# Euroopa Liidu L 223/2007

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 223 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 50. köide29. august 2007 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 223

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

50. köide29. august 2007

---

| Sisukord | | I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 994/2007, 28. august 2007, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist, Egiptusest, Kasahstanist, endisest Jugoslaavia Makedoonia Vabariigist ja Venemaalt pärineva ferrosiliitsiumi impordi suhtes | 1 |

Sisukord

I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 994/2007, 28. august 2007, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist, Egiptusest, Kasahstanist, endisest Jugoslaavia Makedoonia Vabariigist ja Venemaalt pärineva ferrosiliitsiumi impordi suhtes

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

MÄÄRUSED

| 29.8.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 223/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 223/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 994/2007,

28. august 2007,

millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist, Egiptusest, Kasahstanist, endisest Jugoslaavia Makedoonia Vabariigist ja Venemaalt pärineva ferrosiliitsiumi impordi suhtes

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), ja eriti selle artiklit 7,

olles konsulteerinud nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

1.1.   Algatamine

| (1) | 30. novembril 2006 andis komisjon Euroopa Liidu Teatajas
   (2) avaldatud teadaandega (edaspidi „algatamisteade”) teada dumpinguvastase menetluse algatamisest Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina”), Egiptusest, Kasahstanist, endisest Jugoslaavia Makedoonia Vabariigist ja Venemaalt (edaspidi „asjaomased riigid”) pärit ferrosiliitsiumi (edaspidi „FeSi”) impordi suhtes. |
| --- | --- |

(1)

30. novembril 2006 andis komisjon Euroopa Liidu Teatajas
   (2) avaldatud teadaandega (edaspidi „algatamisteade”) teada dumpinguvastase menetluse algatamisest Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina”), Egiptusest, Kasahstanist, endisest Jugoslaavia Makedoonia Vabariigist ja Venemaalt (edaspidi „asjaomased riigid”) pärit ferrosiliitsiumi (edaspidi „FeSi”) impordi suhtes.

| (2) | Menetlus algatati kaebuse põhjal, mille esitas 16. oktoobril 2006 Comité de liaison des industries Ferro-Alliages (Euroalliages) (edaspidi „kaebuse esitaja”) tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul enam kui 90 % ühenduse FeSi kogutoodangust. Kaebus sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid nimetatud toote dumpinguhindadega müügi ja sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida kandis ühenduse tootmisharu ja mida peeti menetluse algatamiseks piisavaks. |
| --- | --- |

(2)

Menetlus algatati kaebuse põhjal, mille esitas 16. oktoobril 2006 Comité de liaison des industries Ferro-Alliages (Euroalliages) (edaspidi „kaebuse esitaja”) tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul enam kui 90 % ühenduse FeSi kogutoodangust. Kaebus sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid nimetatud toote dumpinguhindadega müügi ja sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida kandis ühenduse tootmisharu ja mida peeti menetluse algatamiseks piisavaks.

1.2.   Menetlusega seotud isikud

| (3) | Komisjon teavitas ametlikult kaebuse esitajat, ühenduse tootjaid, eksportivaid tootjaid, importijaid, tarnijaid ja teadaolevalt asjaga seotud kasutajaid ning asjaomaste riikide esindajaid ja EL – endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi stabilisatsiooni- ja assotsiatsiooninõukogu menetluse algatamisest. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon teavitas ametlikult kaebuse esitajat, ühenduse tootjaid, eksportivaid tootjaid, importijaid, tarnijaid ja teadaolevalt asjaga seotud kasutajaid ning asjaomaste riikide esindajaid ja EL – endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi stabilisatsiooni- ja assotsiatsiooninõukogu menetluse algatamisest. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.

| (4) | Kaebuse esitaja, kaebust toetanud tootja, eksportivad tootjad, importijad, toorainetootjad, kasutajad ja kasutajate ühendused tegid oma seisukohad teatavaks. Kõigile huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata, anti selline võimalus. |
| --- | --- |

(4)

Kaebuse esitaja, kaebust toetanud tootja, eksportivad tootjad, importijad, toorainetootjad, kasutajad ja kasutajate ühendused tegid oma seisukohad teatavaks. Kõigile huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata, anti selline võimalus.

| (5) | Komisjon osutas algatamisteates tähelepanu sellele, et importijate ilmset suurt arvu silmas pidades võib olla asjakohane kasutada väljavõttelist uuringut. Kuna aga ühenduse importijate arv, kes andsid teada oma valmidusest koostööks, jäi oodatust väiksemaks, otsustati, et väljavõtteline uuring ei ole vajalik. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon osutas algatamisteates tähelepanu sellele, et importijate ilmset suurt arvu silmas pidades võib olla asjakohane kasutada väljavõttelist uuringut. Kuna aga ühenduse importijate arv, kes andsid teada oma valmidusest koostööks, jäi oodatust väiksemaks, otsustati, et väljavõtteline uuring ei ole vajalik.

| (6) | Võimaldamaks Hiina ja Kasahstani tootjatel soovi korral taotleda turumajanduslikku kohtlemist või individuaalset kohtlemist, saatis komisjon asjaomased taotluse vormid asjaga teadaolevalt seotud Hiina eksportivatele tootjatele ning nimetatud kahe riigi ametivõimudele. |
| --- | --- |

(6)

Võimaldamaks Hiina ja Kasahstani tootjatel soovi korral taotleda turumajanduslikku kohtlemist või individuaalset kohtlemist, saatis komisjon asjaomased taotluse vormid asjaga teadaolevalt seotud Hiina eksportivatele tootjatele ning nimetatud kahe riigi ametivõimudele.

| (7) | Komisjon saatis küsimustikud kõigile teadaolevalt asjaga seotud isikutele ja kõigile teistele äriühingutele, kes algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul endast teada andsid. |
| --- | --- |

(7)

Komisjon saatis küsimustikud kõigile teadaolevalt asjaga seotud isikutele ja kõigile teistele äriühingutele, kes algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul endast teada andsid.

| (8) | Vastused saadi viielt kaebuse esitanud ühenduse tootjalt, ühelt kaebust toetanud ja täielikku koostööd teinud ühenduse tootjalt, seitsmelt sõltumatult importijalt, kolmelt toorainetarnijalt, kaheksalt kasutajalt ning ühelt kasutajate ühenduselt. |
| --- | --- |

(8)

Vastused saadi viielt kaebuse esitanud ühenduse tootjalt, ühelt kaebust toetanud ja täielikku koostööd teinud ühenduse tootjalt, seitsmelt sõltumatult importijalt, kolmelt toorainetarnijalt, kaheksalt kasutajalt ning ühelt kasutajate ühenduselt.

| (9) | Käesoleva uurimise alla kuuluvate riikide puhul sai komisjon vastused kolmelt eksportijalt Hiinas, kahelt eksportijalt Egiptuses, ühelt eksportijalt Kasahstanis, ühelt eksportijalt endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis ja kahelt eksportijalt Venemaal. |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva uurimise alla kuuluvate riikide puhul sai komisjon vastused kolmelt eksportijalt Hiinas, kahelt eksportijalt Egiptuses, ühelt eksportijalt Kasahstanis, ühelt eksportijalt endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis ja kahelt eksportijalt Venemaal.

| (10) | Hiljem keeldus Kasahstani eksportija oma turumajandusliku kohtlemise taotluse ja küsimustikule antud vastuste kohapealsest kontrollist. Tulenevalt taolisest koostööst hoidumisest algmääruse artikli 18 lõike 1 tähenduses ei olnud tema esitatud andmete kontrollimine võimalik ja need jäeti tähelepanuta. Äriühingut teavitati sellest nõuetekohaselt. |
| --- | --- |

(10)

Hiljem keeldus Kasahstani eksportija oma turumajandusliku kohtlemise taotluse ja küsimustikule antud vastuste kohapealsest kontrollist. Tulenevalt taolisest koostööst hoidumisest algmääruse artikli 18 lõike 1 tähenduses ei olnud tema esitatud andmete kontrollimine võimalik ja need jäeti tähelepanuta. Äriühingut teavitati sellest nõuetekohaselt.

| (11) | Komisjon kogus ja kontrollis kogu teavet, mida ta dumpingu esialgse kindlakstegemise, dumpingust tuleneva kahju ja ühenduse huvide seisukohast vajalikuks pidas. Kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse:






  a) | ühenduses asuvad tootjad:






  — | Ferroatlantica, Cee, Dumbria ja Madrid, Hispaania; |
| --- | --- | --- | --- |

(11)

Komisjon kogus ja kontrollis kogu teavet, mida ta dumpingu esialgse kindlakstegemise, dumpingust tuleneva kahju ja ühenduse huvide seisukohast vajalikuks pidas. Kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse:

a)

ühenduses asuvad tootjad:

—

Ferroatlantica, Cee, Dumbria ja Madrid, Hispaania;

| — | Ferropem, Laudun ja Chambéry, Prantsusmaa; |
| --- | --- |

—

Ferropem, Laudun ja Chambéry, Prantsusmaa;

| — | Vargön Alloys, Vargön, Rootsi; |
| --- | --- |

—

Vargön Alloys, Vargön, Rootsi;

| — | OFZ, Istebné, Slovakkia; |
| --- | --- |

—

OFZ, Istebné, Slovakkia;

| — | Huta Laziska, Laziska Gorne, Poola; |
| --- | --- |

—

Huta Laziska, Laziska Gorne, Poola;

| — | TDR Metalurgija, Ruse, Sloveenia; |
| --- | --- |

—

TDR Metalurgija, Ruse, Sloveenia;

| b) | ühenduse kasutaja:






  — | Thyssen Krupp Steel AG, Saksamaa; |
| --- | --- | --- |

b)

ühenduse kasutaja:

—

Thyssen Krupp Steel AG, Saksamaa;

| c) | eksportivad tootjad ja sidusettevõtted eksportivates riikides: | Hiina







  — | Dragon Northwest Ferroalloy Co., Ltd, Liangchen Town; |
| --- | --- | --- | --- |

c)

eksportivad tootjad ja sidusettevõtted eksportivates riikides:

Hiina

—

Dragon Northwest Ferroalloy Co., Ltd, Liangchen Town;

| — | Lanzhou Good Land Ferroalloy Factory Co., Ltd, Xicha Town, ja Rich Trading Co. Ltd (siduseksportija), Lanzhou City; |
| --- | --- |

—

Lanzhou Good Land Ferroalloy Factory Co., Ltd, Xicha Town, ja Rich Trading Co. Ltd (siduseksportija), Lanzhou City;

| — | Erdos Xijin Kuangye Co., Ltd, Qipanjing Town, ja Inner Mongolia Erdos International Trade Co., Ltd (siduseksportija), Dangshen Town; |
| --- | --- |

—

Erdos Xijin Kuangye Co., Ltd, Qipanjing Town, ja Inner Mongolia Erdos International Trade Co., Ltd (siduseksportija), Dangshen Town;

| | Egiptus







  — | The Egyptian Ferroalloys Company, Cairo; |
| --- | --- | --- |

Egiptus

—

The Egyptian Ferroalloys Company, Cairo;

| — | Egyptian Chemical Industries KIMA, Cairo ja Aswan; |
| --- | --- |

—

Egyptian Chemical Industries KIMA, Cairo ja Aswan;

| | Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik







  — | SILMAK DOOEL Export Import, Jegunovce; |
| --- | --- | --- |

Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik

—

SILMAK DOOEL Export Import, Jegunovce;

| | Venemaa







  — | Chemk Group (Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant and Kuznetsk Ferroalloy Works), Novokuznetsk; |
| --- | --- | --- |

Venemaa

—

Chemk Group (Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant and Kuznetsk Ferroalloy Works), Novokuznetsk;

| — | ICT Group of Companies (Bratsk Ferroalloy Plant ja sellega seotud kaubandusettevõtted: TD North West Ferro Alloy Company and Bakersfield Marketing Ltd), Bratsk ja Sankt-Peterburg; |
| --- | --- |

—

ICT Group of Companies (Bratsk Ferroalloy Plant ja sellega seotud kaubandusettevõtted: TD North West Ferro Alloy Company and Bakersfield Marketing Ltd), Bratsk ja Sankt-Peterburg;

| d) | sidusimportija ühenduses:






  — | Interalloys RFA Limited, Limassol. |
| --- | --- | --- |

d)

sidusimportija ühenduses:

—

Interalloys RFA Limited, Limassol.

1.3.   Uurimisperiood

| (12) | Dumpingut ja kahju tekitamist käsitlev uurimine hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 2005 kuni 30. septembrini 2006 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohalt oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2003 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”). |
| --- | --- |

(12)

Dumpingut ja kahju tekitamist käsitlev uurimine hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 2005 kuni 30. septembrini 2006 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohalt oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2003 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).

2.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

2.1.   Vaatlusalune toode

| (13) | FeSi on ferrosulam, mis sisaldab 8–95 % massist räni ja kuni 4 % massist rauda. FeSi toodetakse elektrikaarahjudes kvartsi vähendamise teel, kasutades selleks süsinikku sisaldavaid tooteid. Toodet kasutatakse peamiselt desoksüdeerijana ning legeeriva komponendina raua- ja terasetööstuses. FeSi-d müüakse tompude, graanulite või pulbri kujul ja see on saadaval erinevates teisendites, sõltuvalt räni ning lisandite (nt alumiinium) sisaldusest. FeSi-d ränisisaldusega 70 % ja üle selle loetakse kõrge puhtuseastmega, ränisisaldusega 55–70 % keskmise puhtuseastmega ning ränisisaldusega alla 55 % madala puhtuseastmega FeSi-ks. |
| --- | --- |

(13)

FeSi on ferrosulam, mis sisaldab 8–95 % massist räni ja kuni 4 % massist rauda. FeSi toodetakse elektrikaarahjudes kvartsi vähendamise teel, kasutades selleks süsinikku sisaldavaid tooteid. Toodet kasutatakse peamiselt desoksüdeerijana ning legeeriva komponendina raua- ja terasetööstuses. FeSi-d müüakse tompude, graanulite või pulbri kujul ja see on saadaval erinevates teisendites, sõltuvalt räni ning lisandite (nt alumiinium) sisaldusest. FeSi-d ränisisaldusega 70 % ja üle selle loetakse kõrge puhtuseastmega, ränisisaldusega 55–70 % keskmise puhtuseastmega ning ränisisaldusega alla 55 % madala puhtuseastmega FeSi-ks.

| (14) | Euroopa Ühendusse eksporditud ja Hiinast, Egiptusest, Kasahstanist, endisest Jugoslaavia Makedoonia Vabariigist ning Venemaalt pärit FeSi (edaspidi „vaatlusalune toode”) deklareeritakse tavaliselt CN-koodide 7202 21 00, 7202 29 10 ja 7202 29 90 all. |
| --- | --- |

(14)

Euroopa Ühendusse eksporditud ja Hiinast, Egiptusest, Kasahstanist, endisest Jugoslaavia Makedoonia Vabariigist ning Venemaalt pärit FeSi (edaspidi „vaatlusalune toode”) deklareeritakse tavaliselt CN-koodide 7202 21 00, 7202 29 10 ja 7202 29 90 all.

| (15) | Uurimise käigus väitsid mitmed eksportijad, et räbu, mis sageli sisaldab oluliselt alla 45 % räni, tuleks samade füüsikaliste põhiomaduste ja samade põhiliste kasutusotstarvete väidetava puudumise tõttu uurimise alt välja jätta. |
| --- | --- |

(15)

Uurimise käigus väitsid mitmed eksportijad, et räbu, mis sageli sisaldab oluliselt alla 45 % räni, tuleks samade füüsikaliste põhiomaduste ja samade põhiliste kasutusotstarvete väidetava puudumise tõttu uurimise alt välja jätta.

| (16) | Nimetatud asjaolu vajab edasist selgitamist. Selles kontekstis kutsutakse huvitatud isikuid üles esitama teavet selle kohta, kas madala puhtuseastmega FeSi (st räbu) füüsikalised põhiomadused ja kasutusotstarbed on muude FeSi tüüpidega võrreldes oluliselt erinevad ning millises ulatuses võib räbu väljajätmine oluliselt suurendada meetmetest kõrvalehoidmise ohtu. Seni saadud teabe alusel on aga tehtud esialgne otsus, et madala puhtuseastmega FeSi-d käsitletakse vaatlusaluse tootena. |
| --- | --- |

(16)

Nimetatud asjaolu vajab edasist selgitamist. Selles kontekstis kutsutakse huvitatud isikuid üles esitama teavet selle kohta, kas madala puhtuseastmega FeSi (st räbu) füüsikalised põhiomadused ja kasutusotstarbed on muude FeSi tüüpidega võrreldes oluliselt erinevad ning millises ulatuses võib räbu väljajätmine oluliselt suurendada meetmetest kõrvalehoidmise ohtu. Seni saadud teabe alusel on aga tehtud esialgne otsus, et madala puhtuseastmega FeSi-d käsitletakse vaatlusaluse tootena.

2.2.   Samasugune toode

| (17) | Uurimise käigus ei avastatud mingeid erinevusi vaatlusaluse toote ja FeSi vahel, mida toodetakse ning müüakse asjaomaste riikide siseturul (nii palju kui omamaist müüki kontrolliti) ja Norras, mis oli võrdlusriigiks normaalväärtuse kindlaksmääramisel Hiinast ja Kasahstanist imporditud kauba puhul. Leidis kinnitust, et FeSi füüsikalised ja keemilised põhiomadused on samad kui asjaomaste riikide poolt ühendusse eksporditaval FeSi-l. Samuti ei avastatud mingeid erinevusi vaatlusaluse toote ja ühenduse tööstuse toodetava ning ühenduse turul müüdava FeSi vahel. Seetõttu jõuti esialgsele järeldusele, et kõiki FeSi tüüpe tuleb käsitleda samasugustena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(17)

Uurimise käigus ei avastatud mingeid erinevusi vaatlusaluse toote ja FeSi vahel, mida toodetakse ning müüakse asjaomaste riikide siseturul (nii palju kui omamaist müüki kontrolliti) ja Norras, mis oli võrdlusriigiks normaalväärtuse kindlaksmääramisel Hiinast ja Kasahstanist imporditud kauba puhul. Leidis kinnitust, et FeSi füüsikalised ja keemilised põhiomadused on samad kui asjaomaste riikide poolt ühendusse eksporditaval FeSi-l. Samuti ei avastatud mingeid erinevusi vaatlusaluse toote ja ühenduse tööstuse toodetava ning ühenduse turul müüdava FeSi vahel. Seetõttu jõuti esialgsele järeldusele, et kõiki FeSi tüüpe tuleb käsitleda samasugustena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

3.   DUMPING

3.1.   Turumajanduslik kohtlemine

| (18) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b määratakse muuhulgas Hiinast ja Kasahstanist pärit importi käsitlevates dumpinguvastastes uurimistes normaalväärtus kindlaks vastavalt nimetatud artikli lõigetele 1–6 nende eksportivate tootjate puhul, kes vastasid algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c osutatud tingimustele, st tingimustele, kus samasuguse toote valmistamine ja müük toimuvad turumajanduse tingimustes. Lühidalt ja ülevaatlikult on kõnealused kriteeriumid järgmised:






  1. | majandustegevust ja kulusid käsitlevad otsused tehakse lähtuvalt turutingimustest ja ilma riigi märkimisväärse sekkumiseta; |
| --- | --- | --- |

(18)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b määratakse muuhulgas Hiinast ja Kasahstanist pärit importi käsitlevates dumpinguvastastes uurimistes normaalväärtus kindlaks vastavalt nimetatud artikli lõigetele 1–6 nende eksportivate tootjate puhul, kes vastasid algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c osutatud tingimustele, st tingimustele, kus samasuguse toote valmistamine ja müük toimuvad turumajanduse tingimustes. Lühidalt ja ülevaatlikult on kõnealused kriteeriumid järgmised:

1.

majandustegevust ja kulusid käsitlevad otsused tehakse lähtuvalt turutingimustest ja ilma riigi märkimisväärse sekkumiseta;

| 2. | raamatupidamisdokumente auditeeritakse sõltumatult ja kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega ning raamatupidamisdokumente kohaldatakse kõikidel eesmärkidel; |
| --- | --- |

2.

raamatupidamisdokumente auditeeritakse sõltumatult ja kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega ning raamatupidamisdokumente kohaldatakse kõikidel eesmärkidel;

| 3. | puuduvad varasemale mitteturumajanduslikule süsteemile iseloomulikud märkimisväärsed moonutused; |
| --- | --- |

3.

puuduvad varasemale mitteturumajanduslikule süsteemile iseloomulikud märkimisväärsed moonutused;

| 4. | pankroti- ja asjaõigusega on tagatud õiguskindlus ja stabiilsus; |
| --- | --- |

4.

pankroti- ja asjaõigusega on tagatud õiguskindlus ja stabiilsus;

| 5. | vääringute konverteerimine toimub turukursi alusel. |
| --- | --- |

5.

vääringute konverteerimine toimub turukursi alusel.

| (19) | Kolm Hiina ja üks Kasahstani eksportiv tootja taotlesid turumajanduslikku kohtlemist vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b ja täitsid turumajandusliku kohtlemise taotluse vormi ettenähtud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(19)

Kolm Hiina ja üks Kasahstani eksportiv tootja taotlesid turumajanduslikku kohtlemist vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b ja täitsid turumajandusliku kohtlemise taotluse vormi ettenähtud tähtaja jooksul.

| (20) | Üks Hiina tootja demonstreeris kohapealse kontrollkäigu ajal oma vastavust kõigile viiele turumajandusliku kohtlemise kriteeriumile. Sellest lähtuvalt tema turumajandusliku kohtlemise taotlus rahuldati ning dumpingu ja kahjude analüüs põhines tema andmetel. |
| --- | --- |

(20)

Üks Hiina tootja demonstreeris kohapealse kontrollkäigu ajal oma vastavust kõigile viiele turumajandusliku kohtlemise kriteeriumile. Sellest lähtuvalt tema turumajandusliku kohtlemise taotlus rahuldati ning dumpingu ja kahjude analüüs põhines tema andmetel.

| (21) | Kahe ülejäänud Hiina eksportiva tootja juurde tehtud kontrollkäigu tulemusena tehti kindlaks, et nende turumajanduslik kohtlemine ei oleks põhjendatud. |
| --- | --- |

(21)

Kahe ülejäänud Hiina eksportiva tootja juurde tehtud kontrollkäigu tulemusena tehti kindlaks, et nende turumajanduslik kohtlemine ei oleks põhjendatud.

| (22) | Kontrollimise käigus selgus, et üks Hiina eksportiv tootja ei vastanud kriteeriumidele 1–3. Esiteks ei õnnestunud kõnealusel eksportival tootjal tõendada vabadust riigipoolsest sekkumisest, muu hulgas sellepärast, et kommunistlik partei, kellel puudus osalus kõnealuses äriühingus, sekkus äriühingu põhilistesse otsustesse ning organisatsiooniline vastutus kasumi jaotust käsitlevate otsuste osas jäi ebaselgeks (esimene kriteerium). Teiseks ei tõestanud kõnealune eksportiv tootja, et ta kasutab üht selget peamiste raamatupidamisdokumentide kogumit, mis on koostatud ja mida auditeeritakse kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega, sest ettevõtja amortisatsiooniarvestuse meetod ei vastanud rahvusvahelistele raamatupidamisstandarditele ega ka Hiina raamatupidamistavadele ning tõi kaasa kulude enamdeklareerimise. Kuna eelnimetatud rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite rikkumisi ei olnud auditiaruandes nimetatud, ei tõendanud äriühing ka seda, et tema raamatupidamisdokumente auditeeritakse kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega (teine kriteerium). Samuti ei tõendanud eksportiv tootja seda, et puuduvad varasemale mitteturumajanduslikule süsteemile iseloomulikud märkimisväärsed moonutused, eelkõige arvestades asjaolu, et ettevõtja oli saanud riigilt tasuta maakasutusõiguse ja tema varade hindamine äriühingu asutamisprotsessi käigus jäi ebaselgeks (kolmas kriteerium). |
| --- | --- |

(22)

Kontrollimise käigus selgus, et üks Hiina eksportiv tootja ei vastanud kriteeriumidele 1–3. Esiteks ei õnnestunud kõnealusel eksportival tootjal tõendada vabadust riigipoolsest sekkumisest, muu hulgas sellepärast, et kommunistlik partei, kellel puudus osalus kõnealuses äriühingus, sekkus äriühingu põhilistesse otsustesse ning organisatsiooniline vastutus kasumi jaotust käsitlevate otsuste osas jäi ebaselgeks (esimene kriteerium). Teiseks ei tõestanud kõnealune eksportiv tootja, et ta kasutab üht selget peamiste raamatupidamisdokumentide kogumit, mis on koostatud ja mida auditeeritakse kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega, sest ettevõtja amortisatsiooniarvestuse meetod ei vastanud rahvusvahelistele raamatupidamisstandarditele ega ka Hiina raamatupidamistavadele ning tõi kaasa kulude enamdeklareerimise. Kuna eelnimetatud rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite rikkumisi ei olnud auditiaruandes nimetatud, ei tõendanud äriühing ka seda, et tema raamatupidamisdokumente auditeeritakse kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega (teine kriteerium). Samuti ei tõendanud eksportiv tootja seda, et puuduvad varasemale mitteturumajanduslikule süsteemile iseloomulikud märkimisväärsed moonutused, eelkõige arvestades asjaolu, et ettevõtja oli saanud riigilt tasuta maakasutusõiguse ja tema varade hindamine äriühingu asutamisprotsessi käigus jäi ebaselgeks (kolmas kriteerium).

| (23) | Teine Hiina eksportiv tootja ei suutnud tõendada, et tal on üks selge peamiste raamatupidamisdokumentide kogum, mida auditeeritakse kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega: ettevõtja muutis kahe majandusaasta vahel ilma selge teadaandeta oma varade kasuliku tööea hinnangut, mis tõi kaasa kulude vähemdeklareerimise, mis on vastuolus nii rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite kui ka Hiina raamatupidamistavadega. Lisaks sellele, ei suutnud ta raamatupidamisaruannetes ega varade puhul näidata, milliseid amortisatsiooniarvestuse meetodeid ta on kasutanud ning milline on tema varade kasulik tööiga või millist amortisatsioonimäära kasutatakse. Kuna sellist rahvusvahelistele raamatupidamisstandarditele mittevastavust ei olnud auditi aruandes nimetatud, ei tõendanud äriühing ka seda, et tema raamatupidamisdokumente auditeeritakse kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega (teine kriteerium). |
| --- | --- |

(23)

Teine Hiina eksportiv tootja ei suutnud tõendada, et tal on üks selge peamiste raamatupidamisdokumentide kogum, mida auditeeritakse kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega: ettevõtja muutis kahe majandusaasta vahel ilma selge teadaandeta oma varade kasuliku tööea hinnangut, mis tõi kaasa kulude vähemdeklareerimise, mis on vastuolus nii rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite kui ka Hiina raamatupidamistavadega. Lisaks sellele, ei suutnud ta raamatupidamisaruannetes ega varade puhul näidata, milliseid amortisatsiooniarvestuse meetodeid ta on kasutanud ning milline on tema varade kasulik tööiga või millist amortisatsioonimäära kasutatakse. Kuna sellist rahvusvahelistele raamatupidamisstandarditele mittevastavust ei olnud auditi aruandes nimetatud, ei tõendanud äriühing ka seda, et tema raamatupidamisdokumente auditeeritakse kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega (teine kriteerium).

| (24) | Sellest tulenevalt otsustati, et kumbki Hiina eksportivatest tootjatest ei vasta algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud tingimustele. |
| --- | --- |

(24)

Sellest tulenevalt otsustati, et kumbki Hiina eksportivatest tootjatest ei vasta algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud tingimustele.

| (25) | Kasahstani eksportija ei lubanud läbi viia kohapealset kontrollkäiku oma turumajandusliku kohtlemise taotluse kontrollimiseks. Sellest lähtuvalt tuli tema turumajandusliku kohtlemise taotlus kõrvale jätta. Siinkohal tuleb märkida, et isegi kui kõnealune Kasahstani eksportiv tootja vastaks muude sulamtoodete suhtes algatatud dumpinguvastases menetluses esmapilgul turumajandusliku kohtlemise kriteeriumidele, ei võimaldaks koostöö puudumine ja eelkõige teabe puudumine hindu, kulusid ning sisendeid, kaasa arvatud toorainet käsitlevate äriühingu otsuste kohta komisjonil muu uurimise raames tehtud turumajandusliku kohtlemise otsuseid käesolevale menetlusele üle kanda. |
| --- | --- |

(25)

Kasahstani eksportija ei lubanud läbi viia kohapealset kontrollkäiku oma turumajandusliku kohtlemise taotluse kontrollimiseks. Sellest lähtuvalt tuli tema turumajandusliku kohtlemise taotlus kõrvale jätta. Siinkohal tuleb märkida, et isegi kui kõnealune Kasahstani eksportiv tootja vastaks muude sulamtoodete suhtes algatatud dumpinguvastases menetluses esmapilgul turumajandusliku kohtlemise kriteeriumidele, ei võimaldaks koostöö puudumine ja eelkõige teabe puudumine hindu, kulusid ning sisendeid, kaasa arvatud toorainet käsitlevate äriühingu otsuste kohta komisjonil muu uurimise raames tehtud turumajandusliku kohtlemise otsuseid käesolevale menetlusele üle kanda.

| (26) | Märkused saadi kõigilt kolmelt äriühingult, kellele ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist. Hiina eksportiv tootja ja Kasahstani eksportiv tootja ei esitanud uusi tõendeid, mis muudaksid nende turumajandusliku kohtlemise suhtes tehtud järeldusi. Teine Hiina eksportiv tootja väitis, et tema varade hinnangulise kasuliku tööea muutuste mõju on väljendatuna protsendina käibest tähtsusetu (umbes 1 %) ning seepärast ei ole seda raamatupidamisaruannetes ega auditiaruandes märgitud. Siiski näitas uurimine, et muutuste tähtsus oli äriühingu tegutsemise või puhaskasumiga võrreldes märkimisväärne (üle 20 %). Lisaks sellele esitas äriühing vastuolulist teavet erinevate audiitorfirmade kasutatavate olulisuse piirmäärade kohta. Seetõttu lükati äriühingu väide tagasi. |
| --- | --- |

(26)

Märkused saadi kõigilt kolmelt äriühingult, kellele ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist. Hiina eksportiv tootja ja Kasahstani eksportiv tootja ei esitanud uusi tõendeid, mis muudaksid nende turumajandusliku kohtlemise suhtes tehtud järeldusi. Teine Hiina eksportiv tootja väitis, et tema varade hinnangulise kasuliku tööea muutuste mõju on väljendatuna protsendina käibest tähtsusetu (umbes 1 %) ning seepärast ei ole seda raamatupidamisaruannetes ega auditiaruandes märgitud. Siiski näitas uurimine, et muutuste tähtsus oli äriühingu tegutsemise või puhaskasumiga võrreldes märkimisväärne (üle 20 %). Lisaks sellele esitas äriühing vastuolulist teavet erinevate audiitorfirmade kasutatavate olulisuse piirmäärade kohta. Seetõttu lükati äriühingu väide tagasi.

3.2.   Individuaalne kohtlemine

| (27) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a kehtestatakse võimalik üleriigiline tollimaks riikidele, kes jäävad selle artikli reguleerimisalasse, välja arvatud juhul, kui äriühingud suudavad tõestada, et nad vastavad kõigile algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(27)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a kehtestatakse võimalik üleriigiline tollimaks riikidele, kes jäävad selle artikli reguleerimisalasse, välja arvatud juhul, kui äriühingud suudavad tõestada, et nad vastavad kõigile algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud kriteeriumidele.

| (28) | Mõlemad Hiina eksportivad tootjad, kes ei vastanud turumajandusliku kohtlemise kriteeriumidele, taotlesid ka individuaalset kohtlemist juhuks, kui neile turumajanduslikku kohtlemist ei võimaldata. |
| --- | --- |

(28)

Mõlemad Hiina eksportivad tootjad, kes ei vastanud turumajandusliku kohtlemise kriteeriumidele, taotlesid ka individuaalset kohtlemist juhuks, kui neile turumajanduslikku kohtlemist ei võimaldata.

| (29) | Olemasoleva teabe põhjal leiti, et üks nendest Hiina eksportivatest tootjatest ei vastanud kõigile algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud individuaalse kohtlemise nõuetele, täpsemalt ei õnnestunud kõnealusel tootjal tõendada piisavat sõltumatust riigipoolsest sekkumisest. Seetõttu otsustati, et kõnealusele Hiina eksportivale tootjale individuaalset kohtlemist ei võimaldata. |
| --- | --- |

(29)

Olemasoleva teabe põhjal leiti, et üks nendest Hiina eksportivatest tootjatest ei vastanud kõigile algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud individuaalse kohtlemise nõuetele, täpsemalt ei õnnestunud kõnealusel tootjal tõendada piisavat sõltumatust riigipoolsest sekkumisest. Seetõttu otsustati, et kõnealusele Hiina eksportivale tootjale individuaalset kohtlemist ei võimaldata.

| (30) | Teine Hiina eksportija, kes ei vastanud turumajandusliku kohtlemise kriteeriumidele, tõendas aga vastavust kõigile algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud individuaalse kohtlemise kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(30)

Teine Hiina eksportija, kes ei vastanud turumajandusliku kohtlemise kriteeriumidele, tõendas aga vastavust kõigile algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud individuaalse kohtlemise kriteeriumidele.

| (31) | Ka Kasahstani eksportiv tootja, kes oli taotlenud turumajandusliku kohtlemist, taotles ka individuaalse kohtlemist juhuks, kui talle turumajandusliku kohtlemist ei võimaldata. Samas aga ei lubanud kõnealune äriühing läbi viia oma individuaalse kohtlemise taotluse kohapealset kontrolli, mistõttu tuli tema taotlus tagasi lükata. |
| --- | --- |

(31)

Ka Kasahstani eksportiv tootja, kes oli taotlenud turumajandusliku kohtlemist, taotles ka individuaalse kohtlemist juhuks, kui talle turumajandusliku kohtlemist ei võimaldata. Samas aga ei lubanud kõnealune äriühing läbi viia oma individuaalse kohtlemise taotluse kohapealset kontrolli, mistõttu tuli tema taotlus tagasi lükata.

3.3.   Normaalväärtus

3.3.1.   Võrdlusriik

| (32) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a arvutatakse normaalväärtus nende üleminekumajandusega riikide eksportivatele tootjate puhul, kellele ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, turumajanduslikus kolmandas riigis (edaspidi „võrdlusriigi”) kehtiva hinna või tuletatud väärtuse põhjal. |
| --- | --- |

(32)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a arvutatakse normaalväärtus nende üleminekumajandusega riikide eksportivatele tootjate puhul, kellele ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, turumajanduslikus kolmandas riigis (edaspidi „võrdlusriigi”) kehtiva hinna või tuletatud väärtuse põhjal.

| (33) | Algatamisteates pakuti Hiina ja Kasahstani puhul normaalväärtuse määramiseks sobivaks võrdlusriigiks Norrat. Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles selle kohta arvamust avaldama. |
| --- | --- |

(33)

Algatamisteates pakuti Hiina ja Kasahstani puhul normaalväärtuse määramiseks sobivaks võrdlusriigiks Norrat. Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles selle kohta arvamust avaldama.

| (34) | Oma arvamuse avaldas vaid üks huvitatud isik, soovitades alternatiivsete võrdlusriikidena Brasiiliat, Lõuna-Aafrikat või tingimusel, et normaalväärtust ei korrigeerita energiahindade põhjal, Venemaad. Komisjon võttis ühendust teadaolevate äriühingutega Brasiilias ja Lõuna-Aafrikas. Kõigele vaatamata ei saadud Brasiilia ega Lõuna-Aafrika tootjatelt mingeid vastuseid küsimustikele või tähtsust omavaid märkusi. Venemaa puhul pöörati tähelepanu asjaolule, et ühel juhul osutus vajalikuks energiahinna korrigeerimine vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 5. Lisaks sellele ei näe üldjuhul kohaldatav praktika ette kahjustava dumpinguga seotud riigi rakendamist võrdlusriigina. Seetõttu jäeti Norrale soovitatud alternatiivid edasise tähelepanuta. |
| --- | --- |

(34)

Oma arvamuse avaldas vaid üks huvitatud isik, soovitades alternatiivsete võrdlusriikidena Brasiiliat, Lõuna-Aafrikat või tingimusel, et normaalväärtust ei korrigeerita energiahindade põhjal, Venemaad. Komisjon võttis ühendust teadaolevate äriühingutega Brasiilias ja Lõuna-Aafrikas. Kõigele vaatamata ei saadud Brasiilia ega Lõuna-Aafrika tootjatelt mingeid vastuseid küsimustikele või tähtsust omavaid märkusi. Venemaa puhul pöörati tähelepanu asjaolule, et ühel juhul osutus vajalikuks energiahinna korrigeerimine vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 5. Lisaks sellele ei näe üldjuhul kohaldatav praktika ette kahjustava dumpinguga seotud riigi rakendamist võrdlusriigina. Seetõttu jäeti Norrale soovitatud alternatiivid edasise tähelepanuta.

| (35) | Igal juhul on Norra üks suurimaid konkurentsile rajatud turuga FeSi tootjaid maailmas ja kolm Norra suurt FeSi tootjat tegid täielikku koostööd, rakendavad tänapäevaseid tootmistehnoloogiaid ning omavad head juurdepääsu sisendmaterjalidele. |
| --- | --- |

(35)

Igal juhul on Norra üks suurimaid konkurentsile rajatud turuga FeSi tootjaid maailmas ja kolm Norra suurt FeSi tootjat tegid täielikku koostööd, rakendavad tänapäevaseid tootmistehnoloogiaid ning omavad head juurdepääsu sisendmaterjalidele.

| (36) | Sellest lähtuvalt jõuti järeldusele, et Norra on vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a sobiv võrdlusriik. |
| --- | --- |

(36)

Sellest lähtuvalt jõuti järeldusele, et Norra on vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a sobiv võrdlusriik.

3.3.2.   Normaalväärtuse kindlaksmääramiseks rakendatav metoodika

3.3.2.1.   Üldine tüüpilisus

| (37) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2 kontrollis komisjon igas asjaomases riigis kõigepealt seda, kas samasuguse toote omamaine müük sõltumatutele klientidele iga koostööd tegeva eksportiva tootja (välja arvatud kaks Hiina eksportijat ja üks Kasahstani eksportija, kellel ei õnnestunud tõendada vastavust turumajandusliku kohtlemise kriteeriumidele) puhul oli tüüpiline, st kas sellise müügi kogumaht moodustas vähemalt 5 % ühendusse suunatud eksportmüügi kogumahust. |
| --- | --- |

(37)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2 kontrollis komisjon igas asjaomases riigis kõigepealt seda, kas samasuguse toote omamaine müük sõltumatutele klientidele iga koostööd tegeva eksportiva tootja (välja arvatud kaks Hiina eksportijat ja üks Kasahstani eksportija, kellel ei õnnestunud tõendada vastavust turumajandusliku kohtlemise kriteeriumidele) puhul oli tüüpiline, st kas sellise müügi kogumaht moodustas vähemalt 5 % ühendusse suunatud eksportmüügi kogumahust.

3.3.2.2.   Tooteliigi võrreldavus

| (38) | Seejärel määratles komisjon need üldiselt tüüpilise omamaise müügiga eksportivate tootjate omamaisel turul müüdud tooteliigid, mis olid identsed või otseselt võrreldavad ühendusse ekspordiks müüdud tooteliikidega. Kasutatud kriteeriumid olid järgmised: ränisisaldus, terasuurus, lisandid (alumiinium, titaan, magneesium ja toormuld) ning pakend. |
| --- | --- |

(38)

Seejärel määratles komisjon need üldiselt tüüpilise omamaise müügiga eksportivate tootjate omamaisel turul müüdud tooteliigid, mis olid identsed või otseselt võrreldavad ühendusse ekspordiks müüdud tooteliikidega. Kasutatud kriteeriumid olid järgmised: ränisisaldus, terasuurus, lisandid (alumiinium, titaan, magneesium ja toormuld) ning pakend.

3.3.2.3.   Tooteliigi eriline tüüpilisus

| (39) | Konkreetse tooteliigi omamaist müüki peeti piisavalt tüüpiliseks, kui selle tooteliigi sõltumatutele klientidele suunatud müügi kogumaht siseturul moodustas uurimisperioodi jooksul vähemalt 5 % või rohkem ühendusse ekspordiks suunatud võrreldava tooteliigi müügi kogumahust. |
| --- | --- |

(39)

Konkreetse tooteliigi omamaist müüki peeti piisavalt tüüpiliseks, kui selle tooteliigi sõltumatutele klientidele suunatud müügi kogumaht siseturul moodustas uurimisperioodi jooksul vähemalt 5 % või rohkem ühendusse ekspordiks suunatud võrreldava tooteliigi müügi kogumahust.

3.3.2.4.   Tavapärase kaubandustegevuse hindamine

| (40) | Seejärel kontrollis komisjon, kas asjaomaste riikide koostööd tegevate eksportivate tootjate ja võrdlusriigi tootjate omamaist müüki saab algmääruse artikli 2 lõike 4 kohaselt pidada tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunuks. |
| --- | --- |

(40)

Seejärel kontrollis komisjon, kas asjaomaste riikide koostööd tegevate eksportivate tootjate ja võrdlusriigi tootjate omamaist müüki saab algmääruse artikli 2 lõike 4 kohaselt pidada tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunuks.

| (41) | Selleks tehti iga eksporditava tooteliigi puhul kindlaks, milline oli selle osakaal sõltumatutele klientidele suunatud omamaisest müügist, mis toimus uurimisperioodi jooksul siseturul kahjumiga:






  a) | nende tooteliikide puhul, mille omamaisest müügist toimus üle 80 % hinnaga, mis ei olnud ühikuhinnast madalam, ja mille keskmine kaalutud müügihind oli vähemalt võrdne keskmise kaalutud tootmiskuluga või sellest suurem, arvutati tooteliigi normaalväärtus kõnealuse tooteliigi kogu omamaise müügi hindade kaalutud keskmisena; |
| --- | --- | --- |

(41)

Selleks tehti iga eksporditava tooteliigi puhul kindlaks, milline oli selle osakaal sõltumatutele klientidele suunatud omamaisest müügist, mis toimus uurimisperioodi jooksul siseturul kahjumiga:

a)

nende tooteliikide puhul, mille omamaisest müügist toimus üle 80 % hinnaga, mis ei olnud ühikuhinnast madalam, ja mille keskmine kaalutud müügihind oli vähemalt võrdne keskmise kaalutud tootmiskuluga või sellest suurem, arvutati tooteliigi normaalväärtus kõnealuse tooteliigi kogu omamaise müügi hindade kaalutud keskmisena;

| b) | nende tooteliikide puhul, mille omamaisest müügist toimus vähemalt 10 %, kuid mitte rohkem kui 80 % hinnaga, mis ei olnud ühikuhinnast madalam, arvutati tooteliigi normaalväärtus kõnealuse tooteliigi ühikuhinnaga võrdsete või seda ületavate omamaise müügi hindade kaalutud keskmisena; |
| --- | --- |

b)

nende tooteliikide puhul, mille omamaisest müügist toimus vähemalt 10 %, kuid mitte rohkem kui 80 % hinnaga, mis ei olnud ühikuhinnast madalam, arvutati tooteliigi normaalväärtus kõnealuse tooteliigi ühikuhinnaga võrdsete või seda ületavate omamaise müügi hindade kaalutud keskmisena;

| c) | nende tooteliikide puhul, mille omamaisest müügist toimus alla 10 % hinnaga, mis ei olnud ühikuhinnast madalam, leiti, et kõnealust tooteliiki ei müüdud tavapärase kaubandustegevuse käigus ja seepärast määrati kindlaks arvestuslik normaalväärtus. |
| --- | --- |

c)

nende tooteliikide puhul, mille omamaisest müügist toimus alla 10 % hinnaga, mis ei olnud ühikuhinnast madalam, leiti, et kõnealust tooteliiki ei müüdud tavapärase kaubandustegevuse käigus ja seepärast määrati kindlaks arvestuslik normaalväärtus.

3.3.2.5.   Tegelikul omamaisel hinnal põhinev normaalväärtus

| (42) | Kui uuritavate äriühingute ühendusse ekspordiks müüdud tooteliikide puhul olid täidetud alates punktis 3.3.2.3 kuni punkti 3.3.2.4 alapunktides a ja b sätestatud nõuded, võeti vastavate tooteliikide normaalväärtuse aluseks uuritava riigi omamaisel turul sõltumatute klientide poolt uurimisperioodi jooksul makstud või tegelikult makstavad hinnad, nagu on sätestatud algmääruse artikli 2 lõikes 1. |
| --- | --- |

(42)

Kui uuritavate äriühingute ühendusse ekspordiks müüdud tooteliikide puhul olid täidetud alates punktis 3.3.2.3 kuni punkti 3.3.2.4 alapunktides a ja b sätestatud nõuded, võeti vastavate tooteliikide normaalväärtuse aluseks uuritava riigi omamaisel turul sõltumatute klientide poolt uurimisperioodi jooksul makstud või tegelikult makstavad hinnad, nagu on sätestatud algmääruse artikli 2 lõikes 1.

3.3.2.6.   Arvestuslikul väärtusel põhinev normaalväärtus

| (43) | Punkti 3.3.2.4 alapunkti c alla kuuluvate tooteliikide puhul ja nende tooteliikide puhul, mida eksportiv tootja ei müünud uuritavate riikide omamaisel turul tüüpilistes kogustes, nagu on märgitud punktis 3.3.2.3, tuli kindlaks määrata arvestuslik normaalväärtus. |
| --- | --- |

(43)

Punkti 3.3.2.4 alapunkti c alla kuuluvate tooteliikide puhul ja nende tooteliikide puhul, mida eksportiv tootja ei müünud uuritavate riikide omamaisel turul tüüpilistes kogustes, nagu on märgitud punktis 3.3.2.3, tuli kindlaks määrata arvestuslik normaalväärtus.

| (44) | Arvestusliku normaalväärtuse kindlaksmääramisel algmääruse artikli 2 lõike 6 kohaselt liideti kantud müügi-, üld- ja halduskulud ning kaalutud keskmine kasum, mida asjaomased koostööd tegevad eksportivad tootjad samasuguse toote omamaiselt müügilt tavapärase kaubandustegevuse käigus uurimisperioodi vältel teenisid, nende uurimisperioodi aegsele keskmisele tootmiskulule. |
| --- | --- |

(44)

Arvestusliku normaalväärtuse kindlaksmääramisel algmääruse artikli 2 lõike 6 kohaselt liideti kantud müügi-, üld- ja halduskulud ning kaalutud keskmine kasum, mida asjaomased koostööd tegevad eksportivad tootjad samasuguse toote omamaiselt müügilt tavapärase kaubandustegevuse käigus uurimisperioodi vältel teenisid, nende uurimisperioodi aegsele keskmisele tootmiskulule.

| (45) | Juhul, kui eksportival tootjal puudus samasuguse toote omamaine müük tavapärase kaubandustegevuse käigus uurimisperioodi vältel, määrati kindlaks normaalväärtus. Nii toimiti endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi eksportiva tootja korral. Normaalväärtus määrati kindlaks kõnealuse eksportiva tootja tootmiskulu kasutades. Esialgu loeti kohaseks lisada nimetatud tootmiskulule Egiptuse tootjate võrreldavate tootmis- ja müügistruktuuride tõttu nende poolt kantud kaalutud keskmised müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumimarginaal 5 %, mida loeti algmääruse artikli 2 lõike 6 punktile c vastavalt mõistlikuks kasumiks sellist tüüpi tooraineturu korral. |
| --- | --- |

(45)

Juhul, kui eksportival tootjal puudus samasuguse toote omamaine müük tavapärase kaubandustegevuse käigus uurimisperioodi vältel, määrati kindlaks normaalväärtus. Nii toimiti endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi eksportiva tootja korral. Normaalväärtus määrati kindlaks kõnealuse eksportiva tootja tootmiskulu kasutades. Esialgu loeti kohaseks lisada nimetatud tootmiskulule Egiptuse tootjate võrreldavate tootmis- ja müügistruktuuride tõttu nende poolt kantud kaalutud keskmised müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumimarginaal 5 %, mida loeti algmääruse artikli 2 lõike 6 punktile c vastavalt mõistlikuks kasumiks sellist tüüpi tooraineturu korral.

3.3.2.7.   Üleminekumajandused

| (46) | Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt määrati Hiina ja Kasahstani puhul, välja arvatud üks Hiina eksportiv tootja, kellele võimaldati turumajanduslikku kohtlemist, normaalväärtus võrdlusriigi tootjatelt saadud kontrollitud teabe põhjal, st Norra siseturul võrreldavate tooteliikide eest makstud või makstavate hindade põhjal, kui leiti, et müük on toimunud tavapärastes kaubandustingimustes, või arvestusliku normaalväärtuse põhjal, kui tavapärase kaubandustegevuse käigus ei olnud võrreldavate tooteliikide omamaist müüki toimunud. |
| --- | --- |

(46)

Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt määrati Hiina ja Kasahstani puhul, välja arvatud üks Hiina eksportiv tootja, kellele võimaldati turumajanduslikku kohtlemist, normaalväärtus võrdlusriigi tootjatelt saadud kontrollitud teabe põhjal, st Norra siseturul võrreldavate tooteliikide eest makstud või makstavate hindade põhjal, kui leiti, et müük on toimunud tavapärastes kaubandustingimustes, või arvestusliku normaalväärtuse põhjal, kui tavapärase kaubandustegevuse käigus ei olnud võrreldavate tooteliikide omamaist müüki toimunud.

| (47) | Sellest tulenevalt määrati normaalväärtus kolme koostööd tegeva Norra tootja poolt sõltumatutele klientidele suunatud omamaise müügi kaalutud keskmise hinna või tooteliigi arvestusliku väärtuse põhjal. |
| --- | --- |

(47)

Sellest tulenevalt määrati normaalväärtus kolme koostööd tegeva Norra tootja poolt sõltumatutele klientidele suunatud omamaise müügi kaalutud keskmise hinna või tooteliigi arvestusliku väärtuse põhjal.

3.3.3.   Normaalväärtuse kindlaksmääramine

3.3.3.1.   Hiina

| (48) | Kahe Hiina eksportiva tootja puhul, kellele ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, määrati normaalväärtus Hiina jaoks kindlaks põhjenduste 46 ja 47 alusel. |
| --- | --- |

(48)

Kahe Hiina eksportiva tootja puhul, kellele ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, määrati normaalväärtus Hiina jaoks kindlaks põhjenduste 46 ja 47 alusel.

| (49) | Ühe Hiina eksportiva tootja puhul, kellele võimaldati turumajanduslikku kohtlemist, määrati normaalväärtus kindlaks põhjenduses 42 sätestatu kohaselt, st omamaisel turul sõltumatute klientide makstud või makstavate hindade põhjal. Võttes arvesse, et nimetatud äriühing ostis elektrienergiat seotud tarnijalt, uuritakse täiendavalt tema uurimisaluse toote tootmisega seotud energiakulusid enne lõpliku normaalväärtuse kindlaksmääramist. |
| --- | --- |

(49)

Ühe Hiina eksportiva tootja puhul, kellele võimaldati turumajanduslikku kohtlemist, määrati normaalväärtus kindlaks põhjenduses 42 sätestatu kohaselt, st omamaisel turul sõltumatute klientide makstud või makstavate hindade põhjal. Võttes arvesse, et nimetatud äriühing ostis elektrienergiat seotud tarnijalt, uuritakse täiendavalt tema uurimisaluse toote tootmisega seotud energiakulusid enne lõpliku normaalväärtuse kindlaksmääramist.

3.3.3.2.   Egiptus

| (50) | Kahe Egiptuse eksportiva tootja puhul tehti kindlaks, et mõningate tooteliikide puhul ei eksisteerinud samasuguse toote tüüpilist omamaist müüki tavapärase kaubandustegevuse käigus. Seetõttu määrati normaalväärtus kindlaks põhjendustes 43 ja 44 sätestatu kohaselt. Nende tooteliikide puhul, mille osas eksisteeris tüüpiline omamaine müük tavapärase kaubandustegevuse käigus, määrati normaalväärtus kindlaks põhjenduses 42 sätestatu kohaselt, st omamaisel turul sõltumatute klientide makstud või makstavate hindade põhjal. |
| --- | --- |

(50)

Kahe Egiptuse eksportiva tootja puhul tehti kindlaks, et mõningate tooteliikide puhul ei eksisteerinud samasuguse toote tüüpilist omamaist müüki tavapärase kaubandustegevuse käigus. Seetõttu määrati normaalväärtus kindlaks põhjendustes 43 ja 44 sätestatu kohaselt. Nende tooteliikide puhul, mille osas eksisteeris tüüpiline omamaine müük tavapärase kaubandustegevuse käigus, määrati normaalväärtus kindlaks põhjenduses 42 sätestatu kohaselt, st omamaisel turul sõltumatute klientide makstud või makstavate hindade põhjal.

3.3.3.3.   Kasahstan

| (51) | Kuna turumajanduslikku kohtlemist ei võimaldatud, määrati normaalväärtus Kasahstani jaoks kindlaks vastavalt põhjendustes 46 ja 47 sätestatule. |
| --- | --- |

(51)

Kuna turumajanduslikku kohtlemist ei võimaldatud, määrati normaalväärtus Kasahstani jaoks kindlaks vastavalt põhjendustes 46 ja 47 sätestatule.

3.3.3.4.   Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik

| (52) | Ainsa Makedoonia eksportiva tootja puhul tehti kindlaks, et samasuguse toote tüüpilist omamaist müüki tavapärase kaubandustegevuse käigus ei eksisteerinud. Seetõttu määrati normaalväärtus kindlaks põhjenduses 45 sätestatu kohaselt. |
| --- | --- |

(52)

Ainsa Makedoonia eksportiva tootja puhul tehti kindlaks, et samasuguse toote tüüpilist omamaist müüki tavapärase kaubandustegevuse käigus ei eksisteerinud. Seetõttu määrati normaalväärtus kindlaks põhjenduses 45 sätestatu kohaselt.

3.3.3.5.   Venemaa

| (53) | Kahe Venemaa eksportiva tootja puhul tehti kindlaks, et mõningate tooteliikide puhul ei eksisteerinud samasuguse toote tüüpilist omamaist müüki tavapärase kaubandustegevuse käigus. Seetõttu määrati normaalväärtus nendel juhtudel kindlaks põhjendustes 43 ja 44 sätestatu kohaselt. Nende tooteliikide puhul, mille osas eksisteeris tüüpiline omamaine müük tavapärase kaubandustegevuse käigus, määrati normaalväärtus kindlaks põhjenduses 42 sätestatu kohaselt, st omamaisel turul sõltumatute klientide makstud või makstavate hindade põhjal. |
| --- | --- |

(53)

Kahe Venemaa eksportiva tootja puhul tehti kindlaks, et mõningate tooteliikide puhul ei eksisteerinud samasuguse toote tüüpilist omamaist müüki tavapärase kaubandustegevuse käigus. Seetõttu määrati normaalväärtus nendel juhtudel kindlaks põhjendustes 43 ja 44 sätestatu kohaselt. Nende tooteliikide puhul, mille osas eksisteeris tüüpiline omamaine müük tavapärase kaubandustegevuse käigus, määrati normaalväärtus kindlaks põhjenduses 42 sätestatu kohaselt, st omamaisel turul sõltumatute klientide makstud või makstavate hindade põhjal.

| (54) | Ühe Venemaa eksportiva tootja puhul tehti kindlaks, et vaatlusaluse toote tootmisega seonduvad energiakulud ei leidnud piisavat kajastamist raamatupidamisdokumentides, sest kaalutud keskmine hind, mida kõnealune tootja energia eest maksis oli oluliselt madalam (50 %) hinnast, mida maksis eksportiva tootja konkurent, vaatamata sellele, et mõlemad äriühingud asuvad Siberis. Ehkki kõnealune energiatarnija toodab hüdroelektrienergiat, ei saa see üksinda selgitada madalat elektrihinda. Isegi muude hüdroelektrijaamade toodetud elektrienergia tarnijatega (nt Norras) võrreldes on hinnad väga madalad. Lisaks osutab kogu olemasolev teave esmapilgul sellele, et Venemaa omamaiste elektrihindade puhul on tegemist reguleeritud hindadega. Tehti kindlaks, et Venemaa ametivõimud kehtestasid Siberi erinevates regioonides energiale maksimumtariifid, mis näibki olevat suurte hinnaerinevuste peamiseks põhjuseks. (3) Nagu OECD juba aastal 2002 märkis, kasutatakse energiahindade reguleerimist Venemaal ristsubsiidiumidena – vaesemad regioonid maksavad energia eest vähem kui rikkad regioonid. (4) Seega kohandati vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 5 tema energiahindu esialgu teise Venemaa eksportija kulude põhjal, kelle koosseisu kuulub kaks Siberi kahes teises regioonis asuvat tootjat. Räni dumpinguvastases juhtumis 2003. aastal teostati sarnased kohandused kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 5 seoses energiaga, mida tarnis sama energiatarnija. (5) |
| --- | --- |

(54)

Ühe Venemaa eksportiva tootja puhul tehti kindlaks, et vaatlusaluse toote tootmisega seonduvad energiakulud ei leidnud piisavat kajastamist raamatupidamisdokumentides, sest kaalutud keskmine hind, mida kõnealune tootja energia eest maksis oli oluliselt madalam (50 %) hinnast, mida maksis eksportiva tootja konkurent, vaatamata sellele, et mõlemad äriühingud asuvad Siberis. Ehkki kõnealune energiatarnija toodab hüdroelektrienergiat, ei saa see üksinda selgitada madalat elektrihinda. Isegi muude hüdroelektrijaamade toodetud elektrienergia tarnijatega (nt Norras) võrreldes on hinnad väga madalad. Lisaks osutab kogu olemasolev teave esmapilgul sellele, et Venemaa omamaiste elektrihindade puhul on tegemist reguleeritud hindadega. Tehti kindlaks, et Venemaa ametivõimud kehtestasid Siberi erinevates regioonides energiale maksimumtariifid, mis näibki olevat suurte hinnaerinevuste peamiseks põhjuseks. (3) Nagu OECD juba aastal 2002 märkis, kasutatakse energiahindade reguleerimist Venemaal ristsubsiidiumidena – vaesemad regioonid maksavad energia eest vähem kui rikkad regioonid. (4) Seega kohandati vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 5 tema energiahindu esialgu teise Venemaa eksportija kulude põhjal, kelle koosseisu kuulub kaks Siberi kahes teises regioonis asuvat tootjat. Räni dumpinguvastases juhtumis 2003. aastal teostati sarnased kohandused kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 5 seoses energiaga, mida tarnis sama energiatarnija. (5)

3.4.   Ekspordihind

3.4.1.   Hiina

| (55) | Kõigi kolme Hiina eksportiva tootja eksport ühendusse toimus otse sõltumatutele klientidele. Seetõttu määrati ekspordihinnad vaatlusaluse toote eest tegelikult makstud või makstavate ekspordihindade põhjal vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8. |
| --- | --- |

(55)

Kõigi kolme Hiina eksportiva tootja eksport ühendusse toimus otse sõltumatutele klientidele. Seetõttu määrati ekspordihinnad vaatlusaluse toote eest tegelikult makstud või makstavate ekspordihindade põhjal vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8.

| (56) | Kõigi muude Hiina tootjate puhul määras komisjon esmalt kindlaks koostöö taseme. Võrreldi kolme koostööd tegeva eksportiva tootja küsimustiku vastustes osutatud ekspordi kogumahtu Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi kogumahuga, mis arvutati välja põhjenduses 66 selgitatud viisil. Leitud protsendiks oli 18 %. Selle alusel jõuti järeldusele, et koostöö tase on madal. Sellest tulenevalt määrati ekspordihinnad esialgu kindlaks algmääruse artikli 18 lõike 1 alusel nende tehingute põhjal, mida oli teinud üks kahest koostööd tegevast Hiina eksportivast tootjast, kellele võimaldati turumajanduslikku kohtlemist või individuaalset kohtlemist ja kelle dumpingu- ja kahjumarginaal oli kõige kõrgem, ning kolmanda sellise koostööd tegeva Hiina eksportiva tootja ekspordihindade põhjal, kellele turumajanduslikku kohtlemist või individuaalset kohtlemist ei võimaldatud. |
| --- | --- |

(56)

Kõigi muude Hiina tootjate puhul määras komisjon esmalt kindlaks koostöö taseme. Võrreldi kolme koostööd tegeva eksportiva tootja küsimustiku vastustes osutatud ekspordi kogumahtu Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi kogumahuga, mis arvutati välja põhjenduses 66 selgitatud viisil. Leitud protsendiks oli 18 %. Selle alusel jõuti järeldusele, et koostöö tase on madal. Sellest tulenevalt määrati ekspordihinnad esialgu kindlaks algmääruse artikli 18 lõike 1 alusel nende tehingute põhjal, mida oli teinud üks kahest koostööd tegevast Hiina eksportivast tootjast, kellele võimaldati turumajanduslikku kohtlemist või individuaalset kohtlemist ja kelle dumpingu- ja kahjumarginaal oli kõige kõrgem, ning kolmanda sellise koostööd tegeva Hiina eksportiva tootja ekspordihindade põhjal, kellele turumajanduslikku kohtlemist või individuaalset kohtlemist ei võimaldatud.

3.4.2.   Egiptus

| (57) | Kahe Egiptuse eksportiva tootja eksport ühendusse toimus otse sõltumatutele klientidele. Seetõttu määrati vaatlusaluse toote ekspordihinnad esialgu kindlaks tegelikult makstud või makstavate ekspordihindade põhjal vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8. |
| --- | --- |

(57)

Kahe Egiptuse eksportiva tootja eksport ühendusse toimus otse sõltumatutele klientidele. Seetõttu määrati vaatlusaluse toote ekspordihinnad esialgu kindlaks tegelikult makstud või makstavate ekspordihindade põhjal vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8.

3.4.3.   Kasahstan

| (58) | Koostööst hoidumise, st eksportiva tootja keeldumise tõttu esitatud andmete kohapealsest kontrollist, määrati ekspordihinnad kindlaks vastavalt algmääruse artikli 18 lõikele 1. Eksportijat oli koostööst hoidumise tagajärgedest teavitatud. Peeti asjakohaseks rakendada Kasahstani kohta käivat kaalutud keskmist impordihinda, mis põhineb Eurostati andmetel uurimisperioodi impordi kohta. |
| --- | --- |

(58)

Koostööst hoidumise, st eksportiva tootja keeldumise tõttu esitatud andmete kohapealsest kontrollist, määrati ekspordihinnad kindlaks vastavalt algmääruse artikli 18 lõikele 1. Eksportijat oli koostööst hoidumise tagajärgedest teavitatud. Peeti asjakohaseks rakendada Kasahstani kohta käivat kaalutud keskmist impordihinda, mis põhineb Eurostati andmetel uurimisperioodi impordi kohta.

3.4.4.   Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik

| (59) | Eksportiva tootja eksport ühendusse toimus otse sõltumatutele klientidele. Seetõttu määrati vaatlusaluse toote ekspordihinnad esialgu kindlaks tegelikult makstud või makstavate ekspordihindade põhjal vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8. |
| --- | --- |

(59)

Eksportiva tootja eksport ühendusse toimus otse sõltumatutele klientidele. Seetõttu määrati vaatlusaluse toote ekspordihinnad esialgu kindlaks tegelikult makstud või makstavate ekspordihindade põhjal vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8.

3.4.5.   Venemaa

| (60) | Mõlema Venemaa eksportiva tootja import toimus seotud isikute kaudu. Seetõttu määrati ekspordihind arvestuslikult kindlaks hindade põhjal, millega imporditud tooted müüdi esmakordselt sõltumatutele ostjatele. Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 9 tehti kohandused laekunud kasumi ning kõigi kulude põhjal, mis tekkisid impordi ja müügi vahelisel ajal. |
| --- | --- |

(60)

Mõlema Venemaa eksportiva tootja import toimus seotud isikute kaudu. Seetõttu määrati ekspordihind arvestuslikult kindlaks hindade põhjal, millega imporditud tooted müüdi esmakordselt sõltumatutele ostjatele. Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 9 tehti kohandused laekunud kasumi ning kõigi kulude põhjal, mis tekkisid impordi ja müügi vahelisel ajal.

3.5.   Võrdlus

| (61) | Normaalväärtust ja ekspordihinda võrreldi tehasest hankimise tasandil. |
| --- | --- |

(61)

Normaalväärtust ja ekspordihinda võrreldi tehasest hankimise tasandil.

| (62) | Ekspordihinna ja normaalväärtuse õiglase võrdluse tagamiseks tehti parandused hindade ning hindade võrreldavust mõjutavate erinevuste nõuetekohaseks arvestamiseks vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. Kõikide uuritud eksportivate tootjate puhul võeti juhul, kui see oli võimalik ja õigustatud, arvesse erinevusi transpordikuludes, mereveo- ja kindlustuskuludes, käitlemis-, laadimis- ja lisakuludes, pakkimiskuludes, laenukuludes, garantiikuludes ning komisjonitasudes. |
| --- | --- |

(62)

Ekspordihinna ja normaalväärtuse õiglase võrdluse tagamiseks tehti parandused hindade ning hindade võrreldavust mõjutavate erinevuste nõuetekohaseks arvestamiseks vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. Kõikide uuritud eksportivate tootjate puhul võeti juhul, kui see oli võimalik ja õigustatud, arvesse erinevusi transpordikuludes, mereveo- ja kindlustuskuludes, käitlemis-, laadimis- ja lisakuludes, pakkimiskuludes, laenukuludes, garantiikuludes ning komisjonitasudes.

| (63) | Ühe Venemaa ja ühe Egiptuse eksportiva tootja puhul taotleti kaubandustasandi kohandamist. Need taotlused lükati tagasi, sest äriühingud ei tõendanud niisuguste kohanduste õigustatust, st ei tõendanud kasutusvaldkondade ja hindade järjepidevate ning selgepiiriliste erinevuste olemasolu eri kaubandustasanditel vastavate ekspordiriikide siseturul algmääruse artikli 2 lõike 10 punkti d sätete kohaselt. |
| --- | --- |

(63)

Ühe Venemaa ja ühe Egiptuse eksportiva tootja puhul taotleti kaubandustasandi kohandamist. Need taotlused lükati tagasi, sest äriühingud ei tõendanud niisuguste kohanduste õigustatust, st ei tõendanud kasutusvaldkondade ja hindade järjepidevate ning selgepiiriliste erinevuste olemasolu eri kaubandustasanditel vastavate ekspordiriikide siseturul algmääruse artikli 2 lõike 10 punkti d sätete kohaselt.

3.6.   Dumpingumarginaalid

3.6.1.   Üldine metoodika

| (64) | Artikli 2 lõigete 11 ja 12 kohaselt kasutati võrreldi dumpingumarginaalide kindlaksmääramiseks tooteliigi kaalutud keskmist normaalväärtust tooteliigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga, mis tehti kindlaks eespool nimetatu kohaselt. |
| --- | --- |

(64)

Artikli 2 lõigete 11 ja 12 kohaselt kasutati võrreldi dumpingumarginaalide kindlaksmääramiseks tooteliigi kaalutud keskmist normaalväärtust tooteliigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga, mis tehti kindlaks eespool nimetatu kohaselt.

| (65) | Nende eksportivate tootjate puhul, kes ei vastanud komisjoni küsimustikule ega teatanud endast muul moel, määrati dumpingumarginaal algmääruse artikli 18 lõike 1 kohaselt kindlaks kättesaadavate faktide põhjal. |
| --- | --- |

(65)

Nende eksportivate tootjate puhul, kes ei vastanud komisjoni küsimustikule ega teatanud endast muul moel, määrati dumpingumarginaal algmääruse artikli 18 lõike 1 kohaselt kindlaks kättesaadavate faktide põhjal.

| (66) | Koostööst hoidunud eksportivate tootjate dumpingumarginaali määramiseks tehti kõigepealt kindlaks koostööst hoidumise tase. Selleks võrreldi koostööd tegevate eksportivate tootjate esitatud andmeid ekspordimahu kohta ühendusse ja Eurostati samaväärset impordistatistikat. |
| --- | --- |

(66)

Koostööst hoidunud eksportivate tootjate dumpingumarginaali määramiseks tehti kõigepealt kindlaks koostööst hoidumise tase. Selleks võrreldi koostööd tegevate eksportivate tootjate esitatud andmeid ekspordimahu kohta ühendusse ja Eurostati samaväärset impordistatistikat.

| (67) | Kui koostööst hoidumise tase oli kõrge, s.o rohkem kui 20 %, peeti sobivaks kehtestada koostööst hoidunud eksportivatele tootjatele dumpingumarginaal, mis on kõrgem kui koostööd tegevatele eksportivatele tootjatele määratud kõige kõrgem dumpingumarginaal. On alust uskuda, et koostööst hoidumise kõrge tase tuleneb sellest, et uuritava riigi koostööst hoidunud eksportivate tootjate dumpingumarginaal on kõrgem kui ükskõik millisel koostööd tegeval eksportival tootjal. Sellistel juhtudel (nt Hiina ja Venemaa puhul) määrati dumpingumarginaal tasemel, mis vastab kõige kõrgema dumpingu- ja kahjumarginaaliga kõige tüüpilisema tooteliigi keskmisele kaalutud dumpingumarginaalile koostööd tegeva eksportija kohta tehtud hinnangu põhjal. |
| --- | --- |

(67)

Kui koostööst hoidumise tase oli kõrge, s.o rohkem kui 20 %, peeti sobivaks kehtestada koostööst hoidunud eksportivatele tootjatele dumpingumarginaal, mis on kõrgem kui koostööd tegevatele eksportivatele tootjatele määratud kõige kõrgem dumpingumarginaal. On alust uskuda, et koostööst hoidumise kõrge tase tuleneb sellest, et uuritava riigi koostööst hoidunud eksportivate tootjate dumpingumarginaal on kõrgem kui ükskõik millisel koostööd tegeval eksportival tootjal. Sellistel juhtudel (nt Hiina ja Venemaa puhul) määrati dumpingumarginaal tasemel, mis vastab kõige kõrgema dumpingu- ja kahjumarginaaliga kõige tüüpilisema tooteliigi keskmisele kaalutud dumpingumarginaalile koostööd tegeva eksportija kohta tehtud hinnangu põhjal.

| (68) | Kui koostöö tase oli kõrge (st kui koostööst hoidunud eksportijad moodustasid alla 20 %), peeti sobivaks määrata koostööst hoidunud eksportivatele tootjatele asjaomase riigi koostööd tegeva eksportiva tootja kõrgeima dumpingu- ja kahjumarginaaliga võrdne dumpingumarginaal, sest polnud alust uskuda, et mõne koostööst hoidunud eksportiva tootja dumpingumarginaal oleks madalamal tasemel. |
| --- | --- |

(68)

Kui koostöö tase oli kõrge (st kui koostööst hoidunud eksportijad moodustasid alla 20 %), peeti sobivaks määrata koostööst hoidunud eksportivatele tootjatele asjaomase riigi koostööd tegeva eksportiva tootja kõrgeima dumpingu- ja kahjumarginaaliga võrdne dumpingumarginaal, sest polnud alust uskuda, et mõne koostööst hoidunud eksportiva tootja dumpingumarginaal oleks madalamal tasemel.

3.6.2.   Dumpingumarginaalid

3.6.2.1.   Hiina

a)   Koostööd tegevad tootjad, kellele võimaldati turumajanduslikku ja individuaalset kohtlemist

| (69) | Äriühingute puhul, kellele võimaldati turumajanduslikku või individuaalset kohtlemist, võrreldi iga ühendusse eksporditava vaatlusaluse toote liigi kaalutud keskmist normaalväärtust vastava vaatlusaluse toote liigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 11 ja 12. |
| --- | --- |

(69)

Äriühingute puhul, kellele võimaldati turumajanduslikku või individuaalset kohtlemist, võrreldi iga ühendusse eksporditava vaatlusaluse toote liigi kaalutud keskmist normaalväärtust vastava vaatlusaluse toote liigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 11 ja 12.

| (70) | Selle põhjal on esialgsed kaalutud keskmised dumpingumarginaalid protsendina CIF-hinnast ühenduse piiril ilma tollimaksu tasumata järgmised:






  Äriühing | Esialgne dumpingumarginaal |
| --- | --- | --- |
| Erdos Xijin Kuang Co., Ltd | 2,8 % |
| Lanzhou Good Land Ferroalloy Factory Co., Ltd | 57,2 % |

(70)

Selle põhjal on esialgsed kaalutud keskmised dumpingumarginaalid protsendina CIF-hinnast ühenduse piiril ilma tollimaksu tasumata järgmised:

Äriühing

Esialgne dumpingumarginaal

Erdos Xijin Kuang Co., Ltd

2,8 %

Lanzhou Good Land Ferroalloy Factory Co., Ltd

57,2 %

b)   Kõik muud eksportivad tootjad

| (71) | Üleriigiline dumpingumarginaal arvutati põhjenduses 56 sätestatud vastava ekspordihinna ja põhjendustes 46 ning 47 sätestatud vastava normaalväärtuse võrdluse põhjal. |
| --- | --- |

(71)

Üleriigiline dumpingumarginaal arvutati põhjenduses 56 sätestatud vastava ekspordihinna ja põhjendustes 46 ning 47 sätestatud vastava normaalväärtuse võrdluse põhjal.

| (72) | Selle alusel kehtestati ajutiselt üleriigiliseks dumpingutasemeks 60,7 % CIF-hinnast ühenduse piiril ilma tollimaksu tasumata. |
| --- | --- |

(72)

Selle alusel kehtestati ajutiselt üleriigiliseks dumpingutasemeks 60,7 % CIF-hinnast ühenduse piiril ilma tollimaksu tasumata.

3.6.2.2.   Egiptus

| (73) | Egiptuse eksportivate tootjate koostöö oli hea (umbes 95 %). Esialgsed dumpingumarginaalid, mida väljendatakse protsendimäärana CIF-impordihinnast ühenduse piiril ilma tollimakse tasumata, on järgmised:






  — | The Egyptian Ferroalloys Company, Cairo 20,4 %; |
| --- | --- | --- |

(73)

Egiptuse eksportivate tootjate koostöö oli hea (umbes 95 %). Esialgsed dumpingumarginaalid, mida väljendatakse protsendimäärana CIF-impordihinnast ühenduse piiril ilma tollimakse tasumata, on järgmised:

—

The Egyptian Ferroalloys Company, Cairo 20,4 %;

| — | Egyptian Chemical Industries KIMA, Cairo 24,8 %; |
| --- | --- |

—

Egyptian Chemical Industries KIMA, Cairo 24,8 %;

| — | kõik muud 20,4 %. |
| --- | --- |

—

kõik muud 20,4 %.

3.6.2.3.   Kasahstan

| (74) | Koostöö puudumise tõttu kehtestati üksnes üleriigiline dumpingumarginaal. Esialgne dumpingumarginaal, mida väljendatakse protsendimäärana CIF-impordihinnast ühenduse piiril ilma tollimakse tasumata, on järgmine:






  — | Kasahstan 37,1 %. |
| --- | --- | --- |

(74)

Koostöö puudumise tõttu kehtestati üksnes üleriigiline dumpingumarginaal. Esialgne dumpingumarginaal, mida väljendatakse protsendimäärana CIF-impordihinnast ühenduse piiril ilma tollimakse tasumata, on järgmine:

—

Kasahstan 37,1 %.

3.6.2.4.   Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik

| (75) | Kuna koostööd tegev eksportiv tootja on praktiliselt ainus FeSi tootja endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis, oli koostöö tase kõrge. Esialgsed dumpingumarginaalid, mida väljendatakse protsendimäärana CIF-impordihinnast ühenduse piiril ilma tollimakse tasumata, on järgmised:






  — | SILMAK DOOEL Export Import, Jegunovce 5,4 %; |
| --- | --- | --- |

(75)

Kuna koostööd tegev eksportiv tootja on praktiliselt ainus FeSi tootja endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis, oli koostöö tase kõrge. Esialgsed dumpingumarginaalid, mida väljendatakse protsendimäärana CIF-impordihinnast ühenduse piiril ilma tollimakse tasumata, on järgmised:

—

SILMAK DOOEL Export Import, Jegunovce 5,4 %;

| — | kõik muud 5,4 %. |
| --- | --- |

—

kõik muud 5,4 %.

3.6.2.5.   Venemaa

| (76) | Venemaa eksportivate tootjate koostööst hoidumine oli suur (umbes 68 %). Esialgsed dumpingumarginaalid, mida väljendatakse protsendimäärana CIF-impordihinnast ühenduse piiril ilma tollimakse tasumata, on järgmised:






  — | Chemk Group (Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant ja Kuznetsk Ferroalloy Works), Tšeljabinsk ja Novokuznetsk 22,8 %; |
| --- | --- | --- |

(76)

Venemaa eksportivate tootjate koostööst hoidumine oli suur (umbes 68 %). Esialgsed dumpingumarginaalid, mida väljendatakse protsendimäärana CIF-impordihinnast ühenduse piiril ilma tollimakse tasumata, on järgmised:

—

Chemk Group (Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant ja Kuznetsk Ferroalloy Works), Tšeljabinsk ja Novokuznetsk 22,8 %;

| — | ICT Group, Bratsk Ferroalloy Plant, Bratsk 22,2 %; |
| --- | --- |

—

ICT Group, Bratsk Ferroalloy Plant, Bratsk 22,2 %;

| — | kõik muud 25,5 %. |
| --- | --- |

—

kõik muud 25,5 %.

4.   KAHJU

4.1.   Ühenduse tootmine

| (77) | Uurimise käigus tehti kindlaks, et samasugust toodet valmistavad seitse ühenduse tootjat. Kaebuse esitasid viis tootjat. Pärast algatamist otsustas menetlust toetada kuues tootja, tehes uurimise käigus täielikku koostööd. Seitsmes tootja arvamust ei avaldanud ja andmeid ei esitanud. |
| --- | --- |

(77)

Uurimise käigus tehti kindlaks, et samasugust toodet valmistavad seitse ühenduse tootjat. Kaebuse esitasid viis tootjat. Pärast algatamist otsustas menetlust toetada kuues tootja, tehes uurimise käigus täielikku koostööd. Seitsmes tootja arvamust ei avaldanud ja andmeid ei esitanud.

4.2.   Ühenduse tootmisharu mõiste

| (78) | Kuue koostööd tegeva ühenduse tootja toodang moodustas 95 % FeSi ühenduse kogutoodangust uurimisperioodi jooksul. Seepärast moodustavad nad ühenduse tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(78)

Kuue koostööd tegeva ühenduse tootja toodang moodustas 95 % FeSi ühenduse kogutoodangust uurimisperioodi jooksul. Seepärast moodustavad nad ühenduse tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses.

| (79) | Teatud huvitatud isikud väitsid, et kaebust toetavad viis tootjat ei ole sugugi sarnases majanduslikus olukorras ning et vähemalt kaks neist ei kannaks mingit kahju. Seetõttu tuleks need kaks ühenduse tootjat käesolevast uurimisest välja arvata, mis tooks kaasa ebapiisava esindatuse. |
| --- | --- |

(79)

Teatud huvitatud isikud väitsid, et kaebust toetavad viis tootjat ei ole sugugi sarnases majanduslikus olukorras ning et vähemalt kaks neist ei kannaks mingit kahju. Seetõttu tuleks need kaks ühenduse tootjat käesolevast uurimisest välja arvata, mis tooks kaasa ebapiisava esindatuse.

| (80) | Sellega seoses märgitakse, et algmääruse artikli 4 kohaselt viitab mõiste „ühenduse tootmisharu” ühenduse tootjatele, kelle toodang ühtekokku moodustab olulise osa ühenduse kogutoodangust. Samas artiklis on sätestatud asjaolud, mille esinemisel võib teatud ühenduse tootjad ühenduse tootmisharu mõiste alt välja arvata. Need asjaolud ei hõlma ühenduse tootjate majandustegevuse edukust. Veelgi enam, tootjate väljaarvamine nende majandustegevuse edukuse põhjal on vastuolus ühenduse tootmisharu olukorra objektiivse hindamise põhimõttega. Seega lükati taotlus tagasi. |
| --- | --- |

(80)

Sellega seoses märgitakse, et algmääruse artikli 4 kohaselt viitab mõiste „ühenduse tootmisharu” ühenduse tootjatele, kelle toodang ühtekokku moodustab olulise osa ühenduse kogutoodangust. Samas artiklis on sätestatud asjaolud, mille esinemisel võib teatud ühenduse tootjad ühenduse tootmisharu mõiste alt välja arvata. Need asjaolud ei hõlma ühenduse tootjate majandustegevuse edukust. Veelgi enam, tootjate väljaarvamine nende majandustegevuse edukuse põhjal on vastuolus ühenduse tootmisharu olukorra objektiivse hindamise põhimõttega. Seega lükati taotlus tagasi.

4.3.   Ühenduse tarbimine

| (81) | Ühenduse tarbimine tehti kindlaks ühenduse tootmisharu müügimahtude alusel ühenduse turul, millele lisati koostööst hoidunud tootja hinnanguline müügimaht ühenduses ja Eurostati andmetel põhinev import asjaomastest riikidest ning muudest kolmandatest riikidest. Ühenduse FeSi tarbimine püsis vaatlusaluse perioodi vältel küllaltki stabiilsena, välja arvatud aastatel 2003 ja 2004, mil see suurenes 6 % võrra terasetööstuse erakordselt suure nõudluse tõttu. | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ühenduse tarbimine (tonnides) | 871 794 | 922 978 | 881 930 | 883 311 |
| Indeks | 100 | 106 | 101 | 101 |

(81)

Ühenduse tarbimine tehti kindlaks ühenduse tootmisharu müügimahtude alusel ühenduse turul, millele lisati koostööst hoidunud tootja hinnanguline müügimaht ühenduses ja Eurostati andmetel põhinev import asjaomastest riikidest ning muudest kolmandatest riikidest. Ühenduse FeSi tarbimine püsis vaatlusaluse perioodi vältel küllaltki stabiilsena, välja arvatud aastatel 2003 ja 2004, mil see suurenes 6 % võrra terasetööstuse erakordselt suure nõudluse tõttu.

2003

2004

2005

UP

Ühenduse tarbimine (tonnides)

871 794

922 978

881 930

883 311

Indeks

100

106

101

101

4.4.   Import ühendusse asjaomastest riikidest

4.4.1.   Dumpinguhinnaga impordi mõjude kumulatiivne hindamine

| (82) | Komisjon kaalus, kas Hiinast, Egiptusest, Kasahstanist, endisest Jugoslaavia Makedoonia Vabariigist ja Venemaalt pärit FeSi impordi mõju tuleks hinnata kumulatiivselt vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 4. |
| --- | --- |

(82)

Komisjon kaalus, kas Hiinast, Egiptusest, Kasahstanist, endisest Jugoslaavia Makedoonia Vabariigist ja Venemaalt pärit FeSi impordi mõju tuleks hinnata kumulatiivselt vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 4.

| (83) | Igast asjaomasest riigist pärit impordi puhul kindlaksmääratud dumpingumarginaal oli miinimumtasemest kõrgem, ühestki nimetatud riigist pärit impordi maht ei olnud tähtsusetu ja kumulatiivset hindamist peeti kohaseks, võttes arvesse konkurentsitingimusi asjaomastest riikidest pärit impordi ning samasuguse ühenduse toote vahel. Sarnastest konkurentsitingimustest andis tunnistust asjaolu, et asjaomastest riikidest imporditud toode ja ühenduse tootmisharu toodetud ning müüdud toode on ühesugused ja neid turustatakse ühenduses samade müügikanalite kaudu. Lisaks sellele olid kõik impordimahud märkimisväärsed ja hõivasid olulise turuosa. |
| --- | --- |

(83)

Igast asjaomasest riigist pärit impordi puhul kindlaksmääratud dumpingumarginaal oli miinimumtasemest kõrgem, ühestki nimetatud riigist pärit impordi maht ei olnud tähtsusetu ja kumulatiivset hindamist peeti kohaseks, võttes arvesse konkurentsitingimusi asjaomastest riikidest pärit impordi ning samasuguse ühenduse toote vahel. Sarnastest konkurentsitingimustest andis tunnistust asjaolu, et asjaomastest riikidest imporditud toode ja ühenduse tootmisharu toodetud ning müüdud toode on ühesugused ja neid turustatakse ühenduses samade müügikanalite kaudu. Lisaks sellele olid kõik impordimahud märkimisväärsed ja hõivasid olulise turuosa.

| (84) | Eespool esitatu põhjal jõuti järeldusele, et Hiinast, Egiptusest, Kasahstanist, endisest Jugoslaavia Makedoonia Vabariigist ja Venemaalt pärit FeSi impordi mõju kumulatiivset hindamist õigustavad tingimused on täidetud. |
| --- | --- |

(84)

Eespool esitatu põhjal jõuti järeldusele, et Hiinast, Egiptusest, Kasahstanist, endisest Jugoslaavia Makedoonia Vabariigist ja Venemaalt pärit FeSi impordi mõju kumulatiivset hindamist õigustavad tingimused on täidetud.

4.4.2.   Kumulatiivne maht ja turuosa

| (85) | Hiinast, Egiptusest, Kasahstanist, endisest Jugoslaavia Makedoonia Vabariigist ja Venemaalt pärit impordi mahud suurenesid Eurostati andmete põhjal oluliselt – 134 081 tonnilt 2003. aastal 452 108 tonnini uurimisperioodil. Nende summaarne turuosa suurenes sama ajavahemiku jooksul jätkuvalt 15,4 %-lt 51,2 %-ni. Seda tuleb vaadelda praktiliselt stabiilse tarbimise taustal – erandiks on aasta 2004, nagu eespool selgitatud. | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Impordimahud (tonnides) | 134 081 | 198 164 | 319 265 | 452 108 |
| Indeks | 100 | 148 | 238 | 337 |
| Turuosa | 15,4 % | 21,5 % | 36,2 % | 51,2 % |
| Ühiku müügihind (eurot/tonn) | 557 | 580 | 569 | 574 |
| Indeks | 100 | 104 | 102 | 103 |

(85)

Hiinast, Egiptusest, Kasahstanist, endisest Jugoslaavia Makedoonia Vabariigist ja Venemaalt pärit impordi mahud suurenesid Eurostati andmete põhjal oluliselt – 134 081 tonnilt 2003. aastal 452 108 tonnini uurimisperioodil. Nende summaarne turuosa suurenes sama ajavahemiku jooksul jätkuvalt 15,4 %-lt 51,2 %-ni. Seda tuleb vaadelda praktiliselt stabiilse tarbimise taustal – erandiks on aasta 2004, nagu eespool selgitatud.

2003

2004

2005

UP

Impordimahud (tonnides)

134 081

198 164

319 265

452 108

Indeks

100

148

238

337

Turuosa

15,4 %

21,5 %

36,2 %

51,2 %

Ühiku müügihind (eurot/tonn)

557

580

569

574

Indeks

100

104

102

103

4.4.3.   Hinnad

4.4.3.1.   Hinna kujunemine

| (86) | 2003. aasta ja uurimisperioodi vahel suurenes asjaomastest riikidest pärit vaatlusaluse toote keskmine impordihind 3 % võrra. Täpsemalt tõusid hinnad 4 % võrra aastal 2004 (aasta, mille vältel nõudlus terase järele tõusis oluliselt kogu maailmas), langesid 2 % võrra järgnenud 2005. aastal ja tõusid siis ligikaudu 1 % võrra uurimisperioodi vältel. |
| --- | --- |

(86)

2003. aasta ja uurimisperioodi vahel suurenes asjaomastest riikidest pärit vaatlusaluse toote keskmine impordihind 3 % võrra. Täpsemalt tõusid hinnad 4 % võrra aastal 2004 (aasta, mille vältel nõudlus terase järele tõusis oluliselt kogu maailmas), langesid 2 % võrra järgnenud 2005. aastal ja tõusid siis ligikaudu 1 % võrra uurimisperioodi vältel.

4.4.3.2.   Hinna allalöömine

| (87) | Hinna allalöömise kindlaksmääramiseks analüüsis komisjon uurimisperioodi andmeid. Ühenduse tootmisharul ja asjaomastel eksportivatel tootjatel paluti esitada teave FeSi müügihindade kohta erinevate kategooriate kaupa vastavalt põhjenduses 38 esitatud kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(87)

Hinna allalöömise kindlaksmääramiseks analüüsis komisjon uurimisperioodi andmeid. Ühenduse tootmisharul ja asjaomastel eksportivatel tootjatel paluti esitada teave FeSi müügihindade kohta erinevate kategooriate kaupa vastavalt põhjenduses 38 esitatud kriteeriumidele.

| (88) | Ühenduse tootmisharu müügihindadena käsitleti sõltumatutele klientidele kehtestatud müügihindu, mida vajaduse korral korrigeeriti tehasehinna tasemele, st arvesse ei võetud transpordikulusid ühenduses ning maha arvati hinnaalandused ja hinnavähendid. Neid hindu võrreldi asjaomaste koostööd tegevate tootjate impordihindadega. Kasahstani puhul tuletati kaalutud keskmine ekspordihind koostöö puudumise tõttu Eurostati andmete põhjal. Hiina, Egiptuse, endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi ja Venemaa korral võrreldi hindu koostööd tegevate eksportijate müügihindadega, millest olid maha arvatud allahindlused ning mida korrigeeriti vajaduse korral CIF-hindade tasemele ühenduse piiril koos nõuetekohase tollivormistuskulude ja impordijärgsete kulude korrigeerimisega. |
| --- | --- |

(88)

Ühenduse tootmisharu müügihindadena käsitleti sõltumatutele klientidele kehtestatud müügihindu, mida vajaduse korral korrigeeriti tehasehinna tasemele, st arvesse ei võetud transpordikulusid ühenduses ning maha arvati hinnaalandused ja hinnavähendid. Neid hindu võrreldi asjaomaste koostööd tegevate tootjate impordihindadega. Kasahstani puhul tuletati kaalutud keskmine ekspordihind koostöö puudumise tõttu Eurostati andmete põhjal. Hiina, Egiptuse, endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi ja Venemaa korral võrreldi hindu koostööd tegevate eksportijate müügihindadega, millest olid maha arvatud allahindlused ning mida korrigeeriti vajaduse korral CIF-hindade tasemele ühenduse piiril koos nõuetekohase tollivormistuskulude ja impordijärgsete kulude korrigeerimisega.

| (89) | Võrdlus näitas, et uurimisperioodi vältel lõi ühenduse turul müüdud vaatlusalune toode eksportivast tootjast sõltuvalt ühenduse tootmisharu hinnad alla 4 % kuni 11 % võrra, kusjuures erandiks olid üks Venemaa, üks Egiptuse ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi eksportiv tootja, kelle korral hinna allalöömist ei tuvastatud. Võrdlus tooteliikide kaupa aga näitas, et mitmetel juhtudel olid asjaomaste eksportivate tootjate hinnad oluliselt madalamad ülalnimetatud keskmistest hinna allalöömismarginaalidest või siis nende eksportivate tootjate puhul, kelle korral üldist hinna allalöömist ei avastatud, et teatud tooteliikide puhul toimus siiski hinna allalöömine. Lisaks ei näita hinna allalöömismarginaalid ühenduse tootmisharu kantud oluliste kahjude seisukohalt dumpinguhinnaga impordi kogu mõju hindadele, sest aset leidis märkimisväärne hinnalangus. Tuvastatud hinna allalöömise määra ei tohiks ebaoluliseks lugeda ka toote olemust arvesse võttes – tegu on kaubaga, mis on tundlik väiksemategi hinnakõikumiste suhtes. |
| --- | --- |

(89)

Võrdlus näitas, et uurimisperioodi vältel lõi ühenduse turul müüdud vaatlusalune toode eksportivast tootjast sõltuvalt ühenduse tootmisharu hinnad alla 4 % kuni 11 % võrra, kusjuures erandiks olid üks Venemaa, üks Egiptuse ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi eksportiv tootja, kelle korral hinna allalöömist ei tuvastatud. Võrdlus tooteliikide kaupa aga näitas, et mitmetel juhtudel olid asjaomaste eksportivate tootjate hinnad oluliselt madalamad ülalnimetatud keskmistest hinna allalöömismarginaalidest või siis nende eksportivate tootjate puhul, kelle korral üldist hinna allalöömist ei avastatud, et teatud tooteliikide puhul toimus siiski hinna allalöömine. Lisaks ei näita hinna allalöömismarginaalid ühenduse tootmisharu kantud oluliste kahjude seisukohalt dumpinguhinnaga impordi kogu mõju hindadele, sest aset leidis märkimisväärne hinnalangus. Tuvastatud hinna allalöömise määra ei tohiks ebaoluliseks lugeda ka toote olemust arvesse võttes – tegu on kaubaga, mis on tundlik väiksemategi hinnakõikumiste suhtes.

4.5.   Ühenduse tootmisharu olukord

| (90) | Kooskõlas algmääruse artikli 3 lõikega 5 sisaldas uurimine dumpinguhinnaga impordi mõju kohta ühenduse tootmisharule hinnangut kõikide ühenduse tootmisharu vaatlusalusel perioodil mõjutanud majandustegurite ja -näitajate kohta. |
| --- | --- |

(90)

Kooskõlas algmääruse artikli 3 lõikega 5 sisaldas uurimine dumpinguhinnaga impordi mõju kohta ühenduse tootmisharule hinnangut kõikide ühenduse tootmisharu vaatlusalusel perioodil mõjutanud majandustegurite ja -näitajate kohta.

4.5.1.   Tootmine, tootmisvõimsus ja selle rakendamine

| (91) | 2003. aasta ja uurimisperioodi vahel vähenes tootmine 40 % võrra. Tootmismahtude areng oli järgmine: | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootmine (tonnides) | 272 364 | 267 149 | 211 906 | 163 908 |
| Indeks | 100 | 98 | 78 | 60 |

(91)

2003. aasta ja uurimisperioodi vahel vähenes tootmine 40 % võrra. Tootmismahtude areng oli järgmine:

2003

2004

2005

UP

Tootmine (tonnides)

272 364

267 149

211 906

163 908

Indeks

100

98

78

60

| (92) | Tootmisvõimsus tehti kindlaks ühenduse tootmisharu tootmisüksuste teoreetilise nominaalmahu põhjal. Selles suhtes püsis tootmisvõimsus vaatlusaluse perioodi vältel stabiilsena. Tootmismahtude vähenemise tulemusena vähenes tootmisvõimsuse rakendamine vaatlusaluse perioodi vältel samas suurusjärgus tootmisega. |
| --- | --- |

(92)

Tootmisvõimsus tehti kindlaks ühenduse tootmisharu tootmisüksuste teoreetilise nominaalmahu põhjal. Selles suhtes püsis tootmisvõimsus vaatlusaluse perioodi vältel stabiilsena. Tootmismahtude vähenemise tulemusena vähenes tootmisvõimsuse rakendamine vaatlusaluse perioodi vältel samas suurusjärgus tootmisega.

| (93) | Selleks et võtta arvesse asjaolu, et kaks ühenduse tootjat läksid vaatlusaluse perioodi vältel FeSi tootmiselt osaliselt üle muude ferrosulamite tootmisele, korrigeeriti tootmisvõimsust vastavalt. | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootmisvõimsus | 348 261 | 348 261 | 325 601 | 325 601 |
| Indeks | 100 | 100 | 93 | 93 |
| Tootmisvõimsuse rakendamine | 78 % | 77 % | 65 % | 50 % |
| Indeks | 100 | 99 | 83 | 64 |

(93)

Selleks et võtta arvesse asjaolu, et kaks ühenduse tootjat läksid vaatlusaluse perioodi vältel FeSi tootmiselt osaliselt üle muude ferrosulamite tootmisele, korrigeeriti tootmisvõimsust vastavalt.

2003

2004

2005

UP

Tootmisvõimsus

348 261

348 261

325 601

325 601

Indeks

100

100

93

93

Tootmisvõimsuse rakendamine

78 %

77 %

65 %

50 %

Indeks

100

99

83

64

4.5.2.   Varud

| (94) | Varud vähenesid vaatlusaluse perioodi vältel 46 % võrra, kajastades ühenduse tootmisharu tootmisvõimsuse langust. | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Varud (tonnides) | 29 432 | 30 741 | 21 525 | 15 630 |
| Indeks | 100 | 104 | 73 | 53 |

(94)

Varud vähenesid vaatlusaluse perioodi vältel 46 % võrra, kajastades ühenduse tootmisharu tootmisvõimsuse langust.

2003

2004

2005

UP

Varud (tonnides)

29 432

30 741

21 525

15 630

Indeks

100

104

73

53

4.5.3.   Müügimaht, turuosad ja keskmised ühikuhinnad ühenduses

| (95) | Ühenduse tootmisharu FeSi müük sõltumatutele klientidele ühenduse turul langes ühtlases tempos 250 316 tonnilt 2003. aastal 156 633 tonnini uurimisperioodil, st 38 % võrra. Sellest lähtuvalt kaotas ühenduse tootmisharu turuosa 11 protsendipunkti ulatuses. Turuosa langes 28,7 %-lt 2003. aastal 17,7 %-ni uurimisperioodil. | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Müügimaht EÜs (tonnides) | 250 316 | 244 561 | 197 782 | 156 920 |
| Indeks | 100 | 98 | 79 | 63 |
| Turuosa | 28,7 % | 26,5 % | 22,4 % | 17,7 % |
| Indeks | 100 | 92 | 78 | 62 |

(95)

Ühenduse tootmisharu FeSi müük sõltumatutele klientidele ühenduse turul langes ühtlases tempos 250 316 tonnilt 2003. aastal 156 633 tonnini uurimisperioodil, st 38 % võrra. Sellest lähtuvalt kaotas ühenduse tootmisharu turuosa 11 protsendipunkti ulatuses. Turuosa langes 28,7 %-lt 2003. aastal 17,7 %-ni uurimisperioodil.

2003

2004

2005

UP

Müügimaht EÜs (tonnides)

250 316

244 561

197 782

156 920

Indeks

100

98

79

63

Turuosa

28,7 %

26,5 %

22,4 %

17,7 %

Indeks

100

92

78

62

| (96) | Keskmised müügihinnad sõltumatutele klientidele ühenduse turul püsisid küllaltki stabiilsetena 2004. aasta ja uurimisperioodi vahel pärast 10 % hinnatõusu 2003. ning 2004. aasta vahel. Täpsemalt toimus 2004. ja 2005. aasta vahel kerge hinnalangus, mille järel saavutasid hinnad taas 2004. aasta taseme. Hinnatõus peegeldas kulude teatud suurenemist ja üleminekut teatud kõrgema väärtusega toodetele turuosa vähenemise hinnaga. Praegused hinnatasemed ei ole aga jätkusuutlikud, sest ühenduse tootmisharu on sunnitud turule püsimajäämiseks müüma omahinnast madalama hinnaga. | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kaalutud keskmine hind (eurot/tonn) | 623 | 685 | 670 | 686 |
| Indeks | 100 | 110 | 107 | 110 |

(96)

Keskmised müügihinnad sõltumatutele klientidele ühenduse turul püsisid küllaltki stabiilsetena 2004. aasta ja uurimisperioodi vahel pärast 10 % hinnatõusu 2003. ning 2004. aasta vahel. Täpsemalt toimus 2004. ja 2005. aasta vahel kerge hinnalangus, mille järel saavutasid hinnad taas 2004. aasta taseme. Hinnatõus peegeldas kulude teatud suurenemist ja üleminekut teatud kõrgema väärtusega toodetele turuosa vähenemise hinnaga. Praegused hinnatasemed ei ole aga jätkusuutlikud, sest ühenduse tootmisharu on sunnitud turule püsimajäämiseks müüma omahinnast madalama hinnaga.

2003

2004

2005

UP

Kaalutud keskmine hind (eurot/tonn)

623

685

670

686

Indeks

100

110

107

110

4.5.4.   Tasuvus ja rahavoog

| (97) | Vaatlusaluse perioodi vältel langes ühenduse tootmisharu tasuvus 2,3 % väikeselt kasumilt 2003. aastal 12,9 % kahjumini uurimisperioodil. Mõningast tõusu võis märgata 2004. aastal, mis oli terasetööstuse ja sellega seotud tootmisharude jaoks erandlikult hea. Pärast nimetatud perioodi võis märgata tasuvuse olulist langustrendi. Niisuguse arengu peamiseks põhjuseks oli ühenduse tootmisharu tootmisvõimsuse märkimisväärne langus (– 40 %) ja vastav langus tootmisvõimsuse rakendamises (– 18 protsendipunkti), mis tõi kaasa ühiku püsikulude suhteliselt suure tõusu toodetud ühiku kohta ega võimaldanud ühenduse tootmisharul saada kasu mastaabisäästust, mida tootmisvõimsuse ulatuslikum rakendamine oleks võimaldanud. Tasuvusele avaldas vähemal määral negatiivselt mõju asjaolu, et 2004. aastast alates ei saanud ühenduse tootmisharu tõsta oma müügihindu tasemele, mis oleks olnud vajalik nimetatud aastast alates toimunud energia ja teatud toorainete hinnatõusu kompenseerimiseks. | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Maksueelne kasumimarginaal | 2,3 % | 2,7 % | –9,2 % | –12,9 % |

(97)

Vaatlusaluse perioodi vältel langes ühenduse tootmisharu tasuvus 2,3 % väikeselt kasumilt 2003. aastal 12,9 % kahjumini uurimisperioodil. Mõningast tõusu võis märgata 2004. aastal, mis oli terasetööstuse ja sellega seotud tootmisharude jaoks erandlikult hea. Pärast nimetatud perioodi võis märgata tasuvuse olulist langustrendi. Niisuguse arengu peamiseks põhjuseks oli ühenduse tootmisharu tootmisvõimsuse märkimisväärne langus (– 40 %) ja vastav langus tootmisvõimsuse rakendamises (– 18 protsendipunkti), mis tõi kaasa ühiku püsikulude suhteliselt suure tõusu toodetud ühiku kohta ega võimaldanud ühenduse tootmisharul saada kasu mastaabisäästust, mida tootmisvõimsuse ulatuslikum rakendamine oleks võimaldanud. Tasuvusele avaldas vähemal määral negatiivselt mõju asjaolu, et 2004. aastast alates ei saanud ühenduse tootmisharu tõsta oma müügihindu tasemele, mis oleks olnud vajalik nimetatud aastast alates toimunud energia ja teatud toorainete hinnatõusu kompenseerimiseks.

2003

2004

2005

UP

Maksueelne kasumimarginaal

2,3 %

2,7 %

–9,2 %

–12,9 %

| (98) | Vaatlusaluse perioodi vältel vähenes ka rahavoog, kajastades ülalnäidatud negatiivset tasuvuse trendi. | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rahavoog (eurodes) | 7 834 497 | 10 029 457 | –10 103 355 | –12 081 451 |
| Indeks | 100 | 128 | – 129 | – 154 |

(98)

Vaatlusaluse perioodi vältel vähenes ka rahavoog, kajastades ülalnäidatud negatiivset tasuvuse trendi.

2003

2004

2005

UP

Rahavoog (eurodes)

7 834 497

10 029 457

–10 103 355

–12 081 451

Indeks

100

128

– 129

– 154

4.5.5.   Investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime

| (99) | Investeeringud näitasid vaatlusaluse perioodi vältel positiivset trendi. Investeeringud seondusid peamiselt tootmisseadmete ajakohastamisega, et täita keskkonnakaitsenõudeid. | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investeeringud (eurodes) | 1 917 786 | 3 145 409 | 9 788 877 | 5 827 463 |
| Indeks | 100 | 164 | 510 | 304 |

(99)

Investeeringud näitasid vaatlusaluse perioodi vältel positiivset trendi. Investeeringud seondusid peamiselt tootmisseadmete ajakohastamisega, et täita keskkonnakaitsenõudeid.

2003

2004

2005

UP

Investeeringud (eurodes)

1 917 786

3 145 409

9 788 877

5 827 463

Indeks

100

164

510

304

| (100) | Samasuguse toote tootmise ja müügi investeeringutasuvus oli negatiivne ning langes vaatlusaluse perioodi vältel oluliselt, kajastades tasuvuse ülalnimetatud negatiivset trendi. | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investeeringutasuvus | 18,9 % | 19,8 % | –46,5 % | –47,3 % |
| Indeks | 100 | 105 | – 246 | – 250 |

(100)

Samasuguse toote tootmise ja müügi investeeringutasuvus oli negatiivne ning langes vaatlusaluse perioodi vältel oluliselt, kajastades tasuvuse ülalnimetatud negatiivset trendi.

2003

2004

2005

UP

Investeeringutasuvus

18,9 %

19,8 %

–46,5 %

–47,3 %

Indeks

100

105

– 246

– 250

| (101) | Miski ei viidanud sellele, et ühenduse tootmisharul, mille koosseisu kuuluvad põhiliselt muudegi toodete tootmisega tegelevad keskmise suurusega äriühingud, oleks olnud probleeme oma tegevuseks kapitali kaasamisega, mistõttu jõuti järeldusele, et ühenduse tootmisharu oli võimeline kaasama oma tegevuseks kapitali kogu vaatlusaluse perioodi vältel. |
| --- | --- |

(101)

Miski ei viidanud sellele, et ühenduse tootmisharul, mille koosseisu kuuluvad põhiliselt muudegi toodete tootmisega tegelevad keskmise suurusega äriühingud, oleks olnud probleeme oma tegevuseks kapitali kaasamisega, mistõttu jõuti järeldusele, et ühenduse tootmisharu oli võimeline kaasama oma tegevuseks kapitali kogu vaatlusaluse perioodi vältel.

4.5.6.   Tööhõive, tootlikkus ja töötasud

| (102) | Tööhõive, tootlikkuse ja töötasude areng oli järgmine: | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Töötajate arv | 1 579 | 1 155 | 1 141 | 1 153 |
| Indeks | 100 | 73 | 72 | 73 |
| Tootlikkus (tonnides töötaja kohta) | 172 | 231 | 186 | 142 |
| Indeks | 100 | 134 | 108 | 82 |
| Tööjõukulud töötaja kohta (eurodes) | 14 568 | 19 602 | 18 107 | 17 464 |
| Indeks | 100 | 135 | 124 | 120 |

(102)

Tööhõive, tootlikkuse ja töötasude areng oli järgmine:

2003

2004

2005

UP

Töötajate arv

1 579

1 155

1 141

1 153

Indeks

100

73

72

73

Tootlikkus (tonnides töötaja kohta)

172

231

186

142

Indeks

100

134

108

82

Tööjõukulud töötaja kohta (eurodes)

14 568

19 602

18 107

17 464

Indeks

100

135

124

120

| (103) | Töötajate arv vähenes vaatlusaluse perioodi vältel 27 % võrra. Langevate tootmismahtude tõttu näitas tootlikkus 2004. aastast alates negatiivset trendi. Keskmised tööjõukulud töötaja kohta suurenesid vaatlusaluse perioodi vältel 20 % võrra. |
| --- | --- |

(103)

Töötajate arv vähenes vaatlusaluse perioodi vältel 27 % võrra. Langevate tootmismahtude tõttu näitas tootlikkus 2004. aastast alates negatiivset trendi. Keskmised tööjõukulud töötaja kohta suurenesid vaatlusaluse perioodi vältel 20 % võrra.

4.5.7.   Kasv

| (104) | Samas kui ühenduse tarbimine suurenes vaatlusaluse perioodi vältel vaid 1 % võrra, langes ühenduse tootmisharu müügimaht 37 % võrra, millega paralleelselt kasvasid impordimahud asjaomastest riikidest 35,8 % võrra. Seetõttu kaotas ühenduse tootmisharu turuosa, samas kui asjaomastel importijatel õnnestus oma turuosa suurendada. |
| --- | --- |

(104)

Samas kui ühenduse tarbimine suurenes vaatlusaluse perioodi vältel vaid 1 % võrra, langes ühenduse tootmisharu müügimaht 37 % võrra, millega paralleelselt kasvasid impordimahud asjaomastest riikidest 35,8 % võrra. Seetõttu kaotas ühenduse tootmisharu turuosa, samas kui asjaomastel importijatel õnnestus oma turuosa suurendada.

4.5.8.   Tegeliku dumpingumarginaali suurus ja toibumine varasemast dumpingust

| (105) | Hiina, Egiptuse, Kasahstani, endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi ja Venemaa dumpingumarginaalid on esitatud eespool dumpingut käsitlevas osas. Need marginaalid on miinimummarginaalist selgelt kõrgemad. Lisaks ei saa dumpinguhinnaga impordi mahtusid ja hindu arvestades tegelike dumpingumarginaalide mõju pidada tähtsusetuks. |
| --- | --- |

(105)

Hiina, Egiptuse, Kasahstani, endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi ja Venemaa dumpingumarginaalid on esitatud eespool dumpingut käsitlevas osas. Need marginaalid on miinimummarginaalist selgelt kõrgemad. Lisaks ei saa dumpinguhinnaga impordi mahtusid ja hindu arvestades tegelike dumpingumarginaalide mõju pidada tähtsusetuks.

| (106) | Miski ei anna tunnistust selle kohta, et ühenduse tootmisharu oleks varasema dumpingu või subsideerimise mõjudest toibumas. Tuleb märkida, et FeSi impordi suhtes ei ole kehtestatud meetmeid alates aastast 2001. |
| --- | --- |

(106)

Miski ei anna tunnistust selle kohta, et ühenduse tootmisharu oleks varasema dumpingu või subsideerimise mõjudest toibumas. Tuleb märkida, et FeSi impordi suhtes ei ole kehtestatud meetmeid alates aastast 2001.

4.5.9.   Järeldus kahju kohta

| (107) | Kahjunäitajate analüüs näitas, et ühenduse tootmisharu olukord halvenes oluliselt 2003. aasta järel ja jõudis madalseisu uurimisperioodil, kui tööstus oli 12,9 % kahjumis. |
| --- | --- |

(107)

Kahjunäitajate analüüs näitas, et ühenduse tootmisharu olukord halvenes oluliselt 2003. aasta järel ja jõudis madalseisu uurimisperioodil, kui tööstus oli 12,9 % kahjumis.

| (108) | Vaatlusaluse perioodi suhteliselt stabiilse tarbimise kontekstis langes ühenduse toodang 40 % võrra ja ühenduse tootmisvõimsuse rakendamine sama ajavahemiku vältel 28 protsendipunkti võrra. Müügimaht ühenduse turul vähenes 37 % võrra ja müügikäive 31 % võrra. See tõi kaasa turuosa languse 28,7 %-lt 2003. aastal 17,7 %-ni uurimisperioodil. Keskmised ühikuhinnad tõusid vaatlusaluse perioodi vältel 10 % võrra, kuid püsisid 2004. aasta ja uurimisperioodi vahel stabiilsetena. Sellele vaatamata kaotas ühenduse tootmisharu müügimahtude langusest tingitud märkimisväärse tootmisvõimsuse vähenemise tõttu mastaabisäästu, sest ühenduse tootmisharu ühiku püsikulud toodetud ühiku kohta suurenesid oluliselt. Lisaks polnud ühenduse tootmisharu 2004. aastast alates võimeline tõstma oma hindu tasemele, mis oleks vajalik olnud sisendkulude teatud suurenemise kompenseerimiseks. Mõlemad nimetatud tegurid tõid kaasa ühenduse tootmisharu tasuvuse olulise languse. |
| --- | --- |

(108)

Vaatlusaluse perioodi suhteliselt stabiilse tarbimise kontekstis langes ühenduse toodang 40 % võrra ja ühenduse tootmisvõimsuse rakendamine sama ajavahemiku vältel 28 protsendipunkti võrra. Müügimaht ühenduse turul vähenes 37 % võrra ja müügikäive 31 % võrra. See tõi kaasa turuosa languse 28,7 %-lt 2003. aastal 17,7 %-ni uurimisperioodil. Keskmised ühikuhinnad tõusid vaatlusaluse perioodi vältel 10 % võrra, kuid püsisid 2004. aasta ja uurimisperioodi vahel stabiilsetena. Sellele vaatamata kaotas ühenduse tootmisharu müügimahtude langusest tingitud märkimisväärse tootmisvõimsuse vähenemise tõttu mastaabisäästu, sest ühenduse tootmisharu ühiku püsikulud toodetud ühiku kohta suurenesid oluliselt. Lisaks polnud ühenduse tootmisharu 2004. aastast alates võimeline tõstma oma hindu tasemele, mis oleks vajalik olnud sisendkulude teatud suurenemise kompenseerimiseks. Mõlemad nimetatud tegurid tõid kaasa ühenduse tootmisharu tasuvuse olulise languse.

| (109) | Investeeringud näitasid positiivset trendi tänu keskkonnanõuetele, mida ühenduse tootmisharu täitma peab. Positiivset trendi näitasid ka varud (väärtus vähenes vaatlusaluse perioodi vältel 47 % võrra), kuid see oli peamiselt tingitud tootmistaseme suurest langusest. Kõik muud kahjunäitajad kinnitavad ühenduse tootmisharu negatiivset olukorda. Investeeringutasuvus ja rahavoog olid negatiivsed ning tootlikkus langes. |
| --- | --- |

(109)

Investeeringud näitasid positiivset trendi tänu keskkonnanõuetele, mida ühenduse tootmisharu täitma peab. Positiivset trendi näitasid ka varud (väärtus vähenes vaatlusaluse perioodi vältel 47 % võrra), kuid see oli peamiselt tingitud tootmistaseme suurest langusest. Kõik muud kahjunäitajad kinnitavad ühenduse tootmisharu negatiivset olukorda. Investeeringutasuvus ja rahavoog olid negatiivsed ning tootlikkus langes.

| (110) | Ülalnimetatut arvesse võttes võib järeldada, et ühenduse tootmisharu on kandnud olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 5 mõistes. |
| --- | --- |

(110)

Ülalnimetatut arvesse võttes võib järeldada, et ühenduse tootmisharu on kandnud olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 5 mõistes.

5.   PÕHJUSLIK SEOS

5.1.   Sissejuhatus

| (111) | Komisjon on vastavalt algmääruse artikli 3 lõigetele 6 ja 7 kontrollinud, kas asjaomastest riikidest pärit FeSi dumpinguhinnaga import on tekitanud kahju ühenduse tootmisharule sellisel määral, mis lubab seda pidada oluliseks kahjuks. Lisaks dumpinguhinnaga impordile kontrolliti ka muid teadaolevaid tegureid, mis võisid ühenduse tootmisharu samal ajal kahjustada, vältimaks nende tegurite tekitatud võimaliku kahju omistamist dumpinguhinnaga impordile. |
| --- | --- |

(111)

Komisjon on vastavalt algmääruse artikli 3 lõigetele 6 ja 7 kontrollinud, kas asjaomastest riikidest pärit FeSi dumpinguhinnaga import on tekitanud kahju ühenduse tootmisharule sellisel määral, mis lubab seda pidada oluliseks kahjuks. Lisaks dumpinguhinnaga impordile kontrolliti ka muid teadaolevaid tegureid, mis võisid ühenduse tootmisharu samal ajal kahjustada, vältimaks nende tegurite tekitatud võimaliku kahju omistamist dumpinguhinnaga impordile.

5.2.   Dumpinguhinnaga impordi mõju

| (112) | 2003. aasta ja uurimisperioodi vahel suurenes dumpinguhinnaga impordi maht oluliselt – 237 % võrra ning nende turuosa ühenduse turul suurenes 35,8 protsendipunkti võrra. Nimetatud impordi keskmine hind tõusis 2003. aasta ja uurimisperioodi vahel 3 % võrra, kuid jäi sellele vaatamata ühenduse tootmisharu sama perioodi hindadest oluliselt madalamaks. Samuti lõi dumpinguhinnaga impordi keskmine hind ühenduse tootmisharu hinnad eksportivast tootjast sõltuvalt alla 3,7 % kuni 11 % võrra, erandiks olid kolm koostööd tegevat eksportivat tootjat, kelle puhul hinna allalöömist ei tuvastatud. Lisaks olid ühenduse tootmisharu hinnad surve all. |
| --- | --- |

(112)

2003. aasta ja uurimisperioodi vahel suurenes dumpinguhinnaga impordi maht oluliselt – 237 % võrra ning nende turuosa ühenduse turul suurenes 35,8 protsendipunkti võrra. Nimetatud impordi keskmine hind tõusis 2003. aasta ja uurimisperioodi vahel 3 % võrra, kuid jäi sellele vaatamata ühenduse tootmisharu sama perioodi hindadest oluliselt madalamaks. Samuti lõi dumpinguhinnaga impordi keskmine hind ühenduse tootmisharu hinnad eksportivast tootjast sõltuvalt alla 3,7 % kuni 11 % võrra, erandiks olid kolm koostööd tegevat eksportivat tootjat, kelle puhul hinna allalöömist ei tuvastatud. Lisaks olid ühenduse tootmisharu hinnad surve all.

| (113) | Asjaomastest riikidest pärit madala ja dumpinguhinnaga impordi mahtude oluline suurenemine ning turuosa võitmine nende poolt vaatlusaluse perioodi vältel langes kokku ühenduse tootmisharu olukorra halvenemisega sama perioodi vältel, mis väljendus tasuvuses, müügimahtudes, turuosas, tootmises, tootmisvõimsuse rakendamises, rahavoos, investeeringutasuvuses ja tööhõives. Lisaks ei saanud ühenduse tootmisharu tõsta oma müügihindu kõigi kulude katmiseks vajalikule tasemele, sest dumpinguhinnaga import lõi ühenduse tootmisharu müügihinnad uurimisperioodil alla. |
| --- | --- |

(113)

Asjaomastest riikidest pärit madala ja dumpinguhinnaga impordi mahtude oluline suurenemine ning turuosa võitmine nende poolt vaatlusaluse perioodi vältel langes kokku ühenduse tootmisharu olukorra halvenemisega sama perioodi vältel, mis väljendus tasuvuses, müügimahtudes, turuosas, tootmises, tootmisvõimsuse rakendamises, rahavoos, investeeringutasuvuses ja tööhõives. Lisaks ei saanud ühenduse tootmisharu tõsta oma müügihindu kõigi kulude katmiseks vajalikule tasemele, sest dumpinguhinnaga import lõi ühenduse tootmisharu müügihinnad uurimisperioodil alla.

| (114) | Seepärast järeldatakse esialgu, et dumpinguhinnaga impordil oli ühenduse tootmisharu olukorrale märgatav negatiivne mõju. |
| --- | --- |

(114)

Seepärast järeldatakse esialgu, et dumpinguhinnaga impordil oli ühenduse tootmisharu olukorrale märgatav negatiivne mõju.

5.3.   Muude tegurite mõju

5.3.1.   Import muudest kolmandatest riikidest

| (115) | Kõigist kolmandatest riikidest, välja arvatud asjaomastest riikidest, pärit impordi analüüs põhines Eurostati andmetel. Norra puhul oli võimalik neid andmeid ristkontrollida võrdlusriigi tootjatelt saadud teabega, mis kinnitas Eurostati andmete usaldusväärsust. |
| --- | --- |

(115)

Kõigist kolmandatest riikidest, välja arvatud asjaomastest riikidest, pärit impordi analüüs põhines Eurostati andmetel. Norra puhul oli võimalik neid andmeid ristkontrollida võrdlusriigi tootjatelt saadud teabega, mis kinnitas Eurostati andmete usaldusväärsust.

| (116) | Impordi üldmaht kõigist muudest kolmandatest riikidest vähenes vaatlusaluse perioodi vältel ligikaudu 45 % võrra, st ligikaudu 477 400 tonnilt 2003. aastal ligikaudu 264 600 tonnini uurimisperioodil. Vastav turuosa langes 54,8 %-lt 30 %-le. Sama perioodi vältel tõusid impordihinnad 7 % võrra (tasemelt 609 eurot/tonn 2003. aastal tasemele 653 eurot/tonn uurimisperioodil). Nimetatud impordi keskmine hind oli asjaomastest riikidest pärit impordi hinnast kõrgem kogu vaatlusaluse perioodi vältel ja veidi madalam ühenduse tootmisharu hinnast (2,3 % kuni 5,7 %) sama perioodi vältel. Põhilisteks uurimisperioodi vältel muudest kolmandatest riikidest pärineva impordi allikateks olid Norra, Island ja Venetsueela. | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Import kolmandatest riikidest, mis ei ole asjaomased riigid (tonnides) | 477 397 | 470 253 | 354 883 | 264 570 |
| Indeks | 100 | 99 | 74 | 55 |
| Turuosa | 54,8 % | 50,9 % | 40,2 % | 30 % |
| Ühiku müügihind (eurot/tonn) | 609 | 646 | 659 | 653 |
| Indeks | 100 | 106 | 108 | 107 |

(116)

Impordi üldmaht kõigist muudest kolmandatest riikidest vähenes vaatlusaluse perioodi vältel ligikaudu 45 % võrra, st ligikaudu 477 400 tonnilt 2003. aastal ligikaudu 264 600 tonnini uurimisperioodil. Vastav turuosa langes 54,8 %-lt 30 %-le. Sama perioodi vältel tõusid impordihinnad 7 % võrra (tasemelt 609 eurot/tonn 2003. aastal tasemele 653 eurot/tonn uurimisperioodil). Nimetatud impordi keskmine hind oli asjaomastest riikidest pärit impordi hinnast kõrgem kogu vaatlusaluse perioodi vältel ja veidi madalam ühenduse tootmisharu hinnast (2,3 % kuni 5,7 %) sama perioodi vältel. Põhilisteks uurimisperioodi vältel muudest kolmandatest riikidest pärineva impordi allikateks olid Norra, Island ja Venetsueela.

2003

2004

2005

UP

Import kolmandatest riikidest, mis ei ole asjaomased riigid (tonnides)

477 397

470 253

354 883

264 570

Indeks

100

99

74

55

Turuosa

54,8 %

50,9 %

40,2 %

30 %

Ühiku müügihind (eurot/tonn)

609

646

659

653

Indeks

100

106

108

107

5.3.1.1.   Norra

| (117) | Import Norrast tegi teatud ulatuses läbi ühenduse tootmisharu impordile sarnase arengu – selle maht ja turuosa vähenesid oluliselt. Uurimisperioodi vältel oli Norrast pärit impordi keskmiseks hinnaks 686 eurot/tonn. See tähendab, et Norra tooted olid märgatavalt kallimad asjaomastest riikidest pärit impordist ja nende hinnatase oli sama kui ühenduse tootmisharu müüdavatel toodetel. Seetõttu jõuti järeldusele, et Norrast pärit import ei aidanud kaasa ühenduse tootmisharu kantud olulisele kahjule. | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Import Norrast (kogus tonnides) | 186 429 | 274 130 | 185 334 | 90 381 |
| Indeks | 100 | 147 | 99 | 48 |
| Norra ühiku müügihind (eurot/tonn) | 669 | 668 | 650 | 686 |
| Indeks | 100 | 100 | 97 | 103 |
| Turuosa | 21 % | 30 % | 21 % | 10 % |

(117)

Import Norrast tegi teatud ulatuses läbi ühenduse tootmisharu impordile sarnase arengu – selle maht ja turuosa vähenesid oluliselt. Uurimisperioodi vältel oli Norrast pärit impordi keskmiseks hinnaks 686 eurot/tonn. See tähendab, et Norra tooted olid märgatavalt kallimad asjaomastest riikidest pärit impordist ja nende hinnatase oli sama kui ühenduse tootmisharu müüdavatel toodetel. Seetõttu jõuti järeldusele, et Norrast pärit import ei aidanud kaasa ühenduse tootmisharu kantud olulisele kahjule.

2003

2004

2005

UP

Import Norrast (kogus tonnides)

186 429

274 130

185 334

90 381

Indeks

100

147

99

48

Norra ühiku müügihind (eurot/tonn)

669

668

650

686

Indeks

100

100

97

103

Turuosa

21 %

30 %

21 %

10 %

5.3.1.2.   Island

| (118) | Import Islandist suurenes vaatlusaluse perioodi vältel 16 % võrra ja selle turuosa suurenes 1,2 protsendipunkti võrra (uurimisperioodil 9,3 %). Niisugust arengut saab teatud ulatuses selgitada asjaoluga, et üks suur Norra tootja viis osa oma tootmisest üle Islandile, kus tingimused FeSi tootmiseks olid soodsamad. Ehkki Islandilt pärineva impordi keskmine hind jäi uurimisperioodi vältel ühenduse tootmisharu omale alla, oli see oluliselt kõrgem (12 % võrra) asjaomaste riikide keskmisest impordihinnast. Kuigi Islandilt pärit impordi teatud mõju ühenduse tootmisharu negatiivsele olukorrale ei ole võimalik välistada, ei saa dumpinguhinnaga impordi mahtu ja hindasid arvesse võttes sellele mõjule mingit olulist tähtsust omistada. | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Import Islandilt (kogus tonnides) | 70 506 | 86 120 | 70 607 | 81 881 |
| Indeks | 100 | 122 | 100 | 116 |
| Islandi ühiku müügihind
  (eurot/tonn) | 645 | 612 | 675 | 643 |
| Indeks | 100 | 95 | 105 | 100 |
| Turuosa | 8,1 % | 9,3 % | 8,0 % | 9,3 % |

(118)

Import Islandist suurenes vaatlusaluse perioodi vältel 16 % võrra ja selle turuosa suurenes 1,2 protsendipunkti võrra (uurimisperioodil 9,3 %). Niisugust arengut saab teatud ulatuses selgitada asjaoluga, et üks suur Norra tootja viis osa oma tootmisest üle Islandile, kus tingimused FeSi tootmiseks olid soodsamad. Ehkki Islandilt pärineva impordi keskmine hind jäi uurimisperioodi vältel ühenduse tootmisharu omale alla, oli see oluliselt kõrgem (12 % võrra) asjaomaste riikide keskmisest impordihinnast. Kuigi Islandilt pärit impordi teatud mõju ühenduse tootmisharu negatiivsele olukorrale ei ole võimalik välistada, ei saa dumpinguhinnaga impordi mahtu ja hindasid arvesse võttes sellele mõjule mingit olulist tähtsust omistada.

2003

2004

2005

UP

Import Islandilt (kogus tonnides)

70 506

86 120

70 607

81 881

Indeks

100

122

100

116

Islandi ühiku müügihind

(eurot/tonn)

645

612

675

643

Indeks

100

95

105

100

Turuosa

8,1 %

9,3 %

8,0 %

9,3 %

5.3.1.3.   Brasiilia

| (119) | Uurimisperioodi vältel tarnitud koguseid arvesse võttes on Brasiilia tähtsuselt kolmas riik kolmandate riikide seas, kes käesoleva uurimise alla ei kuulu. Brasiiliast pärit impordi maht vähenes vaatlusaluse perioodi vältel 11 % võrra ja turuosa 0,4 % võrra. Kogu vaatlusaluse perioodi vältel oli Brasiilia kauba keskmine impordihind ühenduse tootmisharu hinnast oluliselt kõrgem. Seetõttu jõuti järeldusele, et Brasiiliast pärit import ei aidanud kaasa ühenduse tootmisharu kantud olulisele kahjule. | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Import Brasiiliast (kogus tonnides) | 29 902 | 25 028 | 24 117 | 26 491 |
| Indeks | 100 | 84 | 81 | 89 |
| Brasiilia ühiku müügihind
  (eurot/tonn) | 686 | 732 | 756 | 732 |
| Indeks | 100 | 107 | 110 | 107 |
| Turuosa | 3,4 % | 2,7 % | 2,7 % | 3,0 % |

(119)

Uurimisperioodi vältel tarnitud koguseid arvesse võttes on Brasiilia tähtsuselt kolmas riik kolmandate riikide seas, kes käesoleva uurimise alla ei kuulu. Brasiiliast pärit impordi maht vähenes vaatlusaluse perioodi vältel 11 % võrra ja turuosa 0,4 % võrra. Kogu vaatlusaluse perioodi vältel oli Brasiilia kauba keskmine impordihind ühenduse tootmisharu hinnast oluliselt kõrgem. Seetõttu jõuti järeldusele, et Brasiiliast pärit import ei aidanud kaasa ühenduse tootmisharu kantud olulisele kahjule.

2003

2004

2005

UP

Import Brasiiliast (kogus tonnides)

29 902

25 028

24 117

26 491

Indeks

100

84

81

89

Brasiilia ühiku müügihind

(eurot/tonn)

686

732

756

732

Indeks

100

107

110

107

Turuosa

3,4 %

2,7 %

2,7 %

3,0 %

5.3.1.4.   Venetsueela

| (120) | Import Venetsueelast suurenes vaatlusaluse perioodi vältel 140 % võrra ja selle turuosa suurenes 1,3 protsendipunkti võrra, saavutades uurimisperioodil 2,2 %-lise turuosa. Import saavutas olulise taseme üksnes uurimisperioodi vältel, sest vaatlusaluse perioodi muudel aastatel jäi selle turuosa alla 1 %. Üldiselt oli aga Venetsueelast pärit impordi osakaal ühenduse turul väga väike. Ehkki Venetsueelast pärit impordi keskmine hind jäi uurimisperioodi vältel ühenduse tootmisharu hinnale alla, oli see oluliselt kõrgem (9 % võrra) asjaomaste riikide keskmisest impordihinnast. Kuigi nimetatud impordi teatud mõju ühenduse tootmisharunegatiivsele olukorrale ei ole võimalik välistada, ei saa dumpinguhinnaga impordi mahtu ja hindasid arvesse võttes sellele mõjule mingit olulist tähtsust omistada. | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Import Venetsueelast
  (kogus tonnides) | 8 255 | 0 | 4 489 | 19 787 |
| Indeks | 100 | 0 | 54 | 240 |
| Venetsueela ühiku müügihind
  (eurot/tonn) | 706 | 0 | 712 | 626 |
| Indeks | 100 | 0 | 101 | 89 |
| Turuosa | 0,9 % | 0 % | 0,5 % | 2,2 % |

(120)

Import Venetsueelast suurenes vaatlusaluse perioodi vältel 140 % võrra ja selle turuosa suurenes 1,3 protsendipunkti võrra, saavutades uurimisperioodil 2,2 %-lise turuosa. Import saavutas olulise taseme üksnes uurimisperioodi vältel, sest vaatlusaluse perioodi muudel aastatel jäi selle turuosa alla 1 %. Üldiselt oli aga Venetsueelast pärit impordi osakaal ühenduse turul väga väike. Ehkki Venetsueelast pärit impordi keskmine hind jäi uurimisperioodi vältel ühenduse tootmisharu hinnale alla, oli see oluliselt kõrgem (9 % võrra) asjaomaste riikide keskmisest impordihinnast. Kuigi nimetatud impordi teatud mõju ühenduse tootmisharunegatiivsele olukorrale ei ole võimalik välistada, ei saa dumpinguhinnaga impordi mahtu ja hindasid arvesse võttes sellele mõjule mingit olulist tähtsust omistada.

2003

2004

2005

UP

Import Venetsueelast

(kogus tonnides)

8 255

0

4 489

19 787

Indeks

100

0

54

240

Venetsueela ühiku müügihind

(eurot/tonn)

706

0

712

626

Indeks

100

0

101

89

Turuosa

0,9 %

0 %

0,5 %

2,2 %

| (121) | Ülalnimetatu põhjal järeldatakse, et import muudest kolmandatest riikidest ei ole aidanud oluliselt kaasa ühenduse tootmisharu kantud kahjule. |
| --- | --- |

(121)

Ülalnimetatu põhjal järeldatakse, et import muudest kolmandatest riikidest ei ole aidanud oluliselt kaasa ühenduse tootmisharu kantud kahjule.

5.3.2.   Konkurents muu ühenduse tootjaga

| (122) | Nagu selgub põhjendusest 77, ei teinud üks muu ühenduse tootja uurimises koostööd. Uurimise käigus koostööd tegevatelt tootjatelt saadud teabe põhjal eeldatakse, et nimetatud tootja müügimaht ja turuosa ühenduse turul olid vaatlusaluse perioodi vältel stabiilsed ning püsisid tähtsusetul tasemel. Samuti ei võitnud nimetatud muu tootja ühenduse tootmisharu arvelt juurde müügimahtu ja turuosa. Muu ühenduse tootja hindade kohta ei saadud mingit teavet. |
| --- | --- |

(122)

Nagu selgub põhjendusest 77, ei teinud üks muu ühenduse tootja uurimises koostööd. Uurimise käigus koostööd tegevatelt tootjatelt saadud teabe põhjal eeldatakse, et nimetatud tootja müügimaht ja turuosa ühenduse turul olid vaatlusaluse perioodi vältel stabiilsed ning püsisid tähtsusetul tasemel. Samuti ei võitnud nimetatud muu tootja ühenduse tootmisharu arvelt juurde müügimahtu ja turuosa. Muu ühenduse tootja hindade kohta ei saadud mingit teavet.

| (123) | Ülalnimetatust tulenevalt ja vastupidise teabe puudumist arvesse võttes järeldati, et muu ühenduse tootja ei ole aidanud kaasa ühenduse tootmisharu kantud kahjule. |
| --- | --- |

(123)

Ülalnimetatust tulenevalt ja vastupidise teabe puudumist arvesse võttes järeldati, et muu ühenduse tootja ei ole aidanud kaasa ühenduse tootmisharu kantud kahjule.

5.3.3.   Nõudluse areng

| (124) | Nõudluse arengu puhul oli FeSi ilmne tarbimine ühenduse turul vaatlusaluse perioodi vältel küllaltki stabiilne, välja arvatud aastal 2004. Seetõttu ei saa ühenduse tootmisharu kantud olulist kahju omistada nõudluse vähenemisele ühenduse turul. |
| --- | --- |

(124)

Nõudluse arengu puhul oli FeSi ilmne tarbimine ühenduse turul vaatlusaluse perioodi vältel küllaltki stabiilne, välja arvatud aastal 2004. Seetõttu ei saa ühenduse tootmisharu kantud olulist kahju omistada nõudluse vähenemisele ühenduse turul.

5.3.4.   Ühenduse tootmisharu eksport

| (125) | Ühenduse tootmisharu müügi puhul väljapoole ühendust näitas uurimine, et vaatlusaluse perioodi vältel suurenes müügimaht üldiselt 69 % võrra. Sama perioodi vältel oli ühiku müügihind keskmiselt 22 % kõrgem kui ühenduse turul. Samas aga jäi ekspordi osakaal protsendina ühenduse tootmisharu summaarsest müügimahust kogu vaatlusaluse perioodi vältel küllaltki madalale tasemele (umbes 3,1 % tootmismahust). Seetõttu jõuti järeldusele, et eksporttegevus ei saanud ühenduse tootmisharu kantud kahjule mingil viisil kaasa aidata. |
| --- | --- |

(125)

Ühenduse tootmisharu müügi puhul väljapoole ühendust näitas uurimine, et vaatlusaluse perioodi vältel suurenes müügimaht üldiselt 69 % võrra. Sama perioodi vältel oli ühiku müügihind keskmiselt 22 % kõrgem kui ühenduse turul. Samas aga jäi ekspordi osakaal protsendina ühenduse tootmisharu summaarsest müügimahust kogu vaatlusaluse perioodi vältel küllaltki madalale tasemele (umbes 3,1 % tootmismahust). Seetõttu jõuti järeldusele, et eksporttegevus ei saanud ühenduse tootmisharu kantud kahjule mingil viisil kaasa aidata.

5.3.5.   Vahetuskursside kõikumine

| (126) | Mõningad huvitatud isikud on väitnud, et USA dollari odavnemine euro suhtes on soodustanud FeSi importi Euroopa Ühendusse. 2003. ja 2004. aasta vahel odavnes USA dollar euro suhtes tõepoolest 9,7 %. Sellele vaatamata langes USA dollar euro suhtes 2004. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni vaid 2,7 % võrra. Nii ühenduse tootmisharu hindade areng kui ka impordimahud asjaomastest riikidest või muudest kolmandatest riikidest ei kajasta USA dollari suhteliselt tagasihoidlikku odavnemist euro suhtes. |
| --- | --- |

(126)

Mõningad huvitatud isikud on väitnud, et USA dollari odavnemine euro suhtes on soodustanud FeSi importi Euroopa Ühendusse. 2003. ja 2004. aasta vahel odavnes USA dollar euro suhtes tõepoolest 9,7 %. Sellele vaatamata langes USA dollar euro suhtes 2004. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni vaid 2,7 % võrra. Nii ühenduse tootmisharu hindade areng kui ka impordimahud asjaomastest riikidest või muudest kolmandatest riikidest ei kajasta USA dollari suhteliselt tagasihoidlikku odavnemist euro suhtes.

| (127) | Seetõttu tuleb USA dollari odavnemist euro suhtes pidada tähtsusetuks ja seda ei saa käsitleda ühenduse tootmisharu turuosa kaotuse olulise põhjusena. Ülalnimetatust lähtuvalt järeldati esialgu, et euro kallinemine USA dollari suhtes ei olnud ühenduse tootmisharule olulist kahju põhjustavaks teguriks ja väide lükati seetõttu tagasi. |
| --- | --- |

(127)

Seetõttu tuleb USA dollari odavnemist euro suhtes pidada tähtsusetuks ja seda ei saa käsitleda ühenduse tootmisharu turuosa kaotuse olulise põhjusena. Ülalnimetatust lähtuvalt järeldati esialgu, et euro kallinemine USA dollari suhtes ei olnud ühenduse tootmisharule olulist kahju põhjustavaks teguriks ja väide lükati seetõttu tagasi.

| (128) | Lisaks tuletatakse meelde, et uurimine peab tegema kindlaks selle, kas ühenduse tootmisharule on olulist kahju põhjustanud dumpinguhinnaga import (hinna ja mahtude seisukohast) või muud tegurid. Seoses hindadega on algmääruse artikli 3 lõikes 6 sätestatud, et nõutav on tõendamine, et dumpinguhinnaga impordi hinnatase põhjustab kahju. Seega on tegu vaid viitega hinnatasemete erinevusele ja puudub nõue analüüsida hindade taset mõjutavaid tegureid. |
| --- | --- |

(128)

Lisaks tuletatakse meelde, et uurimine peab tegema kindlaks selle, kas ühenduse tootmisharule on olulist kahju põhjustanud dumpinguhinnaga import (hinna ja mahtude seisukohast) või muud tegurid. Seoses hindadega on algmääruse artikli 3 lõikes 6 sätestatud, et nõutav on tõendamine, et dumpinguhinnaga impordi hinnatase põhjustab kahju. Seega on tegu vaid viitega hinnatasemete erinevusele ja puudub nõue analüüsida hindade taset mõjutavaid tegureid.

| (129) | Eeltoodut kinnitab ka algmääruse artikli 3 lõike 7 sõnastus, mis viitab dumpinguhinnaga impordi kõrval teistele teadaolevatele teguritele. Selles artiklis esitatud teiste teadaolevate tegurite loetelu ei viita ühelegi tegurile, mis mõjutaks dumpinguhinnaga importtoodete hinnataset. Kokkuvõtteks võib öelda, et kui on toimunud dumpinguhinnaga eksport ja isegi kui soodsa vahetuskursi tõttu saadi kasu, on raske mõista, kuidas selline vahetuskursi muutumine võiks olla täiendav kahju põhjustav tegur. |
| --- | --- |

(129)

Eeltoodut kinnitab ka algmääruse artikli 3 lõike 7 sõnastus, mis viitab dumpinguhinnaga impordi kõrval teistele teadaolevatele teguritele. Selles artiklis esitatud teiste teadaolevate tegurite loetelu ei viita ühelegi tegurile, mis mõjutaks dumpinguhinnaga importtoodete hinnataset. Kokkuvõtteks võib öelda, et kui on toimunud dumpinguhinnaga eksport ja isegi kui soodsa vahetuskursi tõttu saadi kasu, on raske mõista, kuidas selline vahetuskursi muutumine võiks olla täiendav kahju põhjustav tegur.

| (130) | Seega ei saa dumpinguhinnaga impordi hinnataset mõjutavate tegurite analüüsi põhjal, käsitlegu see siis erinevusi hindades, vahetuskursi kõikumist või midagi muud, teha veenvaid järeldusi ja selline analüüs ületaks algmääruses sätestatud nõudeid. Sellest tulenevalt lükati väited vahetuskursside kõikumise kohta esialgu tagasi. |
| --- | --- |

(130)

Seega ei saa dumpinguhinnaga impordi hinnataset mõjutavate tegurite analüüsi põhjal, käsitlegu see siis erinevusi hindades, vahetuskursi kõikumist või midagi muud, teha veenvaid järeldusi ja selline analüüs ületaks algmääruses sätestatud nõudeid. Sellest tulenevalt lükati väited vahetuskursside kõikumise kohta esialgu tagasi.

5.3.6.   Täiendavad tegurid

| (131) | Mitu kasutajat ja importijat väitsid, et ühenduse tootmisharu kannab kahju kõrgete tootmiskulude tõttu, eelkõige elektrikulude suurenemise tõttu, mis on eriti ulatuslik Euroopas. |
| --- | --- |

(131)

Mitu kasutajat ja importijat väitsid, et ühenduse tootmisharu kannab kahju kõrgete tootmiskulude tõttu, eelkõige elektrikulude suurenemise tõttu, mis on eriti ulatuslik Euroopas.

| (132) | Ehkki on tõsi, et elektrikulud moodustavad suure osa vaatlusaluse toote tootmiskuludest, näitas uurimine ka seda, et energiahinnad tõusid kogu maailmas, sealhulgas asjaomastes riikides, ning mõningatel juhtudel märksa enam kui Euroopas. |
| --- | --- |

(132)

Ehkki on tõsi, et elektrikulud moodustavad suure osa vaatlusaluse toote tootmiskuludest, näitas uurimine ka seda, et energiahinnad tõusid kogu maailmas, sealhulgas asjaomastes riikides, ning mõningatel juhtudel märksa enam kui Euroopas.

| (133) | Nimetatud asjaolu arvesse võttes ei saa energiaküsimus kõrvaldada põhjuslikku seost dumpinguhinnaga impordi ja ühenduse tootmisharu kantud olulise kahju vahel. |
| --- | --- |

(133)

Nimetatud asjaolu arvesse võttes ei saa energiaküsimus kõrvaldada põhjuslikku seost dumpinguhinnaga impordi ja ühenduse tootmisharu kantud olulise kahju vahel.

| (134) | Üks huvitatud isik väitis, et ühenduse tootmisharu kahju on tekkinud oma süül seoses tootmise ümberkorraldamisega üleminekuks FeSi tootmiselt muude sulamite, eelkõige ferromangaani ja ränimangaani, tootmisele. |
| --- | --- |

(134)

Üks huvitatud isik väitis, et ühenduse tootmisharu kahju on tekkinud oma süül seoses tootmise ümberkorraldamisega üleminekuks FeSi tootmiselt muude sulamite, eelkõige ferromangaani ja ränimangaani, tootmisele.

| (135) | Uurimine näitas, et niisugune üleminek on võimalik eeldusel, et ahjud on tootmise taoliseks ümberkorraldamiseks nõutava tehnikaga varustatud. Ühenduse tootmisharul on vaid mõned niisugused ahjud ning ühenduse tootmisharu võimalused tootmise ümberkorraldamiseks vastavalt kehtivatele turutrendidele on seetõttu piiratud. Tegelikult on vaid kolmel ühenduse tootmisharu tootjal niisugused ahjud juba olemas, kuid isegi nende jaoks kaasnevad tootmise ümberkorraldamisega kõrged kulud seadmestiku 14päevase seisuaja tõttu, mis on vajalik selle puhastamiseks ja kohandamiseks uue tootmisprotsessiga. Lisateguriks, mis takistab tootmise ümberkorraldamist, on raskused mangaanisulamite tootmiseks vajalike toorainete hankimisel, sest vastavate toorainete ülemaailmsed vähesed tarnijad asuvad väljaspool ühendust ja töötavad pikaajaliste lepingute alusel. Nendele takistustele vaatamata leidis tootmise ümberkorraldamine aset aastal 2004, kui ELi turul oli puudus mangaanisulamitest, FeSi-d aga oli saada piisavalt. |
| --- | --- |

(135)

Uurimine näitas, et niisugune üleminek on võimalik eeldusel, et ahjud on tootmise taoliseks ümberkorraldamiseks nõutava tehnikaga varustatud. Ühenduse tootmisharul on vaid mõned niisugused ahjud ning ühenduse tootmisharu võimalused tootmise ümberkorraldamiseks vastavalt kehtivatele turutrendidele on seetõttu piiratud. Tegelikult on vaid kolmel ühenduse tootmisharu tootjal niisugused ahjud juba olemas, kuid isegi nende jaoks kaasnevad tootmise ümberkorraldamisega kõrged kulud seadmestiku 14päevase seisuaja tõttu, mis on vajalik selle puhastamiseks ja kohandamiseks uue tootmisprotsessiga. Lisateguriks, mis takistab tootmise ümberkorraldamist, on raskused mangaanisulamite tootmiseks vajalike toorainete hankimisel, sest vastavate toorainete ülemaailmsed vähesed tarnijad asuvad väljaspool ühendust ja töötavad pikaajaliste lepingute alusel. Nendele takistustele vaatamata leidis tootmise ümberkorraldamine aset aastal 2004, kui ELi turul oli puudus mangaanisulamitest, FeSi-d aga oli saada piisavalt.

| (136) | Kokkuvõttes võib järeldada, et mõningate ühenduse tootmisharu tootjate otsus piirata tootmist ei olnud vabatahtlik, nagu huvitatud isik väitis, vaid oli põhjustatud dumpinguhinnaga impordist, mis ei võimaldanud ühenduse tootmisharul samasugust toodet kasumlikult müüa. Sellest tulenevalt lükati väide oma süül tekkinud kahju kohta tagasi. |
| --- | --- |

(136)

Kokkuvõttes võib järeldada, et mõningate ühenduse tootmisharu tootjate otsus piirata tootmist ei olnud vabatahtlik, nagu huvitatud isik väitis, vaid oli põhjustatud dumpinguhinnaga impordist, mis ei võimaldanud ühenduse tootmisharul samasugust toodet kasumlikult müüa. Sellest tulenevalt lükati väide oma süül tekkinud kahju kohta tagasi.

5.4.   Järeldus põhjusliku seose kohta

| (137) | Ülaltoodud analüüs näitas, et vaatlusaluse perioodi vältel suurenesid asjaomastest riikidest pärit impordi maht ja turuosa oluliselt. Samuti lõi dumpinguhinnaga import uurimisperioodi vältel ühenduse tootmisharu müügihinnad alla. |
| --- | --- |

(137)

Ülaltoodud analüüs näitas, et vaatlusaluse perioodi vältel suurenesid asjaomastest riikidest pärit impordi maht ja turuosa oluliselt. Samuti lõi dumpinguhinnaga import uurimisperioodi vältel ühenduse tootmisharu müügihinnad alla.

| (138) | Asjaomastest riikidest pärit madala hinnaga impordi turuosa suurenemine langes kokku ühenduse tootmisharu müügimahu ja turuosa olulise langusega. Samal ajal ei saanud ühenduse tootmisharu tõsta oma müügihindu oma kõigi kulude katmiseks vajalikule tasemele, sest dumpinguhinnaga import lõi ühenduse tootmisharu müügihinnad uurimisperioodi vältel alla. See põhjustas muuhulgas olulist kahju ühenduse tootmisharule. |
| --- | --- |

(138)

Asjaomastest riikidest pärit madala hinnaga impordi turuosa suurenemine langes kokku ühenduse tootmisharu müügimahu ja turuosa olulise langusega. Samal ajal ei saanud ühenduse tootmisharu tõsta oma müügihindu oma kõigi kulude katmiseks vajalikule tasemele, sest dumpinguhinnaga import lõi ühenduse tootmisharu müügihinnad uurimisperioodi vältel alla. See põhjustas muuhulgas olulist kahju ühenduse tootmisharule.

| (139) | Teiselt poolt näitas muude ühenduse tootmisharu kahjustavate tegurite uurimine, et ükski neist ei oleks saanud avaldada olulist negatiivset mõju ühenduse tootmisharu olukorrale. |
| --- | --- |

(139)

Teiselt poolt näitas muude ühenduse tootmisharu kahjustavate tegurite uurimine, et ükski neist ei oleks saanud avaldada olulist negatiivset mõju ühenduse tootmisharu olukorrale.

| (140) | Toetudes eelnevale analüüsile, mille käigus eristati nõuetekohaselt kõigi teadaolevalt ühenduse tootmisharu olukorda mõjutanud tegurite toime dumpinguhinnaga impordi kahjulikust mõjust, tehti esialgne järeldus, et asjaomastest riikidest pärit import on tekitanud ühendusele olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses. |
| --- | --- |

(140)

Toetudes eelnevale analüüsile, mille käigus eristati nõuetekohaselt kõigi teadaolevalt ühenduse tootmisharu olukorda mõjutanud tegurite toime dumpinguhinnaga impordi kahjulikust mõjust, tehti esialgne järeldus, et asjaomastest riikidest pärit import on tekitanud ühendusele olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses.

6.   ÜHENDUSE HUVID

6.1.   Sissejuhatav märkus

| (141) | Algmääruse artikli 21 kohaselt kontrollis komisjon, kas olenemata järeldusest kahjustava dumpingu kohta on kaalukaid põhjuseid, millest tulenevalt ei oleks dumpinguvastaste meetmete kehtestamine käesoleval juhul ühenduse huvides. Ühenduse huvide kindlaksmääramine põhines kõigi erinevate huvide, st ühenduse tootmisharu, importijate, toorainetarnijate ja vaatlusaluse toote kasutajate huvide hindamisel. |
| --- | --- |

(141)

Algmääruse artikli 21 kohaselt kontrollis komisjon, kas olenemata järeldusest kahjustava dumpingu kohta on kaalukaid põhjuseid, millest tulenevalt ei oleks dumpinguvastaste meetmete kehtestamine käesoleval juhul ühenduse huvides. Ühenduse huvide kindlaksmääramine põhines kõigi erinevate huvide, st ühenduse tootmisharu, importijate, toorainetarnijate ja vaatlusaluse toote kasutajate huvide hindamisel.

6.2.   Uurimine

| (142) | Meetmete kehtestamise või nendest loobumise tõenäolise mõju hindamiseks küsis komisjon teavet kõikidelt huvitatud isikutelt. Komisjon saatis küsimustikud vaatlusaluse toote seitsmele ühenduse tootjale, kolmele toorainetarnijale, 72 importijale ja 31 kasutajale. Vastused saadi kuuelt ühenduse tootjalt, kolmelt toorainetarnijalt, seitsmelt importijalt ja kaheksalt kasutajalt. |
| --- | --- |

(142)

Meetmete kehtestamise või nendest loobumise tõenäolise mõju hindamiseks küsis komisjon teavet kõikidelt huvitatud isikutelt. Komisjon saatis küsimustikud vaatlusaluse toote seitsmele ühenduse tootjale, kolmele toorainetarnijale, 72 importijale ja 31 kasutajale. Vastused saadi kuuelt ühenduse tootjalt, kolmelt toorainetarnijalt, seitsmelt importijalt ja kaheksalt kasutajalt.

6.3.   Ühenduse tootmisharu huvid

6.3.1.   Ühenduse tootmisharu laad ja struktuur

| (143) | Ühenduse tootmisharu koosneb keskmise suurusega äriühingutest, mis paiknevad kuues liikmesriigis (Hispaania, Prantsusmaa, Rootsi, Sloveenia, Slovakkia ja Poola). Ühenduse tootmisharu andis uurimisperioodi vältel tööd 1 153 inimesele ja ostis tarvilikud toorained ühenduse tarnijatelt, mõjutades seega toorainetarnijate tööhõivetaset. |
| --- | --- |

(143)

Ühenduse tootmisharu koosneb keskmise suurusega äriühingutest, mis paiknevad kuues liikmesriigis (Hispaania, Prantsusmaa, Rootsi, Sloveenia, Slovakkia ja Poola). Ühenduse tootmisharu andis uurimisperioodi vältel tööd 1 153 inimesele ja ostis tarvilikud toorained ühenduse tarnijatelt, mõjutades seega toorainetarnijate tööhõivetaset.

6.3.2.   Meetmete kehtestamise või nendest loobumise mõju ühenduse tootmisharule

| (144) | Tuvastatud kahju on väljendunud müügimahu olulise languse ja müügihinna ebapiisava tõusuna, mis tõi omakorda kaasa ühenduse tootmisharu kahjumi. Eeldatakse, et dumpinguvastaste tollimaksude rakendamise järel tõuseb ühenduse tootmisharu müüdava FeSi maht. Teatud määral tõusevad ka hinnad ühenduse turul. See võimaldaks ühenduse tootmisharul saavutada tasuvuse vastuvõetava taseme. Samas aga on ebatõenäoline, et ühenduse tootmisharu hinnad tõusevad enam kui mõõdukalt, kui üldse, ühenduse tootjate vahelise konkurentsi ja muu madala hinnaga impordi tõttu, mille suhtes ei ole dumpinguvastaseid meetmeid kehtestatud. |
| --- | --- |

(144)

Tuvastatud kahju on väljendunud müügimahu olulise languse ja müügihinna ebapiisava tõusuna, mis tõi omakorda kaasa ühenduse tootmisharu kahjumi. Eeldatakse, et dumpinguvastaste tollimaksude rakendamise järel tõuseb ühenduse tootmisharu müüdava FeSi maht. Teatud määral tõusevad ka hinnad ühenduse turul. See võimaldaks ühenduse tootmisharul saavutada tasuvuse vastuvõetava taseme. Samas aga on ebatõenäoline, et ühenduse tootmisharu hinnad tõusevad enam kui mõõdukalt, kui üldse, ühenduse tootjate vahelise konkurentsi ja muu madala hinnaga impordi tõttu, mille suhtes ei ole dumpinguvastaseid meetmeid kehtestatud.

| (145) | Ollakse arvamusel, et meetmete kehtestamine taastab turul ausa konkurentsi. Tähelepanu tuleks pöörata sellele, et ühenduse tootmisharu kahjud on suures osas põhjustatud raskustest konkureerimisel asjaomastest riikidest pärit madala dumpinguhinnaga impordiga. Meetmete kehtestamisel suudab ühenduse tootmisharu tagasi võita vähemalt osa kaotatud turuosast, millega kaasneb positiivne mõju tasuvusele. |
| --- | --- |

(145)

Ollakse arvamusel, et meetmete kehtestamine taastab turul ausa konkurentsi. Tähelepanu tuleks pöörata sellele, et ühenduse tootmisharu kahjud on suures osas põhjustatud raskustest konkureerimisel asjaomastest riikidest pärit madala dumpinguhinnaga impordiga. Meetmete kehtestamisel suudab ühenduse tootmisharu tagasi võita vähemalt osa kaotatud turuosast, millega kaasneb positiivne mõju tasuvusele.

| (146) | Nagu ülalpool nimetatud, kandis ühenduse tootmisharu olulist kahju asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga impordi tõttu. Kui meetmeid ei kehtestata, halveneb ühenduse tootmisharu olukord tõenäoliselt veelgi. See tooks kaasa töökohtade edasise kaotuse ja kahjustaks viimastel aastatel tehtud investeeringuid. Dumpinguhinnaga impordi hindu allalööv mõju nurjaks jätkuvalt kõik ühenduse tootmisharu tehtavad jõupingutused, eelkõige need, mida tehakse kasumisse jõudmiseks. Meetmete kehtestamisest loobumine seaks ohtu tootmisharu olemasolu pikas perspektiivis ja on peaaegu kindel, et vähemalt mõned ühenduse tootjad peaksid dumpinguhinnaga impordiga konkureerimise tulemusena tootmistegevuse lõpetama. |
| --- | --- |

(146)

Nagu ülalpool nimetatud, kandis ühenduse tootmisharu olulist kahju asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga impordi tõttu. Kui meetmeid ei kehtestata, halveneb ühenduse tootmisharu olukord tõenäoliselt veelgi. See tooks kaasa töökohtade edasise kaotuse ja kahjustaks viimastel aastatel tehtud investeeringuid. Dumpinguhinnaga impordi hindu allalööv mõju nurjaks jätkuvalt kõik ühenduse tootmisharu tehtavad jõupingutused, eelkõige need, mida tehakse kasumisse jõudmiseks. Meetmete kehtestamisest loobumine seaks ohtu tootmisharu olemasolu pikas perspektiivis ja on peaaegu kindel, et vähemalt mõned ühenduse tootjad peaksid dumpinguhinnaga impordiga konkureerimise tulemusena tootmistegevuse lõpetama.

| (147) | Kokkuvõttes eeldatakse, et meetmete rakendamine annaks ühenduse tootmisharule võimaluse toibuda käesoleva uurimise raames tuvastatud kahjustavast dumpingust. |
| --- | --- |

(147)

Kokkuvõttes eeldatakse, et meetmete rakendamine annaks ühenduse tootmisharule võimaluse toibuda käesoleva uurimise raames tuvastatud kahjustavast dumpingust.

6.4.   Muu ühenduse tootja huvid

| (148) | Lisaks ühenduse tootmisharule on ühenduses vaid üks muu tootja. Koostöö puudumise tõttu antud tootjaga ning sellest tuleneva täpsete andmete puudumisega tema tegevuse kohta eeldatakse koostööd tegevatelt ühenduse tootjatelt saadud teabe põhjal, et selle tootja toodang moodustab ligikaudu 6 % kuni 8 % ühenduse tootmisharu omast. Dumpinguvastaste meetmete kehtestamise korral võib ka selle muu ühenduse tootja puhul oodata samalaadseid positiivseid arenguid, mis on sätestatud põhjenduses 144 ühenduse tootmisharu jaoks. |
| --- | --- |

(148)

Lisaks ühenduse tootmisharule on ühenduses vaid üks muu tootja. Koostöö puudumise tõttu antud tootjaga ning sellest tuleneva täpsete andmete puudumisega tema tegevuse kohta eeldatakse koostööd tegevatelt ühenduse tootjatelt saadud teabe põhjal, et selle tootja toodang moodustab ligikaudu 6 % kuni 8 % ühenduse tootmisharu omast. Dumpinguvastaste meetmete kehtestamise korral võib ka selle muu ühenduse tootja puhul oodata samalaadseid positiivseid arenguid, mis on sätestatud põhjenduses 144 ühenduse tootmisharu jaoks.

| (149) | Kokkuvõttes saaks muu ühenduse tootja dumpinguvastaste meetmete kehtestamisest kindlasti kasu. |
| --- | --- |

(149)

Kokkuvõttes saaks muu ühenduse tootja dumpinguvastaste meetmete kehtestamisest kindlasti kasu.

6.5.   Toorainetarnijate huvid

| (150) | Küsimustikule vastasid kolm toorainetarnijat, kes varustavad ühenduse tootmisharu elektri, kvartsiidi ja koksidega. |
| --- | --- |

(150)

Küsimustikule vastasid kolm toorainetarnijat, kes varustavad ühenduse tootmisharu elektri, kvartsiidi ja koksidega.

| (151) | Kui meetmed kehtestatakse ja ühenduse tootmisharu kaotatud turuosa tagasi võidab, avaneb ka toorainetarnijatel võimalus oma toodete müüki suurendada. Kuna asjaomased toorained moodustavad suure osa nende äriühingute käibest, on ülimalt tõenäoline, et sellega kaasneb toorainetarnijate finantsolukorra paranemine. |
| --- | --- |

(151)

Kui meetmed kehtestatakse ja ühenduse tootmisharu kaotatud turuosa tagasi võidab, avaneb ka toorainetarnijatel võimalus oma toodete müüki suurendada. Kuna asjaomased toorained moodustavad suure osa nende äriühingute käibest, on ülimalt tõenäoline, et sellega kaasneb toorainetarnijate finantsolukorra paranemine.

| (152) | Kui meetmeid ei kehtestata langeb ühenduse tootmisharu müük jätkuvalt, millest tulenevalt väheneb ka ühenduse tootmisharu nõudlus tooraine järele. See avaldab suure tõenäosusega toorainetarnijate tasuvusele negatiivset mõju. |
| --- | --- |

(152)

Kui meetmeid ei kehtestata langeb ühenduse tootmisharu müük jätkuvalt, millest tulenevalt väheneb ka ühenduse tootmisharu nõudlus tooraine järele. See avaldab suure tõenäosusega toorainetarnijate tasuvusele negatiivset mõju.

6.6.   Importijate huvid

| (153) | Küsimustikule vastas seitse importijat. Seitse koostööd tegevat importijat esindasid ligikaudu 12,7 % ühenduses uurimisperioodi jooksul tarbitud FeSi-st. Kõik nad olid meetmete kehtestamise vastu. |
| --- | --- |

(153)

Küsimustikule vastas seitse importijat. Seitse koostööd tegevat importijat esindasid ligikaudu 12,7 % ühenduses uurimisperioodi jooksul tarbitud FeSi-st. Kõik nad olid meetmete kehtestamise vastu.

| (154) | Importijate kasumimarginaal vaatlusaluse toote müümisel on kaalutud keskmise põhjal 6 %. Seega suudaksid nad kanda osa võimalikest hinnatõusudest ja kanda osa neist üle oma klientidele. Pidades silmas turumajanduslikes tingimustes tegutsevatele äriühingutele kehtestatavate tollimaksude kaalutud keskmist taset ja alternatiivseid tarneallikaid, mille suhtes tollimakse ei rakendata, on võimalik hinnatõus tõenäoliselt piiratud. |
| --- | --- |

(154)

Importijate kasumimarginaal vaatlusaluse toote müümisel on kaalutud keskmise põhjal 6 %. Seega suudaksid nad kanda osa võimalikest hinnatõusudest ja kanda osa neist üle oma klientidele. Pidades silmas turumajanduslikes tingimustes tegutsevatele äriühingutele kehtestatavate tollimaksude kaalutud keskmist taset ja alternatiivseid tarneallikaid, mille suhtes tollimakse ei rakendata, on võimalik hinnatõus tõenäoliselt piiratud.

| (155) | Seda seisukohta toetas üks koostööd tegev importija, kes kinnitas, et Ukrainal, vaatlusaluse toote kunagisel suureksportijal, on kasutamata tootmisvõimsusi, mida oleks soodsamate turutingimuste korral võimalik uuesti kasutusele võtta. |
| --- | --- |

(155)

Seda seisukohta toetas üks koostööd tegev importija, kes kinnitas, et Ukrainal, vaatlusaluse toote kunagisel suureksportijal, on kasutamata tootmisvõimsusi, mida oleks soodsamate turutingimuste korral võimalik uuesti kasutusele võtta.

| (156) | Sama importija kinnitas, et tema kõige tähtsam Euroopas, kuid väljaspool EÜd asuv tarnija lõpetas tootmise 2005. aasta augustis, kuid alustas uuesti tootmist 2007. aasta alguses 80 %-lise tootmisvõimsuse rakendusastme juures. Eeldatakse, et see tootja on võimeline tootmisvõimsuse täielikult taastama, mis võimaldaks tõsta vaatlusaluse toote toodangut 100 000 tonni võrra. |
| --- | --- |

(156)

Sama importija kinnitas, et tema kõige tähtsam Euroopas, kuid väljaspool EÜd asuv tarnija lõpetas tootmise 2005. aasta augustis, kuid alustas uuesti tootmist 2007. aasta alguses 80 %-lise tootmisvõimsuse rakendusastme juures. Eeldatakse, et see tootja on võimeline tootmisvõimsuse täielikult taastama, mis võimaldaks tõsta vaatlusaluse toote toodangut 100 000 tonni võrra.

| (157) | Võttes arvesse asjaolu, et vaatlusaluse toote import uurimise all olevatest riikidest moodustab keskmiselt ligikaudu 12 % nende kogukäibest, ei mõjutaks tollimaksu kehtestamine oluliselt importijate finantsolukorda. |
| --- | --- |

(157)

Võttes arvesse asjaolu, et vaatlusaluse toote import uurimise all olevatest riikidest moodustab keskmiselt ligikaudu 12 % nende kogukäibest, ei mõjutaks tollimaksu kehtestamine oluliselt importijate finantsolukorda.

| (158) | Eelneva põhjal tehti esialgne järeldus, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine ei avalda tõenäoliselt, kui üldse, materiaalset mõju importijatele. |
| --- | --- |

(158)

Eelneva põhjal tehti esialgne järeldus, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine ei avalda tõenäoliselt, kui üldse, materiaalset mõju importijatele.

6.7.   Kasutajate huvid

| (159) | Küsimustikule vastas kaheksa kasutajat ja üks kasutajate ühendus. Tehti kontrollkäik äriühingusse, kes ostis uurimisperioodi jooksul suurima koguse FeSi-d. Kaheksa koostööd tegeva kasutaja FeSi tarbimine moodustas ligikaudu 24 % ühenduse FeSi kogutarbimisest uurimisperioodi jooksul. Kõik koostööd tegevad kasutajad on dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamise vastu, sest nad kardavad kaotada odava tarneallika, mis võiks kahjustada nende konkurentsivõimet järelturul kolmandate riikide konkurentidega võrreldes. |
| --- | --- |

(159)

Küsimustikule vastas kaheksa kasutajat ja üks kasutajate ühendus. Tehti kontrollkäik äriühingusse, kes ostis uurimisperioodi jooksul suurima koguse FeSi-d. Kaheksa koostööd tegeva kasutaja FeSi tarbimine moodustas ligikaudu 24 % ühenduse FeSi kogutarbimisest uurimisperioodi jooksul. Kõik koostööd tegevad kasutajad on dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamise vastu, sest nad kardavad kaotada odava tarneallika, mis võiks kahjustada nende konkurentsivõimet järelturul kolmandate riikide konkurentidega võrreldes.

| (160) | FeSi kasutajad on peamiselt koondunud terasetootmistööstusse ja valukodadesse. Üks tonn terast sisaldab umbes 3–4 kilogrammi FeSi-d, samas kui üks tonn roostevaba terast sisaldab ligikaudu 20 kilogrammi FeSi-d. Küsimustiku vastuste, ühe kasutaja juurde tehtud kontrollkäigu ja ärakuulamiste käigus esitatud teabe alusel jõuti järeldusele, et FeSi maksimaalne osakaal terasetootjate kogutoodangu maksumuses on 0,7 %. Samas aga on keskmine väärtus madalam ja ulatub näiteks terasprofiilide korral 0,6 %-ni, terasplaatide korral 0,59 %-ni, valtstraadi korral 0,4 %-ni, külmvaltsitud fooliumi korral 0,24%-ni ja külmvaltsitud terase ning tsingitud ja värvitud terastoodete, peenlihtprofiilide ning valukangide korral 0,14%-ni. |
| --- | --- |

(160)

FeSi kasutajad on peamiselt koondunud terasetootmistööstusse ja valukodadesse. Üks tonn terast sisaldab umbes 3–4 kilogrammi FeSi-d, samas kui üks tonn roostevaba terast sisaldab ligikaudu 20 kilogrammi FeSi-d. Küsimustiku vastuste, ühe kasutaja juurde tehtud kontrollkäigu ja ärakuulamiste käigus esitatud teabe alusel jõuti järeldusele, et FeSi maksimaalne osakaal terasetootjate kogutoodangu maksumuses on 0,7 %. Samas aga on keskmine väärtus madalam ja ulatub näiteks terasprofiilide korral 0,6 %-ni, terasplaatide korral 0,59 %-ni, valtstraadi korral 0,4 %-ni, külmvaltsitud fooliumi korral 0,24%-ni ja külmvaltsitud terase ning tsingitud ja värvitud terastoodete, peenlihtprofiilide ning valukangide korral 0,14%-ni.

| (161) | Mõned kasutajad kinnitasid koguni, et dumpinguvastaste meetmete mõju on väike, sest olemas on teised tarnijad, kelle suhtes ei ole meetmeid kehtestatud. |
| --- | --- |

(161)

Mõned kasutajad kinnitasid koguni, et dumpinguvastaste meetmete mõju on väike, sest olemas on teised tarnijad, kelle suhtes ei ole meetmeid kehtestatud.

| (162) | Teised kinnitasid, et nende tootmistegevuse raames saab FeSi-d vähemalt osaliselt asendada muude ferrosulamite, näiteks ränimangaani ja ränimetalliga. |
| --- | --- |

(162)

Teised kinnitasid, et nende tootmistegevuse raames saab FeSi-d vähemalt osaliselt asendada muude ferrosulamite, näiteks ränimangaani ja ränimetalliga.

| (163) | Kuna vaatlusaluse toote kasutajate kasumimarginaal on kaalutud keskmise põhjal 10,4 %, eeldatakse, et isegi kogu FeSi-d mõjutav oluline 30 %-line hinnatõus vähendaks terasetootjate tasuvust vaid umbes 0,2 % võrra. Võttes arvesse, et keskmiselt oleks meetmete määr madalam, oleks ükskõik milliste võimalike meetmete mõju terasetööstuse tasuvusele äärmiselt piiratud ja kasutajatele ei valmistaks meetmetest tingitud kulude kandmine mingeid raskusi. Lisaks saavad terasetootjad igal juhul üle kanda vaatlusaluse toote hinna tõusu, mis jääb väikeseks FeSi suhteliselt tühise osakaalu tõttu terasetootmise üldkuludes. Nendes äriühingutes, kes olid otseselt seotud toodetega, milles kasutatakse FeSi-d, töötas umbes 45 000 inimest. |
| --- | --- |

(163)

Kuna vaatlusaluse toote kasutajate kasumimarginaal on kaalutud keskmise põhjal 10,4 %, eeldatakse, et isegi kogu FeSi-d mõjutav oluline 30 %-line hinnatõus vähendaks terasetootjate tasuvust vaid umbes 0,2 % võrra. Võttes arvesse, et keskmiselt oleks meetmete määr madalam, oleks ükskõik milliste võimalike meetmete mõju terasetööstuse tasuvusele äärmiselt piiratud ja kasutajatele ei valmistaks meetmetest tingitud kulude kandmine mingeid raskusi. Lisaks saavad terasetootjad igal juhul üle kanda vaatlusaluse toote hinna tõusu, mis jääb väikeseks FeSi suhteliselt tühise osakaalu tõttu terasetootmise üldkuludes. Nendes äriühingutes, kes olid otseselt seotud toodetega, milles kasutatakse FeSi-d, töötas umbes 45 000 inimest.

| (164) | Väideti, et ühenduse tootmisharu ei suuda rahuldada kogu FeSi nõudlust ühenduses. Sellega seoses tuleb meenutada, et meetmete eesmärk ei ole takistada importi ühendusse, vaid tagada, et import ei toimuks kahjustavate dumpinguhindadega. Asjaomased riigid võivad jätkata eksporti ühendusse, kuid ilma dumpinguta ja mittekahjustavate hindadega. Ehkki on võimalik, et meetmete kehtestamise järel võib asjaomase impordi müügimaht ja turuosa langeda, jääb import muudest kolmandatest riikidest endiselt alternatiivseks tarneallikaks. Lisaks sellele peaks normaalsete turutingimuste taastamine muutma ühenduse turu nende muude tarneallikate jaoks atraktiivsemaks. Kui ühenduse tootmisharu turuosa uurimisperioodi vältel oli ligikaudu 18 %, meenutatakse, et ühenduse tootmisharu tootmisvõimsuse rakendamine sama perioodi vältel langes enneolematult madalale tasemele (50 %), mis tähendab seda, et ühenduse tootmisharul on varu oma tootmismahtude oluliseks suurendamiseks, enne kui jõutakse tootmisvõimsuse piirideni. Ülaltoodud kaalutlustest lähtuvalt ei eeldata, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine põhjustaks tarnedefitsiiti. |
| --- | --- |

(164)

Väideti, et ühenduse tootmisharu ei suuda rahuldada kogu FeSi nõudlust ühenduses. Sellega seoses tuleb meenutada, et meetmete eesmärk ei ole takistada importi ühendusse, vaid tagada, et import ei toimuks kahjustavate dumpinguhindadega. Asjaomased riigid võivad jätkata eksporti ühendusse, kuid ilma dumpinguta ja mittekahjustavate hindadega. Ehkki on võimalik, et meetmete kehtestamise järel võib asjaomase impordi müügimaht ja turuosa langeda, jääb import muudest kolmandatest riikidest endiselt alternatiivseks tarneallikaks. Lisaks sellele peaks normaalsete turutingimuste taastamine muutma ühenduse turu nende muude tarneallikate jaoks atraktiivsemaks. Kui ühenduse tootmisharu turuosa uurimisperioodi vältel oli ligikaudu 18 %, meenutatakse, et ühenduse tootmisharu tootmisvõimsuse rakendamine sama perioodi vältel langes enneolematult madalale tasemele (50 %), mis tähendab seda, et ühenduse tootmisharul on varu oma tootmismahtude oluliseks suurendamiseks, enne kui jõutakse tootmisvõimsuse piirideni. Ülaltoodud kaalutlustest lähtuvalt ei eeldata, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine põhjustaks tarnedefitsiiti.

| (165) | Samuti selgus, et kasutajad olid vägagi huvitatud usaldusväärsete tarneallikate olemasolust, mis ei paikneks neist liiga kaugel. Ühenduse tootmisharu vastab mõlemale tingimusele. |
| --- | --- |

(165)

Samuti selgus, et kasutajad olid vägagi huvitatud usaldusväärsete tarneallikate olemasolust, mis ei paikneks neist liiga kaugel. Ühenduse tootmisharu vastab mõlemale tingimusele.

| (166) | Eelneva põhjal tehti esialgne järeldus, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine ei mõjuta tõenäoliselt kasutajaid oluliselt, kui üldse. Samas aga uurib komisjon täiendavalt ja üksikasjalikumalt esialgsete meetmete mõju kasutajate olukorrale enne lõplike otsuste vastuvõtmist. |
| --- | --- |

(166)

Eelneva põhjal tehti esialgne järeldus, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine ei mõjuta tõenäoliselt kasutajaid oluliselt, kui üldse. Samas aga uurib komisjon täiendavalt ja üksikasjalikumalt esialgsete meetmete mõju kasutajate olukorrale enne lõplike otsuste vastuvõtmist.

6.8.   Konkurentsi ja kauplemist moonutavad mõjud

| (167) | Seoses võimalike meetmete mõjuga ühenduse konkurentsile, jätkavad asjaomased koostööd tegevad eksportivad tootjad, arvestades nende tugevat turupositsiooni, tõenäoliselt oma toodete müümist, kuid mitte dumpinguhinnaga. Turumajanduslikes tingimustes tegutsevate koostööd tegevate tootjate suhteliselt mõõdukad tollimaksud peaksid neil tõepoolest võimaldama tegutseda ühenduses õiglaste turutingimuste alusel. Arvestades kehtestatud tollimaksude üldist ulatust, on tõenäoline, et ühenduse turule jääb ka tulevikus piisavalt põhikonkurente, sealhulgas asjaomaste riikide ning ka Norra, Islandi, Venetsueela ja Ukraina tootjad. Seega saavad kasutajad endiselt valida FeSi erinevate tarnijate vahel. Kui meetmeid ei kehtestata, oleks aga kaalul ühenduse tootjate tulevik. Lisaks konkurentsi olulisele vähenemisele ühenduse turul vähendaks nende kadumine ka usaldusväärsete tarneallikate arvu, mis on kasutajate jaoks ülimalt tähtis, nagu eespool nimetatud. |
| --- | --- |

(167)

Seoses võimalike meetmete mõjuga ühenduse konkurentsile, jätkavad asjaomased koostööd tegevad eksportivad tootjad, arvestades nende tugevat turupositsiooni, tõenäoliselt oma toodete müümist, kuid mitte dumpinguhinnaga. Turumajanduslikes tingimustes tegutsevate koostööd tegevate tootjate suhteliselt mõõdukad tollimaksud peaksid neil tõepoolest võimaldama tegutseda ühenduses õiglaste turutingimuste alusel. Arvestades kehtestatud tollimaksude üldist ulatust, on tõenäoline, et ühenduse turule jääb ka tulevikus piisavalt põhikonkurente, sealhulgas asjaomaste riikide ning ka Norra, Islandi, Venetsueela ja Ukraina tootjad. Seega saavad kasutajad endiselt valida FeSi erinevate tarnijate vahel. Kui meetmeid ei kehtestata, oleks aga kaalul ühenduse tootjate tulevik. Lisaks konkurentsi olulisele vähenemisele ühenduse turul vähendaks nende kadumine ka usaldusväärsete tarneallikate arvu, mis on kasutajate jaoks ülimalt tähtis, nagu eespool nimetatud.

6.9.   Järeldus ühenduse huvide kohta

| (168) | Lähtuvalt eespool esitatud põhjustest tehti esialgne järeldus, et puuduvad kaalukad põhjused, mis õigustaksid käesoleval juhul dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamisest loobumist. Samas aga uurib komisjon käesoleval juhul täiendavalt ühenduse huvide aspekte enne lõpliku otsuse vastuvõtmist. |
| --- | --- |

(168)

Lähtuvalt eespool esitatud põhjustest tehti esialgne järeldus, et puuduvad kaalukad põhjused, mis õigustaksid käesoleval juhul dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamisest loobumist. Samas aga uurib komisjon käesoleval juhul täiendavalt ühenduse huvide aspekte enne lõpliku otsuse vastuvõtmist.

7.   ETTEPANEK AJUTISTE DUMPINGUVASTASTE MEETMETE KOHTA

7.1.   Kahju kõrvaldamist võimaldav tase

| (169) | Dumpingu, kahju, põhjuslike seoste ja ühenduse huvide kohta tehtud järeldusi silmas pidades tuleks kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed, et dumpinguhinnaga import ei tekitaks ühenduse tootmisharule täiendavat kahju. |
| --- | --- |

(169)

Dumpingu, kahju, põhjuslike seoste ja ühenduse huvide kohta tehtud järeldusi silmas pidades tuleks kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed, et dumpinguhinnaga import ei tekitaks ühenduse tootmisharule täiendavat kahju.

| (170) | Tollimaksumäära kehtestamisel võeti arvesse tuvastatud dumpingumarginaalide suurust ning ühenduse tootmisharule tekitatud kahju kõrvaldamiseks vajalikku tollimaksumäära. |
| --- | --- |

(170)

Tollimaksumäära kehtestamisel võeti arvesse tuvastatud dumpingumarginaalide suurust ning ühenduse tootmisharule tekitatud kahju kõrvaldamiseks vajalikku tollimaksumäära.

| (171) | Leiti, et sobivaks miinimumiks võib pidada 5 %-list käibepõhist kasumimarginaali, mis oleks ühenduse tootmisharu puhul kahjustava dumpingu puudumisel tõenäoline olnud, võttes arvesse ühenduse tootmisharu seniseid tulemusi, ning mis oleks piisav tootlike investeeringute tagamiseks pikaajalises perspektiivis. Seejärel määrati kindlaks vajalik hinnatõus, võrreldes hinna allalöömise arvutuste abil kindlaks tehtud kaalutud keskmist impordihinda ja ühenduse tootmisharu poolt ühenduse turul müüdud toodete mittekahjustavat müügihinda. Mittekahjustava hinna saamiseks kohandati ühenduse tootmisharu müügihinda uurimisperioodi vältel kantud tegeliku kahjumiga ning liideti saadud tulemusele ülalnimetatud kasumimarginaal. Sellest võrdlusest saadud vahe esitati seejärel protsendimäärana kogu CIF-impordihinnast. |
| --- | --- |

(171)

Leiti, et sobivaks miinimumiks võib pidada 5 %-list käibepõhist kasumimarginaali, mis oleks ühenduse tootmisharu puhul kahjustava dumpingu puudumisel tõenäoline olnud, võttes arvesse ühenduse tootmisharu seniseid tulemusi, ning mis oleks piisav tootlike investeeringute tagamiseks pikaajalises perspektiivis. Seejärel määrati kindlaks vajalik hinnatõus, võrreldes hinna allalöömise arvutuste abil kindlaks tehtud kaalutud keskmist impordihinda ja ühenduse tootmisharu poolt ühenduse turul müüdud toodete mittekahjustavat müügihinda. Mittekahjustava hinna saamiseks kohandati ühenduse tootmisharu müügihinda uurimisperioodi vältel kantud tegeliku kahjumiga ning liideti saadud tulemusele ülalnimetatud kasumimarginaal. Sellest võrdlusest saadud vahe esitati seejärel protsendimäärana kogu CIF-impordihinnast.

7.2.   Ajutised meetmed

| (172) | Eelöeldut silmas pidades leitakse, et kooskõlas algmääruse artikli 7 lõikega 2 tuleks vastavalt väiksema tollimaksu reeglile kehtestada Hiinast, Venemaalt, Egiptusest, Kasahstanist ja endisest Jugoslaavia Makedoonia Vabariigist pärit impordi suhtes ajutine dumpinguvastane tollimaks, mis vastaks madalamale dumpingu- ja kahjumarginaali määrale. |
| --- | --- |

(172)

Eelöeldut silmas pidades leitakse, et kooskõlas algmääruse artikli 7 lõikega 2 tuleks vastavalt väiksema tollimaksu reeglile kehtestada Hiinast, Venemaalt, Egiptusest, Kasahstanist ja endisest Jugoslaavia Makedoonia Vabariigist pärit impordi suhtes ajutine dumpinguvastane tollimaks, mis vastaks madalamale dumpingu- ja kahjumarginaali määrale.

| (173) | Käesolevas määrusega äriühingutele kehtestatavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad määrati kindlaks käesoleva uurimise järelduste põhjal. Seega peegeldavad need nimetatud äriühingute puhul uurimise jooksul tuvastatud olukorda. Nimetatud tollimaksumäärasid (erinevalt üleriigilisest tollimaksust, mida kohaldatakse „kõikide muude äriühingute” suhtes) kohaldatakse seega üksnes nende toodete impordi suhtes, mis on asjaomasest riigist pärit ning mille on tootnud nimetatud äriühingud, seega konkreetsed juriidilised isikud. Kui imporditava toote on tootnud mõni muu äriühing, kelle nime ega aadressi ei ole käesoleva dokumendi regulatiivosas konkreetselt nimetatud, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühinguga seotud isikud, ei kohaldata tema suhtes nimetatud määrasid, vaid „kõikide muude äriühingute” suhtes kohaldatavaid tollimaksumäärasid. |
| --- | --- |

(173)

Käesolevas määrusega äriühingutele kehtestatavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad määrati kindlaks käesoleva uurimise järelduste põhjal. Seega peegeldavad need nimetatud äriühingute puhul uurimise jooksul tuvastatud olukorda. Nimetatud tollimaksumäärasid (erinevalt üleriigilisest tollimaksust, mida kohaldatakse „kõikide muude äriühingute” suhtes) kohaldatakse seega üksnes nende toodete impordi suhtes, mis on asjaomasest riigist pärit ning mille on tootnud nimetatud äriühingud, seega konkreetsed juriidilised isikud. Kui imporditava toote on tootnud mõni muu äriühing, kelle nime ega aadressi ei ole käesoleva dokumendi regulatiivosas konkreetselt nimetatud, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühinguga seotud isikud, ei kohaldata tema suhtes nimetatud määrasid, vaid „kõikide muude äriühingute” suhtes kohaldatavaid tollimaksumäärasid.

| (174) | Kavandatavad dumpinguvastase tollimaksu määrad on järgnevad:









  Riik | Äriühing | Kahju kõrvaldamist võimaldav marginaal | Dumpingumarginaal | Dumpinguvastase tollimaksu määr |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hiina | Erdos Xijin Kuang Co., Ltd | 21,4 % | 2,8 % | 2,8 % |
| Lanzhou Good Land Ferroalloy Factory Co., Ltd | 33,7 % | 57,2 % | 33,7 % |
| Kõik muud äriühingud | 35,5 % | 60,7 % | 35,5 % |
| Venemaa | Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant, Chelyabinsk ja Kuznetsk Ferroalloy Works, Novokuznetsk | 31,1 % | 22,8 % | 22,8 % |
| Bratsk Ferroalloy Plant, Bratsk | 18,8 % | 22,2 % | 18,8 % |
| Kõik muud äriühingud | 36,6 % | 25,5 % | 25,5 % |
| Egiptus | The Egyptian Ferroalloys Company | 24,4 % | 20,4 % | 20,4 % |
| Egyptian Chemical Industries KIMA | 18,0 % | 24,8 % | 18,0 % |
| Kõik muud äriühingud | 24,4 % | 20,4 % | 20,4 % |
| Kasahstan | Kõik äriühingud | 33,9 % | 37,1 % | 33,9 % |
| Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik | Kõik äriühingud | 19,0 % | 5,4 % | 5,4 % |

(174)

Kavandatavad dumpinguvastase tollimaksu määrad on järgnevad:

Riik

Äriühing

Kahju kõrvaldamist võimaldav marginaal

Dumpingumarginaal

Dumpinguvastase tollimaksu määr

Hiina

Erdos Xijin Kuang Co., Ltd

21,4 %

2,8 %

2,8 %

Lanzhou Good Land Ferroalloy Factory Co., Ltd

33,7 %

57,2 %

33,7 %

Kõik muud äriühingud

35,5 %

60,7 %

35,5 %

Venemaa

Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant, Chelyabinsk ja Kuznetsk Ferroalloy Works, Novokuznetsk

31,1 %

22,8 %

22,8 %

Bratsk Ferroalloy Plant, Bratsk

18,8 %

22,2 %

18,8 %

Kõik muud äriühingud

36,6 %

25,5 %

25,5 %

Egiptus

The Egyptian Ferroalloys Company

24,4 %

20,4 %

20,4 %

Egyptian Chemical Industries KIMA

18,0 %

24,8 %

18,0 %

Kõik muud äriühingud

24,4 %

20,4 %

20,4 %

Kasahstan

Kõik äriühingud

33,9 %

37,1 %

33,9 %

Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik

Kõik äriühingud

19,0 %

5,4 %

5,4 %

7.3.   Kohustused

| (175) | Eksportiv tootja endisest Jugoslaavia Makedoonia Vabariigist on pakkunud välja hinnakohustuse vastavalt algmääruse artikli 8 lõikele 1. Seeläbi on ta nõustunud müüma vaatlusalust toodet dumpingu kahjustavaid mõjusid kõrvalda hinnataseme juures või sellest kõrgemal. Samuti esitab äriühing komisjonile regulaarselt üksikasjalikku teavet ekspordi kohta ühendusse, misläbi komisjon saab kohustuse täitmist tulemuslikult jälgida. Lisaks on toote olemus, äriühingu struktuur ja müügimudel sellised, et kohustuse täitmisest hoidumise oht on samuti minimaalne. |
| --- | --- |

(175)

Eksportiv tootja endisest Jugoslaavia Makedoonia Vabariigist on pakkunud välja hinnakohustuse vastavalt algmääruse artikli 8 lõikele 1. Seeläbi on ta nõustunud müüma vaatlusalust toodet dumpingu kahjustavaid mõjusid kõrvalda hinnataseme juures või sellest kõrgemal. Samuti esitab äriühing komisjonile regulaarselt üksikasjalikku teavet ekspordi kohta ühendusse, misläbi komisjon saab kohustuse täitmist tulemuslikult jälgida. Lisaks on toote olemus, äriühingu struktuur ja müügimudel sellised, et kohustuse täitmisest hoidumise oht on samuti minimaalne.

| (176) | Selleks, et komisjon ja tolliasutused saaksid tõhusalt jälgida kõnealuse äriühingu võetud hinnakohustuse täitmist, vabastatakse kaup dumpinguvastasest tollimaksust vabasse ringlusse lubamise deklaratsiooni esitamisel pädevale tolliasutusele vaid tingimusel, et i) esitatakse kinnitusarve, s.o faktuurarve, mis sisaldab vähemalt lisas esitatud andmeid ja avaldust; ii) nimetatud äriühing on kõnealused tooted tootnud, lähetanud ja esitanud arve otse esimesele sõltumatule kliendile ühenduses ning iii) tollis deklareeritud ja esitatud kaup vastab täpselt kinnitusarves kirjeldatule. Kui ülaltoodud tingimused ei ole täidetud, tuleb vabasse ringlusse lubamise deklaratsiooni vastuvõtmise ajal tasuda asjakohane dumpinguvastane tollimaks. |
| --- | --- |

(176)

Selleks, et komisjon ja tolliasutused saaksid tõhusalt jälgida kõnealuse äriühingu võetud hinnakohustuse täitmist, vabastatakse kaup dumpinguvastasest tollimaksust vabasse ringlusse lubamise deklaratsiooni esitamisel pädevale tolliasutusele vaid tingimusel, et i) esitatakse kinnitusarve, s.o faktuurarve, mis sisaldab vähemalt lisas esitatud andmeid ja avaldust; ii) nimetatud äriühing on kõnealused tooted tootnud, lähetanud ja esitanud arve otse esimesele sõltumatule kliendile ühenduses ning iii) tollis deklareeritud ja esitatud kaup vastab täpselt kinnitusarves kirjeldatule. Kui ülaltoodud tingimused ei ole täidetud, tuleb vabasse ringlusse lubamise deklaratsiooni vastuvõtmise ajal tasuda asjakohane dumpinguvastane tollimaks.

| (177) | Kui komisjon tühistab algmääruse artikli 8 lõike 9 alusel hinnakohustuse kinnituse seoses rikkumisega, viidates konkreetsetele tehingutele, ja kuulutab asjaomased kinnitusarved kehtetuks, tekib nende tehingutega seotud toodete vabasse ringlusse lubamise deklaratsiooni vastuvõtmise ajal tollivõlg. |
| --- | --- |

(177)

Kui komisjon tühistab algmääruse artikli 8 lõike 9 alusel hinnakohustuse kinnituse seoses rikkumisega, viidates konkreetsetele tehingutele, ja kuulutab asjaomased kinnitusarved kehtetuks, tekib nende tehingutega seotud toodete vabasse ringlusse lubamise deklaratsiooni vastuvõtmise ajal tollivõlg.

| (178) | Importijad peavad tavapärase kaubandusriskina arvestama tollivõla tekkimise võimalusega vabasse ringlusse lubamise deklaratsiooni vastuvõtmise ajal, isegi kui komisjon on neile kauba müünud tootja pakutud hinnakohustuse otseselt või kaudselt heaks kiitnud. |
| --- | --- |

(178)

Importijad peavad tavapärase kaubandusriskina arvestama tollivõla tekkimise võimalusega vabasse ringlusse lubamise deklaratsiooni vastuvõtmise ajal, isegi kui komisjon on neile kauba müünud tootja pakutud hinnakohustuse otseselt või kaudselt heaks kiitnud.

| (179) | Vastavalt algmääruse artikli 14 lõikele 7 peavad tolliasutused teavitama komisjoni viivitamata kõikidest juhtudest, kus on leitud märke hinnakohustuse rikkumisest. |
| --- | --- |

(179)

Vastavalt algmääruse artikli 14 lõikele 7 peavad tolliasutused teavitama komisjoni viivitamata kõikidest juhtudest, kus on leitud märke hinnakohustuse rikkumisest.

| (180) | Eespool kirjeldatud põhjustel loetakse pakutud hinnakohustus vastuvõetavaks ning asjaomast äriühingut on teavitatud vastuvõtmise aluseks olevatest põhiandmetest, kaalutlustest ja kohustustest. |
| --- | --- |

(180)

Eespool kirjeldatud põhjustel loetakse pakutud hinnakohustus vastuvõetavaks ning asjaomast äriühingut on teavitatud vastuvõtmise aluseks olevatest põhiandmetest, kaalutlustest ja kohustustest.

| (181) | Kohustuse rikkumise või kohustusest loobumise korral või kui komisjon tühistab hinnakohustuse kinnituse, kohaldatakse algmääruse artikli 8 lõike 9 kohaselt automaatselt dumpinguvastast tollimaksu, mille on kehtestanud nõukogu kooskõlas artikli 9 lõikega 4. |
| --- | --- |

(181)

Kohustuse rikkumise või kohustusest loobumise korral või kui komisjon tühistab hinnakohustuse kinnituse, kohaldatakse algmääruse artikli 8 lõike 9 kohaselt automaatselt dumpinguvastast tollimaksu, mille on kehtestanud nõukogu kooskõlas artikli 9 lõikega 4.

8.   AVALIKUSTAMINE

| (182) | Ülaltoodud esialgsed järeldused tehakse teatavaks kõikidele huvitatud isikutele, kellele pakutakse võimalust teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist. Enne lõplike otsuste vastuvõtmist nende märkusi analüüsitakse ja neid võetakse arvesse, kui see on õigustatud. Lõplike tulemusteni jõudmiseks võib vajalik olla esialgsed järeldused uuesti läbi vaadata, |
| --- | --- |

(182)

Ülaltoodud esialgsed järeldused tehakse teatavaks kõikidele huvitatud isikutele, kellele pakutakse võimalust teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist. Enne lõplike otsuste vastuvõtmist nende märkusi analüüsitakse ja neid võetakse arvesse, kui see on õigustatud. Lõplike tulemusteni jõudmiseks võib vajalik olla esialgsed järeldused uuesti läbi vaadata,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Käesolevaga kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist, Egiptusest, Kasahstanist, endisest Jugoslaavia Makedoonia Vabariigist ja Venemaalt pärineva ferrosiliitsiumi impordi suhtes, mis kuulub CN-koodide 7202 21 00, 7202 29 10 ja 7202 29 90 alla.

2.   Ajutine dumpinguvastane tollimaks, mida kohaldatakse allpool nimetatud äriühingute toodete vaba netohinna suhtes ühenduse piiril enne tollimaksu tasumist, on järgmine:

| Riik | Äriühing | Dumpinguvastane tollimaks (%) | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- | --- |
| Hiina Rahvavabariik | Erdos Xijin Kuangye Co., Ltd, Qipanjing Industry Park | 2,8 | A829 |
| Lanzhou Good Land Ferroalloy Factory Co., Ltd Xicha Village | 33,7 | A830 |
| Kõik muud äriühingud | 35,5 | A999 |
| Egiptus | The Egyptian Ferroalloys Company, Cairo | 20,4 | A831 |
| Egyptian Chemical Industries KIMA, Cairo | 18,0 | A832 |
| Kõik muud äriühingud | 20,4 | A999 |
| Kasahstan | Kõik äriühingud | 33,9 | |
| Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik | Silmak Dooel Export Import, Jegunovce | 5,4 | A833 |
| Kõik muud äriühingud | 5,4 | A999 |
| Venemaa | Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant, Chelyabinsk ja Kuznetsk Ferroalloy Works, Novokuznetsk | 22,8 | A834 |
| Bratsk Ferroalloy Plant, Bratsk | 18,8 | A835 |
| Kõik muud äriühingud | 25,5 | A999 |

Riik

Äriühing

Dumpinguvastane tollimaks (%)

TARICi lisakood

Hiina Rahvavabariik

Erdos Xijin Kuangye Co., Ltd, Qipanjing Industry Park

2,8

A829

Lanzhou Good Land Ferroalloy Factory Co., Ltd Xicha Village

33,7

A830

Kõik muud äriühingud

35,5

A999

Egiptus

The Egyptian Ferroalloys Company, Cairo

20,4

A831

Egyptian Chemical Industries KIMA, Cairo

18,0

A832

Kõik muud äriühingud

20,4

A999

Kasahstan

Kõik äriühingud

33,9

Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik

Silmak Dooel Export Import, Jegunovce

5,4

A833

Kõik muud äriühingud

5,4

A999

Venemaa

Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant, Chelyabinsk ja Kuznetsk Ferroalloy Works, Novokuznetsk

22,8

A834

Bratsk Ferroalloy Plant, Bratsk

18,8

A835

Kõik muud äriühingud

25,5

A999

3.   Lõikes 1 nimetatud toode lubatakse ühenduses vabasse ringlusse ajutise tollimaksu summa suuruse tagatise esitamisel.

4.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksualaseid sätteid.

Artikkel 2

1.   Käesolevaga kinnitatakse äriühingu Silmak Dooel Export Import pakutud kohustus.

2.   Vabasse ringlusse lubamiseks deklareeritud import, mille kohta on esitanud arve Silmak Dooel Export Import, vabastatakse artikliga 1 kehtestatud ajutisest dumpinguvastasest tollimaksust järgmistel tingimustel:

| — | nimetatud äriühing on kõnealused tooted tootnud, lähetanud ja esitanud arve otse esimesele sõltumatule kliendile ühenduses; |
| --- | --- |

—

nimetatud äriühing on kõnealused tooted tootnud, lähetanud ja esitanud arve otse esimesele sõltumatule kliendile ühenduses;

| — | sellisele impordile on lisatud kinnitusarve (faktuurarve), mis sisaldab vähemalt käesoleva määruse lisas esitatud andmeid ja avaldust; |
| --- | --- |

—

sellisele impordile on lisatud kinnitusarve (faktuurarve), mis sisaldab vähemalt käesoleva määruse lisas esitatud andmeid ja avaldust;

| — | tollis deklareeritud ja esitatud kaubad vastavad täpselt kinnitusarves kirjeldatule. |
| --- | --- |

—

tollis deklareeritud ja esitatud kaubad vastavad täpselt kinnitusarves kirjeldatule.

3.   Vabasse ringlusesse lubamise deklaratsiooni vastuvõtmisel tekib tollivõlg:

| — | kui lõikes 2 kirjeldatud impordi puhul selgub, et üks või mitu nimetatud lõikes loetletud tingimustest on täitmata või |
| --- | --- |

—

kui lõikes 2 kirjeldatud impordi puhul selgub, et üks või mitu nimetatud lõikes loetletud tingimustest on täitmata või

| — | kui komisjon tühistab algmääruse artikli 8 lõike 9 kohase hinnakohustuse kinnituse määruse või otsusega, milles viidatakse konkreetsetele tehingutele, ning kuulutab asjaomased kinnitusarved kehtetuks. |
| --- | --- |

—

kui komisjon tühistab algmääruse artikli 8 lõike 9 kohase hinnakohustuse kinnituse määruse või otsusega, milles viidatakse konkreetsetele tehingutele, ning kuulutab asjaomased kinnitusarved kehtetuks.

Artikkel 3

1.   Ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 20 kohaldamist, võivad huvitatud isikud taotleda käesoleva määruse vastuvõtmise aluseks olnud oluliste faktide ja kaalutluste avalikustamist, teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ning taotleda komisjonilt suulist ärakuulamist ühe kuu jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist.

2.   Vastavalt määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 21 lõikele 4 võivad asjaomased isikud käesoleva määruse kohaldamise suhtes arvamust avaldada ühe kuu jooksul pärast selle jõustumist.

Artikkel 4

1.   Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

2.   Käesoleva määruse artiklit 1 kohaldatakse kuus kuud.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. august 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Peter MANDELSON

---

(1)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2117/2005 (ELT L 340, 23.12.2005, lk 17).

1

(2)  ELT C 291, 30.11.2006, lk 34.

2

(3)  Venemaa Föderaalse Tariifikomisjoni käskkiri 7.9.2004, nr 69-3/4 elektri- ja soojusenergia tariifide piiramise kohta aastateks 2005–2006.

3

(4)  OECD Economic Surveys, Russian Federation, Volume 2002/5, lk 122.

4

(5)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 2229/2003, 22. detsember 2003 (ELT L 339, 24.12.2003, lk 3, põhjendus 27).

5

---

LISA

Kui äriühing müüb ühendusse tooteid, mille suhtes on võetud hinnakohustus, esitatakse kaasneval faktuurarvel järgnevad andmed:

| 1. | Pealkiri „HINNAKOHUSTUSEGA SEOTUD KAUBA FAKTUURARVE”. |
| --- | --- |

1.

Pealkiri „HINNAKOHUSTUSEGA SEOTUD KAUBA FAKTUURARVE”.

| 2. | Faktuurarve väljastanud äriühingu nimi. |
| --- | --- |

2.

Faktuurarve väljastanud äriühingu nimi.

| 3. | Faktuurarve number. |
| --- | --- |

3.

Faktuurarve number.

| 4. | Faktuurarve väljastamise kuupäev. |
| --- | --- |

4.

Faktuurarve väljastamise kuupäev.

| 5. | TARICi lisakood, mille alusel toimub arvel nimetatud kauba tollivormistus ühenduse piiril. |
| --- | --- |

5.

TARICi lisakood, mille alusel toimub arvel nimetatud kauba tollivormistus ühenduse piiril.

| 6. | Kauba täpne kirjeldus, sealhulgas:






  — | tootekood (PCN), mida kasutatakse hinnakohustuse tähistamiseks; |
| --- | --- | --- |

6.

Kauba täpne kirjeldus, sealhulgas:

—

tootekood (PCN), mida kasutatakse hinnakohustuse tähistamiseks;

| — | tootekoodile vastava toote kirjeldus lihtsas ja arusaadavas keeles; |
| --- | --- |

—

tootekoodile vastava toote kirjeldus lihtsas ja arusaadavas keeles;

| — | äriühingu tootekood (CPC); |
| --- | --- |

—

äriühingu tootekood (CPC);

| — | TARICi kood; |
| --- | --- |

—

TARICi kood;

| — | kogus (tonnides). |
| --- | --- |

—

kogus (tonnides).

| 7. | Müügitingimuste kirjeldus, sealhulgas:






  — | hind tonni kohta; |
| --- | --- | --- |

7.

Müügitingimuste kirjeldus, sealhulgas:

—

hind tonni kohta;

| — | kohaldatavad maksetingimused; |
| --- | --- |

—

kohaldatavad maksetingimused;

| — | kohaldatavad tarnetingimused; |
| --- | --- |

—

kohaldatavad tarnetingimused;

| — | kõik hinnaalandused ja mahahindlused. |
| --- | --- |

—

kõik hinnaalandused ja mahahindlused.

| 8. | Ühenduses asuva importijana tegutseva äriühingu (millele kirjeldatud äriühing esitab hinnakohustuse alla kuuluvate kaupade kohta otse faktuurarve) nimi. |
| --- | --- |

8.

Ühenduses asuva importijana tegutseva äriühingu (millele kirjeldatud äriühing esitab hinnakohustuse alla kuuluvate kaupade kohta otse faktuurarve) nimi.

| 9. | Faktuurarve väljastanud äriühingu töötaja nimi ja järgmine allkirjastatud avaldus:
  „Mina, allakirjutanu, kinnitan, et käesoleva arvega hõlmatud kaupade müük otseekspordiks Euroopa Ühendusse toimub [ÄRIÜHINGU NIMI] pakutud ning Euroopa Komisjoni poolt määrusega (EÜ) nr 994/2007 heaks kiidetud kohustuse raames ja tingimuste kohaselt. Kinnitan, et käesoleval arvel esitatud teave on täielik ja õige.” |
| --- | --- |

9.

Faktuurarve väljastanud äriühingu töötaja nimi ja järgmine allkirjastatud avaldus:

„Mina, allakirjutanu, kinnitan, et käesoleva arvega hõlmatud kaupade müük otseekspordiks Euroopa Ühendusse toimub [ÄRIÜHINGU NIMI] pakutud ning Euroopa Komisjoni poolt määrusega (EÜ) nr 994/2007 heaks kiidetud kohustuse raames ja tingimuste kohaselt. Kinnitan, et käesoleval arvel esitatud teave on täielik ja õige.”

---