarnijast liikmesriigi sekkumisamet teavitab sihtliikmesriigi pädevat asutust laost väljavõtmise toimingu lõppemisest.

| (12) | Määruse (EMÜ) nr 3149/92 artiklis 8a, milles on täpsustatud makse-eeskirju, ei ole antud juhiseid mittetäielike maksetaotluste puhuks. On tarvis täpsustada eeskirju, mida tuleb järgida, ning karistusi, mida niisugustel juhtudel tuleb kohaldada. Lisaks on vaja ette näha meetmed, mille ühendus peab võtma makseviivituse puhul. |
| --- | --- |

(12)

Määruse (EMÜ) nr 3149/92 artiklis 8a, milles on täpsustatud makse-eeskirju, ei ole antud juhiseid mittetäielike maksetaotluste puhuks. On tarvis täpsustada eeskirju, mida tuleb järgida, ning karistusi, mida niisugustel juhtudel tuleb kohaldada. Lisaks on vaja ette näha meetmed, mille ühendus peab võtma makseviivituse puhul.

| (13) | Kogemus on näidanud, et Euroopa Liidu kodanikud ei olnud piisavalt teadlikud rollist, mida etendas ühendus ebasoodsas olukorras elanikkonnale antavas toiduabis. Seega tuleb ette näha Euroopa Liidu lipu kandmine pakenditele. |
| --- | --- |

(13)

Kogemus on näidanud, et Euroopa Liidu kodanikud ei olnud piisavalt teadlikud rollist, mida etendas ühendus ebasoodsas olukorras elanikkonnale antavas toiduabis. Seega tuleb ette näha Euroopa Liidu lipu kandmine pakenditele.

| (14) | On vaja täpsustada jaotusahela tasandeid, mille suhtes kohaldatakse määruse (EMÜ) nr 3149/92 artikli 9 lõike 2 esimeses lõigus ette nähtud kontrolli. Lisaks on tarvis täpsustada karistusi, mida tuleb kohaldada, kui erinevad jaotamises osalevad isikud jätavad oma kohustuse täitmata või täidavad seda mittenõuetekohaselt. |
| --- | --- |

(14)

On vaja täpsustada jaotusahela tasandeid, mille suhtes kohaldatakse määruse (EMÜ) nr 3149/92 artikli 9 lõike 2 esimeses lõigus ette nähtud kontrolli. Lisaks on tarvis täpsustada karistusi, mida tuleb kohaldada, kui erinevad jaotamises osalevad isikud jätavad oma kohustuse täitmata või täidavad seda mittenõuetekohaselt.

| (15) | Seetõttu tuleb määrust (EMÜ) nr 3149/92 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(15)

Seetõttu tuleb määrust (EMÜ) nr 3149/92 vastavalt muuta.

| (16) | Teraviljaturu korralduskomitee ei ole oma eesistuja määratud tähtaja jooksul arvamust avaldanud, |
| --- | --- |

(16)

Teraviljaturu korralduskomitee ei ole oma eesistuja määratud tähtaja jooksul arvamust avaldanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EMÜ) nr 3149/92 muudetakse järgmiselt.

| 1. | Artikli 1 lõikes 1 asendatakse kuupäev „15. veebruar” kuupäevaga „1. veebruar”. |
| --- | --- |

1.

Artikli 1 lõikes 1 asendatakse kuupäev „15. veebruar” kuupäevaga „1. veebruar”.

| 2. | Artiklit 3 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 2 neljas lõik asendatakse järgmiste lõikudega:
  „Esimeses, teises ja kolmandas lõigus ette nähtud tähtaegade ületamise korral ei kanna sekkumistoodete ladustamise kulusid enam ühendus. Seda sätet ei kohaldata toodete puhul, mida ei võetud sekkumisvarudest ära enne plaani rakendusaasta 30. septembrit.
  Väljavõtmisele kuuluvad tooted tuleb sekkumisvarudest välja võtta 60 päeva jooksul alates kuupäevast, mil edukas pakkuja, kellele tarne anti, lepingule alla kirjutas, või ületoomiste korral 60 päeva jooksul alates tarnijast liikmesriigi pädeva asutuse teavitamisest.”; |
| --- | --- | --- |

2.

Artiklit 3 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 2 neljas lõik asendatakse järgmiste lõikudega:

„Esimeses, teises ja kolmandas lõigus ette nähtud tähtaegade ületamise korral ei kanna sekkumistoodete ladustamise kulusid enam ühendus. Seda sätet ei kohaldata toodete puhul, mida ei võetud sekkumisvarudest ära enne plaani rakendusaasta 30. septembrit.

Väljavõtmisele kuuluvad tooted tuleb sekkumisvarudest välja võtta 60 päeva jooksul alates kuupäevast, mil edukas pakkuja, kellele tarne anti, lepingule alla kirjutas, või ületoomiste korral 60 päeva jooksul alates tarnijast liikmesriigi pädeva asutuse teavitamisest.”;

| b) | lisatakse järgmine lõige 2a:
  „2a.   Toodete puhul, mis tuleb varuda turult artikli 2 lõike 3 punktide c ja d alusel, peavad maksed ettevõtjal tarnida tulevate toodete eest lõppema enne plaani rakendusaasta 1. septembrit.” |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmine lõige 2a:

„2a.   Toodete puhul, mis tuleb varuda turult artikli 2 lõike 3 punktide c ja d alusel, peavad maksed ettevõtjal tarnida tulevate toodete eest lõppema enne plaani rakendusaasta 1. septembrit.”

| 3. | Artiklit 4 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse lõigetega 1 ja 1a järgmises sõnastuses:
  „1.   Plaani rakendamine hõlmab:






  a) | sekkumisvarudest kõrvaldatud toodete tarnimist; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Artiklit 4 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse lõigetega 1 ja 1a järgmises sõnastuses:

„1.   Plaani rakendamine hõlmab:

a)

sekkumisvarudest kõrvaldatud toodete tarnimist;

| b) | ühenduse turult artikli 2 lõike 3 punktide c ja d kohaldamisel varutud toodete tarnimist; |
| --- | --- |

b)

ühenduse turult artikli 2 lõike 3 punktide c ja d kohaldamisel varutud toodete tarnimist;

| c) | töödeldud põllumajandustoodete või toiduainete tarnimist, mis on olemas või mida võib saada turult, tasudes nende eest sekkumisvarudest pärit sama liiki toodetega. |
| --- | --- |

c)

töödeldud põllumajandustoodete või toiduainete tarnimist, mis on olemas või mida võib saada turult, tasudes nende eest sekkumisvarudest pärit sama liiki toodetega.

1a.   Lõike 1 punktis b osutatud turult varutud tooted peavad kuuluma samasse tooterühma kui sekkumisvarudes ajutiselt puuduv toode.

Kui sekkumisvarudes puudub riis, võib komisjon siiski lubada võtta sekkumisvarudest teravilja, et tasuda turult varutud riisi ja riisitoodete tarnimise eest.

Ka siis, kui sekkumisvarudes puudub teravili, võib komisjon lubada võtta sekkumisvarudest riisi, et tasuda turult varutud teravilja ja teraviljatoodete tarnimise eest.

Konkreetset toodet võib turult varuda üksnes juhul, kui on eraldatud kõik artikli 2 lõike 3 punkti 1 alapunkti b kohaldamise eesmärgil sekkumisvarudest tarnimiseks kõrvaldatavad samasse rühma kuuluva toote kogused, sealhulgas artikli 7 kohaldamisel ümberpaigutatavad kogused. Pädev siseriiklik asutus teatab komisjonile toodete turult varumise alustamisest.”;

| b) | lõiget 2 muudetakse järgmiselt:






  i) | punkti a muudetakse järgmiselt:






  — | teise lõigu kolmas taane asendatakse järgmisega:






  „— | töödeldud põllumajandustoodete või toiduainete koguse, mis on olemas või mida võib saada turult, tasudes nende eest sekkumisvarudest pärit toodetega; nende toiduainete koostises peab olema aine, mis kuulub samasse tooteliiki nagu tasumiseks tarnitav sekkumistoode.”; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

b)

lõiget 2 muudetakse järgmiselt:

i)

punkti a muudetakse järgmiselt:

—

teise lõigu kolmas taane asendatakse järgmisega:

„—

töödeldud põllumajandustoodete või toiduainete koguse, mis on olemas või mida võib saada turult, tasudes nende eest sekkumisvarudest pärit toodetega; nende toiduainete koostises peab olema aine, mis kuulub samasse tooteliiki nagu tasumiseks tarnitav sekkumistoode.”;

| — | viies lõik asendatakse järgmise tekstiga:

  „Kui tarnimine hõlmab toote töötlemist ja/või pakendamist, osutatakse pakkumismenetluse teadaandes eduka pakkuja kohustusele esitada sekkumisasutusele vastavalt komisjoni määruse (EMÜ) nr 2220/85 (5) III jaotisele tagatis summas, mis on võrdne toote ülevõtmiseks määratud päeval kohaldatava sekkumishinnaga, millele on liidetud 10 % kõnealusest hinnast. Kõnealuse määruse V jaotise kohaldamisel on esmanõudeks toote tarnimine ettenähtud sihtkohta. Kui tarne toimub pärast artikli 3 lõikes 1 täpsustatud rakendusperioodi lõppu, on kinnipeetav tagatis 15 % tagatisega hõlmatud summast. Lisaks peetakse tagatise allesjäänud summast kinni 2 % iga viivitatud päeva eest. Käesolevat lõiku ei kohaldata juhul, kui sekkumisvarudest kõrvaldatud toode tehakse tarnijale kättesaadavaks kui tasu sooritatud tarne eest. |
| --- | --- |

—

viies lõik asendatakse järgmise tekstiga:

„Kui tarnimine hõlmab toote töötlemist ja/või pakendamist, osutatakse pakkumismenetluse teadaandes eduka pakkuja kohustusele esitada sekkumisasutusele vastavalt komisjoni määruse (EMÜ) nr 2220/85 (5) III jaotisele tagatis summas, mis on võrdne toote ülevõtmiseks määratud päeval kohaldatava sekkumishinnaga, millele on liidetud 10 % kõnealusest hinnast. Kõnealuse määruse V jaotise kohaldamisel on esmanõudeks toote tarnimine ettenähtud sihtkohta. Kui tarne toimub pärast artikli 3 lõikes 1 täpsustatud rakendusperioodi lõppu, on kinnipeetav tagatis 15 % tagatisega hõlmatud summast. Lisaks peetakse tagatise allesjäänud summast kinni 2 % iga viivitatud päeva eest. Käesolevat lõiku ei kohaldata juhul, kui sekkumisvarudest kõrvaldatud toode tehakse tarnijale kättesaadavaks kui tasu sooritatud tarne eest.

| ii) | punkti b esimesse lõiku lisatakse järgmine tekst:
  „Tarneleping sõlmitakse pakkujaga, kes valitakse välja tingimusel, et ta esitab tagatise, mis vastab 110 % tema pakkumise summast ja mis on koostatud sekkumisameti nimel, vastavalt komisjoni määruse (EMÜ) nr 2220/85 III jaotisele.”; |
| --- | --- |

ii)

punkti b esimesse lõiku lisatakse järgmine tekst:

„Tarneleping sõlmitakse pakkujaga, kes valitakse välja tingimusel, et ta esitab tagatise, mis vastab 110 % tema pakkumise summast ja mis on koostatud sekkumisameti nimel, vastavalt komisjoni määruse (EMÜ) nr 2220/85 III jaotisele.”;

| c) | lõige 2a asendatakse järgmise tekstiga:
  „2a.   Tooted, mis on pärit sekkumisvarudest või varutud turult artikli 2 lõike 3 punktide c ja d või käesoleva artikli lõike 1 esimese lõigu punki c alusel, võidakse kaasata või lisada teistesse turult varutud toodetesse, et valmistada toiduaineid, mis tuleb tarnida plaani rakendamiseks.”; |
| --- | --- |

c)

lõige 2a asendatakse järgmise tekstiga:

„2a.   Tooted, mis on pärit sekkumisvarudest või varutud turult artikli 2 lõike 3 punktide c ja d või käesoleva artikli lõike 1 esimese lõigu punki c alusel, võidakse kaasata või lisada teistesse turult varutud toodetesse, et valmistada toiduaineid, mis tuleb tarnida plaani rakendamiseks.”;

| d) | lõike 4 teine lõik jäetakse välja. |
| --- | --- |

d)

lõike 4 teine lõik jäetakse välja.

| 4. | Artiklit 7 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 2 kolmas lause asendatakse järgmisega:
  „Väljaminekud tasaarvestatakse artikli 2 lõike 3 punktis 2 nimetatud eelarveassigneeringutega.”; |
| --- | --- | --- |

4.

Artiklit 7 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 2 kolmas lause asendatakse järgmisega:

„Väljaminekud tasaarvestatakse artikli 2 lõike 3 punktis 2 nimetatud eelarveassigneeringutega.”;

| b) | lõige 5 asendatakse järgmisega:
  „5.   Kauba üleandmise korral teatab sihtliikmesriik tarnivale liikmesriigile toodete lepingujärgse tarnija nime.
  Tooteid tarniva liikmesriigi sekkumisamet annab need sihtliikmesriigi sekkumisameti koostatud väljaviimisekorralduse esitamise korral tarnija või tema nõuetekohaselt volitatud esindaja käsutusse.
  Pädev asutus tagab, et kaup on nõuetekohaselt kindlustatud.
  Tarnijast liikmesriigi sekkumisameti väljastatud lähetusteatisel peab olema üks I lisas esitatud kannetest.
  Tarniva liikmesriigi sekkumisamet teatab sihtliikmesriigi pädevale asutusele nii kiiresti kui võimalik väljavõtmistoimingu tähtpäeva.
  Ühendusesisesed transpordikulud kannab tegelikult kõrvaldatud koguste puhul asjaomaste toodete sihtliikmesriik.” |
| --- | --- |

b)

lõige 5 asendatakse järgmisega:

„5.   Kauba üleandmise korral teatab sihtliikmesriik tarnivale liikmesriigile toodete lepingujärgse tarnija nime.

Tooteid tarniva liikmesriigi sekkumisamet annab need sihtliikmesriigi sekkumisameti koostatud väljaviimisekorralduse esitamise korral tarnija või tema nõuetekohaselt volitatud esindaja käsutusse.

Pädev asutus tagab, et kaup on nõuetekohaselt kindlustatud.

Tarnijast liikmesriigi sekkumisameti väljastatud lähetusteatisel peab olema üks I lisas esitatud kannetest.

Tarniva liikmesriigi sekkumisamet teatab sihtliikmesriigi pädevale asutusele nii kiiresti kui võimalik väljavõtmistoimingu tähtpäeva.

Ühendusesisesed transpordikulud kannab tegelikult kõrvaldatud koguste puhul asjaomaste toodete sihtliikmesriik.”

| 5. | Artiklile 8a lisatakse järgmised lõigud:
  „Teises lõigus ette nähtud tähtaeg võidakse siiski peatada kirjaliku teatega ettevõtjale või toodete jaotamiseks määratud organisatsioonile tõendavates dokumentides esinevate oluliste puuduste korral. Tähtaega hakatakse arvestama kuupäevast, mil saadi kätte taotletud dokumendid, mis tuleb edastada 30 kalendripäeva jooksul. Kui dokumente ei edastata selle tähtaja jooksul, kohaldatakse esimeses lõigus täpsustatud vähendamist.
  Välja arvatud vääramatu jõu juhtumi korral ja võttes arvesse kolmandas lõigus ette nähtud peatamise võimalust, annab teises lõigus ette nähtud kahekuulise tähtaja mittejärgimine alust liikmesriigile mõeldud hüvitise vähendamiseks vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 883/2006 artiklis 9 ette nähtud eeskirjadele. (6) |
| --- | --- |

5.

Artiklile 8a lisatakse järgmised lõigud:

„Teises lõigus ette nähtud tähtaeg võidakse siiski peatada kirjaliku teatega ettevõtjale või toodete jaotamiseks määratud organisatsioonile tõendavates dokumentides esinevate oluliste puuduste korral. Tähtaega hakatakse arvestama kuupäevast, mil saadi kätte taotletud dokumendid, mis tuleb edastada 30 kalendripäeva jooksul. Kui dokumente ei edastata selle tähtaja jooksul, kohaldatakse esimeses lõigus täpsustatud vähendamist.

Välja arvatud vääramatu jõu juhtumi korral ja võttes arvesse kolmandas lõigus ette nähtud peatamise võimalust, annab teises lõigus ette nähtud kahekuulise tähtaja mittejärgimine alust liikmesriigile mõeldud hüvitise vähendamiseks vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 883/2006 artiklis 9 ette nähtud eeskirjadele. (6)

6

| 6. | Artiklit 9 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 1 punkt b asendatakse järgmise tekstiga:






  „b) | toodetel, mida ei tarnita saajatele pakkimata kujul, on pakendil selgelt nähtav märge „EÜ abi”, millele on lisatud Euroopa Liidu lipp vastavalt II lisas toodud juhistele;”; |
| --- | --- | --- | --- |

6.

Artiklit 9 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 1 punkt b asendatakse järgmise tekstiga:

„b)

toodetel, mida ei tarnita saajatele pakkimata kujul, on pakendil selgelt nähtav märge „EÜ abi”, millele on lisatud Euroopa Liidu lipp vastavalt II lisas toodud juhistele;”;

| b) | lõike 2 esimene lõik asendatakse järgmisega:
  2.   „Pädevate asutuste kontrolle viiakse läbi toodete kõrvaldamise põhjal sekkumisvarude väljapääsu juures või vajaduse korral kohe toodete artikli 2 lõike 3 punktide c ja d või artikli 4 lõike 1 punkti c alusel turult varumise korral igas plaani rakendamise etapis ja igal jaotusahela tasandil. Kontrolle teostatakse kogu plaani rakendusperioodi jooksul igas etapis, kaasa arvatud kohalik tasand.”; |
| --- | --- |

b)

lõike 2 esimene lõik asendatakse järgmisega:

2.   „Pädevate asutuste kontrolle viiakse läbi toodete kõrvaldamise põhjal sekkumisvarude väljapääsu juures või vajaduse korral kohe toodete artikli 2 lõike 3 punktide c ja d või artikli 4 lõike 1 punkti c alusel turult varumise korral igas plaani rakendamise etapis ja igal jaotusahela tasandil. Kontrolle teostatakse kogu plaani rakendusperioodi jooksul igas etapis, kaasa arvatud kohalik tasand.”;

| c) | lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed plaani korrapäraseks täitmiseks, eeskirjade rikkumise vältimiseks ja rikkumise eest karistamiseks. Selleks võivad nad eelkõige peatada ettevõtjate osalemise pakkumiskutsete menetlustes või jaotamiseks määratud organisatsioonide osalemise aastaplaanides sõltuvalt kohustuste täitmatajätmise või mittenõuetekohase täitmise laadist ja tõsidusest.” |
| --- | --- |

c)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed plaani korrapäraseks täitmiseks, eeskirjade rikkumise vältimiseks ja rikkumise eest karistamiseks. Selleks võivad nad eelkõige peatada ettevõtjate osalemise pakkumiskutsete menetlustes või jaotamiseks määratud organisatsioonide osalemise aastaplaanides sõltuvalt kohustuste täitmatajätmise või mittenõuetekohase täitmise laadist ja tõsidusest.”

| 7. | Lisast saab I lisa ja selle pealkiri asendatakse järgmisega: |
| --- | --- |

7.

Lisast saab I lisa ja selle pealkiri asendatakse järgmisega:

| 8. | Käesoleva määruses lisas esitatud tekst lisatakse II lisana. |
| --- | --- |

8.

Käesoleva määruses lisas esitatud tekst lisatakse II lisana.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. september 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 352, 15.12.1987, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 2535/95 (EÜT L 260, 31.10.1995, lk 3).

1

(2)  EÜT L 313, 30.10.1992, lk 50. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 758/2007 (ELT L 172, 30.6.2007, lk 47).

2

(3)  EÜT L 205, 3.8.1985, lk 5. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1913/2006 (ELT L 365, 21.12.2006, lk 52).

3

(4)  ELT L 171, 23.6.2006, lk 35. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 721/2007 (ELT L 164, 26.6.2007, lk 4).

4

(5)  EÜT L 205, 3.8.1985, lk 5.”;

5

(6)  ELT L 171, 23.6.2006, lk 1.”

6

---

LISA

„II LISA

EMBLEEMI TEGEMISE JUHISED JA STANDARDVÄRVIDE MÄÄRATLUS

1.   Heraldiline kirjeldus

Taevasinisel taustal asuv ring 12 kuldsest tähest, mille tipud ei puutu kokku.

2.   Geomeetriline kirjeldus

Image

Embleem kujutab sinist ristkülikukujulist lippu, mille laius on 1,5 pikkust. Lipu keskel asub 12 võrdse vahega kuldset tähte, mis moodustavad mõttelise ringjoone, mille keskpunkt asub ristküliku diagonaalide ristumiskohas. Ringi raadius on 1/3 lipu pikkusest. Igal tähel on viis tippu, mis asuvad mõttelise ringi piirjoonel; selle ringi raadius on 1/18 lipu pikkusest. Kõik tähed on püstised, st masti suhtes täisnurga alt mõõdetuna on üks tipp vertikaaljoonel ja kaks tippu horisontaaljoonel. Ring on moodustatud nii, et iga täht vastab ühele täistunnile kella numbrilaual. Tähtede arv on muutumatu.

3.   Värvide kasutamine

Embleemi värvid on järgmised: PANTONE REFLEX BLUE ristküliku pinna jaoks; PANTONE YELLOW tähtede jaoks. PANTONE’i värvide rahvusvaheline tootevalik on laialdaselt saadaval ja kergesti kättesaadav ka mitteprofessionaalidele.

Neljavärvitrükk: Kui kasutatakse neljavärvitrükki, ei ole võimalik kasutada kahte standardvärvi. Seetõttu tuleb need valmistada neljavärviprotsessi nelja värviga. PANTONE YELLOW saadakse 100 % „Process Yellow” kasutamise teel. 100 % „Process Cyani” ja 80 % „Process Magenta” segamisel saab värvitooni, mis on väga sarnane PANTONE REFLEX BLUE’ga.

Mustvalge trükk: kui on võimalik kasutada ainult musta, tuleb valgele taustale teha mustaga ristküliku kontuur ja mustad tähed. Kui kasutada on ainult sinine värv (see peab olema kindlasti Reflex Blue), trükitakse kogu taust sinine ja tähed valged negatiivis.

Trükkimine värvilisele taustale: embleem trükitakse eelistatavalt valgele taustale. Vältida tuleb mitmevärvilist tausta ja igal juhul sellist, mis ei sobi kokku sinisega. Kui ei saa värvilisest taustast loobuda, tuleb ristküliku ümber trükkida valge piirjoon laiusega 1/25 ristküliku kõrgusest.”

---

| 29.9.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 255/24 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 255/24

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1128/2007,

28. september 2007,

millega määratakse kindlaks teraviljasektori imporditollimaksud alates 1. oktoobrist 2007

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1)

võttes arvesse komisjoni 28. juuni 1996. aasta määrust (EÜ) nr 1249/96, millega kehtestati nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 üksikasjalikud rakenduseeskirjad teraviljasektori imporditollimaksude osas, (2) eriti selle artikli 2 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 10 lõikega 2 nähakse ette, et CN-koodide 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (kõrgekvaliteediline pehme nisu), 1002, ex 1005 (välja arvatud hübriidseemned) ja ex 1007 (välja arvatud hübriidid seemneks) alla kuuluvate toodete imporditollimaks on võrdne nende toodete suhtes importimisel kehtiva sekkumishinnaga ning seda suurendatakse 55 % võrra, millest arvatakse maha kõnealuse kaubasaadetise suhtes kehtiv CIF-impordihind. See tollimaks ei tohi siiski ületada ühise tollitariifistiku tollimaksumäära. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 10 lõikega 2 nähakse ette, et CN-koodide 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (kõrgekvaliteediline pehme nisu), 1002, ex 1005 (välja arvatud hübriidseemned) ja ex 1007 (välja arvatud hübriidid seemneks) alla kuuluvate toodete imporditollimaks on võrdne nende toodete suhtes importimisel kehtiva sekkumishinnaga ning seda suurendatakse 55 % võrra, millest arvatakse maha kõnealuse kaubasaadetise suhtes kehtiv CIF-impordihind. See tollimaks ei tohi siiski ületada ühise tollitariifistiku tollimaksumäära.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 10 lõikega 3 nähakse ette, et nimetatud artikli lõikes 2 osutatud tollimaksu arvutamiseks kehtestatakse kõnealustele toodetele korrapäraste ajavahemike järel tüüpiline CIF-impordihind. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 10 lõikega 3 nähakse ette, et nimetatud artikli lõikes 2 osutatud tollimaksu arvutamiseks kehtestatakse kõnealustele toodetele korrapäraste ajavahemike järel tüüpiline CIF-impordihind.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõike 2 kohaselt on CN-koodide 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (kõrgekvaliteediline pehme nisu), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 ja 1007 00 90 alla kuuluvate toodete imporditollimaksu arvutamiseks kasutatav hind iga päeva tüüpiline CIF-impordihind, mis on kindlaks määratud kõnealuse määruse artiklis 4 ette nähtud korras. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõike 2 kohaselt on CN-koodide 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (kõrgekvaliteediline pehme nisu), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 ja 1007 00 90 alla kuuluvate toodete imporditollimaksu arvutamiseks kasutatav hind iga päeva tüüpiline CIF-impordihind, mis on kindlaks määratud kõnealuse määruse artiklis 4 ette nähtud korras.

| (4) | Seepärast tuleks alates 1. oktoobrist 2007 kehtestada imporditollimaksud, mida kohaldatakse uute maksude jõustumiseni, |
| --- | --- |

(4)

Seepärast tuleks alates 1. oktoobrist 2007 kehtestada imporditollimaksud, mida kohaldatakse uute maksude jõustumiseni,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 10 lõikes 2 osutatud teraviljasektori imporditollimaksud määratakse alates 1. oktoobrist 2007 kindlaks käesoleva määruse I lisas II lisa teabe alusel.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 1. oktoobril 2007.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. september 2007

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 735/2007 (ELT L 169, 29.6.2007, lk 6).

1

(2)  EÜT L 161, 29.6.1996, lk 125. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1816/2005 (ELT L 292, 8.11.2005, lk 5).

2

---

I LISA

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 10 lõikes 2 loetletud toodete imporditollimaksud, mida kohaldatakse alates 1. oktoobri 2007

| CN-kood | Kaupade kirjeldus | Imporditollimaks (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Kõva NISU, kõrgekvaliteediline | 0,00 |
| keskmise kvaliteediga | 0,00 |
| madala kvaliteediga | 0,00 |
| 1001 90 91 | Pehme NISU seemneks | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Pehme NISU, kõrgekvaliteediline, v.a seemneks | 0,00 |
| 1002 00 00 | RUKIS | 0,00 |
| 1005 10 90 | MAIS seemneks, v.a hübriidid | 0,00 |
| 1005 90 00 | MAIS, v.a seemneks (2) | 0,00 |
| 1007 00 90 | TERASORGO, v.a hübriidid seemneks | 0,00 |

CN-kood

Kaupade kirjeldus

Imporditollimaks (1)

(EUR/t)

1001 10 00

Kõva NISU, kõrgekvaliteediline

0,00

keskmise kvaliteediga

0,00

madala kvaliteediga

0,00

1001 90 91

Pehme NISU seemneks

0,00

ex 1001 90 99

Pehme NISU, kõrgekvaliteediline, v.a seemneks

0,00

1002 00 00

RUKIS

0,00

1005 10 90

MAIS seemneks, v.a hübriidid

0,00

1005 90 00

MAIS, v.a seemneks (2)

0,00

1007 00 90

TERASORGO, v.a hübriidid seemneks

0,00

---

(1)  Kaupade puhul, mis jõuavad ühendusse Atlandi ookeani või Suessi kanali kaudu, võib importija taotleda määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõike 4 kohaselt imporditollimaksu vähendamist:

| — | 3 EUR/t, kui lossimissadam asub Vahemere ääres, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, kui lossimissadam asub Vahemere ääres,

| — | 2 EUR/t, kui lossimissadam asub Taanis, Eestis, Iirimaal, Lätis, Leedus, Poolas, Soomes, Rootsis, Ühendkuningriigis või Pürenee poolsaare Atlandi ookeani äärsel rannikul. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, kui lossimissadam asub Taanis, Eestis, Iirimaal, Lätis, Leedus, Poolas, Soomes, Rootsis, Ühendkuningriigis või Pürenee poolsaare Atlandi ookeani äärsel rannikul.

(2)  Importija võib taotleda imporditollimaksu vähendamist ühtse määra alusel 24 eurot tonni kohta, kui on täidetud määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõikes 5 kehtestatud tingimused.

---

II LISA

I lisas kehtestatud imporditollimaksude arvutamisel arvestatavad tegurid

14.9.2007-27.9.2007

| 1. | Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõike 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Pehme nisu (1) | Mais | Kõva nisu, kõrge kvaliteediga | Kõva nisu, keskmise kvaliteediga (2) | Kõva nisu, madala kvaliteediga (3) | Oder |
| Börs | Minneapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Noteering | 231,04 | 102,89 | — | — | — | — |
| FOB-hind USAs | — | — | 299,04 | 289,04 | 269,04 | 172,28 |
| Lahe lisatasu | — | 16,20 | — | — | — | — |
| Suure Järvistu lisatasu | 0,42 | — | — | — | — | — |

1.

Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõike 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:

(EUR/t)

Pehme nisu (1)

Mais

Kõva nisu, kõrge kvaliteediga

Kõva nisu, keskmise kvaliteediga (2)

Kõva nisu, madala kvaliteediga (3)

Oder

Börs

Minneapolis

Chicago

—

—

—

—

Noteering

231,04

102,89

—

—

—

—

FOB-hind USAs

—

—

299,04

289,04

269,04

172,28

Lahe lisatasu

—

16,20

—

—

—

—

Suure Järvistu lisatasu

0,42

—

—

—

—

—

| 2. | Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõike 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:






  Veokulud: Mehhiko laht–Rotterdam: | 44,83 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Veokulud: Suur Järvistu–Rotterdam: | 42,73 EUR/t |

2.

Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõike 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:

Veokulud: Mehhiko laht–Rotterdam:

44,83 EUR/t

Veokulud: Suur Järvistu–Rotterdam:

42,73 EUR/t

---

(1)  Lisatasu 14 EUR/t sisse arvestatud (määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 4 lõige 3).

(2)  Allahindlus 10 EUR/t (määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 4 lõige 3).

(3)  Allahindlus 30 EUR/t (määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 4 lõige 3).

---

| 29.9.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 255/27 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 255/27

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1129/2007,

28. september 2007,

millega määratakse teravilja ning nisu- ja rukkijahu ning nisu- ja rukkitangude eksporditoetused

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. september 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 13 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikliga 13 nähakse ette, et nimetatud määruse artiklis 1 loetletud toodete maailmaturul kehtivate hindade või noteeringute ja ühenduses kehtivate hindade vahe võib katta eksporditoetuse abil. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikliga 13 nähakse ette, et nimetatud määruse artiklis 1 loetletud toodete maailmaturul kehtivate hindade või noteeringute ja ühenduses kehtivate hindade vahe võib katta eksporditoetuse abil.

| (2) | Toetused tuleb määrata, võttes arvesse komisjoni 29. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1501/95 (millega kehtestatakse teravilja eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (2) eriti selle artikli 13 lõiget 2, |
| --- | --- |

(2)

Toetused tuleb määrata, võttes arvesse komisjoni 29. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1501/95 (millega kehtestatakse teravilja eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (2) eriti selle artikli 13 lõiget 2,

| (3) | Nisu- ja rukkipüüli, -tangude ja -jahu puhul tuleb nendele toodetele kohaldatava toetuse arvutamisel võtta arvesse kõnealuste toodete valmistamiseks vajamineva teravilja kogust. Need kogused on kinnitatud määrusega (EÜ) nr 1501/95. |
| --- | --- |

(3)

Nisu- ja rukkipüüli, -tangude ja -jahu puhul tuleb nendele toodetele kohaldatava toetuse arvutamisel võtta arvesse kõnealuste toodete valmistamiseks vajamineva teravilja kogust. Need kogused on kinnitatud määrusega (EÜ) nr 1501/95.

| (4) | Maailmaturu olukord või konkreetsed nõuded teatavatel turgudel võivad tingida teatavate toodete toetuste diferentseerimise vastavalt sihtkohale. |
| --- | --- |

(4)

Maailmaturu olukord või konkreetsed nõuded teatavatel turgudel võivad tingida teatavate toodete toetuste diferentseerimise vastavalt sihtkohale.

| (5) | Toetus tuleb kinnitada üks kord kuus. Seda võib vahepeal muuta. |
| --- | --- |

(5)

Toetus tuleb kinnitada üks kord kuus. Seda võib vahepeal muuta.

| (6) | Üksikasjalike eeskirjade kohaldamisest teraviljaturu praeguses olukorras ja eriti nende toodete ühenduse ja maailmaturu noteeringute ja hindade suhtes tuleneb, et toetused peavad olema sellised, nagu on sätestatud käesoleva määruse lisas. |
| --- | --- |

(6)

Üksikasjalike eeskirjade kohaldamisest teraviljaturu praeguses olukorras ja eriti nende toodete ühenduse ja maailmaturu noteeringute ja hindade suhtes tuleneb, et toetused peavad olema sellised, nagu on sätestatud käesoleva määruse lisas.

| (7) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 1 punktides a, b ja c nimetatud töötlemata kujul eksporditavate toodete, välja arvatud linnaste, eksporditoetused on kindlaks määratud käesoleva määruse lisas.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 1. oktoobril 2007.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. september 2007

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 735/2007 (ELT L 169, 29.6.2007, lk 6).

1

(2)  EÜT L 147, 30.6.1995, lk 7. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1996/2006 (ELT L 398, 30.12.2006, lk 1).

2

---

LISA

Komisjoni 28. septembri 2007. aasta määrusele, millega määratakse teravilja ning nisu- ja rukkipüüli, -tangude ja -jahu eksporditoetused

| Tootekood | Sihtkoht | Mõõtühik | Toetuste summa |
| --- | --- | --- | --- |
| 1001 10 00 9200 | — | EUR/t | — |
| 1001 10 00 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1001 90 91 9000 | — | EUR/t | — |
| 1001 90 99 9000 | A00 | EUR/t | — |
| 1002 00 00 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1003 00 10 9000 | — | EUR/t | — |
| 1003 00 90 9000 | A00 | EUR/t | — |
| 1004 00 00 9200 | — | EUR/t | — |
| 1004 00 00 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1005 10 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1005 90 00 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1007 00 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1008 20 00 9000 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 11 9000 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 15 9100 | C01 | EUR/t | 0 |
| 1101 00 15 9130 | C01 | EUR/t | 0 |
| 1101 00 15 9150 | C01 | EUR/t | 0 |
| 1101 00 15 9170 | C01 | EUR/t | 0 |
| 1101 00 15 9180 | C01 | EUR/t | 0 |
| 1101 00 15 9190 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1102 10 00 9500 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1102 10 00 9700 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1102 10 00 9900 | — | EUR/t | — |
| 1103 11 10 9200 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 10 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 10 9900 | — | EUR/t | — |
| 1103 11 90 9200 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 90 9800 | — | EUR/t | — |
| NB: Nii tootekoodid kui A-rea sihtkohakoodid on kindlaks määratud komisjoni muudetud määrusega (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).







  C01 | : | Kõik kolmandad riigid, v.a Albaania, Horvaatia, Bosnia-Hertsegoviina, Montenegro, Serbia, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, Lichtenstein ja Šveits. |

Tootekood

Sihtkoht

Mõõtühik

Toetuste summa

1001 10 00 9200

—

EUR/t

—

1001 10 00 9400

A00

EUR/t

0

1001 90 91 9000

—

EUR/t

—

1001 90 99 9000

A00

EUR/t

—

1002 00 00 9000

A00

EUR/t

0

1003 00 10 9000

—

EUR/t

—

1003 00 90 9000

A00

EUR/t

—

1004 00 00 9200

—

EUR/t

—

1004 00 00 9400

A00

EUR/t

0

1005 10 90 9000

—

EUR/t

—

1005 90 00 9000

A00

EUR/t

0

1007 00 90 9000

—

EUR/t

—

1008 20 00 9000

—

EUR/t

—

1101 00 11 9000

—

EUR/t

—

1101 00 15 9100

C01

EUR/t

0

1101 00 15 9130

C01

EUR/t

0

1101 00 15 9150

C01

EUR/t

0

1101 00 15 9170

C01

EUR/t

0

1101 00 15 9180

C01

EUR/t

0

1101 00 15 9190

—

EUR/t

—

1101 00 90 9000

—

EUR/t

—

1102 10 00 9500

A00

EUR/t

0

1102 10 00 9700

A00

EUR/t

0

1102 10 00 9900

—

EUR/t

—

1103 11 10 9200

A00

EUR/t

0

1103 11 10 9400

A00

EUR/t

0

1103 11 10 9900

—

EUR/t

—

1103 11 90 9200

A00

EUR/t

0

1103 11 90 9800

—

EUR/t

—

NB: Nii tootekoodid kui A-rea sihtkohakoodid on kindlaks määratud komisjoni muudetud määrusega (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).

C01

:

Kõik kolmandad riigid, v.a Albaania, Horvaatia, Bosnia-Hertsegoviina, Montenegro, Serbia, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, Lichtenstein ja Šveits.

---

| 29.9.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 255/29 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 255/29

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1130/2007,

28. september 2007,

millega kehtestatakse teraviljatoetuse korrigeeriv summa

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 15 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 14 lõikega 2 nähakse ette, et eksporditoetust, mis on kohaldatav teravilja suhtes kuupäeval, mil tehakse ekspordilitsentsi taotlus, tuleb taotluse alusel kohaldada sellise ekspordi suhtes, mis toimub ekspordilitsentsi kehtivuse ajal. Sellisel juhul võib toetust korrigeerida. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 14 lõikega 2 nähakse ette, et eksporditoetust, mis on kohaldatav teravilja suhtes kuupäeval, mil tehakse ekspordilitsentsi taotlus, tuleb taotluse alusel kohaldada sellise ekspordi suhtes, mis toimub ekspordilitsentsi kehtivuse ajal. Sellisel juhul võib toetust korrigeerida.

| (2) | Komisjoni 29. juuni 1995. aasta määrusega (EÜ) nr 1501/95, millega kehtestatakse teravilja eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (2) lubatakse kehtestada määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 1 punktides a, b ja c nimetatud toodete toetuse korrigeeriv summa. See korrigeeriv summa tuleb välja arvestada määruses (EÜ) nr 1501/95 sätestatud tegureid arvesse võttes. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 29. juuni 1995. aasta määrusega (EÜ) nr 1501/95, millega kehtestatakse teravilja eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (2) lubatakse kehtestada määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 1 punktides a, b ja c nimetatud toodete toetuse korrigeeriv summa. See korrigeeriv summa tuleb välja arvestada määruses (EÜ) nr 1501/95 sätestatud tegureid arvesse võttes.

| (3) | Maailmaturu olukorra või teatavate turgude erinõuete tõttu võib osutuda vajalikuks korrigeerivat summat vastavalt sihtkohale muuta. |
| --- | --- |

(3)

Maailmaturu olukorra või teatavate turgude erinõuete tõttu võib osutuda vajalikuks korrigeerivat summat vastavalt sihtkohale muuta.

| (4) | Korrigeeriv summa tuleb kinnitada samas korras kui toetus. Korrigeerivat summat võib vahepeal muuta. |
| --- | --- |

(4)

Korrigeeriv summa tuleb kinnitada samas korras kui toetus. Korrigeerivat summat võib vahepeal muuta.

| (5) | Eespool nimetatud sätete kohaldamine nõuab, et korrigeeriv summa kehtestatakse kooskõlas käesoleva määruse lisaga. |
| --- | --- |

(5)

Eespool nimetatud sätete kohaldamine nõuab, et korrigeeriv summa kehtestatakse kooskõlas käesoleva määruse lisaga.

| (6) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 1 punktides a, b ja c osutatud ekspordiartiklite (välja arvatud linnaste), eksporditoetuste suhtes kohaldatav korrigeeriv summa on esitatud käesoleva määruse lisas.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 1. oktoobril 2007.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. september 2007

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 735/2007 (ELT L 169, 29.6.2007, lk 6).

1

(2)  EÜT L 147, 30.6.1995, lk 7. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1996/2006 (ELT L 398, 30.12.2006, lk 1).

2

---

LISA

Komisjoni 28. septembri 2007. aasta määrusele, millega kehtestatakse teraviljatoetuse korrigeeriv summa

| (EUR/t) |
| --- |
| Tootekood | Sihtkoht | Käesolev
  10 | 1. ajavahemik
  11 | 2. ajavahemik
  12 | 3. ajavahemik
  1 | 4. ajavahemik
  2 | 5. ajavahemik
  3 | 6. ajavahemik
  4 |
| 1001 10 00 9200 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1001 10 00 9400 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1001 90 91 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1001 90 99 9000 | C01 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1002 00 00 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1003 00 10 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1003 00 90 9000 | C02 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1004 00 00 9200 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1004 00 00 9400 | C03 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1005 10 90 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1005 90 00 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1007 00 90 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1008 20 00 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1101 00 11 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1101 00 15 9100 | C01 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1101 00 15 9130 | C01 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1101 00 15 9150 | C01 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1101 00 15 9170 | C01 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1101 00 15 9180 | C01 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1101 00 15 9190 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1101 00 90 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1102 10 00 9500 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1102 10 00 9700 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1102 10 00 9900 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1103 11 10 9200 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1103 11 10 9400 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1103 11 10 9900 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1103 11 90 9200 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1103 11 90 9800 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| NB: Nii tootekoodid kui A-rea sihtkohakoodid on kindlaks määratud komisjoni muudetud määrusega (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).
  Numbrilised sihtkohakoodid on kindlaks määratud määruses (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11).







  C01 | : | Kõik kolmandad riigid, v.a Albaania, Horvaatia, Bosnia-Hertsegoviina, Montenegro, Serbia, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, Lichtenstein ja Šveits. |
| C02 | : | Alžeeria, Saudi Araabia, Bahrein, Egiptus, Araabia Ühendemiraadid, Iraan, Iraak, Iisrael, Jordaania, Kuveit, Liibanon, Liibüa, Maroko, Mauritaania, Omaan, Katar, Süüria, Tuneesia, Jeemen. |
| C03 | : | Kõik riigid, v.a Norra, Šveits ja Lichtenstein. |

(EUR/t)

Tootekood

Sihtkoht

Käesolev

10

1. ajavahemik

11

2. ajavahemik

12

3. ajavahemik

1

4. ajavahemik

2

5. ajavahemik

3

6. ajavahemik

4

1001 10 00 9200

—

—

—

—

—

—

—

—

1001 10 00 9400

A00

0

0

0

0

0

—

—

1001 90 91 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1001 90 99 9000

C01

0

0

0

0

0

—

—

1002 00 00 9000

A00

0

0

0

0

0

—

—

1003 00 10 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1003 00 90 9000

C02

0

0

0

0

0

—

—

1004 00 00 9200

—

—

—

—

—

—

—

—

1004 00 00 9400

C03

0

0

0

0

0

—

—

1005 10 90 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1005 90 00 9000

A00

0

0

0

0

0

—

—

1007 00 90 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1008 20 00 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1101 00 11 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1101 00 15 9100

C01

0

0

0

0

0

—

—

1101 00 15 9130

C01

0

0

0

0

0

—

—

1101 00 15 9150

C01

0

0

0

0

0

—

—

1101 00 15 9170

C01

0

0

0

0

0

—

—

1101 00 15 9180

C01

0

0

0

0

0

—

—

1101 00 15 9190

—

—

—

—

—

—

—

—

1101 00 90 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1102 10 00 9500

A00

0

0

0

0

0

—

—

1102 10 00 9700

A00

0

0

0

0

0

—

—

1102 10 00 9900

—

—

—

—

—

—

—

—

1103 11 10 9200

A00

0

0

0

0

0

—

—

1103 11 10 9400

A00

0

0

0

0

0

—

—

1103 11 10 9900

—

—

—

—

—

—

—

—

1103 11 90 9200

A00

0

0

0

0

0

—

—

1103 11 90 9800

—

—

—

—

—

—

—

—

NB: Nii tootekoodid kui A-rea sihtkohakoodid on kindlaks määratud komisjoni muudetud määrusega (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).

Numbrilised sihtkohakoodid on kindlaks määratud määruses (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11).

C01

:

Kõik kolmandad riigid, v.a Albaania, Horvaatia, Bosnia-Hertsegoviina, Montenegro, Serbia, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, Lichtenstein ja Šveits.

C02

:

Alžeeria, Saudi Araabia, Bahrein, Egiptus, Araabia Ühendemiraadid, Iraan, Iraak, Iisrael, Jordaania, Kuveit, Liibanon, Liibüa, Maroko, Mauritaania, Omaan, Katar, Süüria, Tuneesia, Jeemen.

C03

:

Kõik riigid, v.a Norra, Šveits ja Lichtenstein.

---

| 29.9.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 255/31 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 255/31

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1131/2007,

28. september 2007,

millega määratakse kindlaks linnaste eksporditoetused

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 13 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikliga 13 nähakse ette, et nimetatud määruse artiklis 1 loetletud toodete puhul võib noteeringute või maailmaturuhindade ja ühenduse hindade vahe katta eksporditoetusega. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikliga 13 nähakse ette, et nimetatud määruse artiklis 1 loetletud toodete puhul võib noteeringute või maailmaturuhindade ja ühenduse hindade vahe katta eksporditoetusega.

| (2) | Eksporditoetused määratakse kindlaks, arvestades komisjoni 29. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1501/95 (millega kehtestatakse teravilja eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad), (2) artiklis 1 osutatud tegureid. |
| --- | --- |

(2)

Eksporditoetused määratakse kindlaks, arvestades komisjoni 29. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1501/95 (millega kehtestatakse teravilja eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad), (2) artiklis 1 osutatud tegureid.

| (3) | Linnaste puhul kohaldatav eksporditoetus tuleb arvutada arvestades teraviljakogust, mis on vajalik asjaomaste toodete tootmiseks. Need kogused on kindlaks määratud määrusega (EÜ) nr 1501/95. |
| --- | --- |

(3)

Linnaste puhul kohaldatav eksporditoetus tuleb arvutada arvestades teraviljakogust, mis on vajalik asjaomaste toodete tootmiseks. Need kogused on kindlaks määratud määrusega (EÜ) nr 1501/95.

| (4) | Maailmaturu olukord või teatavate turgude erinõudmised võivad tekitada vajaduse teatavate toodete eksporditoetusi muuta olenevalt nende sihtkohast. |
| --- | --- |

(4)

Maailmaturu olukord või teatavate turgude erinõudmised võivad tekitada vajaduse teatavate toodete eksporditoetusi muuta olenevalt nende sihtkohast.

| (5) | Toetus määratakse kindlaks üks kord kuus. Kindlaksmääramiste vahelisel ajal võib seda muuta. |
| --- | --- |

(5)

Toetus määratakse kindlaks üks kord kuus. Kindlaksmääramiste vahelisel ajal võib seda muuta.

| (6) | Kui neid eeskirju kohaldatakse teraviljaturu tegeliku olukorra suhtes ja eriti nende toodete noteeringute ja hindade suhtes ühenduses ja maailmaturul, tuleks eksporditoetus määrata lisas esitatud kujul. |
| --- | --- |

(6)

Kui neid eeskirju kohaldatakse teraviljaturu tegeliku olukorra suhtes ja eriti nende toodete noteeringute ja hindade suhtes ühenduses ja maailmaturul, tuleks eksporditoetus määrata lisas esitatud kujul.

| (7) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 1 punktis c osutatud eksporditoetused on kindlaks määratud lisas esitatud summade ulatuses.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 1. oktoobril 2007.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. september 2007

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 735/2007 (ELT L 169, 29.6.2007, lk 6).

1

(2)  EÜT L 147, 30.6.1995, lk 7. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1996/2006 (ELT L 398, 30.12.2006, lk 1).

2

---

LISA

Komisjoni 28. septembri 2007. aasta määrusele, millega määratakse kindlaks linnaste eksporditoetused

| Tootekood | Sihtkoht | Mõõtühik | Toetuse summa |
| --- | --- | --- | --- |
| 1107 10 19 9000 | A00 | EUR/t | 0,00 |
| 1107 10 99 9000 | A00 | EUR/t | 0,00 |
| 1107 20 00 9000 | A00 | EUR/t | 0,00 |
| NB: Tootekoodid ja A-rea sihtkohakoodid on kindlaks määratud komisjoni muudetud määrusega (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).
  Numbrilised sihtkohakoodid on kindlaks määratud määrusega (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11). |

Tootekood

Sihtkoht

Mõõtühik

Toetuse summa

1107 10 19 9000

A00

EUR/t

0,00

1107 10 99 9000

A00

EUR/t

0,00

1107 20 00 9000

A00

EUR/t

0,00

NB: Tootekoodid ja A-rea sihtkohakoodid on kindlaks määratud komisjoni muudetud määrusega (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).

Numbrilised sihtkohakoodid on kindlaks määratud määrusega (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11).

---

| 29.9.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 255/33 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 255/33

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1132/2007,

28. september 2007,

millega määratakse kindlaks linnaste eksporditoetuse suhtes kohaldatav korrigeeriv summa

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 15 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 14 lõikes 2 on sätestatud, et ekspordilitsentsi taotluse esitamise kuupäeval jõus olnud teravilja eksporditoetust tuleb taotluse korral kohaldada ekspordilitsentsi kehtivusajal toimuva ekspordi suhtes. Sel juhul kohaldatakse toetuse suhtes korrigeerivat summat. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 14 lõikes 2 on sätestatud, et ekspordilitsentsi taotluse esitamise kuupäeval jõus olnud teravilja eksporditoetust tuleb taotluse korral kohaldada ekspordilitsentsi kehtivusajal toimuva ekspordi suhtes. Sel juhul kohaldatakse toetuse suhtes korrigeerivat summat.

| (2) | Komisjoni 29. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1501/95 alusel, millega on sätestatud eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (2) võib kindlaks määrata määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 1 lõike 1 punktis c osutatud linnaste korrigeeriva summa. Korrigeeriv summa tuleb arvutada võttes arvesse määruse (EÜ) nr 1501/95 artiklis 1 osutatud tegureid. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 29. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1501/95 alusel, millega on sätestatud eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (2) võib kindlaks määrata määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 1 lõike 1 punktis c osutatud linnaste korrigeeriva summa. Korrigeeriv summa tuleb arvutada võttes arvesse määruse (EÜ) nr 1501/95 artiklis 1 osutatud tegureid.

| (3) | Eespool esitatud sätete kohaldamisest tuleneb, et korrigeeriv summa tuleb kindlaks määrata vastavalt käesoleva määruse lisale. |
| --- | --- |

(3)

Eespool esitatud sätete kohaldamisest tuleneb, et korrigeeriv summa tuleb kindlaks määrata vastavalt käesoleva määruse lisale.

| (4) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 15 lõikes 3 osutatud korrigeeriv summa, mida kohaldatakse linnaste puhul eelnevalt kindlaksmääratud eksporditoetuste suhtes, on esitatud käesoleva määruse lisas.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 1. oktoobril 2007.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. september 2007

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78. Μäärust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 735/2007 (ELT L 169, 29.6.2007, lk 6).

1

(2)  EÜT L 147, 30.6.1995, lk 7. Μäärust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1996/2006 (ELT L 398, 30.12.2006, lk 1).

2

---

LISA

Komisjoni 28. septembri 2007. aasta määrusele, millega määratakse kindlaks linnaste eksporditoetuse korrigeeriv summa

NB: Tootekoodid ja A-rea sihtkohakoodid on kindlaks määratud komisjoni muudetud määrusega (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).

Numbrilised sihtkohakoodid on kindlaks määratud komisjoni määrusega (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11).

| (EUR/t) |
| --- |
| Tootekood | Sihtkoht | Käibiv
  10 | 1. ajavahemik
  11 | 2. ajavahemik
  12 | 3. ajavahemik
  1 | 4. ajavahemik
  2 | 5. ajavahemik
  3 |
| 1107 10 11 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 19 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 91 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 99 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 20 00 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

(EUR/t)

Tootekood

Sihtkoht

Käibiv

10

1. ajavahemik

11

2. ajavahemik

12

3. ajavahemik

1

4. ajavahemik

2

5. ajavahemik

3

1107 10 11 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 19 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 91 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 99 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 20 00 9000

A00

0

0

0

0

0

0

| (EUR/t) |
| --- |
| Tootekood | Sihtkoht | 6. ajavahemik
  4 | 7. ajavahemik
  5 | 8. ajavahemik
  6 | 9. ajavahemik
  7 | 10. ajavahemik
  8 | 11. ajavahemik
  9 |
| 1107 10 11 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 19 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 91 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 99 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 20 00 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

(EUR/t)

Tootekood

Sihtkoht

6. ajavahemik

4

7. ajavahemik

5

8. ajavahemik

6

9. ajavahemik

7

10. ajavahemik

8

11. ajavahemik

9

1107 10 11 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 19 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 91 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 99 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 20 00 9000

A00

0

0

0

0

0

0

---

| 29.9.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 255/35 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 255/35

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1133/2007,

28. september 2007,

millega kehtestatakse toetused teravilja- ja riisisektori toodetele, mida tarnitakse ühenduse ja riiklike toiduabiprogrammide raames

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 13 lõike 3 kolmandat lõiku,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1785/2003 riisituru ühise korralduse kohta, (2) eriti selle artikli 14 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 21. oktoobri 1974. aasta määruse (EMÜ) nr 2681/74 (toiduabiks ette nähtud põllumajandussaaduste ja -toodete tarnimisega seotud kulutuste ühendusepoolse rahastamise kohta) (3) artiklis 2 on sätestatud, et kulutuste osa, mis vastab ühenduse eeskirjade kohaselt kindlaksmääratud eksporditoetustele, kaetakse Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi tagatisrahastust. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 21. oktoobri 1974. aasta määruse (EMÜ) nr 2681/74 (toiduabiks ette nähtud põllumajandussaaduste ja -toodete tarnimisega seotud kulutuste ühendusepoolse rahastamise kohta) (3) artiklis 2 on sätestatud, et kulutuste osa, mis vastab ühenduse eeskirjade kohaselt kindlaksmääratud eksporditoetustele, kaetakse Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi tagatisrahastust.

| (2) | Ühenduse toiduabiprogrammide eelarve koostamise ja haldamise lihtsustamiseks ning selleks et võimaldada liikmesriikidel teada saada ühenduse osalemise ulatust riiklike toiduabiprogrammide finantseerimisel, tuleb kindlaks määrata nende tegevuste jaoks antavate toetuste määr. |
| --- | --- |

(2)

Ühenduse toiduabiprogrammide eelarve koostamise ja haldamise lihtsustamiseks ning selleks et võimaldada liikmesriikidel teada saada ühenduse osalemise ulatust riiklike toiduabiprogrammide finantseerimisel, tuleb kindlaks määrata nende tegevuste jaoks antavate toetuste määr.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikliga 13 ja määruse (EÜ) nr 1785/2003 artikliga 13 ette nähtud eksporditoetuste üldsätteid ja rakenduseeskirju kohaldatakse mutatis mutandis eespool nimetatud toimingute suhtes. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikliga 13 ja määruse (EÜ) nr 1785/2003 artikliga 13 ette nähtud eksporditoetuste üldsätteid ja rakenduseeskirju kohaldatakse mutatis mutandis eespool nimetatud toimingute suhtes.

| (4) | Erikriteeriumid, mida tuleb arvesse võtta riisi eksporditoetuse arvutamisel, on määratletud määruse (EÜ) nr 1785/2003 artiklis 14. |
| --- | --- |

(4)

Erikriteeriumid, mida tuleb arvesse võtta riisi eksporditoetuse arvutamisel, on määratletud määruse (EÜ) nr 1785/2003 artiklis 14.

| (5) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rahvusvaheliste konventsioonide või teiste abiprogrammide raames ettenähtud ühenduse ja siseriikliku toiduabialase tegevuse ja ühenduse teiste mittetulunduslike varustamistegevuste puhul kohaldatakse teravilja- ja riisisektori toodete suhtes toetusi, mis on kindlaks määratud vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 1. oktoobril 2007.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. september 2007

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 735/2007 (ELT L 169, 29.6.2007, lk 6).

1

(2)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 96. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 797/2006 (ELT L 144, 31.5.2006, lk 1).

2

(3)  EÜT L 288, 25.10.1974, lk 1.

3

---

LISA

Komisjoni 28. septembri 2007. aasta määrusele, millega kehtestatakse toetused teravilja- ja riisisektori toodetele, mida tarnitakse ühenduse ja riiklike toiduabiprogrammide raames

| (EUR/t) |
| --- |
| Tootekood | Toetuse summa |
| 1001 10 00 9400 | 0,00 |
| 1001 90 99 9000 | 0,00 |
| 1002 00 00 9000 | 0,00 |
| 1003 00 90 9000 | 0,00 |
| 1005 90 00 9000 | 0,00 |
| 1006 30 92 9100 | 0,00 |
| 1006 30 92 9900 | 0,00 |
| 1006 30 94 9100 | 0,00 |
| 1006 30 94 9900 | 0,00 |
| 1006 30 96 9100 | 0,00 |
| 1006 30 96 9900 | 0,00 |
| 1006 30 98 9100 | 0,00 |
| 1006 30 98 9900 | 0,00 |
| 1006 30 65 9900 | 0,00 |
| 1007 00 90 9000 | 0,00 |
| 1101 00 15 9100 | 0,00 |
| 1101 00 15 9130 | 0,00 |
| 1102 10 00 9500 | 0,00 |
| 1102 20 10 9200 | 5,28 |
| 1102 20 10 9400 | 4,52 |
| 1103 11 10 9200 | 0,00 |
| 1103 13 10 9100 | 6,79 |
| 1104 12 90 9100 | 0,00 |
| NB: Tootekoodid on sätestatud muudetud komisjoni määruses (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1). |

(EUR/t)

Tootekood

Toetuse summa

1001 10 00 9400

0,00

1001 90 99 9000

0,00

1002 00 00 9000

0,00

1003 00 90 9000

0,00

1005 90 00 9000

0,00

1006 30 92 9100

0,00

1006 30 92 9900

0,00

1006 30 94 9100

0,00

1006 30 94 9900

0,00

1006 30 96 9100

0,00

1006 30 96 9900

0,00

1006 30 98 9100

0,00

1006 30 98 9900

0,00

1006 30 65 9900

0,00

1007 00 90 9000

0,00

1101 00 15 9100

0,00

1101 00 15 9130

0,00

1102 10 00 9500

0,00

1102 20 10 9200

5,28

1102 20 10 9400

4,52

1103 11 10 9200

0,00

1103 13 10 9100

6,79

1104 12 90 9100

0,00

NB: Tootekoodid on sätestatud muudetud komisjoni määruses (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).

---

II EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Nõukogu

| 29.9.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 255/37 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 255/37

---

NÕUKOGU OTSUS,

28. september 2007,

millega ühenduse nimel denonsseeritakse Euroopa Majandusühenduse ja India Vabariigi vahel sõlmitud roosuhkrut käsitlev kokkulepe

(2007/626/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 133 koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimese lausega,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Majandusühenduse ja India Vabariigi vahel sõlmitud roosuhkrut käsitleva kokkuleppe (edaspidi „kokkulepe”) kohaselt, mis on heaks kiidetud nõukogu otsusega 75/456/EMÜ, (1) kohustub ühendus ostma ja importima tagatud hindadega kindla koguse Indiast pärit toor-roosuhkrut või valget roosuhkrut, mida India kohustub talle tarnima. Kokkuleppe artiklis 11 on sätestatud, et kumbki pool võib kokkuleppe denonsseerida, teatades sellest teisele poolele kirjalikult kaks aastat ette. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Majandusühenduse ja India Vabariigi vahel sõlmitud roosuhkrut käsitleva kokkuleppe (edaspidi „kokkulepe”) kohaselt, mis on heaks kiidetud nõukogu otsusega 75/456/EMÜ, (1) kohustub ühendus ostma ja importima tagatud hindadega kindla koguse Indiast pärit toor-roosuhkrut või valget roosuhkrut, mida India kohustub talle tarnima. Kokkuleppe artiklis 11 on sätestatud, et kumbki pool võib kokkuleppe denonsseerida, teatades sellest teisele poolele kirjalikult kaks aastat ette.

| (2) | Seoses sekkumise lõpetamisega reformitud suhkruturu ühises korralduses ei saa enam sekkumisostudega tagada suhkru sisehindu. Seega on mõistlik lõpetada tagatud hindadega süsteem suhkru puhul, mida imporditakse kokkuleppe alusel. |
| --- | --- |

(2)

Seoses sekkumise lõpetamisega reformitud suhkruturu ühises korralduses ei saa enam sekkumisostudega tagada suhkru sisehindu. Seega on mõistlik lõpetada tagatud hindadega süsteem suhkru puhul, mida imporditakse kokkuleppe alusel.

| (3) | Seepärast on vaja kokkulepe denonsseerida vastavalt selle artiklile 11 ja teatada Indiale kui kokkleppele allakirjutanule kõnealusest denonsseerimisest, |
| --- | --- |

(3)

Seepärast on vaja kokkulepe denonsseerida vastavalt selle artiklile 11 ja teatada Indiale kui kokkleppele allakirjutanule kõnealusest denonsseerimisest,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga denonsseeritakse ühenduse nimel 1. oktoobrist 2009 Euroopa Majandusühenduse ja India Vabariigi vahel 18. juulil 1975. aastal allkirjastatud roosuhkrut käsitlev kokkulepe.

Artikkel 2

Nõukogu eesistujale antakse käesolevaga õigus määrata isik(ud), kes on volitatud teatama India valitsusele nimetatud kokkuleppe denonsseerimisest.

Artikkel 3

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 28. september 2007

Nõukogu nimel

eesistuja

M. PINHO

---

(1)  EÜT L 190, 23.7.1975, lk 35.

1

---

| 29.9.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 255/38 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 255/38

---

NÕUKOGU OTSUS,

28. september 2007,

millega ühendus denonsseerib Barbadose, Belize'i, Kongo Vabariigi, Côte d'Ivoire'i Vabariigi, Fidži Saarte Vabariigi, Guyana Vabariigi, Jamaica, Kenya Vabariigi, Madagaskari Vabariigi, Malawi Vabariigi, Mauritiuse Vabariigi, Mosambiigi Vabariigi, Saint Kittsi ja Nevise Föderatsiooni, Suriname Vabariigi, Svaasimaa Kuningriigi, Tansaania Ühendvabariigi, Trinidadi ja Tobago Vabariigi, Uganda Vabariigi, Sambia Vabariigi ja Zimbabwe Vabariigi suhtes AKV-EMÜ Lomé konventsioonis sisalduva AKV riikidest pärit suhkrut käsitlevat 3. protokolli ja nimetatud konventsioonile lisatud asjakohased deklaratsioonid, mis on esitatud AKV-EÜ partnerluslepingu V lisaga liidetud 3. protokollis

(2007/627/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 133 koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimese lausega,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt 28. veebruaril 1975 allakirjutatud AKV-EMÜ Lomé konventsioonis sisalduvale AKV-riikidest pärit suhkrut käsitlevale 3. protokollile ja nimetatud konventsioonile lisatud asjakohastele deklaratsioonidele („suhkruprotokoll”), mis on esitatud koostöölepingus ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, alla kirjutatud 23. juunil 2000. aastal Cotonous („AKV-EÜ partnerlusleping”) (1) V lisaga liidetud 3. protokollis, kohustub ühendus ostma ja importima tagatud hindadega kindla koguse toorsuhkrut või valget roosuhkrut, mis pärineb allakirjutanud AKV riikidest ning mida kõnealused riigid on kohustunud ühendusse tarnima. Suhkruprotokollis sätestatakse, et ühendus võib iga AKV riigi suhtes ja iga AKV riik võib ühenduse suhtes protokolli denonsseerida, sellest kaks aastat ette teatades. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt 28. veebruaril 1975 allakirjutatud AKV-EMÜ Lomé konventsioonis sisalduvale AKV-riikidest pärit suhkrut käsitlevale 3. protokollile ja nimetatud konventsioonile lisatud asjakohastele deklaratsioonidele („suhkruprotokoll”), mis on esitatud koostöölepingus ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, alla kirjutatud 23. juunil 2000. aastal Cotonous („AKV-EÜ partnerlusleping”) (1) V lisaga liidetud 3. protokollis, kohustub ühendus ostma ja importima tagatud hindadega kindla koguse toorsuhkrut või valget roosuhkrut, mis pärineb allakirjutanud AKV riikidest ning mida kõnealused riigid on kohustunud ühendusse tarnima. Suhkruprotokollis sätestatakse, et ühendus võib iga AKV riigi suhtes ja iga AKV riik võib ühenduse suhtes protokolli denonsseerida, sellest kaks aastat ette teatades.

| (2) | AKV riikide suhtes praegu kohaldatavad kaubandussätted, mis on esitatud AKV-EÜ partnerluslepingu V lisas, kaotavad kehtivuse 31. detsembril 2007. AKV-EÜ partnerluslepingu artikli 36 kohaselt sätestatakse majanduspartnerluslepingutes uus õiguslik raamistik, mis reguleerib kaubandussuhteid AKV riikidega ja sellega asendatakse AKV-EÜ partnerluslepinguga ette nähtud kaubandusrežiim. AKV-EÜ partnerluslepingu artikli 36 lõikes 4 on nõutud, et lepinguosalised vaataksid suhkruprotokolli läbi seoses majanduspartnerluslepinguid käsitlevate läbirääkimistega. 14. novembril 2001 WTO ministrite konverentsil Dohas ühendusele antud vabastus GATTi I artiklis sätestatud kohustustest AKV riikidele AKV-EÜ partnerluslepingu kohaste kaubandussoodustuste puhul lõpeb samuti 31. detsembril 2007. |
| --- | --- |

(2)

AKV riikide suhtes praegu kohaldatavad kaubandussätted, mis on esitatud AKV-EÜ partnerluslepingu V lisas, kaotavad kehtivuse 31. detsembril 2007. AKV-EÜ partnerluslepingu artikli 36 kohaselt sätestatakse majanduspartnerluslepingutes uus õiguslik raamistik, mis reguleerib kaubandussuhteid AKV riikidega ja sellega asendatakse AKV-EÜ partnerluslepinguga ette nähtud kaubandusrežiim. AKV-EÜ partnerluslepingu artikli 36 lõikes 4 on nõutud, et lepinguosalised vaataksid suhkruprotokolli läbi seoses majanduspartnerluslepinguid käsitlevate läbirääkimistega. 14. novembril 2001 WTO ministrite konverentsil Dohas ühendusele antud vabastus GATTi I artiklis sätestatud kohustustest AKV riikidele AKV-EÜ partnerluslepingu kohaste kaubandussoodustuste puhul lõpeb samuti 31. detsembril 2007.

| (3) | Tagamaks, et majanduspartnerluslepingutega ette nähtud impordikord hõlmaks ka suhkru importimise korda, on asjakohane võtta meetmeid, mis tagavad suhkruprotokolli ja selles sisalduvate kohustuste kohaldamise lõpetamise piisavalt aegsasti, pidades silmas suhkruprotokollis sätestatud kaheaastase etteteatamise nõuet. |
| --- | --- |

(3)

Tagamaks, et majanduspartnerluslepingutega ette nähtud impordikord hõlmaks ka suhkru importimise korda, on asjakohane võtta meetmeid, mis tagavad suhkruprotokolli ja selles sisalduvate kohustuste kohaldamise lõpetamise piisavalt aegsasti, pidades silmas suhkruprotokollis sätestatud kaheaastase etteteatamise nõuet.

| (4) | Suhkruprotokollist tulenev korraldus on teeninud nii AKV riikide kui ka ühenduse huve, kindlustades AKV riikide eksportijatele juurdepääsu tulutoovale turule ning tagades ühenduse roosuhkru rafineerijate regulaarse varustatuse. Siiski ei saa suhkruprotokollist tulenevat korraldust enam säilitada. Ühenduse reformitud suhkruturu raames ei taga ühendus enam Euroopa suhkrutootjatele makstavaid hindu, kuna varasem sekkumismehhanism järk-järgult kaotatakse. |
| --- | --- |

(4)

Suhkruprotokollist tulenev korraldus on teeninud nii AKV riikide kui ka ühenduse huve, kindlustades AKV riikide eksportijatele juurdepääsu tulutoovale turule ning tagades ühenduse roosuhkru rafineerijate regulaarse varustatuse. Siiski ei saa suhkruprotokollist tulenevat korraldust enam säilitada. Ühenduse reformitud suhkruturu raames ei taga ühendus enam Euroopa suhkrutootjatele makstavaid hindu, kuna varasem sekkumismehhanism järk-järgult kaotatakse.

| (5) | Seoses üleminekuga AKV riikide ja ELi kaubanduse liberaliseerimisele ei saa üheaegselt kehtida piiramata kogused ning suhkruprotokolli kohased hinna- ja mahutagatised. Vähimarenenud riikidele on kavas tagada suhkru piiramatu turulepääs algatuse „Kõik peale relvade” (Everything But Arms – EBA) raames alates 1. juulist 2009. Kuna üleminekuperioodi teise etapi algus on kavandatud 1. oktoobriks 2009, tuleks EBA suhkruturukorraldust vastavalt kohandada. |
| --- | --- |

(5)

Seoses üleminekuga AKV riikide ja ELi kaubanduse liberaliseerimisele ei saa üheaegselt kehtida piiramata kogused ning suhkruprotokolli kohased hinna- ja mahutagatised. Vähimarenenud riikidele on kavas tagada suhkru piiramatu turulepääs algatuse „Kõik peale relvade” (Everything But Arms – EBA) raames alates 1. juulist 2009. Kuna üleminekuperioodi teise etapi algus on kavandatud 1. oktoobriks 2009, tuleks EBA suhkruturukorraldust vastavalt kohandada.

| (6) | Denonsseerimine ei piira võimalust sõlmida edaspidi ühenduse ja AKV riikide vaheline vastastikune suhkrut käsitlev leping üldiste majanduspartnerluslepingute raames. |
| --- | --- |

(6)

Denonsseerimine ei piira võimalust sõlmida edaspidi ühenduse ja AKV riikide vaheline vastastikune suhkrut käsitlev leping üldiste majanduspartnerluslepingute raames.

| (7) | Seepärast on vaja suhkruprotokoll denonsseerida vastavalt selle artiklile 10 ja teatada denonsseerimisest kõikidele suhkruprotokollile allakirjutanud AKV riikidele, |
| --- | --- |

(7)

Seepärast on vaja suhkruprotokoll denonsseerida vastavalt selle artiklile 10 ja teatada denonsseerimisest kõikidele suhkruprotokollile allakirjutanud AKV riikidele,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga denonsseerib ühendus alates 1. oktoobrist 2009 Barbadose, Belize'i, Kongo Vabariigi, Côte d'Ivoire'i Vabariigi, Fidži Saarte Vabariigi, Guyana Vabariigi, Jamaica, Kenya Vabariigi, Madagaskari Vabariigi, Malawi Vabariigi, Mauritiuse Vabariigi, Mosambiigi Vabariigi, Saint Kittsi ja Nevise Föderatsiooni, Suriname Vabariigi, Svaasimaa Kuningriigi, Tansaania Ühendvabariigi, Trinidadi ja Tobago Vabariigi, Uganda Vabariigi, Sambia Vabariigi ja Zimbabwe Vabariigi suhtes 28. veebruaril 1975 allakirjutatud AKV-EMÜ Lomé konventsioonis sisalduva AKV-riikidest pärit suhkrut käsitleva 3. protokolli ja nimetatud konventsioonile lisatud asjakohased deklaratsioonid, mis on esitatud 23. juunil 2000. aastal Cotonous allakirjutatud AKV-EÜ partnerluslepingu V lisaga liidetud 3. protokollis.

Artikkel 2

Nõukogu eesistujal on õigus nimetada isik või isikud, kes on volitatud teavitama Barbadose, Belize'i, Kongo Vabariigi, Côte d'Ivoire'i Vabariigi, Fidži Saarte Vabariigi, Guyana Vabariigi, Jamaica, Kenya Vabariigi, Madagaskari Vabariigi, Malawi Vabariigi, Mauritiuse Vabariigi, Mosambiigi Vabariigi, Saint Kittsi ja Nevise Föderatsiooni, Suriname Vabariigi, Svaasimaa Kuningriigi, Tansaania Ühendvabariigi, Trinidadi ja Tobago Vabariigi, Uganda Vabariigi, Sambia Vabariigi ja Zimbabwe Vabariigi valitsusi nimetatud protokolli denonsseerimisest.

Artikkel 3

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 28. september 2007

Nõukogu nimel

eesistuja

M. PINHO

---

(1)  EÜT L 317, 15.12.2000, lk 3, muudetud Luxembourgis 25. juunil 2005 (ELT L 287, 28.10.2005, lk 4).

1

---

Komisjon

| 29.9.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 255/40 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 255/40

---

KOMISJONI OTSUS,

19. september 2007,

metomüüli nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kandmata jätmise ja kõnealust toimeainet sisaldavate taimekaitsevahendite lubade tühistamise kohta

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 4258 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/628/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivi 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta, (1) eriti selle artikli 8 lõike 2 neljandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 on sätestatud, et liikmesriik võib 12 aasta jooksul pärast kõnealuse direktiivi teatavakstegemist lubada turustada taimekaitsevahendeid, mis sisaldavad nimetatud direktiivi I lisas loetlemata toimeaineid, mis on kaks aastat pärast teatavakstegemise kuupäeva juba turul, samal ajal kui kõnealuseid aineid tööprogrammi raames järk-järgult uuritakse. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 on sätestatud, et liikmesriik võib 12 aasta jooksul pärast kõnealuse direktiivi teatavakstegemist lubada turustada taimekaitsevahendeid, mis sisaldavad nimetatud direktiivi I lisas loetlemata toimeaineid, mis on kaks aastat pärast teatavakstegemise kuupäeva juba turul, samal ajal kui kõnealuseid aineid tööprogrammi raames järk-järgult uuritakse.

| (2) | Komisjoni määrustes (EÜ) nr 451/2000 (2) ja (EÜ) nr 703/2001 (3) on sätestatud direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi teise etapi üksikasjalikud rakenduseeskirjad ja kehtestatud hindamist vajavate toimeainete loetelu nende toimeainete võimalikuks lisamiseks direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Nimetatud loetelusse kuulub ka metomüül. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni määrustes (EÜ) nr 451/2000 (2) ja (EÜ) nr 703/2001 (3) on sätestatud direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi teise etapi üksikasjalikud rakenduseeskirjad ja kehtestatud hindamist vajavate toimeainete loetelu nende toimeainete võimalikuks lisamiseks direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Nimetatud loetelusse kuulub ka metomüül.

| (3) | Metomüüli toimet inimeste tervisele ja keskkonnale on taotleja kavandatud kasutusviiside puhul hinnatud vastavalt määruste (EÜ) nr 451/2000 ja (EÜ) nr 703/2001 sätetele. Lisaks on kõnealustes määrustes määratud ka referentliikmesriigid, kes peavad esitama Euroopa Toiduohutusametile (EFSA) asjaomased hindamisaruanded ja soovitused vastavalt määruse (EÜ) nr 451/2000 artikli 8 lõikele 1. Metomüüli puhul oli referentliikmesriik Ühendkuningriik ja kogu asjaomane teave esitati 3. mail 2004. |
| --- | --- |

(3)

Metomüüli toimet inimeste tervisele ja keskkonnale on taotleja kavandatud kasutusviiside puhul hinnatud vastavalt määruste (EÜ) nr 451/2000 ja (EÜ) nr 703/2001 sätetele. Lisaks on kõnealustes määrustes määratud ka referentliikmesriigid, kes peavad esitama Euroopa Toiduohutusametile (EFSA) asjaomased hindamisaruanded ja soovitused vastavalt määruse (EÜ) nr 451/2000 artikli 8 lõikele 1. Metomüüli puhul oli referentliikmesriik Ühendkuningriik ja kogu asjaomane teave esitati 3. mail 2004.

| (4) | Hindamisaruande kohta on liikmesriigid ja Euroopa Toiduohutusamet esitanud vastastikused eksperdihinnangud ning see aruanne on esitatud komisjonile 23. juunil 2006. aastal EFSA kokkuvõttena, milles käsitletakse vastastikuseid eksperdihinnanguid pestitsiidse toimeaine metomüüli ohuanalüüsi kohta. (4) Liikmesriigid ja komisjon on kõnealuse hindamisaruande toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees läbi vaadanud. |
| --- | --- |

(4)

Hindamisaruande kohta on liikmesriigid ja Euroopa Toiduohutusamet esitanud vastastikused eksperdihinnangud ning see aruanne on esitatud komisjonile 23. juunil 2006. aastal EFSA kokkuvõttena, milles käsitletakse vastastikuseid eksperdihinnanguid pestitsiidse toimeaine metomüüli ohuanalüüsi kohta. (4) Liikmesriigid ja komisjon on kõnealuse hindamisaruande toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees läbi vaadanud.

| (5) | Kõnealuse toimeaine hindamisel on esile kerkinud mitmeid küsitavusi. Eelkõige ületab olemasoleva teabe põhjal kasutaja kokkupuude ainega kokkupuutumise vastuvõetava ulatuse ning ei ole ka tõestatud, et töötajate ja kõrvalseisjate kokkupuuted oleksid vastuvõetavad. Peale selle võib seoses ökotoksikoloogiaga karta suurt ohtu lindudele ja imetajatele, veeorganismidele, mesilastele ja muudele kui sihtliigi lülijalgsetele. |
| --- | --- |

(5)

Kõnealuse toimeaine hindamisel on esile kerkinud mitmeid küsitavusi. Eelkõige ületab olemasoleva teabe põhjal kasutaja kokkupuude ainega kokkupuutumise vastuvõetava ulatuse ning ei ole ka tõestatud, et töötajate ja kõrvalseisjate kokkupuuted oleksid vastuvõetavad. Peale selle võib seoses ökotoksikoloogiaga karta suurt ohtu lindudele ja imetajatele, veeorganismidele, mesilastele ja muudele kui sihtliigi lülijalgsetele.

| (6) | Komisjon palus teavitajal esitada omapoolsed märkused vastastikuste eksperdihinnangute tulemuste kohta ning teatada, kas ta kavatseb tulevikus aine kasutamist toetada või mitte. Teavitaja on esitanud omapoolsed märkused, mida on tähelepanelikult uuritud. Vaatamata esitatud väidetele on eespool nimetatud küsitavused jäänud siiski lahendamata ning EFSA ekspertide kohtumistel esitatud ja kaalutud teabe põhjal koostatud hindamine ei ole näidanud, et metomüüli sisaldavad taimekaitsevahendid vastaksid kavandatud kasutustingimustes üldiselt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 5 lõike 1 punktides a ja b sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon palus teavitajal esitada omapoolsed märkused vastastikuste eksperdihinnangute tulemuste kohta ning teatada, kas ta kavatseb tulevikus aine kasutamist toetada või mitte. Teavitaja on esitanud omapoolsed märkused, mida on tähelepanelikult uuritud. Vaatamata esitatud väidetele on eespool nimetatud küsitavused jäänud siiski lahendamata ning EFSA ekspertide kohtumistel esitatud ja kaalutud teabe põhjal koostatud hindamine ei ole näidanud, et metomüüli sisaldavad taimekaitsevahendid vastaksid kavandatud kasutustingimustes üldiselt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 5 lõike 1 punktides a ja b sätestatud nõuetele.

| (7) | Seepärast ei tohiks metomüüli kanda direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. |
| --- | --- |

(7)

Seepärast ei tohiks metomüüli kanda direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse.

| (8) | Tuleks võtta meetmeid tagamaks, et metomüüli sisaldavate taimekaitsevahendite kehtivad load tühistatakse ettenähtud ajavahemiku jooksul, et neid ei pikendata ning et selliste toodete jaoks uusi lubasid ei anta. |
| --- | --- |

(8)

Tuleks võtta meetmeid tagamaks, et metomüüli sisaldavate taimekaitsevahendite kehtivad load tühistatakse ettenähtud ajavahemiku jooksul, et neid ei pikendata ning et selliste toodete jaoks uusi lubasid ei anta.

| (9) | Liikmesriigi antud ajapikendusi metomüüli sisaldavate taimekaitsevahendite olemasolevate varude müügiks, ladustamiseks, turuleviimiseks ja kasutamiseks tuleks piirata 12 kuuga, et võimaldada olemasolevate varude ärakasutamist ühe järgneva kasvuperioodi jooksul, mis tagab, et metomüüli sisaldavad taimekaitsevahendid jäävad põllumajandustöötajatele kättesaadavaks 18 kuu jooksul pärast käesoleva otsuse vastuvõtmist. |
| --- | --- |

(9)

Liikmesriigi antud ajapikendusi metomüüli sisaldavate taimekaitsevahendite olemasolevate varude müügiks, ladustamiseks, turuleviimiseks ja kasutamiseks tuleks piirata 12 kuuga, et võimaldada olemasolevate varude ärakasutamist ühe järgneva kasvuperioodi jooksul, mis tagab, et metomüüli sisaldavad taimekaitsevahendid jäävad põllumajandustöötajatele kättesaadavaks 18 kuu jooksul pärast käesoleva otsuse vastuvõtmist.

| (10) | Käesolev otsus ei piira metomüüli kohta taotluse esitamist vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõikele 2 seoses selle võimaliku kandmisega kõnealuse direktiivi I lisasse. |
| --- | --- |

(10)

Käesolev otsus ei piira metomüüli kohta taotluse esitamist vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõikele 2 seoses selle võimaliku kandmisega kõnealuse direktiivi I lisasse.

| (11) | Toiduahela ja loomatervishoiu alaline komitee ei avaldanud esimehe kehtestatud ajavahemiku jooksul arvamust, mistõttu esitas komisjon nõukogule kõnealuste meetmetega seotud ettepaneku. Et direktiivi 91/414/EMÜ artikli 19 lõike 2 teises lõigus sätestatud tähtaja möödumisel ei olnud nõukogu kavandatud rakendusakti vastu võtnud ega rakendusmeetmeid käsitleva ettepaneku suhtes oma vastuseisu väljendanud, tuleb komisjonil seega kõnealused meetmed vastu võtta, |
| --- | --- |

(11)

Toiduahela ja loomatervishoiu alaline komitee ei avaldanud esimehe kehtestatud ajavahemiku jooksul arvamust, mistõttu esitas komisjon nõukogule kõnealuste meetmetega seotud ettepaneku. Et direktiivi 91/414/EMÜ artikli 19 lõike 2 teises lõigus sätestatud tähtaja möödumisel ei olnud nõukogu kavandatud rakendusakti vastu võtnud ega rakendusmeetmeid käsitleva ettepaneku suhtes oma vastuseisu väljendanud, tuleb komisjonil seega kõnealused meetmed vastu võtta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Metomüüli ei kanta toimeainena direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse.

Artikkel 2

Liikmesriigid tagavad, et:

| a) | metomüüli sisaldavate taimekaitsevahendite load tühistatakse hiljemalt 19. märtsil 2008; |
| --- | --- |

a)

metomüüli sisaldavate taimekaitsevahendite load tühistatakse hiljemalt 19. märtsil 2008;

| b) | alates käesoleva otsuse avaldamise kuupäevast ei anta ega pikendata metomüüli sisaldavate taimekaitsevahendite jaoks lubasid. |
| --- | --- |

b)

alates käesoleva otsuse avaldamise kuupäevast ei anta ega pikendata metomüüli sisaldavate taimekaitsevahendite jaoks lubasid.

Artikkel 3

Ajapikendus, mille liikmesriigid annavad vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 4 lõikele 6, peab olema võimalikult lühike ja lõpeb hiljemalt 19. märtsil 2009.

Artikkel 4

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 19. september 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2007/52/EÜ (ELT L 214, 17.8.2007, lk 3).

1

(2)  EÜT L 55, 29.2.2000, lk 25. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1044/2003 (ELT L 151, 19.6.2003, lk 32).

2

(3)  EÜT L 98, 7.4.2001, lk 6.

3

(4)  EFSA Scientific Report (2006) 83, 1-73, Conclusion regarding the peer review of pesticide risk assessment of methomyl.

4

EFSA Scientific Report (2006) 83, 1-73, Conclusion regarding the peer review of pesticide risk assessment of methomyl

---

| 29.9.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 255/42 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 255/42

---

KOMISJONI OTSUS,

20. september 2007,

trifluraliini nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ i lisasse kandmata jätmise ja kõnealust toimeainet sisaldavate taimekaitsevahendite lubade tühistamise kohta

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 4282 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/629/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivi 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta, (1) eriti selle artikli 8 lõike 2 neljandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 sätestatakse, et liikmesriik võib 12 aasta jooksul pärast kõnealuse direktiivi teatavakstegemist lubada turustada taimekaitsevahendeid, mis sisaldavad nimetatud direktiivi I lisas loetlemata toimeaineid, mis on juba turul kaks aastat pärast teatavakstegemise kuupäeva, samal ajal kui kõnesolevaid aineid uuritakse järk-järgult tööprogrammi raames. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 sätestatakse, et liikmesriik võib 12 aasta jooksul pärast kõnealuse direktiivi teatavakstegemist lubada turustada taimekaitsevahendeid, mis sisaldavad nimetatud direktiivi I lisas loetlemata toimeaineid, mis on juba turul kaks aastat pärast teatavakstegemise kuupäeva, samal ajal kui kõnesolevaid aineid uuritakse järk-järgult tööprogrammi raames.

| (2) | Komisjoni määrustes (EÜ) nr 451/2000 (2) ja (EÜ) nr 703/2001 (3) on sätestatud direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 nimetatud tööprogrammi teise etapi üksikasjalikud rakenduseeskirjad ning kehtestatud hindamisele kuuluvate toimeainete loetelu nende võimalikuks kandmiseks direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Trifluraliin kuulub nimetatud loendisse. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni määrustes (EÜ) nr 451/2000 (2) ja (EÜ) nr 703/2001 (3) on sätestatud direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 nimetatud tööprogrammi teise etapi üksikasjalikud rakenduseeskirjad ning kehtestatud hindamisele kuuluvate toimeainete loetelu nende võimalikuks kandmiseks direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Trifluraliin kuulub nimetatud loendisse.

| (3) | Trifluraliini mõju inimeste tervisele ja keskkonnale on taotleja kavandatud kasutusviiside puhul hinnatud vastavalt määruste (EÜ) nr 451/2000 ja (EÜ) nr 703/2001 sätetele. Lisaks on kõnealustes määrustes määratud ka referentliikmesriigid, kes peavad esitama asjakohased hindamisaruanded ja soovitused Euroopa Toiduohutusametile (EFSA) vastavalt määruse (EÜ) nr 451/2000 artikli 8 lõikele 1. Trifluraliini puhul oli referentliikmesriigiks Kreeka ja kogu asjakohane teave esitati 11. juulil 2003. |
| --- | --- |

(3)

Trifluraliini mõju inimeste tervisele ja keskkonnale on taotleja kavandatud kasutusviiside puhul hinnatud vastavalt määruste (EÜ) nr 451/2000 ja (EÜ) nr 703/2001 sätetele. Lisaks on kõnealustes määrustes määratud ka referentliikmesriigid, kes peavad esitama asjakohased hindamisaruanded ja soovitused Euroopa Toiduohutusametile (EFSA) vastavalt määruse (EÜ) nr 451/2000 artikli 8 lõikele 1. Trifluraliini puhul oli referentliikmesriigiks Kreeka ja kogu asjakohane teave esitati 11. juulil 2003.

| (4) | Hindamisaruande kohta on esitanud vastastikused eksperdihinnangud liikmesriigid ja Euroopa Toiduohutusameti hindamistöörühm ning see esitati komisjonile 14. märtsil 2005. aastal EFSA kokkuvõttena, milles käsitletakse vastastikuseid eksperdihinnanguid pestitsiidse toimeaine trifluraliini riskianalüüsi kohta. (4) Liikmesriigid ja komisjon vaatasid selle aruande läbi toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees ning see vormistati 16. märtsil 2007 komisjoni läbivaatamisaruandena trifluraliini kohta. |
| --- | --- |

(4)

Hindamisaruande kohta on esitanud vastastikused eksperdihinnangud liikmesriigid ja Euroopa Toiduohutusameti hindamistöörühm ning see esitati komisjonile 14. märtsil 2005. aastal EFSA kokkuvõttena, milles käsitletakse vastastikuseid eksperdihinnanguid pestitsiidse toimeaine trifluraliini riskianalüüsi kohta. (4) Liikmesriigid ja komisjon vaatasid selle aruande läbi toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees ning see vormistati 16. märtsil 2007 komisjoni läbivaatamisaruandena trifluraliini kohta.

| (5) | Kõnealuse toimeaine hindamisel on esile kerkinud terve rida küsimusi. Trifluraliin on veeorganismide, eelkõige kalade suhtes kõrge mürgisusega. Samuti on see väga püsiv pinnases ja raskesti biolagunduv. Lisaks on sel potentsiaal akumuleeruda. Eelkõige veeorganismide puhul on see oluliselt suurem direktiivis 91/414/EMÜ sätestatud maksimaalsest biokontsentratsiooni tegurist (BCF), osutades selliste organismide puhul bioakumulatsiooni võimalikkusele. Suure lenduvuse tõttu ei saa välistada trifluraliini kaugedasikandumist õhu kaudu ja vaatamata kiirele fotokeemilisele lagunemisele on järelevalveprogrammid näidanud selle liikumist kasutamiskohast kaugele asuvatesse paikadesse. Nimetatud probleemide tõttu on ilmne, et trifluraliin ei vasta direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kandmise kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(5)

Kõnealuse toimeaine hindamisel on esile kerkinud terve rida küsimusi. Trifluraliin on veeorganismide, eelkõige kalade suhtes kõrge mürgisusega. Samuti on see väga püsiv pinnases ja raskesti biolagunduv. Lisaks on sel potentsiaal akumuleeruda. Eelkõige veeorganismide puhul on see oluliselt suurem direktiivis 91/414/EMÜ sätestatud maksimaalsest biokontsentratsiooni tegurist (BCF), osutades selliste organismide puhul bioakumulatsiooni võimalikkusele. Suure lenduvuse tõttu ei saa välistada trifluraliini kaugedasikandumist õhu kaudu ja vaatamata kiirele fotokeemilisele lagunemisele on järelevalveprogrammid näidanud selle liikumist kasutamiskohast kaugele asuvatesse paikadesse. Nimetatud probleemide tõttu on ilmne, et trifluraliin ei vasta direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kandmise kriteeriumidele.

| (6) | Komisjon palus teavitajal esitada omapoolsed märkused vastastikuste eksperdihinnangute tulemuste kohta ning teatada, kas ta kavatseb tulevikus aine kasutamist toetada või mitte. Teavitaja esitas omapoolsed märkused, mida on hoolikalt uuritud. Vaatamata teavitaja esitatud väidetele jäid tuvastatud probleemid lahendamata ning EFSA ekspertide kohtumistel esitatud ja hinnatud teabe põhjal koostatud hindamistest ei selgu, et võib loota, et trifluraliini sisaldavad taimekaitsevahendid kavandatud kasutustingimustes üldiselt vastavad direktiivi 91/414/EMÜ artikli 5 lõike 1 punktides a ja b sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon palus teavitajal esitada omapoolsed märkused vastastikuste eksperdihinnangute tulemuste kohta ning teatada, kas ta kavatseb tulevikus aine kasutamist toetada või mitte. Teavitaja esitas omapoolsed märkused, mida on hoolikalt uuritud. Vaatamata teavitaja esitatud väidetele jäid tuvastatud probleemid lahendamata ning EFSA ekspertide kohtumistel esitatud ja hinnatud teabe põhjal koostatud hindamistest ei selgu, et võib loota, et trifluraliini sisaldavad taimekaitsevahendid kavandatud kasutustingimustes üldiselt vastavad direktiivi 91/414/EMÜ artikli 5 lõike 1 punktides a ja b sätestatud nõuetele.

| (7) | Seepärast ei tuleks trifluraliini kanda direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. |
| --- | --- |

(7)

Seepärast ei tuleks trifluraliini kanda direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse.

| (8) | Tuleks võtta meetmed tagamaks, et trifluraliini sisaldavate taimekaitsevahendite kehtivad load tühistatakse ettenähtud ajavahemiku jooksul ja neid ei pikendata ning selliste toodete jaoks uusi lubasid ei anta. |
| --- | --- |

(8)

Tuleks võtta meetmed tagamaks, et trifluraliini sisaldavate taimekaitsevahendite kehtivad load tühistatakse ettenähtud ajavahemiku jooksul ja neid ei pikendata ning selliste toodete jaoks uusi lubasid ei anta.

| (9) | Liikmesriigi antud ajapikendusi trifluraliini sisaldava taimekaitsevahendi olemasolevate varude müügiks, ladustamiseks, turuleviimiseks ja kasutamiseks tuleks piirata kaheteistkümne kuuga, et võimaldada olemasolevate varude ärakasutamist ühe järgneva kasvuperioodi jooksul, mis tagab, et trifluraliini sisaldavad taimekaitsevahendid on põllumajandustootjatele kättesaadavad 18 kuu jooksul alates käeoleva otsuse vastuvõtmisest. |
| --- | --- |

(9)

Liikmesriigi antud ajapikendusi trifluraliini sisaldava taimekaitsevahendi olemasolevate varude müügiks, ladustamiseks, turuleviimiseks ja kasutamiseks tuleks piirata kaheteistkümne kuuga, et võimaldada olemasolevate varude ärakasutamist ühe järgneva kasvuperioodi jooksul, mis tagab, et trifluraliini sisaldavad taimekaitsevahendid on põllumajandustootjatele kättesaadavad 18 kuu jooksul alates käeoleva otsuse vastuvõtmisest.

| (10) | Käesolev otsus ei piira trifluraliini kohta taotluse esitamist vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõikele 2 seoses selle võimaliku kandmisega kõnealuse direktiivi I lisasse. |
| --- | --- |

(10)

Käesolev otsus ei piira trifluraliini kohta taotluse esitamist vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõikele 2 seoses selle võimaliku kandmisega kõnealuse direktiivi I lisasse.

| (11) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(11)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Trifluraliini ei kanta toimeainena direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse.

Artikkel 2

Liikmesriigid tagavad, et:

| a) | trifluraliini sisaldavate taimekaitsevahendite load tühistatakse alates 20. märtsist 2008; |
| --- | --- |

a)

trifluraliini sisaldavate taimekaitsevahendite load tühistatakse alates 20. märtsist 2008;

| b) | alates käesoleva otsuse avaldamise kuupäevast ei anta ega uuendata trifluraliini sisaldavate taimekaitsevahendite lubasid. |
| --- | --- |

b)

alates käesoleva otsuse avaldamise kuupäevast ei anta ega uuendata trifluraliini sisaldavate taimekaitsevahendite lubasid.

Artikkel 3

Ajapikendus, mille liikmesriigid annavad vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 4 lõike 6 sätetele, peab olema võimalikult lühike ja lõpeb hiljemalt 20. märtsil 2009.

Artikkel 4

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 20. september 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2007/52/EÜ (ELT L 214, 17.8.2007, lk 3).

1

(2)  EÜT L 55, 29.2.2000, lk 25. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1044/2003 (ELT L 151, 19.6.2003, lk 32).

2

(3)  EÜT L 98, 7.4.2001, lk 6.

3

(4)  Euroopa Toiduohutusameti teaduslik aruanne (2005) 28, 1–77, Pestitsiidide riskianalüüsi vastastikuse eksperdihinnangu kokkuvõte toimeaine trifluraliini kohta (valmimiskuupäev: 14. märts 2005). EFSA Scientific Report (2005) 28, 1-77, Conclusion regarding the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance trifluralin (finalised: 14 March 2005).

4

EFSA Scientific Report (2005) 28, 1-77, Conclusion regarding the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance trifluralin

finalised: 14 March 2005

---

| 29.9.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 255/44 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 255/44

---

KOMISJONI OTSUS,

27. september 2007,

millega muudetakse otsust 2006/779/EÜ, et pikendada kõnealuse otsuse kohaldamisaega

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 4459 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/630/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 26. juuni 1990. aasta direktiivi 90/425/EMÜ, milles käsitletakse ühendusesiseses kaubanduses teatavate elusloomade ja toodete suhtes seoses siseturu väljakujundamisega kohaldatavaid veterinaar- ja zootehnilisi kontrolle, (1) eriti selle artikli 10 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 11. detsembri 1989. aasta direktiivi 89/662/EMÜ veterinaarkontrollide kohta ühendusesiseses kaubanduses seoses siseturu väljakujundamisega, (2) eriti selle artikli 9 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 14. novembri 2006. aasta otsus 2006/779/EÜ loomatervishoiualaste tõrjemeetmete kohta seoses sigade klassikalise katkuga Rumeenias (3) võeti vastu Rumeenias esinenud sigade klassikalise katku puhangute tõttu. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 14. novembri 2006. aasta otsus 2006/779/EÜ loomatervishoiualaste tõrjemeetmete kohta seoses sigade klassikalise katkuga Rumeenias (3) võeti vastu Rumeenias esinenud sigade klassikalise katku puhangute tõttu.

| (2) | Otsust 2006/779/EÜ kohaldatakse üheksa kuu jooksul alates Bulgaaria ja Rumeenia ühinemislepingu jõustumise kuupäevast. Pidades silmas sigade katku esinemist Rumeenias, on asjakohane otsuse 2006/779/EÜ kehtivust pikendada 31. detsembrini 2009. |
| --- | --- |

(2)

Otsust 2006/779/EÜ kohaldatakse üheksa kuu jooksul alates Bulgaaria ja Rumeenia ühinemislepingu jõustumise kuupäevast. Pidades silmas sigade katku esinemist Rumeenias, on asjakohane otsuse 2006/779/EÜ kehtivust pikendada 31. detsembrini 2009.

| (3) | Seepärast tuleks otsust 2006/779/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(3)

Seepärast tuleks otsust 2006/779/EÜ vastavalt muuta.

| (4) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2006/779/EÜ artikkel 7 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 7

Kohaldamine

Käesolevat otsust kohaldatakse 31. detsembrini 2009.”

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 27. september 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 224, 18.8.1990, lk 29. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2002/33/EÜ (EÜT L 315, 19.11.2002, lk 14).

1

(2)  EÜT L 395, 30.12.1989, lk 13. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2004/41/EÜ (ELT L 157, 30.4.2004, lk 33).

2

(3)  ELT L 314, 15.11.2006, lk 48.

3

---

| 29.9.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 255/45 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 255/45

---

KOMISJONI OTSUS,

27. september 2007,

millega muudetakse otsust 2006/805/EÜ, et pikendada kõnealuse otsuse kohaldamisaega

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 4460 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/631/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 26. juuni 1990. aasta direktiivi 90/425/EMÜ, milles käsitletakse ühendusesiseses kaubanduses teatavate elusloomade ja toodete suhtes seoses siseturu väljakujundamisega kohaldatavaid veterinaar- ja zootehnilisi kontrolle, (1) eriti selle artikli 10 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 11. detsembri 1989. aasta direktiivi 89/662/EMÜ veterinaarkontrollide kohta ühendusesiseses kaubanduses seoses siseturu väljakujundamisega, (2) eriti selle artikli 9 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 24. novembri 2006. aasta otsus 2006/805/EÜ loomatervishoiualaste tõrjemeetmete kohta seoses sigade klassikalise katkuga teatavates liikmesriikides (3) võeti vastu teatavates liikmesriikides esinenud sigade klassikalise katku puhangute tõttu. Kõnealuse otsusega kehtestatakse teatavad sigade klassikalise katku tõrjemeetmed nendes liikmesriikides. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 24. novembri 2006. aasta otsus 2006/805/EÜ loomatervishoiualaste tõrjemeetmete kohta seoses sigade klassikalise katkuga teatavates liikmesriikides (3) võeti vastu teatavates liikmesriikides esinenud sigade klassikalise katku puhangute tõttu. Kõnealuse otsusega kehtestatakse teatavad sigade klassikalise katku tõrjemeetmed nendes liikmesriikides.

| (2) | Otsust 2006/805/EÜ kohaldatakse üheksa kuu jooksul alates Bulgaaria ja Rumeenia ühinemislepingu jõustumise kuupäevast. Pidades silmas sigade katku üldist esinemist Bulgaaria, Saksamaa, Prantsusmaa, Ungari ja Slovakkia piirkondades, on asjakohane otsuse 2006/805/EÜ kehtivust pikendada 31. juulini 2008. |
| --- | --- |

(2)

Otsust 2006/805/EÜ kohaldatakse üheksa kuu jooksul alates Bulgaaria ja Rumeenia ühinemislepingu jõustumise kuupäevast. Pidades silmas sigade katku üldist esinemist Bulgaaria, Saksamaa, Prantsusmaa, Ungari ja Slovakkia piirkondades, on asjakohane otsuse 2006/805/EÜ kehtivust pikendada 31. juulini 2008.

| (3) | Seepärast tuleks otsust 2006/805/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(3)

Seepärast tuleks otsust 2006/805/EÜ vastavalt muuta.

| (4) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2006/805/EÜ artikkel 14 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 14

Kohaldamine

Käesolevat otsust kohaldatakse 31. juulini 2008.”

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 27. september 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 224, 18.8.1990, lk 29. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2002/33/EÜ (EÜT L 315, 19.11.2002, lk 14).

1

(2)  EÜT L 395, 30.12.1989, lk 13. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2004/41/EÜ (ELT L 157, 30.4.2004, lk 33; parandatud versioon ELT L 195, 2.6.2004, lk 12).

2

(3)  ELT L 329, 25.11.2006, lk 67. Otsust on viimati muudetud otsusega 2007/152/EÜ (ELT L 67, 7.3.2007, lk 10).

3

---

| 29.9.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 255/46 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 255/46

---

KOMISJONI OTSUS,

28. september 2007,

millega muudetakse otsust 2006/415/EÜ, milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid seoses alatüüpi H5N1 kuuluva kõrge patogeensusega linnugripiga Saksamaal

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 4480 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/632/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 11. detsembri 1989. aasta direktiivi 89/662/EMÜ veterinaarkontrollide kohta ühendusesiseses kaubanduses seoses siseturu väljakujundamisega, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 26. juuni 1990. aasta direktiivi 90/425/EMÜ, milles käsitletakse ühendusesiseses kaubanduses teatavate elusloomade ja toodete suhtes seoses siseturu väljakujundamisega kohaldatavaid veterinaar- ja zootehnilisi kontrolle, (2) eriti selle artikli 10 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2005. aasta direktiivi 2005/94/EÜ linnugripi tõrjet käsitlevate ühenduse meetmete ning direktiivi 92/40/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta, (3) eriti selle artikli 63 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 14. juuni 2006. aasta otsusega 2006/415/EÜ, milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid seoses alatüüpi H5N1 kuuluva kõrge patogeensusega linnugripiga ühenduses ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2006/135/EÜ, (4) sätestatakse teatavad kaitsemeetmed, mida tuleb rakendada, et vältida selle haiguse levikut, sealhulgas A- ja B-piirkonna kehtestamine vastavalt kahtlustatud või kinnitatud haiguspuhangutele. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 14. juuni 2006. aasta otsusega 2006/415/EÜ, milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid seoses alatüüpi H5N1 kuuluva kõrge patogeensusega linnugripiga ühenduses ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2006/135/EÜ, (4) sätestatakse teatavad kaitsemeetmed, mida tuleb rakendada, et vältida selle haiguse levikut, sealhulgas A- ja B-piirkonna kehtestamine vastavalt kahtlustatud või kinnitatud haiguspuhangutele.

| (2) | Saksamaa on teavitanud komisjoni H5N1 puhangust kodulinnukasvatusettevõttes Baieri liidumaa territooriumil ja võtnud otsuses 2006/415/EÜ sätestatud asjakohased meetmed, kehtestades muu hulgas A- ja B-piirkonna kooskõlas nimetatud otsuse artikliga 4. |
| --- | --- |

(2)

Saksamaa on teavitanud komisjoni H5N1 puhangust kodulinnukasvatusettevõttes Baieri liidumaa territooriumil ja võtnud otsuses 2006/415/EÜ sätestatud asjakohased meetmed, kehtestades muu hulgas A- ja B-piirkonna kooskõlas nimetatud otsuse artikliga 4.

| (3) | Komisjon on koostöös Saksamaaga need meetmed läbi vaadanud ja leidnud, et liikmesriigi pädeva asutuse kehtestatud A- ja B-piirkondade piirid on haiguspuhangu tegelikust asukohast piisavalt kaugel. Seepärast võib kinnitada Saksamaa A- ja B-piirkonnad ning kehtestada kõnealuse piirkondadeks jaotamise kestuse. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon on koostöös Saksamaaga need meetmed läbi vaadanud ja leidnud, et liikmesriigi pädeva asutuse kehtestatud A- ja B-piirkondade piirid on haiguspuhangu tegelikust asukohast piisavalt kaugel. Seepärast võib kinnitada Saksamaa A- ja B-piirkonnad ning kehtestada kõnealuse piirkondadeks jaotamise kestuse.

| (4) | Seepärast tuleks otsust 2006/415/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Seepärast tuleks otsust 2006/415/EÜ vastavalt muuta.

| (5) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2006/415/EÜ lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisale.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 28. september 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 395, 30.12.1989, lk 13. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2004/41/EÜ (ELT L 157, 30.4.2004, lk 33).

1

(2)  EÜT L 224, 18.8.1990, lk 29. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2002/33/EÜ (EÜT L 315, 19.11.2002, lk 14).

2

(3)  ELT L 10, 14.1.2006, lk 16.

3

(4)  ELT L 164, 16.6.2006, lk 51. Otsust on viimati muudetud otsusega 2007/604/EÜ (ELT L 236, 8.9.2007, lk 11).

4

---

LISA

Otsuse 2006/415/EÜ lisa muudetakse järgmiselt.

| 1. | A ossa lisatakse järgmine tekst:









  ISO riigikood | Liikmesriik | A-piirkond | Kohaldamise lõppkuupäev; artikli 4 lõike 4 punkti b alapunkt iii |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kood (võimaluse korral) | Nimi |
| DE | SAKSAMAA | | 10 km tsoon haiguskolde ümber Bruck in der Oberpfalz’i ja Nittenau omavalitsusüksuses, k.a järgmised omavalitsusüksused osaliselt või tervikuna: | 18.10.2007 |
| LANDKREIS SCHWANDORF | BODENWÖHR
  BODENWÖHRER FORST
  BRUCK IN DER OBERPFALZ
  EINSIEDLER UND WALDERBACHER FORST
  MAXHÜTTE-HAIDHOF
  NEUNBURG VORM WALD
  NEUKIRCHEN-BALBINI
  NITTENAU
  ÖSTL. NEUBÄUER FORST
  SCHWANDORF
  SCHWARZENFELD
  STEINBERG
  TEUBLITZ
  WACKERSDORF |
| LANDKREIS REGENSBURG | ALTENTHANN
  BERNHARDSWALD
  REGENSTAUF |
| LANDKREIS CHAM | REICHENBACH
  RODING
  WALD
  WALDERBACH
  ZELL |

1.

A ossa lisatakse järgmine tekst:

ISO riigikood

Liikmesriik

A-piirkond

Kohaldamise lõppkuupäev; artikli 4 lõike 4 punkti b alapunkt iii

Kood (võimaluse korral)

Nimi

DE

SAKSAMAA

10 km tsoon haiguskolde ümber Bruck in der Oberpfalz’i ja Nittenau omavalitsusüksuses, k.a järgmised omavalitsusüksused osaliselt või tervikuna:

18.10.2007

LANDKREIS SCHWANDORF

BODENWÖHR

BODENWÖHRER FORST

BRUCK IN DER OBERPFALZ

EINSIEDLER UND WALDERBACHER FORST

MAXHÜTTE-HAIDHOF

NEUNBURG VORM WALD

NEUKIRCHEN-BALBINI

NITTENAU

ÖSTL. NEUBÄUER FORST

SCHWANDORF

SCHWARZENFELD

STEINBERG

TEUBLITZ

WACKERSDORF

LANDKREIS REGENSBURG

ALTENTHANN

BERNHARDSWALD

REGENSTAUF

LANDKREIS CHAM

REICHENBACH

RODING

WALD

WALDERBACH

ZELL

| 2. | B ossa lisatakse järgmine tekst:









  ISO riigikood | Liikmesriik | B-piirkond | Kohaldamise lõppkuupäev; artikli 4 lõike 4 punkti b alapunkt iii |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kood (võimaluse korral) | Nimi |
| DE | SAKSAMAA | | Omavalitsusüksused: | 18.10.2007 |
| LANDKREIS SCHWANDORF | BODENWÖHR
  BODENWÖHRER FORST
  BRUCK IN DER OBERPFALZ
  EINSIEDLER UND WALDERBACHER FORST
  MAXHÜTTE-HAIDHOF
  NEUNBURG VORM WALD
  NEUKIRCHEN-BALBINI
  NITTENAU
  ÖSTL. NEUBÄUER FORST
  SCHWANDORF
  SCHWARZENFELD
  SCHWARZHOFEN
  STEINBERG
  TEUBLITZ
  WACKERSDORF |
| LANDKREIS REGENSBURG | ALTENTHANN
  BERNHARDSWALD
  BRENNBERG
  REGENSTAUF |
| LANDKREIS CHAM | FALKENSTEIN
  REICHENBACH
  RODING
  WALD
  WALDERBACH
  ZELL |

2.

B ossa lisatakse järgmine tekst:

ISO riigikood

Liikmesriik

B-piirkond

Kohaldamise lõppkuupäev; artikli 4 lõike 4 punkti b alapunkt iii

Kood (võimaluse korral)

Nimi

DE

SAKSAMAA

Omavalitsusüksused:

18.10.2007

LANDKREIS SCHWANDORF

BODENWÖHR

BODENWÖHRER FORST

BRUCK IN DER OBERPFALZ

EINSIEDLER UND WALDERBACHER FORST

MAXHÜTTE-HAIDHOF

NEUNBURG VORM WALD

NEUKIRCHEN-BALBINI

NITTENAU

ÖSTL. NEUBÄUER FORST

SCHWANDORF

SCHWARZENFELD

SCHWARZHOFEN

STEINBERG

TEUBLITZ

WACKERSDORF

LANDKREIS REGENSBURG

ALTENTHANN

BERNHARDSWALD

BRENNBERG

REGENSTAUF

LANDKREIS CHAM

FALKENSTEIN

REICHENBACH

RODING

WALD

WALDERBACH

ZELL

---