# Europos Sąjungos L 296/2007

| | ISSN 1725-5120 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 296 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 50 tomas2007m. lapkričio 15d. |

ISSN 1725-5120

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 296

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

50 tomas2007m. lapkričio 15d.

---

| Turinys | | I   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kuriuos skelbti privaloma | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2007 m. lapkričio 13 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1331/2007, nustatantis galutinį antidempingo muitą importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos kilmės diciandiamidui | 1 |
| | | 2007 m. lapkričio 14 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1332/2007, nustatantis kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą | 18 |
| | * | 2007 m. lapkričio 13 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1333/2007, uždraudžiantis su Vokietijos vėliava plaukiojantiems laivams žvejoti atlantines menkes ICES IV zonoje ir II a zonos EB vandenyse | 20 |
| | * | 2007 m. lapkričio 14 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1334/2007, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1749/96 dėl pradinių Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2494/95 dėl suderintų vartotojų kainų indeksų įgyvendinimo priemonių (
  1
  ) | 22 |

Turinys

I   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kuriuos skelbti privaloma

Puslapis

REGLAMENTAI

*

2007 m. lapkričio 13 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1331/2007, nustatantis galutinį antidempingo muitą importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos kilmės diciandiamidui

1

2007 m. lapkričio 14 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1332/2007, nustatantis kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą

18

*

2007 m. lapkričio 13 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1333/2007, uždraudžiantis su Vokietijos vėliava plaukiojantiems laivams žvejoti atlantines menkes ICES IV zonoje ir II a zonos EB vandenyse

20

*

2007 m. lapkričio 14 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1334/2007, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1749/96 dėl pradinių Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2494/95 dėl suderintų vartotojų kainų indeksų įgyvendinimo priemonių (
  1
  )

1

22

| | | II   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kurių skelbti neprivaloma |
| --- | --- | --- |
| | | SPRENDIMAI |
| | | Komisija |
| | | 2007/735/EB |
| | * | 2006 m. spalio 4 d. Komisijos sprendimas dėl procedūros pagal EB sutarties 81 straipsnį ir EEE susitarimo 53 straipsnį (Byla COMP/C2/38.681 – Papildytas Kanų susitarimas)
  (Pranešta dokumentu Nr. C(2006) 4350)

   (
  1
  ) | 27 |
| | | 2007/736/EB |
| | * | 2007 m. lapkričio 9 d. Komisijos sprendimas, iš dalies keičiantis Tarybos sprendimo 79/542/EEB dėl trečiųjų šalių ir jų dalių, iš kurių į Bendriją leidžiama importuoti tam tikrą šviežią mėsą, sąrašo II priedą
  (Pranešta dokumentu Nr. C(2007) 5365)

   (
  1
  ) | 29 |

II   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kurių skelbti neprivaloma

SPRENDIMAI

Komisija

2007/735/EB

*

2006 m. spalio 4 d. Komisijos sprendimas dėl procedūros pagal EB sutarties 81 straipsnį ir EEE susitarimo 53 straipsnį (Byla COMP/C2/38.681 – Papildytas Kanų susitarimas)
  (Pranešta dokumentu Nr. C(2006) 4350)

   (
  1
  )

(Pranešta dokumentu Nr. C(2006) 4350)

1

27

2007/736/EB

*

2007 m. lapkričio 9 d. Komisijos sprendimas, iš dalies keičiantis Tarybos sprendimo 79/542/EEB dėl trečiųjų šalių ir jų dalių, iš kurių į Bendriją leidžiama importuoti tam tikrą šviežią mėsą, sąrašo II priedą
  (Pranešta dokumentu Nr. C(2007) 5365)

   (
  1
  )

(Pranešta dokumentu Nr. C(2007) 5365)

1

29

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

I Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kuriuos skelbti privaloma

REGLAMENTAI

| 15.11.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 296/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2007

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 296/1

---

TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1331/2007

2007 m. lapkričio 13 d.

nustatantis galutinį antidempingo muitą importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos kilmės diciandiamidui

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 9 straipsnį,

atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu,

kadangi:

1.   PROCEDŪRA

1.1.   Inicijavimas

| (1) | 2006 m. liepos 3 d. Komisija gavo skundą, kurį pagal pagrindinio reglamento 5 straipsnį pateikė AlzChem GmbH (toliau – skundo pateikėjas), pagaminantis 100 % 1-Cianguanidino (toliau – diciandiamidas arba DCD) Bendrijoje. |
| --- | --- |

(1)

2006 m. liepos 3 d. Komisija gavo skundą, kurį pagal pagrindinio reglamento 5 straipsnį pateikė AlzChem GmbH (toliau – skundo pateikėjas), pagaminantis 100 % 1-Cianguanidino (toliau – diciandiamidas arba DCD) Bendrijoje.

| (2) | Šiame skunde buvo pateikti DCD iš Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – KLR) dempingo ir dėl to daromos materialinės žalos įrodymai, kurių pakako pagrįsti tyrimo pradžią. |
| --- | --- |

(2)

Šiame skunde buvo pateikti DCD iš Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – KLR) dempingo ir dėl to daromos materialinės žalos įrodymai, kurių pakako pagrįsti tyrimo pradžią.

| (3) | Tyrimas pradėtas 2006 m. rugpjūčio 17 d., Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbus pranešimą apie inicijavimą (2). |
| --- | --- |

(3)

Tyrimas pradėtas 2006 m. rugpjūčio 17 d., Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbus pranešimą apie inicijavimą (2).

1.2.   Su tyrimu susijusios šalys ir tikrinamieji vizitai

| (4) | Komisija apie tyrimo inicijavimą oficialiai pranešė skundą pateikusiam Bendrijos gamintojui, eksportuojantiems gamintojams, importuotojams, naudotojams, žinomiems susijusiems tiekėjams ir asociacijoms bei susijusios eksportuojančios šalies atstovams. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė raštu pareikšti savo nuomonę ir prašyti jas išklausyti per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį. |
| --- | --- |

(4)

Komisija apie tyrimo inicijavimą oficialiai pranešė skundą pateikusiam Bendrijos gamintojui, eksportuojantiems gamintojams, importuotojams, naudotojams, žinomiems susijusiems tiekėjams ir asociacijoms bei susijusios eksportuojančios šalies atstovams. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė raštu pareikšti savo nuomonę ir prašyti jas išklausyti per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį.

| (5) | Skundą pateikęs Bendrijos gamintojas, eksportuojantys gamintojai, importuotojai ir naudotojai pareiškė savo nuomonę. Visoms suinteresuotosioms šalims, kurios to prašė ir įrodė, kad yra svarbių priežasčių jas išklausyti, tokia galimybė buvo suteikta. |
| --- | --- |

(5)

Skundą pateikęs Bendrijos gamintojas, eksportuojantys gamintojai, importuotojai ir naudotojai pareiškė savo nuomonę. Visoms suinteresuotosioms šalims, kurios to prašė ir įrodė, kad yra svarbių priežasčių jas išklausyti, tokia galimybė buvo suteikta.

| (6) | Kad eksportuojantys KLR gamintojai panorėję galėtų pateikti prašymą taikyti rinkos ekonomikos režimą (toliau – RER) arba individualų režimą (toliau – IR), Komisija žinomiems susijusiems eksportuojantiems Kinijos gamintojams nusiuntė prašymo formas. Trys eksportuojantys KLR gamintojai paprašė jiems taikyti RER pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalį ir IR, jeigu atliekant tyrimą būtų nustatyta, kad jie neatitinka RER sąlygų. |
| --- | --- |

(6)

Kad eksportuojantys KLR gamintojai panorėję galėtų pateikti prašymą taikyti rinkos ekonomikos režimą (toliau – RER) arba individualų režimą (toliau – IR), Komisija žinomiems susijusiems eksportuojantiems Kinijos gamintojams nusiuntė prašymo formas. Trys eksportuojantys KLR gamintojai paprašė jiems taikyti RER pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalį ir IR, jeigu atliekant tyrimą būtų nustatyta, kad jie neatitinka RER sąlygų.

| (7) | Atsižvelgdama į akivaizdžiai didelį eksportuojančių KLR gamintojų skaičių, Komisija pranešime apie inicijavimą nurodė, kad, siekiant nustatyti dempingą pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį, atliekant šį tyrimą gali būti taikoma atranka. |
| --- | --- |

(7)

Atsižvelgdama į akivaizdžiai didelį eksportuojančių KLR gamintojų skaičių, Komisija pranešime apie inicijavimą nurodė, kad, siekiant nustatyti dempingą pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį, atliekant šį tyrimą gali būti taikoma atranka.

| (8) | Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), visų eksportuojančių KLR gamintojų prašyta Komisijai pranešti apie save ir pateikti, kaip nurodyta pranešime apie inicijavimą, pagrindinę informaciją apie savo veiklą per tiriamąjį laikotarpį (2005 m. liepos 1 d.–2006 m. birželio 30 d.), susijusią su nagrinėjamuoju produktu. |
| --- | --- |

(8)

Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), visų eksportuojančių KLR gamintojų prašyta Komisijai pranešti apie save ir pateikti, kaip nurodyta pranešime apie inicijavimą, pagrindinę informaciją apie savo veiklą per tiriamąjį laikotarpį (2005 m. liepos 1 d.–2006 m. birželio 30 d.), susijusią su nagrinėjamuoju produktu.

| (9) | Tačiau atsižvelgiant į tai, kad atliekant tyrimą bendradarbiavo tik trys eksportuojantys gamintojai, nuspręsta, kad atranka nebūtina. |
| --- | --- |

(9)

Tačiau atsižvelgiant į tai, kad atliekant tyrimą bendradarbiavo tik trys eksportuojantys gamintojai, nuspręsta, kad atranka nebūtina.

| (10) | Klausimynai nusiųsti visoms žinomoms susijusioms šalims ir visoms kitoms bendrovėms, kurios pranešė apie save per pranešime apie inicijavimą nustatytus laikotarpius. Atsakymus pateikė trys bendradarbiaujantys eksportuojantys KLR gamintojai, vienintelis Bendrijos gamintojas, du naudotojai ir keturi importuotojai. |
| --- | --- |

(10)

Klausimynai nusiųsti visoms žinomoms susijusioms šalims ir visoms kitoms bendrovėms, kurios pranešė apie save per pranešime apie inicijavimą nustatytus laikotarpius. Atsakymus pateikė trys bendradarbiaujantys eksportuojantys KLR gamintojai, vienintelis Bendrijos gamintojas, du naudotojai ir keturi importuotojai.

| (11) | Komisija surinko ir patikrino visą informaciją, kuri, jos nuomone, buvo reikalinga padaryti išvadas dėl dempingo, jo daromos žalos bei Bendrijos interesų, ir surengė tikrinamuosius vizitus tokių bendrovių patalpose:






  a) | Bendrijos gamintojo







  — | AlzChem GmbH, Vokietija |
| --- | --- | --- | --- |

(11)

Komisija surinko ir patikrino visą informaciją, kuri, jos nuomone, buvo reikalinga padaryti išvadas dėl dempingo, jo daromos žalos bei Bendrijos interesų, ir surengė tikrinamuosius vizitus tokių bendrovių patalpose:

a)

Bendrijos gamintojo

—

AlzChem GmbH, Vokietija

| b) | Eksportuojančių KLR gamintojų







  — | Ningxia Darong Chemical & Metallurgy Co., Ltd., KLR |
| --- | --- | --- |

b)

Eksportuojančių KLR gamintojų

—

Ningxia Darong Chemical & Metallurgy Co., Ltd., KLR

| — | Ningxia Xingping Fine Chemical Co., Ltd., KLR |
| --- | --- |

—

Ningxia Xingping Fine Chemical Co., Ltd., KLR

| — | Ningxia Yinglite Chemicals Co., Ltd, KLR |
| --- | --- |

—

Ningxia Yinglite Chemicals Co., Ltd, KLR

| c) | Nesusijusių importuotojų







  — | Lanxess GmbH, Vokietija |
| --- | --- | --- |

c)

Nesusijusių importuotojų

—

Lanxess GmbH, Vokietija

| — | Helm AG, Vokietija |
| --- | --- |

—

Helm AG, Vokietija

| d) | Bendrijos naudotojų







  — | Merck Santé, Prancūzija |
| --- | --- | --- |

d)

Bendrijos naudotojų

—

Merck Santé, Prancūzija

| — | Lanxess GmbH, Vokietija |
| --- | --- |

—

Lanxess GmbH, Vokietija

1.3.   Tiriamasis laikotarpis

| (12) | Atliekant antidempingo ir žalos tyrimą buvo nagrinėjamas 2005 m. liepos 1 d. – 2006 m. birželio 30 d. laikotarpis (toliau – tiriamasis laikotarpis arba TL). Tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2002 m. sausio 1 d. iki tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis). |
| --- | --- |

(12)

Atliekant antidempingo ir žalos tyrimą buvo nagrinėjamas 2005 m. liepos 1 d. – 2006 m. birželio 30 d. laikotarpis (toliau – tiriamasis laikotarpis arba TL). Tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2002 m. sausio 1 d. iki tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis).

2.   NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

2.1.   Nagrinėjamasis produktas

| (13) | Nagrinėjamasis produktas – tai 1-Cianguanidinas (toliau – diciandiamidas arba DCD), klasifikuojamas KN kodu 2926 20 00. Tai kieta medžiaga iš smulkių baltų kristalinių miltelių, paprastai bekvapė. Šis produktas gaminamas iš negesintų kalkių ir suodžių, susidaro po kelių gamybos etapų. |
| --- | --- |

(13)

Nagrinėjamasis produktas – tai 1-Cianguanidinas (toliau – diciandiamidas arba DCD), klasifikuojamas KN kodu 2926 20 00. Tai kieta medžiaga iš smulkių baltų kristalinių miltelių, paprastai bekvapė. Šis produktas gaminamas iš negesintų kalkių ir suodžių, susidaro po kelių gamybos etapų.

| (14) | DCD paprastai naudojamas kaip tarpinė medžiaga gaminant įvairias kitas chemines tarpines medžiagas (pvz., vaistus) ir yra skirtas naudoti įvairioms pramoninėms paskirtims, susijusioms su vandeniu, plaušiena, popieriumi, tekstile ir oda bei skirtingose su epoksidinės dervos naudojimu susijusiose srityse. Tai pagrindinis azoto–anglies–azoto grandinės elementas, kurį naudojant gaunami specializuoti galutiniai produktai, kaip antai guanidino nitratas ir kiti iš minėtos grandinės gauti junginiai. |
| --- | --- |

(14)

DCD paprastai naudojamas kaip tarpinė medžiaga gaminant įvairias kitas chemines tarpines medžiagas (pvz., vaistus) ir yra skirtas naudoti įvairioms pramoninėms paskirtims, susijusioms su vandeniu, plaušiena, popieriumi, tekstile ir oda bei skirtingose su epoksidinės dervos naudojimu susijusiose srityse. Tai pagrindinis azoto–anglies–azoto grandinės elementas, kurį naudojant gaunami specializuoti galutiniai produktai, kaip antai guanidino nitratas ir kiti iš minėtos grandinės gauti junginiai.

| (15) | Daugiau nei 90 % Bendrijos rinkoje parduodamo DCD yra standartinis. Likusi dalis – vadinamasis mikro DCD, kurį sudaro mažesnės dalelės. Eksportuojantys Kinijos gamintojai pateikė duomenis tik apie standartinės rūšies DCD. |
| --- | --- |

(15)

Daugiau nei 90 % Bendrijos rinkoje parduodamo DCD yra standartinis. Likusi dalis – vadinamasis mikro DCD, kurį sudaro mažesnės dalelės. Eksportuojantys Kinijos gamintojai pateikė duomenis tik apie standartinės rūšies DCD.

2.2.   Panašus produktas

| (16) | Vienas importuotojas tvirtino, kad standartinės rūšies DCD, kurį gamina Bendrijos pramonė, yra geresnės kokybės, nei eksportuojančių Kinijos gamintojų gaminamas DCD, nes vandens kiekis kiniškame DCD yra žymiai didesnis ir nepastovus, palyginti su vandens kiekiu Bendrijoje gaminamame DCD. Be to, teigta, kad kiniškame DCD yra daugiau priemaišų. |
| --- | --- |

(16)

Vienas importuotojas tvirtino, kad standartinės rūšies DCD, kurį gamina Bendrijos pramonė, yra geresnės kokybės, nei eksportuojančių Kinijos gamintojų gaminamas DCD, nes vandens kiekis kiniškame DCD yra žymiai didesnis ir nepastovus, palyginti su vandens kiekiu Bendrijoje gaminamame DCD. Be to, teigta, kad kiniškame DCD yra daugiau priemaišų.

| (17) | Tačiau atlikus tyrimą nustatyta, kad esama tam tikrų kokybės skirtumų, bet jų neįmanoma apskaičiuoti ir, be to, jie nedaro poveikio pagrindinėms cheminėms, fizinėms ir techninėms Bendrijos pramonės pagaminto ir Bendrijoje parduoto bei į Bendriją iš KLR importuoto DCD, kurie, kaip nustatyta, buvo tokie patys bei sutapo jų galutinis panaudojimas, savybėms. |
| --- | --- |

(17)

Tačiau atlikus tyrimą nustatyta, kad esama tam tikrų kokybės skirtumų, bet jų neįmanoma apskaičiuoti ir, be to, jie nedaro poveikio pagrindinėms cheminėms, fizinėms ir techninėms Bendrijos pramonės pagaminto ir Bendrijoje parduoto bei į Bendriją iš KLR importuoto DCD, kurie, kaip nustatyta, buvo tokie patys bei sutapo jų galutinis panaudojimas, savybėms.

| (18) | Todėl padaryta išvada, kad šie produktai yra panašūs, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje. |
| --- | --- |

(18)

Todėl padaryta išvada, kad šie produktai yra panašūs, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.

3.   DEMPINGAS

3.1.   Rinkos ekonomikos režimas (RER)

| (19) | Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punktu, atliekant su KLR kilmės importu susijusius antidempingo tyrimus normalioji vertė tiems gamintojams, kurie, kaip nustatyta, atitiko pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte nustatytus kriterijus, nustatoma pagal to straipsnio 1–6 dalis. |
| --- | --- |

(19)

Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punktu, atliekant su KLR kilmės importu susijusius antidempingo tyrimus normalioji vertė tiems gamintojams, kurie, kaip nustatyta, atitiko pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte nustatytus kriterijus, nustatoma pagal to straipsnio 1–6 dalis.

| (20) | Trumpai, ir tik patogumo dėlei, pateikiami apibendrinti RER kriterijai:






  1) | verslo sprendimai priimami ir išlaidos numatomos atsižvelgiant į rinkos sąlygas ir be žymaus valstybės kišimosi; |
| --- | --- | --- |

(20)

Trumpai, ir tik patogumo dėlei, pateikiami apibendrinti RER kriterijai:

1)

verslo sprendimai priimami ir išlaidos numatomos atsižvelgiant į rinkos sąlygas ir be žymaus valstybės kišimosi;

| 2) | įmonės turi vieną aiškų pagrindinių apskaitos įrašų, kurie yra tikrinami nepriklausomų auditorių pagal tarptautinius apskaitos standartus ir naudojami visiems tikslams, rinkinį; |
| --- | --- |

2)

įmonės turi vieną aiškų pagrindinių apskaitos įrašų, kurie yra tikrinami nepriklausomų auditorių pagal tarptautinius apskaitos standartus ir naudojami visiems tikslams, rinkinį;

| 3) | nėra jokių reikšmingų iškraipymų, likusių iš ankstesnės ne rinkos ekonomikos sistemos; |
| --- | --- |

3)

nėra jokių reikšmingų iškraipymų, likusių iš ankstesnės ne rinkos ekonomikos sistemos;

| 4) | bankroto ir nuosavybės įstatymai užtikrina teisinį tikrumą ir stabilumą; |
| --- | --- |

4)

bankroto ir nuosavybės įstatymai užtikrina teisinį tikrumą ir stabilumą;

| 5) | valiuta konvertuojama rinkos kursu. |
| --- | --- |

5)

valiuta konvertuojama rinkos kursu.

| (21) | Trys eksportuojantys KLR gamintojai kreipėsi dėl RER taikymo pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punktą ir per nustatytą laikotarpį pateikė užpildytą eksportuojančių gamintojų RER formą. Komisija šių bendrovių patalpose paprašė pateikti ir patikrino visą, jos manymu, būtiną informaciją, kuri buvo nurodyta RER prašymuose. |
| --- | --- |

(21)

Trys eksportuojantys KLR gamintojai kreipėsi dėl RER taikymo pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punktą ir per nustatytą laikotarpį pateikė užpildytą eksportuojančių gamintojų RER formą. Komisija šių bendrovių patalpose paprašė pateikti ir patikrino visą, jos manymu, būtiną informaciją, kuri buvo nurodyta RER prašymuose.

| (22) | Atlikus tyrimą nustatyta, kad reikia atmesti visų trijų eksportuojančių gamintojų prašymus taikyti RER. Patikrinus bendroves pagal visus penkis kriterijus, išdėstytus pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte, nustatyta, kad bendrovės neatitinka pirmo, antro ir trečio kriterijaus reikalavimų. |
| --- | --- |

(22)

Atlikus tyrimą nustatyta, kad reikia atmesti visų trijų eksportuojančių gamintojų prašymus taikyti RER. Patikrinus bendroves pagal visus penkis kriterijus, išdėstytus pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte, nustatyta, kad bendrovės neatitinka pirmo, antro ir trečio kriterijaus reikalavimų.

| (23) | Vienos bendrovės pagrindiniu akcininku buvo valstybinė bendrovė, o kitos – Liaudies kongreso narys, todėl buvo nustatyta, kad valstybė galėjo daryti didelę įtaką bendrovėms priimant verslo sprendimus, susijusius su valdymo sprendimais dėl, pavyzdžiui, pelno paskirstymo, naujų akcijų leidimo, kapitalo didinimo ir įstatų keitimo, todėl tokie sprendimai buvo priimti neatsižvelgiant į rinkos sąlygas. Buvo nustatyta, kad labai skiriasi trijų bendrovių vieneto gamybos elektros sąnaudos ir vieneto kaina, ir nė viena iš trijų bendrovių negalėjo įrodyti, kad elektros sąnaudos yra pasiūlos ir paklausos rezultatas ir kad jos pagrįstai atspindi rinkos vertę. |
| --- | --- |

(23)

Vienos bendrovės pagrindiniu akcininku buvo valstybinė bendrovė, o kitos – Liaudies kongreso narys, todėl buvo nustatyta, kad valstybė galėjo daryti didelę įtaką bendrovėms priimant verslo sprendimus, susijusius su valdymo sprendimais dėl, pavyzdžiui, pelno paskirstymo, naujų akcijų leidimo, kapitalo didinimo ir įstatų keitimo, todėl tokie sprendimai buvo priimti neatsižvelgiant į rinkos sąlygas. Buvo nustatyta, kad labai skiriasi trijų bendrovių vieneto gamybos elektros sąnaudos ir vieneto kaina, ir nė viena iš trijų bendrovių negalėjo įrodyti, kad elektros sąnaudos yra pasiūlos ir paklausos rezultatas ir kad jos pagrįstai atspindi rinkos vertę.

| (24) | Be to, visų trijų bendrovių apskaitos įrašai neatspindėjo tikrosios finansinės padėties. Visų pirma buvo daug kartų pažeisti dalį tarptautinių apskaitos standartų (TAS) sudarantys pagrindiniai apskaitos principai, tačiau šie pažeidimai nebuvo nurodyti audito ataskaitoje, todėl negalima laikyti, kad bendrovės turi vieną aiškų TAS atitinkantį apskaitos įrašų rinkinį ir kad jas pagal TAS tikrina nepriklausomas auditorius. |
| --- | --- |

(24)

Be to, visų trijų bendrovių apskaitos įrašai neatspindėjo tikrosios finansinės padėties. Visų pirma buvo daug kartų pažeisti dalį tarptautinių apskaitos standartų (TAS) sudarantys pagrindiniai apskaitos principai, tačiau šie pažeidimai nebuvo nurodyti audito ataskaitoje, todėl negalima laikyti, kad bendrovės turi vieną aiškų TAS atitinkantį apskaitos įrašų rinkinį ir kad jas pagal TAS tikrina nepriklausomas auditorius.

| (25) | Kalbant apie pradinio turto vertinimą, visos trys bendrovės negalėjo paaiškinti, kuo remiantis buvo atliktas toks vertinimas. Pagaliau dvi bendrovės negalėjo pateikti visų mokėjimų už žemėnaudos teises įrodymų. Abu trūkumai parodė, kad būta reikšmingų iškraipymų, likusių iš ne rinkos ekonomikos sistemos. |
| --- | --- |

(25)

Kalbant apie pradinio turto vertinimą, visos trys bendrovės negalėjo paaiškinti, kuo remiantis buvo atliktas toks vertinimas. Pagaliau dvi bendrovės negalėjo pateikti visų mokėjimų už žemėnaudos teises įrodymų. Abu trūkumai parodė, kad būta reikšmingų iškraipymų, likusių iš ne rinkos ekonomikos sistemos.

| (26) | Konsultuotasi su Patariamuoju komitetu, o tiesiogiai susijusioms šalims buvo suteikta galimybė pateikti pastabas dėl pirmiau nustatytų faktų. Bendrijos pramonei ir trims eksportuojantiems gamintojams buvo atskleistos RER vertinimo išvados ir suteikta galimybė pateikti pastabas. Eksportuojantys gamintojai pateikė nemažai pastabų dėl nustatytų faktų, o Komisija į tas pastabas atsakė, tačiau bendro vertinimo nepakeitė. Eksportuojantys gamintojai visų pirma tvirtino, kad į jų verslo sprendimus valstybė nesikišo. Be to, jie prieštaravo tam tikriems nustatytiems faktams dėl sąnaudų ir turto vertinimo. Tačiau nebuvo pateikta šiuos tvirtinimus pagrindžiančių įrodymų, todėl jie turėjo būti atmesti. |
| --- | --- |

(26)

Konsultuotasi su Patariamuoju komitetu, o tiesiogiai susijusioms šalims buvo suteikta galimybė pateikti pastabas dėl pirmiau nustatytų faktų. Bendrijos pramonei ir trims eksportuojantiems gamintojams buvo atskleistos RER vertinimo išvados ir suteikta galimybė pateikti pastabas. Eksportuojantys gamintojai pateikė nemažai pastabų dėl nustatytų faktų, o Komisija į tas pastabas atsakė, tačiau bendro vertinimo nepakeitė. Eksportuojantys gamintojai visų pirma tvirtino, kad į jų verslo sprendimus valstybė nesikišo. Be to, jie prieštaravo tam tikriems nustatytiems faktams dėl sąnaudų ir turto vertinimo. Tačiau nebuvo pateikta šiuos tvirtinimus pagrindžiančių įrodymų, todėl jie turėjo būti atmesti.

| (27) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, padaryta išvada, kad KLR gamintojams neturėtų būti suteiktas RER. |
| --- | --- |

(27)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, padaryta išvada, kad KLR gamintojams neturėtų būti suteiktas RER.

3.2.   Individualus režimas (IR)

| (28) | Pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalyje nustatyta, kad, tais atvejais, kai taikomas pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktas, individualus muitas nustatomas bendrovėms, kurios gali įrodyti, kad atitinka visus pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalyje nustatytus kriterijus dėl individualaus režimo suteikimo. |
| --- | --- |

(28)

Pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalyje nustatyta, kad, tais atvejais, kai taikomas pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktas, individualus muitas nustatomas bendrovėms, kurios gali įrodyti, kad atitinka visus pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalyje nustatytus kriterijus dėl individualaus režimo suteikimo.

| (29) | Be to, KLR gamintojai, kuriems nebuvo galima suteikti RER, prašė jiems taikyti IR, jei jiems nebūtų suteiktas RER. Tačiau nustatyta, kad valstybė darė reikšmingą įtaką, dėl to manyta, kad dvi bendrovės negalėjo priimti nepriklausomus sprendimus ir kad dėl valstybės kišimosi labai padidėtų priemonių vengimo pavojus. Dėl trečios, kolektyvinės nuosavybės bendrovės, kuri anksčiau buvo valstybine bendrove, buvo svarbių požymių, kad valstybė galbūt dar daro reikšmingą įtaką ir dėl to kyla pavojus, kad gali būti vengiama priemonių. |
| --- | --- |

(29)

Be to, KLR gamintojai, kuriems nebuvo galima suteikti RER, prašė jiems taikyti IR, jei jiems nebūtų suteiktas RER. Tačiau nustatyta, kad valstybė darė reikšmingą įtaką, dėl to manyta, kad dvi bendrovės negalėjo priimti nepriklausomus sprendimus ir kad dėl valstybės kišimosi labai padidėtų priemonių vengimo pavojus. Dėl trečios, kolektyvinės nuosavybės bendrovės, kuri anksčiau buvo valstybine bendrove, buvo svarbių požymių, kad valstybė galbūt dar daro reikšmingą įtaką ir dėl to kyla pavojus, kad gali būti vengiama priemonių.

| (30) | Pastarasis eksportuojantis gamintojas teigė, kad galimas valstybės kišimasis nėra pakankama priežastis, dėl kurios neturėtų būti taikomas individualus režimas, nes tokia išvada būtų padaryta remiantis tik prielaidomis. |
| --- | --- |

(30)

Pastarasis eksportuojantis gamintojas teigė, kad galimas valstybės kišimasis nėra pakankama priežastis, dėl kurios neturėtų būti taikomas individualus režimas, nes tokia išvada būtų padaryta remiantis tik prielaidomis.

| (31) | Pagal pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalies e punktą tais atvejais, kai taikomas 2 straipsnio 7 dalies a punktas, individualus muitas gali būti nustatytas tik tada, jei eksportuotojas, remdamasis tinkamai pagrįstais tvirtinimais, gali įrodyti, kad valstybės kišimasis nėra toks, kad leistų išvengti priemonių, jei atskiriems eksportuotojams nustatytos skirtingos muitų normos. Pirma, tiriama bendrovė negalėjo paaiškinti tikslaus generalinio direktoriaus vaidmens ir atsakomybės. Be to, ji negalėjo paaiškinti, ar dabartiniai akcininkai iš tiesų sumokėjo už akcijas, kurias turi buvusioje valstybinėje bendrovėje. Todėl padaryta pagrįsta išvada, kad žymaus valstybės kišimosi negalima atmesti. Taigi manyta, kad pavojus, jog priemonių būtų vengiama, buvo per didelis, ir eksportuojančio gamintojo tvirtinimai šiuo klausimu turėjo būti atmesti. |
| --- | --- |

(31)

Pagal pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalies e punktą tais atvejais, kai taikomas 2 straipsnio 7 dalies a punktas, individualus muitas gali būti nustatytas tik tada, jei eksportuotojas, remdamasis tinkamai pagrįstais tvirtinimais, gali įrodyti, kad valstybės kišimasis nėra toks, kad leistų išvengti priemonių, jei atskiriems eksportuotojams nustatytos skirtingos muitų normos. Pirma, tiriama bendrovė negalėjo paaiškinti tikslaus generalinio direktoriaus vaidmens ir atsakomybės. Be to, ji negalėjo paaiškinti, ar dabartiniai akcininkai iš tiesų sumokėjo už akcijas, kurias turi buvusioje valstybinėje bendrovėje. Todėl padaryta pagrįsta išvada, kad žymaus valstybės kišimosi negalima atmesti. Taigi manyta, kad pavojus, jog priemonių būtų vengiama, buvo per didelis, ir eksportuojančio gamintojo tvirtinimai šiuo klausimu turėjo būti atmesti.

| (32) | Todėl, atsižvelgiant į tai, kad, kaip nustatyta, KLR gamintojai neatitiko visų reikalavimų IR pagal pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalį gauti, IR jiems negalėjo būti suteiktas ir muitas turėjo būti nustatytas visos šalies mastu. |
| --- | --- |

(32)

Todėl, atsižvelgiant į tai, kad, kaip nustatyta, KLR gamintojai neatitiko visų reikalavimų IR pagal pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalį gauti, IR jiems negalėjo būti suteiktas ir muitas turėjo būti nustatytas visos šalies mastu.

3.3.   Normalioji vertė

3.3.1.   Panaši šalis

| (33) | Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą normalioji vertė eksportuojantiems gamintojams, kuriems nesuteiktas RER, turėjo būti nustatyta remiantis kainomis arba apskaičiuotąja verte panašioje šalyje arba kainomis, importuojant iš tokios trečiosios šalies į kitas šalis, įskaitant Bendriją, arba, kai tai neįmanoma, remiantis kitu tinkamu pagrindu, įskaitant Bendrijoje už panašų produktą faktiškai sumokėtą arba mokėtiną kainą, prireikus ją tinkamai pakoregavus ir įskaičiavus pagrįstą pelno dydį. |
| --- | --- |

(33)

Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą normalioji vertė eksportuojantiems gamintojams, kuriems nesuteiktas RER, turėjo būti nustatyta remiantis kainomis arba apskaičiuotąja verte panašioje šalyje arba kainomis, importuojant iš tokios trečiosios šalies į kitas šalis, įskaitant Bendriją, arba, kai tai neįmanoma, remiantis kitu tinkamu pagrindu, įskaitant Bendrijoje už panašų produktą faktiškai sumokėtą arba mokėtiną kainą, prireikus ją tinkamai pakoregavus ir įskaičiavus pagrįstą pelno dydį.

| (34) | Kadangi nagrinėjamasis produktas kitose šalyse, išskyrus Bendriją ir KLR, negaminamas, Komisija pranešime apie inicijavimą nurodė ketinanti pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą normaliąją vertę nustatyti remdamasi Bendrijoje už panašų produktą faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis kainomis. |
| --- | --- |

(34)

Kadangi nagrinėjamasis produktas kitose šalyse, išskyrus Bendriją ir KLR, negaminamas, Komisija pranešime apie inicijavimą nurodė ketinanti pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą normaliąją vertę nustatyti remdamasi Bendrijoje už panašų produktą faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis kainomis.

| (35) | Trys KLR gamintojai paprieštaravo šiam pasiūlymui teigdami, kad Bendrijoje nebuvo pakankamos konkurencijos ir kad gamybos procesas Bendrijoje skyrėsi nuo gamybos proceso KLR. Jie teigė, kad normalioji vertė turėtų būti pagrįsta skundo pateikėjo eksporto į KLR kaina arba DCD gamybos KLR sąnaudomis. |
| --- | --- |

(35)

Trys KLR gamintojai paprieštaravo šiam pasiūlymui teigdami, kad Bendrijoje nebuvo pakankamos konkurencijos ir kad gamybos procesas Bendrijoje skyrėsi nuo gamybos proceso KLR. Jie teigė, kad normalioji vertė turėtų būti pagrįsta skundo pateikėjo eksporto į KLR kaina arba DCD gamybos KLR sąnaudomis.

| (36) | Į Bendrijos pramonės eksporto į trečiąsias šalis kainą nebuvo galima atsižvelgti, nes nebuvo galima atmesti, kad produktai buvo eksportuojami taip pat dempingo kainomis. Taigi tiriamieji eksportuojantys gamintojai negalėjo įrodyti, kad ši metodika būtų labiau tinkama, nei Bendrijos institucijų naudojama metodika. Visų pirma nebuvo galima įrodyti ir nebuvo pateikta jokių duomenų, kad Bendrijos rinkoje buvo nepakankama konkurencija ir kad dėl to su Bendrijos pramone susiję duomenys būtų nepatikimi. Gamybos procesų skirtumai nebuvo laikomi reikšmingais. |
| --- | --- |

(36)

Į Bendrijos pramonės eksporto į trečiąsias šalis kainą nebuvo galima atsižvelgti, nes nebuvo galima atmesti, kad produktai buvo eksportuojami taip pat dempingo kainomis. Taigi tiriamieji eksportuojantys gamintojai negalėjo įrodyti, kad ši metodika būtų labiau tinkama, nei Bendrijos institucijų naudojama metodika. Visų pirma nebuvo galima įrodyti ir nebuvo pateikta jokių duomenų, kad Bendrijos rinkoje buvo nepakankama konkurencija ir kad dėl to su Bendrijos pramone susiję duomenys būtų nepatikimi. Gamybos procesų skirtumai nebuvo laikomi reikšmingais.

| (37) | Be to, nė vienai iš trijų bendrovių nebuvo suteiktas RER ir todėl eksportuojančių Kinijos gamintojų gamybos sąnaudos nebuvo laikomos patikimomis. |
| --- | --- |

(37)

Be to, nė vienai iš trijų bendrovių nebuvo suteiktas RER ir todėl eksportuojančių Kinijos gamintojų gamybos sąnaudos nebuvo laikomos patikimomis.

| (38) | Tuo remiantis manyta, kad tinkamiausias pagrindas normaliajai vertei nustatyti buvo Bendrijos pramonės panašaus produkto gamybos sąnaudos, kurios prireikus buvo pakoreguotos, ypač atsižvelgiant į gamybos procesų skirtumus ir galimybes gauti žaliavas. |
| --- | --- |

(38)

Tuo remiantis manyta, kad tinkamiausias pagrindas normaliajai vertei nustatyti buvo Bendrijos pramonės panašaus produkto gamybos sąnaudos, kurios prireikus buvo pakoreguotos, ypač atsižvelgiant į gamybos procesų skirtumus ir galimybes gauti žaliavas.

| (39) | Eksportuojantys gamintojai teigė, kad nustatant normaliąją vertę remtasi turimais faktais, t. y. pagrindinio reglamento 18 straipsniu. Be to, minėti gamintojai teigė, kad atliekant šį tyrimą jie visapusiškai bendradarbiavo, todėl toks metodas yra nepagrįstas. |
| --- | --- |

(39)

Eksportuojantys gamintojai teigė, kad nustatant normaliąją vertę remtasi turimais faktais, t. y. pagrindinio reglamento 18 straipsniu. Be to, minėti gamintojai teigė, kad atliekant šį tyrimą jie visapusiškai bendradarbiavo, todėl toks metodas yra nepagrįstas.

| (40) | Šis eksportuojančių gamintojų tvirtinimas, kad normalioji vertė nustatyta pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį, yra neteisingas. Iš tiesų, kaip nurodyta pirmiau, normalioji vertė nustatyta pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą, pagal kurį leidžiama normaliąją vertę nustatyti kitu pagrindu, jei jos neįmanoma nustatyti remiantis panašios šalies sąnaudomis ir kainomis arba eksporto iš tokios šalies į kitas trečiąsias šalis kainomis. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(40)

Šis eksportuojančių gamintojų tvirtinimas, kad normalioji vertė nustatyta pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį, yra neteisingas. Iš tiesų, kaip nurodyta pirmiau, normalioji vertė nustatyta pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą, pagal kurį leidžiama normaliąją vertę nustatyti kitu pagrindu, jei jos neįmanoma nustatyti remiantis panašios šalies sąnaudomis ir kainomis arba eksporto iš tokios šalies į kitas trečiąsias šalis kainomis. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.

3.3.2.   Normaliosios vertės nustatymas

| (41) | Bendrijos pramonė panašų produktą pardavė tipiškais kiekiais. Tačiau Bendrijos pramonės pardavimas vidaus rinkoje buvo nuostolingas. Todėl normalioji vertė buvo nustatyta remiantis Bendrijos pramonės gamybos sąnaudomis, prie kurių pridėta pagrįsta pardavimo, bendrųjų ir administracinių išlaidų bei pelno suma. Bendrijos pramonės gamybos sąnaudos pakoreguotos, kad būtų kompensuotos papildomos transporto sąnaudos, atsiradusios dėl to, kad gamybos įrenginiai yra skirtingose vietose, nėra tiesioginės prieigos prie žaliavų, kurias reikia vežti iš atokių gamybos vietų, ir reikia šalinti šalutinį produktą (juodąsias kalkes). Be to, buvo pridėtas apytikriai įvertintas pelnas, atitinkantis Bendrijos pramonės 2001 m. gautą pelną, ir 4,3 % PBA išlaidų remiantis Bendrijos pramonės pateikta informacija. |
| --- | --- |

(41)

Bendrijos pramonė panašų produktą pardavė tipiškais kiekiais. Tačiau Bendrijos pramonės pardavimas vidaus rinkoje buvo nuostolingas. Todėl normalioji vertė buvo nustatyta remiantis Bendrijos pramonės gamybos sąnaudomis, prie kurių pridėta pagrįsta pardavimo, bendrųjų ir administracinių išlaidų bei pelno suma. Bendrijos pramonės gamybos sąnaudos pakoreguotos, kad būtų kompensuotos papildomos transporto sąnaudos, atsiradusios dėl to, kad gamybos įrenginiai yra skirtingose vietose, nėra tiesioginės prieigos prie žaliavų, kurias reikia vežti iš atokių gamybos vietų, ir reikia šalinti šalutinį produktą (juodąsias kalkes). Be to, buvo pridėtas apytikriai įvertintas pelnas, atitinkantis Bendrijos pramonės 2001 m. gautą pelną, ir 4,3 % PBA išlaidų remiantis Bendrijos pramonės pateikta informacija.

3.4.   Eksporto kainos

| (42) | Visas KLR gamintojų eksportas buvo parduodamas tiesiogiai nepriklausomiems pirkėjams Bendrijoje, todėl pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį eksporto kaina buvo nustatyta remiantis faktiškai sumokėtomis ar mokėtinomis kainomis. |
| --- | --- |

(42)

Visas KLR gamintojų eksportas buvo parduodamas tiesiogiai nepriklausomiems pirkėjams Bendrijoje, todėl pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį eksporto kaina buvo nustatyta remiantis faktiškai sumokėtomis ar mokėtinomis kainomis.

3.5.   Palyginimas

| (43) | Pirmiau nustatyta svertinė vidutinė normalioji vertė palyginta su svertine vidutine bendradarbiaujančių bendrovių, kurioms nebuvo suteiktas RER, pardavimo eksportui į Bendriją kaina, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalyje. |
| --- | --- |

(43)

Pirmiau nustatyta svertinė vidutinė normalioji vertė palyginta su svertine vidutine bendradarbiaujančių bendrovių, kurioms nebuvo suteiktas RER, pardavimo eksportui į Bendriją kaina, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalyje.

3.6.   Dempingo skirtumas

| (44) | Todėl procentais išreikštas CIF importo kainos Bendrijos pasienyje prieš sumokant muitą dempingo skirtumas visos šalies mastu yra 91,8 %. |
| --- | --- |

(44)

Todėl procentais išreikštas CIF importo kainos Bendrijos pasienyje prieš sumokant muitą dempingo skirtumas visos šalies mastu yra 91,8 %.

4.   ŽALA

4.1.   Pirminė pastaba

| (45) | Kadangi nagrinėti tik vienos bendrovės duomenys, siekiant užtikrinti konfidencialumą dauguma rodiklių pateikti kaip indeksai arba ribiniai dydžiai. |
| --- | --- |

(45)

Kadangi nagrinėti tik vienos bendrovės duomenys, siekiant užtikrinti konfidencialumą dauguma rodiklių pateikti kaip indeksai arba ribiniai dydžiai.

4.2.   Bendrijos gamyba

| (46) | Per TL Bendrijoje pagaminta iš viso 15 000–20 000 tonų. |
| --- | --- |

(46)

Per TL Bendrijoje pagaminta iš viso 15 000–20 000 tonų.

4.3.   Bendrijos pramonės apibrėžtis

| (47) | Bendrijos gamintojas AlzChem GmbH pagamina 100 % DCD Bendrijoje. Todėl manoma, kad bendrovė sudaro Bendrijos pramonę (toliau – BP), kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 4 dalyje. |
| --- | --- |

(47)

Bendrijos gamintojas AlzChem GmbH pagamina 100 % DCD Bendrijoje. Todėl manoma, kad bendrovė sudaro Bendrijos pramonę (toliau – BP), kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 4 dalyje.

4.4.   Suvartojimas Bendrijoje

| (48) | Suvartojimas Bendrijoje nustatytas sudedant Bendrijos rinkoje parduotą BP kiekį su iš KLR ir kitų trečiųjų šalių importuotu atitinkamu KN kodu klasifikuojamų prekių kiekiu pagal Eurostato duomenis. Kaip nurodyta tolesnėje lentelėje, nagrinėjamojo produkto suvartojimas Bendrijoje per nagrinėjamąjį laikotarpį nekito (+ 1 %). Tokiomis aplinkybėmis reikia pažymėti, kad į 2002 m. duomenis įtraukti ir duomenys apie Norvegijos gamintojo ODDA, kuris tais pačiais metais nutraukė savo veiklą, importą. |
| --- | --- |

(48)

Suvartojimas Bendrijoje nustatytas sudedant Bendrijos rinkoje parduotą BP kiekį su iš KLR ir kitų trečiųjų šalių importuotu atitinkamu KN kodu klasifikuojamų prekių kiekiu pagal Eurostato duomenis. Kaip nurodyta tolesnėje lentelėje, nagrinėjamojo produkto suvartojimas Bendrijoje per nagrinėjamąjį laikotarpį nekito (+ 1 %). Tokiomis aplinkybėmis reikia pažymėti, kad į 2002 m. duomenis įtraukti ir duomenys apie Norvegijos gamintojo ODDA, kuris tais pačiais metais nutraukė savo veiklą, importą.

| (49) | Importuotojo teigimu, ODDA nutraukus veiklą kai kurie jo didesni pirkėjai 2003 m. sukaupė dideles atsargas, o tuo galima paaiškinti, kodėl tais metais labai padidėjo suvartojimas. | 2002 m. | 2003 m. | 2004 m. | 2005 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Suvartojimas Bendrijoje (tonomis) | 13 258 | 15 594 | 13 119 | 12 469 | 13 417 |
| Indeksas 2002 = 100 | 100 | 118 | 99 | 94 | 101 |

(49)

Importuotojo teigimu, ODDA nutraukus veiklą kai kurie jo didesni pirkėjai 2003 m. sukaupė dideles atsargas, o tuo galima paaiškinti, kodėl tais metais labai padidėjo suvartojimas.

2002 m.

2003 m.

2004 m.

2005 m.

TL

Suvartojimas Bendrijoje (tonomis)

13 258

15 594

13 119

12 469

13 417

Indeksas 2002 = 100

100

118

99

94

101

4.5.   Importas į Bendriją iš KLR

4.5.1.   Importo iš KLR kiekis ir rinkos dalis

| (50) | Eurostato duomenimis importas iš KLR padidėjo nuo 2 476 t 2002 m. iki 6 002 t per TL. Per tą patį laikotarpį rinkos dalis padidėjo nuo 15–25 % iki 40–50 %, nes Kinijos gamintojai perėmė didžiąją rinkos dalies, kurią turėjo Norvegijos gamintojas ODDA, dalį. Importuotas kiekis ypač padidėjo 2003 m. | 2002 m. | 2003 m. | 2004 m. | 2005 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importuotas kiekis (tonomis) | 2 476 | 6 173 | 4 283 | 5 218 | 6 002 |
| Indeksas 2002 = 100 | 100 | 249 | 173 | 211 | 241 |
| Rinkos dalis | 15–25 % | 35–45 % | 30–40 % | 35–45 % | 40–50 % |

(50)

Eurostato duomenimis importas iš KLR padidėjo nuo 2 476 t 2002 m. iki 6 002 t per TL. Per tą patį laikotarpį rinkos dalis padidėjo nuo 15–25 % iki 40–50 %, nes Kinijos gamintojai perėmė didžiąją rinkos dalies, kurią turėjo Norvegijos gamintojas ODDA, dalį. Importuotas kiekis ypač padidėjo 2003 m.

2002 m.

2003 m.

2004 m.

2005 m.

TL

Importuotas kiekis (tonomis)

2 476

6 173

4 283

5 218

6 002

Indeksas 2002 = 100

100

249

173

211

241

Rinkos dalis

15–25 %

35–45 %

30–40 %

35–45 %

40–50 %

4.5.2.   Importo kainos ir priverstinis kainų mažinimas

| (51) | Eurostato duomenimis importo kainos per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 11 % – nuo 1 149 EUR/t 2002 m. iki 1 022 EUR/t per TL. | 2002 m. | 2003 m. | 2004 m. | 2005 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importo iš KLR kainos (EUR/t) | 1 149 | 1 071 | 1 338 | 980 | 1 022 |
| Indeksas 2002 = 100 | 100 | 93 | 116 | 85 | 89 |

(51)

Eurostato duomenimis importo kainos per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 11 % – nuo 1 149 EUR/t 2002 m. iki 1 022 EUR/t per TL.

2002 m.

2003 m.

2004 m.

2005 m.

TL

Importo iš KLR kainos (EUR/t)

1 149

1 071

1 338

980

1 022

Indeksas 2002 = 100

100

93

116

85

89

| (52) | Siekiant nustatyti priverstinį kainų mažinimą palygintos BP pardavimo kainos Bendrijos rinkoje per TL ir eksportuojančių Kinijos gamintojų taikomos kainos. Kadangi Kinijos gamintojai neeksportavo vadinamojo mikro DCD, skaičiuojant priverstinį kainų mažinimą į šios rūšies produktą nebuvo atsižvelgta. |
| --- | --- |

(52)

Siekiant nustatyti priverstinį kainų mažinimą palygintos BP pardavimo kainos Bendrijos rinkoje per TL ir eksportuojančių Kinijos gamintojų taikomos kainos. Kadangi Kinijos gamintojai neeksportavo vadinamojo mikro DCD, skaičiuojant priverstinį kainų mažinimą į šios rūšies produktą nebuvo atsižvelgta.

| (53) | Tinkama BP pardavimo kaina buvo pasirinkta pardavimo nepriklausomiems pirkėjams kaina, kuri prireikus buvo pakoreguota iki gamintojo kainų EXW sąlygomis lygio. Šios kainos buvo palygintos su eksportuojančių gamintojų taikomomis pardavimo kainomis be nuolaidų, kurios prireikus buvo pakoreguotos iki CIF kainų Bendrijos pasienyje lygio ir atitinkamai atsižvelgiant į muitinio įforminimo sąnaudas bei išlaidas po importo. Norint nustatyti laisvos apyvartos vieneto kainą prie CIF kainos buvo pridėtas taikytinas 6,5 % trečiosios šalies įprastinis muitas. |
| --- | --- |

(53)

Tinkama BP pardavimo kaina buvo pasirinkta pardavimo nepriklausomiems pirkėjams kaina, kuri prireikus buvo pakoreguota iki gamintojo kainų EXW sąlygomis lygio. Šios kainos buvo palygintos su eksportuojančių gamintojų taikomomis pardavimo kainomis be nuolaidų, kurios prireikus buvo pakoreguotos iki CIF kainų Bendrijos pasienyje lygio ir atitinkamai atsižvelgiant į muitinio įforminimo sąnaudas bei išlaidas po importo. Norint nustatyti laisvos apyvartos vieneto kainą prie CIF kainos buvo pridėtas taikytinas 6,5 % trečiosios šalies įprastinis muitas.

| (54) | Per TL procentais išreikštas BP vidutinės gamintojo pardavimo kainos EXW sąlygomis svertinis vidutinis priverstinio kainų sumažinimo skirtumas bendradarbiaujantiems Kinijos gamintojams buvo 25–35 %. |
| --- | --- |

(54)

Per TL procentais išreikštas BP vidutinės gamintojo pardavimo kainos EXW sąlygomis svertinis vidutinis priverstinio kainų sumažinimo skirtumas bendradarbiaujantiems Kinijos gamintojams buvo 25–35 %.

4.6.   Bendrijos pramonės padėtis

| (55) | Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį nagrinėjant importo dempingo kaina poveikį Bendrijos pramonei buvo įvertinti visi ekonominiai veiksniai, nuo 2002 m. iki TL turėję įtakos pramonės būklei. |
| --- | --- |

(55)

Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį nagrinėjant importo dempingo kaina poveikį Bendrijos pramonei buvo įvertinti visi ekonominiai veiksniai, nuo 2002 m. iki TL turėję įtakos pramonės būklei.

| (56) | Toliau pateikti žalos veiksniai yra susiję tik su pardavimu laisvojoje rinkoje – toks pardavimas sudaro 85 % Bendrijos pramonės DCD gamybos. Reikia pažymėti, kad likę 15 % pagaminto DCD naudojami bendrovės viduje uždarajam perdirbimui. BP veikia kaip bendras gamintojas, kuris DCD naudoja tolesniam perdirbimui ir šį produktą pakeičia taip, kad būtų galima gaminti vartotojų produktus, tačiau neišduoda komercinių sąskaitų faktūrų. Uždarasis sunaudojimas per nagrinėjamąjį laikotarpį iš esmės nekito ir todėl negalėjo daryti įtakos Bendrijos pramonės padėčiai. |
| --- | --- |

(56)

Toliau pateikti žalos veiksniai yra susiję tik su pardavimu laisvojoje rinkoje – toks pardavimas sudaro 85 % Bendrijos pramonės DCD gamybos. Reikia pažymėti, kad likę 15 % pagaminto DCD naudojami bendrovės viduje uždarajam perdirbimui. BP veikia kaip bendras gamintojas, kuris DCD naudoja tolesniam perdirbimui ir šį produktą pakeičia taip, kad būtų galima gaminti vartotojų produktus, tačiau neišduoda komercinių sąskaitų faktūrų. Uždarasis sunaudojimas per nagrinėjamąjį laikotarpį iš esmės nekito ir todėl negalėjo daryti įtakos Bendrijos pramonės padėčiai.

4.6.1.   Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas

| (57) | Gamybos pajėgumai nuo 2002 m. iki TL padidėjo 33 %. Pajėgumai padidėjo 2003–2004 m., kai 2002 m. pabaigoje veiklą nutraukė Norvegijos gamintojas ODDA. Papildomus gamybos pajėgumus reikėtų vertinti atsižvelgiant į tai, kad ODDA nutraukė gamybą ir kad ta bendrovė jau turėjo užėmusi apytiksliai 25 % Bendrijos rinkos dalies, be to, produktą parduodavo ir į kitas rinkas. Gamybos pajėgumai padidėjo dėl to, kad buvo vykdomos investicijos ir gerinamos techninės priemonės. |
| --- | --- |

(57)

Gamybos pajėgumai nuo 2002 m. iki TL padidėjo 33 %. Pajėgumai padidėjo 2003–2004 m., kai 2002 m. pabaigoje veiklą nutraukė Norvegijos gamintojas ODDA. Papildomus gamybos pajėgumus reikėtų vertinti atsižvelgiant į tai, kad ODDA nutraukė gamybą ir kad ta bendrovė jau turėjo užėmusi apytiksliai 25 % Bendrijos rinkos dalies, be to, produktą parduodavo ir į kitas rinkas. Gamybos pajėgumai padidėjo dėl to, kad buvo vykdomos investicijos ir gerinamos techninės priemonės.

| (58) | Padidėjus pajėgumams ir išaugus pardavimui produkcijos kiekis nuo 2002 m. iki TL padidėjo 37 %. Labiausiai produkcijos kiekis padidėjo 2002–2003 m. Produkcijos kiekis buvo ypač didelis 2004 m., tuo tarpu 2005 m. labai sumažėjo, o per TL vėl padidėjo. |
| --- | --- |

(58)

Padidėjus pajėgumams ir išaugus pardavimui produkcijos kiekis nuo 2002 m. iki TL padidėjo 37 %. Labiausiai produkcijos kiekis padidėjo 2002–2003 m. Produkcijos kiekis buvo ypač didelis 2004 m., tuo tarpu 2005 m. labai sumažėjo, o per TL vėl padidėjo.

| (59) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu pajėgumų naudojimas padidėjo 3 procentiniais punktais. | 2002 m. | 2003 m. | 2004 m. | 2005 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gamyba (indeksas) | 100 | 133 | 143 | 124 | 137 |
| Gamybos pajėgumai (indeksas) | 100 | 120 | 133 | 133 | 133 |
| Pajėgumų naudojimas | 84 % | 93 % | 91 % | 78 % | 87 % |

(59)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu pajėgumų naudojimas padidėjo 3 procentiniais punktais.

2002 m.

2003 m.

2004 m.

2005 m.

TL

Gamyba (indeksas)

100

133

143

124

137

Gamybos pajėgumai (indeksas)

100

120

133

133

133

Pajėgumų naudojimas

84 %

93 %

91 %

78 %

87 %

4.6.2.   Atsargos

| (60) | Atsargos per nagrinėjamąjį laikotarpį labai padidėjo. Taip atsitiko todėl, kad dėl importo dempingo kaina Bendrijos pramonė, kaip paaiškinta toliau, negalėjo padidinti pardavimo kiekio tiek, kiek tikėjosi padidinti, kai ODDA nutraukė veiklą. | 2002 m. | 2003 m. | 2004 m. | 2005 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Atsargos (indeksas) | 100 | 151 | 187 | 91 | 178 |

(60)

Atsargos per nagrinėjamąjį laikotarpį labai padidėjo. Taip atsitiko todėl, kad dėl importo dempingo kaina Bendrijos pramonė, kaip paaiškinta toliau, negalėjo padidinti pardavimo kiekio tiek, kiek tikėjosi padidinti, kai ODDA nutraukė veiklą.

2002 m.

2003 m.

2004 m.

2005 m.

TL

Atsargos (indeksas)

100

151

187

91

178

4.6.3.   Parduotas kiekis, rinkos dalys ir vidutinės vieneto kainos Bendrijoje

| (61) | Per nagrinėjamąjį laikotarpį suvartojimas Bendrijoje nesikeitė, tačiau Bendrijos pramonės DCD pardavimas nepriklausomiems pirkėjams Bendrijos rinkoje padidėjo 6 %. Pardavimas ypač padidėjo 2003 m., tuo tarpu 2004 ir 2005 m. nuolatos mažėjo, o per TL vėl nežymiai padidėjo. Tačiau visą laiką produktas buvo parduodamas mažesnėmis už gamybos sąnaudas kainomis, išskyrus mikro DCD, kurio pardavimas sudaro 0–10 % viso pardavimo [dėl konfidencialumo tikslūs skaičiai nenurodomi] Bendrijos rinkoje, ir kurie buvo parduodami labai pelningai. |
| --- | --- |

(61)

Per nagrinėjamąjį laikotarpį suvartojimas Bendrijoje nesikeitė, tačiau Bendrijos pramonės DCD pardavimas nepriklausomiems pirkėjams Bendrijos rinkoje padidėjo 6 %. Pardavimas ypač padidėjo 2003 m., tuo tarpu 2004 ir 2005 m. nuolatos mažėjo, o per TL vėl nežymiai padidėjo. Tačiau visą laiką produktas buvo parduodamas mažesnėmis už gamybos sąnaudas kainomis, išskyrus mikro DCD, kurio pardavimas sudaro 0–10 % viso pardavimo [dėl konfidencialumo tikslūs skaičiai nenurodomi] Bendrijos rinkoje, ir kurie buvo parduodami labai pelningai.

| (62) | Be to, reikėtų priminti, kad Bendrijos pramonė kitų vartotojams skirtų cheminių produktų (pvz., anglies–azoto–anglies junginių) gamybai naudoja jos pagamintą DCD. Uždarasis naudojimas sudaro apie 15 % Bendrijos pramonės DCD gamybos. |
| --- | --- |

(62)

Be to, reikėtų priminti, kad Bendrijos pramonė kitų vartotojams skirtų cheminių produktų (pvz., anglies–azoto–anglies junginių) gamybai naudoja jos pagamintą DCD. Uždarasis naudojimas sudaro apie 15 % Bendrijos pramonės DCD gamybos.

| (63) | Parduotas kiekis ir rinkos dalys: | 2002 m. | 2003 m. | 2004 m. | 2005 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Parduotas kiekis EB (indeksas) | 100 | 123 | 118 | 104 | 106 |
| Rinkos dalis (%) | 50–60 % | 50–60 % | 60–70 % | 50–60 % | 50–60 % |

(63)

Parduotas kiekis ir rinkos dalys:

2002 m.

2003 m.

2004 m.

2005 m.

TL

Parduotas kiekis EB (indeksas)

100

123

118

104

106

Rinkos dalis (%)

50–60 %

50–60 %

60–70 %

50–60 %

50–60 %

| (64) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu BP rinkos dalis padidėjo 3 procentiniais punktais. Tačiau tai reikėtų vertinti atsižvelgiant į neužpildytą rinkos dalį, kuri atsirado 2002 m., kai veiklą nutraukė bendrovė ODDA, turėjusi apytikriai 25 % rinkos dalį. |
| --- | --- |

(64)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu BP rinkos dalis padidėjo 3 procentiniais punktais. Tačiau tai reikėtų vertinti atsižvelgiant į neužpildytą rinkos dalį, kuri atsirado 2002 m., kai veiklą nutraukė bendrovė ODDA, turėjusi apytikriai 25 % rinkos dalį.

| (65) | Nepaisant konkurencijos su kinišku DCD ir kainų svyravimų nuo 2002 m. iki TL pabaigos, BP per nagrinėjamąjį laikotarpį sugebėjo 2 % padidinti vidutines vieneto pardavimo nesusijusiems pirkėjams Bendrijos rinkoje kainas. Tačiau reikėtų pažymėti, kad į tas kainas yra įtrauktos kainos už mikro DCD, kurio gamintojai nekonkuruoja su eksportuojančiais Kinijos gamintojais ir už kurį galima nustatyti didesnes kainas. | 2002 m. | 2003 m. | 2004 m. | 2005 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pardavimo EB kaina (indeksas) | 100 | 109 | 105 | 108 | 102 |

(65)

Nepaisant konkurencijos su kinišku DCD ir kainų svyravimų nuo 2002 m. iki TL pabaigos, BP per nagrinėjamąjį laikotarpį sugebėjo 2 % padidinti vidutines vieneto pardavimo nesusijusiems pirkėjams Bendrijos rinkoje kainas. Tačiau reikėtų pažymėti, kad į tas kainas yra įtrauktos kainos už mikro DCD, kurio gamintojai nekonkuruoja su eksportuojančiais Kinijos gamintojais ir už kurį galima nustatyti didesnes kainas.

2002 m.

2003 m.

2004 m.

2005 m.

TL

Pardavimo EB kaina (indeksas)

100

109

105

108

102

4.6.4.   Pelningumas ir grynųjų pinigų srautas

| (66) | Per visą nagrinėjamąjį laikotarpį BP pelningumas buvo neigiamas. Ypač daug nuostolių patirta per TL, kai jie buvo nuo – 20 iki – 30 %. BP manymu, ataskaitiniai 2002 m. metai turi būti laikomi išskirtiniais dėl ypatingos padėties rinkoje, kai bendrovė ODDA nutraukė veiklą. 2003 m. BP sugebėjo sumažinti nuostolius, nors tuo metu importo iš KLR kiekis buvo pats didžiausias. | 2002 m. | 2003 m. | 2004 m. | 2005 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pelningumas | nuo – 20 % iki – 30 % | nuo 0 iki – 10 % | nuo – 10 % iki – 20 % | nuo – 10 % iki – 20 % | nuo – 20 % iki – 30 % |

(66)

Per visą nagrinėjamąjį laikotarpį BP pelningumas buvo neigiamas. Ypač daug nuostolių patirta per TL, kai jie buvo nuo – 20 iki – 30 %. BP manymu, ataskaitiniai 2002 m. metai turi būti laikomi išskirtiniais dėl ypatingos padėties rinkoje, kai bendrovė ODDA nutraukė veiklą. 2003 m. BP sugebėjo sumažinti nuostolius, nors tuo metu importo iš KLR kiekis buvo pats didžiausias.

2002 m.

2003 m.

2004 m.

2005 m.

TL

Pelningumas

nuo – 20 % iki – 30 %

nuo 0 iki – 10 %

nuo – 10 % iki – 20 %

nuo – 10 % iki – 20 %

nuo – 20 % iki – 30 %

| (67) | Grynųjų pinigų srautas per visą nagrinėjamąjį laikotarpį buvo neigiamas, išskyrus 2003 m., kai tais metais sumažėjo BP nuostoliai. | 2002 m. | 2003 m. | 2004 m. | 2005 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Grynųjų pinigų srautas (indeksas) | – 100 | 82 | – 136 | – 208 | – 244 |

(67)

Grynųjų pinigų srautas per visą nagrinėjamąjį laikotarpį buvo neigiamas, išskyrus 2003 m., kai tais metais sumažėjo BP nuostoliai.

2002 m.

2003 m.

2004 m.

2005 m.

TL

Grynųjų pinigų srautas (indeksas)

– 100

82

– 136

– 208

– 244

4.6.5.   Investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą

| (68) | BP daug investavo būtent 2003 m. Tos investicijos, kaip nurodyta pirmiau, iš esmės buvo susijusios su gamybos pajėgumų didinimu. | 2002 m. | 2003 m. | 2004 m. | 2005 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investicijos (indeksas) | 100 | 171 | 69 | 44 | 54 |

(68)

BP daug investavo būtent 2003 m. Tos investicijos, kaip nurodyta pirmiau, iš esmės buvo susijusios su gamybos pajėgumų didinimu.

2002 m.

2003 m.

2004 m.

2005 m.

TL

Investicijos (indeksas)

100

171

69

44

54

| (69) | Investicijų grąža iš panašaus produkto gamybos ir pardavimo buvo neigiama ir per nagrinėjamąjį laikotarpį labai sumažėjo, o tai įrodo pirmiau minėtą pelningumo mažėjimo tendenciją. | 2002 m. | 2003 m. | 2004 m. | 2005 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investicijų grąža | nuo – 10 % iki – 20 % | nuo 0 % iki – 10 % | nuo – 20 % iki – 30 % | nuo – 20 % iki – 30 % | nuo – 20 % iki – 30 % |

(69)

Investicijų grąža iš panašaus produkto gamybos ir pardavimo buvo neigiama ir per nagrinėjamąjį laikotarpį labai sumažėjo, o tai įrodo pirmiau minėtą pelningumo mažėjimo tendenciją.

2002 m.

2003 m.

2004 m.

2005 m.

TL

Investicijų grąža

nuo – 10 % iki – 20 %

nuo 0 % iki – 10 %

nuo – 20 % iki – 30 %

nuo – 20 % iki – 30 %

nuo – 20 % iki – 30 %

| (70) | Nustatyta, kad BP pajėgumui padidinti kapitalą per nagrinėjamąjį laikotarpį didelio poveikio nepadaryta, nes DCD sudaro tik nedidelę dalį visos BP veiklos. |
| --- | --- |

(70)

Nustatyta, kad BP pajėgumui padidinti kapitalą per nagrinėjamąjį laikotarpį didelio poveikio nepadaryta, nes DCD sudaro tik nedidelę dalį visos BP veiklos.

4.6.6.   Užimtumas, našumas ir darbo užmokestis

| (71) | BP užimtumo, našumo ir darbo sąnaudų raida: | 2002 m. | 2003 m. | 2004 m. | 2005 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Darbuotojų skaičius (indeksas) | 100 | 128 | 122 | 117 | 114 |
| Našumas (tonų/darbuotojui) (indeksas) | 100 | 104 | 118 | 106 | 121 |
| Darbo sąnaudos vienam darbuotojui (indeksas) | 100 | 100 | 103 | 103 | 106 |

(71)

BP užimtumo, našumo ir darbo sąnaudų raida:

2002 m.

2003 m.

2004 m.

2005 m.

TL

Darbuotojų skaičius (indeksas)

100

128

122

117

114

Našumas (tonų/darbuotojui) (indeksas)

100

104

118

106

121

Darbo sąnaudos vienam darbuotojui (indeksas)

100

100

103

103

106

| (72) | 2002 m. – TL Bendrijos pramonės darbuotojų skaičius padidėjo 14 %. Tuo pačiu metu dėl racionalizavimo proceso ir padidėjusios gamybos padidėjo našumas. |
| --- | --- |

(72)

2002 m. – TL Bendrijos pramonės darbuotojų skaičius padidėjo 14 %. Tuo pačiu metu dėl racionalizavimo proceso ir padidėjusios gamybos padidėjo našumas.

| (73) | Per nagrinėjamąjį laikotarpį vidutinis darbo užmokestis padidėjo 6 %. |
| --- | --- |

(73)

Per nagrinėjamąjį laikotarpį vidutinis darbo užmokestis padidėjo 6 %.

4.6.7.   Dempingo skirtumo dydis ir atsigavimas po ankstesnio dempingo

| (74) | Atsižvelgiant į importo iš KLR dempingo kaina kiekį ir kainas, faktinio dempingo skirtumo dydžio poveikio Bendrijos pramonei negalima laikyti nereikšmingu. |
| --- | --- |

(74)

Atsižvelgiant į importo iš KLR dempingo kaina kiekį ir kainas, faktinio dempingo skirtumo dydžio poveikio Bendrijos pramonei negalima laikyti nereikšmingu.

| (75) | Be to, nebuvo nustatyta jokių Bendrijos pramonės atsigavimo po ankstesnio dempingo požymių. |
| --- | --- |

(75)

Be to, nebuvo nustatyta jokių Bendrijos pramonės atsigavimo po ankstesnio dempingo požymių.

4.7.   Išvada dėl žalos

| (76) | Per nagrinėjamąjį laikotarpį suvartojimas nekito, išskyrus ypač didelį suvartojimą 2003 m. Per tą patį laikotarpį ypatingai padidėjo nagrinėjamojo produkto importo dempingo kaina kiekis ir užimama rinkos dalis – nuo 15–25 % 2002 m. iki 40–50 % per TL. Vidutinės importo dempingo kainos per nagrinėjamąjį laikotarpį buvo daug mažesnės už BP kainas. Dėl minėto importo kainų BP kainos per TL buvo priverstinai sumažintos 25–35 % (svertinis vidurkis). |
| --- | --- |

(76)

Per nagrinėjamąjį laikotarpį suvartojimas nekito, išskyrus ypač didelį suvartojimą 2003 m. Per tą patį laikotarpį ypatingai padidėjo nagrinėjamojo produkto importo dempingo kaina kiekis ir užimama rinkos dalis – nuo 15–25 % 2002 m. iki 40–50 % per TL. Vidutinės importo dempingo kainos per nagrinėjamąjį laikotarpį buvo daug mažesnės už BP kainas. Dėl minėto importo kainų BP kainos per TL buvo priverstinai sumažintos 25–35 % (svertinis vidurkis).

| (77) | Per tą patį laikotarpį Bendrijos pramonė patyrė didelius nuostolius, ypač per TL, kai jie buvo nuo – 20 iki – 30 %. Mažėjant pelningumui, blogėjo ir su pelningumu susiję rodikliai, kaip antai investicijų grąža ir grynųjų pinigų srautas. |
| --- | --- |

(77)

Per tą patį laikotarpį Bendrijos pramonė patyrė didelius nuostolius, ypač per TL, kai jie buvo nuo – 20 iki – 30 %. Mažėjant pelningumui, blogėjo ir su pelningumu susiję rodikliai, kaip antai investicijų grąža ir grynųjų pinigų srautas.

| (78) | Tam tikri žalos rodikliai, pavyzdžiui, pagamintas kiekis, gamybos pajėgumai, parduotas kiekis, rinkos dalis ir pardavimo kainos Bendrijos rinkoje per nagrinėjamąjį laikotarpį gerėjo. Atliekant šį vertinimą nebuvo atsižvelgta į uždarąjį naudojimą, nes per nagrinėjamąjį laikotarpį jis nekito ir todėl neturėjo jokios įtakos žalos analizei. |
| --- | --- |

(78)

Tam tikri žalos rodikliai, pavyzdžiui, pagamintas kiekis, gamybos pajėgumai, parduotas kiekis, rinkos dalis ir pardavimo kainos Bendrijos rinkoje per nagrinėjamąjį laikotarpį gerėjo. Atliekant šį vertinimą nebuvo atsižvelgta į uždarąjį naudojimą, nes per nagrinėjamąjį laikotarpį jis nekito ir todėl neturėjo jokios įtakos žalos analizei.

| (79) | Tačiau tam tikrų žalos rodiklių gerėjimą reikėtų vertinti atsižvelgiant į tai, kad 2002 m. pabaigoje veiklą nutraukė Norvegijos gamintojas ODDA ir po to vyko konkurencija tarp BP ir eksportuojančių Kinijos gamintojų dėl ODDA turėtos rinkos dalies perėmimo. Iš tiesų reikėtų pastebėti, kad iš Kinijos importuojami produktai užpildė didžiąją dalį po ODDA veiklos nutraukimo likusios rinkos dalies. Pirma, 2003 m. BP sugebėjo užimti apie trečdalį ODDA turėtos rinkos dalies. Per TL ši dalis sumažėjo iki vienos septintosios dalies. Taigi, net jei kai kurie rodikliai šiek tiek pagerėjo, iš tiesų buvo galima tikėtis, kad jų raida būtų buvusi daug palankesnė, jei nebūtų buvę importo iš KLR dempingo kaina poveikio. Bet kuriuo atveju su finansiniais Bendrijos pramonės rodikliais (pelnas, investicijų grąža, grynųjų pinigų srautas) susiję rodikliai taip pablogėjo, kad padarė didesnį poveikį, nei teigiami pokyčiai. Iš tiesų Bendrijos pramonė, kaip rodo jos finansinė padėtis, negalėjo iš viso pasinaudoti tuo, kad ODDA nutraukė gamybą, ir dabar yra tokioje būklėje, kai jos veiklai kiltų didelė grėsmė, jei nebūtų nustatytos jokios priemonės. |
| --- | --- |

(79)

Tačiau tam tikrų žalos rodiklių gerėjimą reikėtų vertinti atsižvelgiant į tai, kad 2002 m. pabaigoje veiklą nutraukė Norvegijos gamintojas ODDA ir po to vyko konkurencija tarp BP ir eksportuojančių Kinijos gamintojų dėl ODDA turėtos rinkos dalies perėmimo. Iš tiesų reikėtų pastebėti, kad iš Kinijos importuojami produktai užpildė didžiąją dalį po ODDA veiklos nutraukimo likusios rinkos dalies. Pirma, 2003 m. BP sugebėjo užimti apie trečdalį ODDA turėtos rinkos dalies. Per TL ši dalis sumažėjo iki vienos septintosios dalies. Taigi, net jei kai kurie rodikliai šiek tiek pagerėjo, iš tiesų buvo galima tikėtis, kad jų raida būtų buvusi daug palankesnė, jei nebūtų buvę importo iš KLR dempingo kaina poveikio. Bet kuriuo atveju su finansiniais Bendrijos pramonės rodikliais (pelnas, investicijų grąža, grynųjų pinigų srautas) susiję rodikliai taip pablogėjo, kad padarė didesnį poveikį, nei teigiami pokyčiai. Iš tiesų Bendrijos pramonė, kaip rodo jos finansinė padėtis, negalėjo iš viso pasinaudoti tuo, kad ODDA nutraukė gamybą, ir dabar yra tokioje būklėje, kai jos veiklai kiltų didelė grėsmė, jei nebūtų nustatytos jokios priemonės.

| (80) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, daroma išvada, kad BP patyrė materialinę žalą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnyje. |
| --- | --- |

(80)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, daroma išvada, kad BP patyrė materialinę žalą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnyje.

5.   PRIEŽASTINIS RYŠYS

5.1.   Įžanga

| (81) | Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 ir 7 dalis nagrinėta, ar yra priežastinis ryšys tarp KLR kilmės nagrinėjamojo produkto importo dempingo kaina ir BP padarytos materialinės žalos. Taip pat nagrinėti kiti, nei importas dempingo kaina, žinomi veiksniai, galėję tuo pačiu metu daryti žalą Bendrijos pramonei, nes siekta užtikrinti, kad žala, kuri galėjo būti padaryta tų kitų veiksnių, nebūtų priskirta dempingo kaina vykdomam importui. |
| --- | --- |

(81)

Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 ir 7 dalis nagrinėta, ar yra priežastinis ryšys tarp KLR kilmės nagrinėjamojo produkto importo dempingo kaina ir BP padarytos materialinės žalos. Taip pat nagrinėti kiti, nei importas dempingo kaina, žinomi veiksniai, galėję tuo pačiu metu daryti žalą Bendrijos pramonei, nes siekta užtikrinti, kad žala, kuri galėjo būti padaryta tų kitų veiksnių, nebūtų priskirta dempingo kaina vykdomam importui.

5.2.   Importo dempingo kaina poveikis

| (82) | Primenama, kad visas iš KLR importuojamas nagrinėjamasis produktas – tai standartinės rūšies DCD, kurio BP taip pat daugiausia parduoda Bendrijos rinkoje. Skaičiuojant priverstinį kainų mažinimą nebuvo atsižvelgta į vadinamųjų mikro DCD, kurių Kinijos gamintojai neeksportavo, Bendrijos pramonės pardavimą. |
| --- | --- |

(82)

Primenama, kad visas iš KLR importuojamas nagrinėjamasis produktas – tai standartinės rūšies DCD, kurio BP taip pat daugiausia parduoda Bendrijos rinkoje. Skaičiuojant priverstinį kainų mažinimą nebuvo atsižvelgta į vadinamųjų mikro DCD, kurių Kinijos gamintojai neeksportavo, Bendrijos pramonės pardavimą.

| (83) | Importas iš KLR per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 141 %. Dėl to užimama rinkos dalis padidėjo nuo 15–25 % 2002 m. iki 40–50 % per TL. Reikėtų pastebėti, kad dėl Norvegijos gamintojo veiklos nutraukimo padaryto poveikio 2003 m. importo dempingo kaina kiekis ypatingai padidėjo (6 173 t), vėliau 2004 m. sumažėjo, o 2005 m. ir TL nuolat didėjo (iki 6 002 t).
  1   lentelė
  Importas iš KLR |
| --- | --- |

(83)

Importas iš KLR per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 141 %. Dėl to užimama rinkos dalis padidėjo nuo 15–25 % 2002 m. iki 40–50 % per TL. Reikėtų pastebėti, kad dėl Norvegijos gamintojo veiklos nutraukimo padaryto poveikio 2003 m. importo dempingo kaina kiekis ypatingai padidėjo (6 173 t), vėliau 2004 m. sumažėjo, o 2005 m. ir TL nuolat didėjo (iki 6 002 t).

1   lentelė

Importas iš KLR

Image

| (84) | Vidutinės importo dempingo kainos buvo daug mažesnės už Bendrijos pramonės kainas, dėl to per TL pastarosios buvo priverstinai sumažintos 25–35 %. Kinijos eksporto kainos per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 11 %, tačiau mažėjo nenuosekliai. Iš tiesų eksportuojantys Kinijos gamintojai, siekdami perimti ODDA turėtą rinkos dalį, 2003 m. savo kainas sumažino 7 %. Užėmę didžiąją dalį tos rinkos dalies 2004 m. jie padidino kainas 25 %, 2005 m. sumažino 27 % ir per TL vėl padidino 4 %. |
| --- | --- |

(84)

Vidutinės importo dempingo kainos buvo daug mažesnės už Bendrijos pramonės kainas, dėl to per TL pastarosios buvo priverstinai sumažintos 25–35 %. Kinijos eksporto kainos per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 11 %, tačiau mažėjo nenuosekliai. Iš tiesų eksportuojantys Kinijos gamintojai, siekdami perimti ODDA turėtą rinkos dalį, 2003 m. savo kainas sumažino 7 %. Užėmę didžiąją dalį tos rinkos dalies 2004 m. jie padidino kainas 25 %, 2005 m. sumažino 27 % ir per TL vėl padidino 4 %.

| (85) | Tuo pačiu metu, kai per nagrinėjamąjį laikotarpį importo dempingo kainos sumažėjo 11 %, BP sugebėjo savo kainų iš esmės nekeisti (jos padidėjo 2 %). Tačiau reikėtų atsižvelgti į tai, kad į minėtas kainas yra įtrauktos kainos už mikro DCD, kuris nekonkuruoja su tokiu KLR kilmės DCD ir kurio kaina yra daug didesnė. Taigi vidutinėms metinėms BP pardavimo kainoms poveikį daro atitinkamai standartinių ir mikro DCD parduoto kiekio ir kainų svyravimai.
  2   lentelė
  Vieneto kainų raida |
| --- | --- |

(85)

Tuo pačiu metu, kai per nagrinėjamąjį laikotarpį importo dempingo kainos sumažėjo 11 %, BP sugebėjo savo kainų iš esmės nekeisti (jos padidėjo 2 %). Tačiau reikėtų atsižvelgti į tai, kad į minėtas kainas yra įtrauktos kainos už mikro DCD, kuris nekonkuruoja su tokiu KLR kilmės DCD ir kurio kaina yra daug didesnė. Taigi vidutinėms metinėms BP pardavimo kainoms poveikį daro atitinkamai standartinių ir mikro DCD parduoto kiekio ir kainų svyravimai.

2   lentelė

Vieneto kainų raida

Image

| (86) | Atsižvelgiant į tai, kad dėl standartinio DCD nustatytas didelis priverstinis kainų sumažinimas, kuris per TL sudarė 25–35 %, akivaizdu, kad dėl importo dempingo kaina darytas didelis spaudimas mažinti BP standartinių DCD (jų BP parduoda daugiausia) pardavimo kainas, ir dėl to BP negalėjo nustatyti tokių kainų, kurios padengtų gamybos sąnaudas. Tai savo ruožtu turėjo neigiamo poveikio BP pelningumui, ir dėl to per nagrinėjamąjį laikotarpį BP patyrė didžiąją dalį reikšmingų nuostolių. |
| --- | --- |

(86)

Atsižvelgiant į tai, kad dėl standartinio DCD nustatytas didelis priverstinis kainų sumažinimas, kuris per TL sudarė 25–35 %, akivaizdu, kad dėl importo dempingo kaina darytas didelis spaudimas mažinti BP standartinių DCD (jų BP parduoda daugiausia) pardavimo kainas, ir dėl to BP negalėjo nustatyti tokių kainų, kurios padengtų gamybos sąnaudas. Tai savo ruožtu turėjo neigiamo poveikio BP pelningumui, ir dėl to per nagrinėjamąjį laikotarpį BP patyrė didžiąją dalį reikšmingų nuostolių.

| (87) | Kadangi BP parduodama DCD nuostolius patyrė jau 2002 m., nagrinėta, ar nuostoliai yra struktūrinio pobūdžio, o ne tik dėl importo dempingo kaina patirti nuostoliai. Šiuo klausimu reikia atsižvelgti į tai, kad importas dempingo kaina jau 2002 m. buvo aktyviai vykdomas Bendrijos rinkoje, o tuo metu tokio importo užimama rinkos dalis buvo 15–25 %. Be to, BP pateikė įrodymų, kad dėl sąnaudų mažinimo programos jai pavyko nagrinėjamuoju laikotarpiu išlaikyti nepakitusias vieneto sąnaudas, nors žaliavų kainos ir padidėjo. Tačiau dėl importo iš Kinijos mažinamų kainų tai nedavė laukiamo poveikio ir nuostoliai nesumažėjo, o tik buvo išvengta jų didėjimo. |
| --- | --- |

(87)

Kadangi BP parduodama DCD nuostolius patyrė jau 2002 m., nagrinėta, ar nuostoliai yra struktūrinio pobūdžio, o ne tik dėl importo dempingo kaina patirti nuostoliai. Šiuo klausimu reikia atsižvelgti į tai, kad importas dempingo kaina jau 2002 m. buvo aktyviai vykdomas Bendrijos rinkoje, o tuo metu tokio importo užimama rinkos dalis buvo 15–25 %. Be to, BP pateikė įrodymų, kad dėl sąnaudų mažinimo programos jai pavyko nagrinėjamuoju laikotarpiu išlaikyti nepakitusias vieneto sąnaudas, nors žaliavų kainos ir padidėjo. Tačiau dėl importo iš Kinijos mažinamų kainų tai nedavė laukiamo poveikio ir nuostoliai nesumažėjo, o tik buvo išvengta jų didėjimo.

| (88) | Taikydama sąnaudų mažinimo priemones, ir po to, kai 2002 m. pabaigoje iš rinkos pasitraukė bendrovė ODDA, Bendrijos pramonė pradėjo atsigauti, tačiau 2003 m. Bendriją pasiekė ypatingai didelis importo iš Kinijos kiekis. Ypatingai padidėjus tokio importo kiekiui Kinija perėmė didelę dalį ODDA turėtos rinkos dalies, o BP nuostoliai 2004 m. padidėjo nuo – 10 iki – 20 % ir vėliau 2005 m. bei per TL nuolatos didėjo, kaip ir importo dempingo kaina kiekis, o vidutinės importo kainos mažėjo.
  3   lentelė
  BP pelningumas |
| --- | --- |

(88)

Taikydama sąnaudų mažinimo priemones, ir po to, kai 2002 m. pabaigoje iš rinkos pasitraukė bendrovė ODDA, Bendrijos pramonė pradėjo atsigauti, tačiau 2003 m. Bendriją pasiekė ypatingai didelis importo iš Kinijos kiekis. Ypatingai padidėjus tokio importo kiekiui Kinija perėmė didelę dalį ODDA turėtos rinkos dalies, o BP nuostoliai 2004 m. padidėjo nuo – 10 iki – 20 % ir vėliau 2005 m. bei per TL nuolatos didėjo, kaip ir importo dempingo kaina kiekis, o vidutinės importo kainos mažėjo.

3   lentelė

BP pelningumas

Image

| (89) | Priežastinį importo dempingo kaina ir BP ekonominės padėties blogėjimo ryšį stiprina tai, kad BP pelningai parduoda tos rūšies produktą (mikro DCD), kuris nėra importuojamas iš Kinijos, o parduodama standartinės rūšies DCD patiria didelius nuostolius, nes susiduria su nesąžininga KLR konkurencija. |
| --- | --- |

(89)

Priežastinį importo dempingo kaina ir BP ekonominės padėties blogėjimo ryšį stiprina tai, kad BP pelningai parduoda tos rūšies produktą (mikro DCD), kuris nėra importuojamas iš Kinijos, o parduodama standartinės rūšies DCD patiria didelius nuostolius, nes susiduria su nesąžininga KLR konkurencija.

| (90) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, ir visų pirma į tai, kaip keičiasi importo dempingo kaina rinkos dalis, kaip įrodyta pirmiau, importuojant kainomis, dėl kurių buvo priverstinai itin sumažintos BP kainos, daroma išvada, kad importas dempingo kaina turėjo lemiamą vaidmenį Bendrijos pramonės žalingai padėčiai.
  4   lentelė
  Rinkos dalių raida | 2002 m. | 2003 m. | 2004 m. | 2005 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importas dempingo kaina iš KLR | 15–25 % | 35–45 % | 30–40 % | 35–45 % | 40–50 % |
| Bendrijos pramonė | 50–60 % | 50–60 % | 60–70 % | 50–60 % | 50–60 % |

(90)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, ir visų pirma į tai, kaip keičiasi importo dempingo kaina rinkos dalis, kaip įrodyta pirmiau, importuojant kainomis, dėl kurių buvo priverstinai itin sumažintos BP kainos, daroma išvada, kad importas dempingo kaina turėjo lemiamą vaidmenį Bendrijos pramonės žalingai padėčiai.

4   lentelė

Rinkos dalių raida

2002 m.

2003 m.

2004 m.

2005 m.

TL

Importas dempingo kaina iš KLR

15–25 %

35–45 %

30–40 %

35–45 %

40–50 %

Bendrijos pramonė

50–60 %

50–60 %

60–70 %

50–60 %

50–60 %

5.3.   Kitų veiksnių poveikis

5.3.1.   Pirminė pastaba

| (91) | Atsižvelgiant į tai, kad per nagrinėjamąjį laikotarpį suvartojimas Bendrijoje nekito, kad iš kitų trečiųjų šalių DCD neimportuojamas ir kad vieninteliai žinomi DCD gamintojai yra BP ir keli Kinijos gamintojai, yra labai nedaug kitų žinomų veiksnių, dėl kurių Bendrijos pramonei galėjo būti daroma žala. |
| --- | --- |

(91)

Atsižvelgiant į tai, kad per nagrinėjamąjį laikotarpį suvartojimas Bendrijoje nekito, kad iš kitų trečiųjų šalių DCD neimportuojamas ir kad vieninteliai žinomi DCD gamintojai yra BP ir keli Kinijos gamintojai, yra labai nedaug kitų žinomų veiksnių, dėl kurių Bendrijos pramonei galėjo būti daroma žala.

5.3.2.   Bendrijos pramonės eksporto rodikliai

| (92) | Nagrinėta, ar BP eksportas į ne ES šalis galėjo būti susijęs su žala, kuri buvo daroma per nagrinėjamąjį laikotarpį. Eksportas į ne ES šalis per nagrinėjamąjį laikotarpį sudarė didelę dalį BP nagrinėjamojo produkto pardavimo (30–50 %). 2002 m. – TL eksportuotas kiekis iš esmės padidėjo 58 %, o vidutinė vieneto kaina sumažėjo 2 %. Tai rodo, kad nepaisant didelės konkurencijos su Kinijos eksportuotojais ir kitose ne Bendrijos rinkose, Bendrijos pramonės pagaminto DCD paklausa yra didelė, nors jo kainos yra gerokai didesnės už Kinijos eksportuotojų kainas, tačiau, kaip nurodyta pirmiau, didesnes vidutines kainas būtų galima paaiškinti tuo, kad mikro DCD kainos yra didesnės. |
| --- | --- |

(92)

Nagrinėta, ar BP eksportas į ne ES šalis galėjo būti susijęs su žala, kuri buvo daroma per nagrinėjamąjį laikotarpį. Eksportas į ne ES šalis per nagrinėjamąjį laikotarpį sudarė didelę dalį BP nagrinėjamojo produkto pardavimo (30–50 %). 2002 m. – TL eksportuotas kiekis iš esmės padidėjo 58 %, o vidutinė vieneto kaina sumažėjo 2 %. Tai rodo, kad nepaisant didelės konkurencijos su Kinijos eksportuotojais ir kitose ne Bendrijos rinkose, Bendrijos pramonės pagaminto DCD paklausa yra didelė, nors jo kainos yra gerokai didesnės už Kinijos eksportuotojų kainas, tačiau, kaip nurodyta pirmiau, didesnes vidutines kainas būtų galima paaiškinti tuo, kad mikro DCD kainos yra didesnės.

| (93) | Kad galėtų konkuruoti su kinišku mažų kainų standartinės rūšies DCD ir ne ES rinkose, BP produktą eksportui pardavė mažesnėmis už gamybos sąnaudas kainomis, taip sumažindama bendrą pelningumą. Tačiau šis pardavimas eksportui nepadarė tiesioginio poveikio pelningumui Bendrijos rinkoje. |
| --- | --- |

(93)

Kad galėtų konkuruoti su kinišku mažų kainų standartinės rūšies DCD ir ne ES rinkose, BP produktą eksportui pardavė mažesnėmis už gamybos sąnaudas kainomis, taip sumažindama bendrą pelningumą. Tačiau šis pardavimas eksportui nepadarė tiesioginio poveikio pelningumui Bendrijos rinkoje.

5.3.3.   Tariamai sau padaryta žala

| (94) | Atsižvelgiant į tai, kad Bendrijos pramonė parduodama nagrinėjamąjį produktą kelis metus patyrė nuostolių ir vis dėlto 2003 bei 2004 m. nusprendė investuoti į papildomus pajėgumus, dėl kurių padidėjo produkcijos kiekis ir atsargos, nagrinėta, ar i) nuostoliai yra struktūrinio pobūdžio ir ii) ar sprendimas investuoti į papildomus pajėgumus turėjo poveikio BP žalingai padėčiai. Pastarąjį argumentą pateikė ir vienas importuotojas, kuris tvirtino, kad BP sprendimas trečdaliu didinti gamybos pajėgumus žinant, kad jau importuojama iš Kinijos, darė papildomą spaudimą rinkai. |
| --- | --- |

(94)

Atsižvelgiant į tai, kad Bendrijos pramonė parduodama nagrinėjamąjį produktą kelis metus patyrė nuostolių ir vis dėlto 2003 bei 2004 m. nusprendė investuoti į papildomus pajėgumus, dėl kurių padidėjo produkcijos kiekis ir atsargos, nagrinėta, ar i) nuostoliai yra struktūrinio pobūdžio ir ii) ar sprendimas investuoti į papildomus pajėgumus turėjo poveikio BP žalingai padėčiai. Pastarąjį argumentą pateikė ir vienas importuotojas, kuris tvirtino, kad BP sprendimas trečdaliu didinti gamybos pajėgumus žinant, kad jau importuojama iš Kinijos, darė papildomą spaudimą rinkai.

| (95) | Dėl nuostolių dydžio, BP pateikti duomenys įrodo, kad dėl vykdomos sąnaudų mažinimo programos BP per nagrinėjamąjį laikotarpį sugebėjo išlaikyti nepakitusias vieneto sąnaudas, nors žaliavų kainos ir padidėjo. Tačiau esama tam tikrų veiksnių, kaip antai trys skirtingos gamybos vietos, jokių anglies kasyklų netoliese ir brangiai kainuojantis gamybos procesas, kurie BP sąnaudoms daro neigiamą poveikį, be to, neįmanoma palyginti BP sąnaudų struktūros su jokio kito DCD gamintojo sąnaudų struktūra, nes nė vienam eksportuojančiam Kinijos gamintojui nebuvo suteiktas RER. Tačiau tai, kad BP 2001 m. gavo nedidelį pelną, ir tai, kad ji pelningai parduoda tos rūšies produktą (mikro DCD), kurio neeksportuoja Kinijos gamintojai, akivaizdžiai įrodo, kad normaliomis konkurencijos sąlygomis BP galėtų pasiekti geresnių rezultatų, todėl nuostoliai nėra vien tik struktūriniai. |
| --- | --- |

(95)

Dėl nuostolių dydžio, BP pateikti duomenys įrodo, kad dėl vykdomos sąnaudų mažinimo programos BP per nagrinėjamąjį laikotarpį sugebėjo išlaikyti nepakitusias vieneto sąnaudas, nors žaliavų kainos ir padidėjo. Tačiau esama tam tikrų veiksnių, kaip antai trys skirtingos gamybos vietos, jokių anglies kasyklų netoliese ir brangiai kainuojantis gamybos procesas, kurie BP sąnaudoms daro neigiamą poveikį, be to, neįmanoma palyginti BP sąnaudų struktūros su jokio kito DCD gamintojo sąnaudų struktūra, nes nė vienam eksportuojančiam Kinijos gamintojui nebuvo suteiktas RER. Tačiau tai, kad BP 2001 m. gavo nedidelį pelną, ir tai, kad ji pelningai parduoda tos rūšies produktą (mikro DCD), kurio neeksportuoja Kinijos gamintojai, akivaizdžiai įrodo, kad normaliomis konkurencijos sąlygomis BP galėtų pasiekti geresnių rezultatų, todėl nuostoliai nėra vien tik struktūriniai.

| (96) | Dėl BP sprendimo didinti gamybos pajėgumus reikėtų pažymėti, kad šis sprendimas priimtas po to, kai veiklą nutraukė bendrovė ODDA, kuri prieš pasitraukdama turėjo užėmusi didelę Bendrijos rinkos dalį. Jei nebūtų buvę importo iš Kinijos, kuris dėl dempingo kainų užėmė didžiąją dalį ODDA prarastos rinkos dalies, būtų galima tikėtis, kad BP būtų perėmusi daug didesnę dalį ODDA turėtos rinkos dalies. Kita vertus, ūkio subjektas negali tikėtis, kad padidėjus suvartojimui jo teritorinėje dalyje įmonės dėl tiekimo kreiptųsi į jį, o ne į užsienio šaltinius. |
| --- | --- |

(96)

Dėl BP sprendimo didinti gamybos pajėgumus reikėtų pažymėti, kad šis sprendimas priimtas po to, kai veiklą nutraukė bendrovė ODDA, kuri prieš pasitraukdama turėjo užėmusi didelę Bendrijos rinkos dalį. Jei nebūtų buvę importo iš Kinijos, kuris dėl dempingo kainų užėmė didžiąją dalį ODDA prarastos rinkos dalies, būtų galima tikėtis, kad BP būtų perėmusi daug didesnę dalį ODDA turėtos rinkos dalies. Kita vertus, ūkio subjektas negali tikėtis, kad padidėjus suvartojimui jo teritorinėje dalyje įmonės dėl tiekimo kreiptųsi į jį, o ne į užsienio šaltinius.

| (97) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, akivaizdu, kad net jei sudėtingos finansinės ir ekonominės BP padėties negalima laikyti sau padaryta žala, parduodant nagrinėjamąjį produktą pelno negauta iš dalies dėl didelių gamybos sąnaudų ir sprendimų dėl investicijų. |
| --- | --- |

(97)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, akivaizdu, kad net jei sudėtingos finansinės ir ekonominės BP padėties negalima laikyti sau padaryta žala, parduodant nagrinėjamąjį produktą pelno negauta iš dalies dėl didelių gamybos sąnaudų ir sprendimų dėl investicijų.

5.4.   Išvada dėl priežastinio ryšio

| (98) | Taigi patvirtinama, kad importas iš Kinijos dempingo kaina, dėl kurio per nagrinėjamąjį laikotarpį labai padidėjo jos užimama rinkos dalis ir dėl kurio buvo priverstinai sumažintos BP kainos, padarė labai didelį poveikį sudėtingai finansinei ir ekonominei BP padėčiai. Vertinant vien šį aspektą, galima teigti, kad tai padarė materialinę žalą. Tačiau negalima paneigti, kad per nagrinėjamąjį laikotarpį didelius nuostolius iš dalies buvo galima patirti dėl BP sąnaudų struktūros. |
| --- | --- |

(98)

Taigi patvirtinama, kad importas iš Kinijos dempingo kaina, dėl kurio per nagrinėjamąjį laikotarpį labai padidėjo jos užimama rinkos dalis ir dėl kurio buvo priverstinai sumažintos BP kainos, padarė labai didelį poveikį sudėtingai finansinei ir ekonominei BP padėčiai. Vertinant vien šį aspektą, galima teigti, kad tai padarė materialinę žalą. Tačiau negalima paneigti, kad per nagrinėjamąjį laikotarpį didelius nuostolius iš dalies buvo galima patirti dėl BP sąnaudų struktūros.

| (99) | Atlikus tyrimą nustatyta, kad kiti žinomi veiksniai, kaip antai Bendrijos pramonės sąnaudos, padidėję pajėgumai ir eksporto rodikliai, net jei dėl jų ir buvo padaryta žala, nenutraukia priežastinio ryšio tarp BP padarytos žalos ir importo dempingo kaina iš KLR. |
| --- | --- |

(99)

Atlikus tyrimą nustatyta, kad kiti žinomi veiksniai, kaip antai Bendrijos pramonės sąnaudos, padidėję pajėgumai ir eksporto rodikliai, net jei dėl jų ir buvo padaryta žala, nenutraukia priežastinio ryšio tarp BP padarytos žalos ir importo dempingo kaina iš KLR.

| (100) | Todėl daroma išvada, kad KLR kilmės importas dempingo kaina padarė materialinę žalą Bendrijos pramonei, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 dalyje. |
| --- | --- |

(100)

Todėl daroma išvada, kad KLR kilmės importas dempingo kaina padarė materialinę žalą Bendrijos pramonei, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 dalyje.

6.   BENDRIJOS INTERESAI

| (101) | Remiantis pagrindinio reglamento 21 straipsniu, buvo nagrinėjama, ar yra įtikinamų priežasčių, leidžiančių daryti išvadą, kad šiuo konkrečiu atveju priemonių nustatymas neatitiktų Bendrijos interesų. Nagrinėtas galimas priemonių poveikis visoms suinteresuotosioms šalims ir padariniai, kurie kiltų, jei priemonės nebūtų nustatytos. |
| --- | --- |

(101)

Remiantis pagrindinio reglamento 21 straipsniu, buvo nagrinėjama, ar yra įtikinamų priežasčių, leidžiančių daryti išvadą, kad šiuo konkrečiu atveju priemonių nustatymas neatitiktų Bendrijos interesų. Nagrinėtas galimas priemonių poveikis visoms suinteresuotosioms šalims ir padariniai, kurie kiltų, jei priemonės nebūtų nustatytos.

6.1.   Bendrijos pramonės interesai

| (102) | Bendrijos pramonės padėtis tapo žalinga, nes BP nesugebėjo konkuruoti su importu dempingo kaina, kurio kiekis ypatingai padidėjo per nagrinėjamąjį laikotarpį, ir dėl kurio labai sumažėjo kainos Bendrijos rinkoje, dėl to Bendrijos pramonė negalėjo nustatyti tokių kainų, kurios būtų padengusios sąnaudas. |
| --- | --- |

(102)

Bendrijos pramonės padėtis tapo žalinga, nes BP nesugebėjo konkuruoti su importu dempingo kaina, kurio kiekis ypatingai padidėjo per nagrinėjamąjį laikotarpį, ir dėl kurio labai sumažėjo kainos Bendrijos rinkoje, dėl to Bendrijos pramonė negalėjo nustatyti tokių kainų, kurios būtų padengusios sąnaudas.

| (103) | Manoma, kad nustačius priemones, Bendrijos pramonė galėtų padidinti DCD kainą iki tokio lygio, kuris leistų gauti pelną ir BP toliau veikti Bendrijos rinkoje. |
| --- | --- |

(103)

Manoma, kad nustačius priemones, Bendrijos pramonė galėtų padidinti DCD kainą iki tokio lygio, kuris leistų gauti pelną ir BP toliau veikti Bendrijos rinkoje.

| (104) | Jei priemonės nebūtų nustatytos, Bendrijos pramonė, kad galėtų išlikti rinkoje, būtų priversta toliau derinti savo kainas su importo dempingo kainomis. Dėl to būtų toliau patiriami finansiniai nuostoliai. Kadangi dabartinė padėtis, kai pelno negaunama jau keletą metų, yra nestabili, nenustačius priemonių šios rūšies produktas palaipsniui išnyktų, ir dėl to būtų prarasta darbo vietų. |
| --- | --- |

(104)

Jei priemonės nebūtų nustatytos, Bendrijos pramonė, kad galėtų išlikti rinkoje, būtų priversta toliau derinti savo kainas su importo dempingo kainomis. Dėl to būtų toliau patiriami finansiniai nuostoliai. Kadangi dabartinė padėtis, kai pelno negaunama jau keletą metų, yra nestabili, nenustačius priemonių šios rūšies produktas palaipsniui išnyktų, ir dėl to būtų prarasta darbo vietų.

| (105) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, daroma išvada, kad antidempingo priemonių nustatymas neprieštarauja Bendrijos pramonės interesams. |
| --- | --- |

(105)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, daroma išvada, kad antidempingo priemonių nustatymas neprieštarauja Bendrijos pramonės interesams.

6.2.   Konkurencija ir prekybą iškraipantis poveikis

| (106) | Bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai ir kai kurie naudotojai bei importuotojai teigė, kad nustačius antidempingo priemones iš Bendrijos rinkos būtų pašalintas iš Kinijos importuojamas produktas, o kadangi šis produktas iš jokios kitos šalies neimportuojamas, Bendrijos pramonė taptų monopoline. Be to, eksportuojantys gamintojai ir vienas importuotojas pažymėjo, kad yra pavojaus, jog nustačius tokio lygio priemones, dėl kurių būtų kliudoma importuoti iš KLR, Bendrijos rinkoje labai sumažėtų pasiūla. |
| --- | --- |

(106)

Bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai ir kai kurie naudotojai bei importuotojai teigė, kad nustačius antidempingo priemones iš Bendrijos rinkos būtų pašalintas iš Kinijos importuojamas produktas, o kadangi šis produktas iš jokios kitos šalies neimportuojamas, Bendrijos pramonė taptų monopoline. Be to, eksportuojantys gamintojai ir vienas importuotojas pažymėjo, kad yra pavojaus, jog nustačius tokio lygio priemones, dėl kurių būtų kliudoma importuoti iš KLR, Bendrijos rinkoje labai sumažėtų pasiūla.

| (107) | Tačiau manoma, kad, atsižvelgiant į eksportuojančių Kinijos gamintojų dėl taikomos dempingo praktikos ir kainų, dėl kurių priverstinai itin sumažinamos Bendrijos pramonės kainos, užimamą tvirtą padėtį rinkoje, nustačius toliau apibrėžto dydžio priemones tie eksportuotojai iš Bendrijos rinkos nebūtų pašalinti, o būtų atstatytos vienodos galimybės, leidžiančios Bendrijos pramonei ir eksportuojantiems Kinijos gamintojams konkuruoti vienodomis sąlygomis. Be to, išliks Kinijos eksportuotojų ir Bendrijos pramonės konkurencija Bendrijos rinkoje, ir tokiu būdu bus užtikrintas nuolatinis tiekimas iš kelių šaltinių. |
| --- | --- |

(107)

Tačiau manoma, kad, atsižvelgiant į eksportuojančių Kinijos gamintojų dėl taikomos dempingo praktikos ir kainų, dėl kurių priverstinai itin sumažinamos Bendrijos pramonės kainos, užimamą tvirtą padėtį rinkoje, nustačius toliau apibrėžto dydžio priemones tie eksportuotojai iš Bendrijos rinkos nebūtų pašalinti, o būtų atstatytos vienodos galimybės, leidžiančios Bendrijos pramonei ir eksportuojantiems Kinijos gamintojams konkuruoti vienodomis sąlygomis. Be to, išliks Kinijos eksportuotojų ir Bendrijos pramonės konkurencija Bendrijos rinkoje, ir tokiu būdu bus užtikrintas nuolatinis tiekimas iš kelių šaltinių.

| (108) | Kita vertus, jei antidempingo priemonės nebūtų nustatytos, negalima paneigti, kad Bendrijos pramonė turėtų nutraukti šio produkto gamybą, ir tokiu būdu susiklostytų priešinga padėtis – importas iš Kinijos taptų monopoliniu. Reikia vengti abiejų variantų, t. y. kad nė vienas iš šių dviejų šaltinių netaptų monopoliniu. Iš tiesų abu bendradarbiaujantys naudotojai pabrėžė, kad būtina turėti du tiekimo šaltinius. |
| --- | --- |

(108)

Kita vertus, jei antidempingo priemonės nebūtų nustatytos, negalima paneigti, kad Bendrijos pramonė turėtų nutraukti šio produkto gamybą, ir tokiu būdu susiklostytų priešinga padėtis – importas iš Kinijos taptų monopoliniu. Reikia vengti abiejų variantų, t. y. kad nė vienas iš šių dviejų šaltinių netaptų monopoliniu. Iš tiesų abu bendradarbiaujantys naudotojai pabrėžė, kad būtina turėti du tiekimo šaltinius.

| (109) | Taigi manoma, kad nustačius toliau nurodyto dydžio antidempingo priemones būtų užtikrinti du tiekimo šaltiniai Bendrijos rinkoje. |
| --- | --- |

(109)

Taigi manoma, kad nustačius toliau nurodyto dydžio antidempingo priemones būtų užtikrinti du tiekimo šaltiniai Bendrijos rinkoje.

6.3.   Naudotojų interesai

| (110) | Atliekant tyrimą bendradarbiavo du pramoniniai naudotojai – vienas dirbantis vaistų sektoriuje, o kitas – odų rauginimo srityje. Abu naudotojai nagrinėjamąjį produktą pirko tiesiogiai iš KLR ir iš Bendrijos pramonės. Atskleidus per tyrimą nustatytus galutinius faktus trečiasis naudotojas, kuris gamina specialias chemines medžiagas popieriui, pateikė pastabas dėl galimo poveikio, jei būtų nustatyti antidempingo muitai. |
| --- | --- |

(110)

Atliekant tyrimą bendradarbiavo du pramoniniai naudotojai – vienas dirbantis vaistų sektoriuje, o kitas – odų rauginimo srityje. Abu naudotojai nagrinėjamąjį produktą pirko tiesiogiai iš KLR ir iš Bendrijos pramonės. Atskleidus per tyrimą nustatytus galutinius faktus trečiasis naudotojas, kuris gamina specialias chemines medžiagas popieriui, pateikė pastabas dėl galimo poveikio, jei būtų nustatyti antidempingo muitai.

| (111) | Naudotojas vaistų sektoriuje, kuriame DCD yra svarbi žaliava gaminant metforminą (vaistą diabetikams), tvirtino, kad bet koks kainos padidėjimas dėl nustatytų antidempingo priemonių padarytų neigiamą poveikį jo konkurencingumui, palyginti su gamintojais už Bendrijos ribų, daugiausia Indijoje. Atsižvelgiant į tai, kad DCD sudaro pakankamai didelę šio naudotojo sąnaudų dalį, jis teigia, kad net nedidelis DCD kainos padidėjimas padarytų poveikį metformino pardavimo kainoms ir atitinkamai – neigiamą poveikį jo užimamoms rinkos dalims bei konkurencingumui. Tačiau Komisijos turima informacija apie minėto naudotojo sąnaudas ir pelningumą rodo, kad siūlomo dydžio muitą būtų galima bent iš dalies absorbuoti. |
| --- | --- |

(111)

Naudotojas vaistų sektoriuje, kuriame DCD yra svarbi žaliava gaminant metforminą (vaistą diabetikams), tvirtino, kad bet koks kainos padidėjimas dėl nustatytų antidempingo priemonių padarytų neigiamą poveikį jo konkurencingumui, palyginti su gamintojais už Bendrijos ribų, daugiausia Indijoje. Atsižvelgiant į tai, kad DCD sudaro pakankamai didelę šio naudotojo sąnaudų dalį, jis teigia, kad net nedidelis DCD kainos padidėjimas padarytų poveikį metformino pardavimo kainoms ir atitinkamai – neigiamą poveikį jo užimamoms rinkos dalims bei konkurencingumui. Tačiau Komisijos turima informacija apie minėto naudotojo sąnaudas ir pelningumą rodo, kad siūlomo dydžio muitą būtų galima bent iš dalies absorbuoti.

| (112) | Pastabose dėl atskleistų galutinių per tyrimą nustatytų faktų minėtas naudotojas tvirtino, kad jis negalėtų absorbuoti dėl siūlomo dydžio nustatyto antidempingo muito padidėjusių žaliavų sąnaudų. Jis teigė, kad, siekdamas toliau būti konkurencingu ir išlikti rinkoje, jis turėjo nuolatos mažinti gamybos sąnaudas. Dėl to jis jau turėjo atlikti restruktūrizaciją. Be to, su pagrindiniu tiekėju – Bendrijos pramone – jis suderėjo dėl kainų nuolaidų. Tas pats naudotojas daro išvadą, kad nustačius siūlomo dydžio antidempingo muitą iškiltų konkretus pavojus, jog jis turės uždaryti dvi gamybos įmones Prancūzijoje, kurios abi gamina būtent metforminą. Tvirtinta, kad dėl to tektų atleisti 270 darbuotojų. |
| --- | --- |

(112)

Pastabose dėl atskleistų galutinių per tyrimą nustatytų faktų minėtas naudotojas tvirtino, kad jis negalėtų absorbuoti dėl siūlomo dydžio nustatyto antidempingo muito padidėjusių žaliavų sąnaudų. Jis teigė, kad, siekdamas toliau būti konkurencingu ir išlikti rinkoje, jis turėjo nuolatos mažinti gamybos sąnaudas. Dėl to jis jau turėjo atlikti restruktūrizaciją. Be to, su pagrindiniu tiekėju – Bendrijos pramone – jis suderėjo dėl kainų nuolaidų. Tas pats naudotojas daro išvadą, kad nustačius siūlomo dydžio antidempingo muitą iškiltų konkretus pavojus, jog jis turės uždaryti dvi gamybos įmones Prancūzijoje, kurios abi gamina būtent metforminą. Tvirtinta, kad dėl to tektų atleisti 270 darbuotojų.

| (113) | Tačiau Komisija mano, kad net jei negalima paneigti, kad nustačius muitus minėtam naudotojui būtų padarytas neigiamas poveikis, nes sumažėtų jo pardavimas Bendrijos rinkoje, reikėtų pažymėti, kad didelė dalis šio naudotojo Bendrijoje pagaminto metformino eksportuojama, taigi jis atleidžiamas nuo bet kokių muitų. Taigi, nustačius muitą poveikis būtų padarytas tik daliai su metforminu susijusios veiklos. Be to, atsižvelgiant į šio naudotojo klausimyno atsakymuose nurodytą pelno dydį, akivaizdu, kad muitą būtų galima bent iš dalies absorbuoti, ir dėl to Bendrijos rinkoje parduodamo metformino kainos neturėtų labai padidėti. Taigi pavojus, kad bus prarasta darbo vietų, yra labai nedidelis. Be to, reikėtų pažymėti, kad nenustačius muitų šio naudotojo pagrindinis tiekėjas turėtų nutraukti veiklą, taigi šiam naudotojui liktų tik vienas tiekimo šaltinis. |
| --- | --- |

(113)

Tačiau Komisija mano, kad net jei negalima paneigti, kad nustačius muitus minėtam naudotojui būtų padarytas neigiamas poveikis, nes sumažėtų jo pardavimas Bendrijos rinkoje, reikėtų pažymėti, kad didelė dalis šio naudotojo Bendrijoje pagaminto metformino eksportuojama, taigi jis atleidžiamas nuo bet kokių muitų. Taigi, nustačius muitą poveikis būtų padarytas tik daliai su metforminu susijusios veiklos. Be to, atsižvelgiant į šio naudotojo klausimyno atsakymuose nurodytą pelno dydį, akivaizdu, kad muitą būtų galima bent iš dalies absorbuoti, ir dėl to Bendrijos rinkoje parduodamo metformino kainos neturėtų labai padidėti. Taigi pavojus, kad bus prarasta darbo vietų, yra labai nedidelis. Be to, reikėtų pažymėti, kad nenustačius muitų šio naudotojo pagrindinis tiekėjas turėtų nutraukti veiklą, taigi šiam naudotojui liktų tik vienas tiekimo šaltinis.

| (114) | Naudotojas cheminių medžiagų popieriui sektoriuje taip pat teigė, kad dėl siūlomo dydžio antidempingo muito jam būtų sunkiau konkuruoti Bendrijos rinkoje, nes jo konkurentai už Bendrijos ribų ir toliau galėtų įsigyti DCD, nemokėdami jokių antidempingo muitų. Tačiau šis naudotojas nepateikė klausimyno atsakymų ir nepagrindė savo tvirtinimo, todėl neįmanoma įvertinti ar apskaičiuoti, kokį poveikį jo veiklai padarytų muitas. |
| --- | --- |

(114)

Naudotojas cheminių medžiagų popieriui sektoriuje taip pat teigė, kad dėl siūlomo dydžio antidempingo muito jam būtų sunkiau konkuruoti Bendrijos rinkoje, nes jo konkurentai už Bendrijos ribų ir toliau galėtų įsigyti DCD, nemokėdami jokių antidempingo muitų. Tačiau šis naudotojas nepateikė klausimyno atsakymų ir nepagrindė savo tvirtinimo, todėl neįmanoma įvertinti ar apskaičiuoti, kokį poveikį jo veiklai padarytų muitas.

| (115) | Tačiau primenama, kad, kaip nurodyta pirmiau, abu bendradarbiaujantys gamintojai pabrėžė, kad labai svarbu turėti du tiekimo šaltinius. Todėl manoma, kad nustačius toliau nurodyto dydžio antidempingo priemones būtų užtikrinti ilgalaikiai alternatyvūs tiekimo šaltiniai galutinių naudotojų sektoriams. Kita vertus, nenustačius priemonių kiltų pavojus, kad būtų pašalintas vienas tiekimo šaltinis. |
| --- | --- |

(115)

Tačiau primenama, kad, kaip nurodyta pirmiau, abu bendradarbiaujantys gamintojai pabrėžė, kad labai svarbu turėti du tiekimo šaltinius. Todėl manoma, kad nustačius toliau nurodyto dydžio antidempingo priemones būtų užtikrinti ilgalaikiai alternatyvūs tiekimo šaltiniai galutinių naudotojų sektoriams. Kita vertus, nenustačius priemonių kiltų pavojus, kad būtų pašalintas vienas tiekimo šaltinis.

6.4.   Nesusijusių importuotojų interesai

| (116) | Atliekant tyrimą bendradarbiavo keturi importuotojai, iš kurių vienas taip pat naudojo nagrinėjamąjį produktą. Didžiausias importuotojų, kuris per TL importavo apie 30 % viso iš KLR importuoto DCD, pabrėžė, kad nustačius antidempingo muitus būtų neišvengiamai padarytas neigiamas poveikis jo veiklai, ir jis palaipsniui turėtų pasitraukti iš verslo, susijusio su DCD, nes DCD negaminamas kitose trečiosiose šalyse, taigi jis neturi alternatyvaus tiekimo šaltinio. Dėl to bendrovėje tektų atlikti kai kuriuos organizacinius pakeitimus. |
| --- | --- |

(116)

Atliekant tyrimą bendradarbiavo keturi importuotojai, iš kurių vienas taip pat naudojo nagrinėjamąjį produktą. Didžiausias importuotojų, kuris per TL importavo apie 30 % viso iš KLR importuoto DCD, pabrėžė, kad nustačius antidempingo muitus būtų neišvengiamai padarytas neigiamas poveikis jo veiklai, ir jis palaipsniui turėtų pasitraukti iš verslo, susijusio su DCD, nes DCD negaminamas kitose trečiosiose šalyse, taigi jis neturi alternatyvaus tiekimo šaltinio. Dėl to bendrovėje tektų atlikti kai kuriuos organizacinius pakeitimus.

| (117) | Negalima paneigti, kad nustačius antidempingo priemones kai kuriems importuotojams būtų padarytas neigiamas poveikis. Tačiau antidempingo priemonėmis būtų tik atkurta konkurencija Bendrijos rinkoje, be to, atsižvelgiant į tai, kad galutiniai naudotojai pabrėžė būtinybę turėti du tiekimo šaltinius, manoma, kad toliau nurodyto siūlomo dydžio antidempingo priemonės neturėtų užkirsti kelio importuotojams Bendrijoje parduoti nagrinėjamąjį produktą. |
| --- | --- |

(117)

Negalima paneigti, kad nustačius antidempingo priemones kai kuriems importuotojams būtų padarytas neigiamas poveikis. Tačiau antidempingo priemonėmis būtų tik atkurta konkurencija Bendrijos rinkoje, be to, atsižvelgiant į tai, kad galutiniai naudotojai pabrėžė būtinybę turėti du tiekimo šaltinius, manoma, kad toliau nurodyto siūlomo dydžio antidempingo priemonės neturėtų užkirsti kelio importuotojams Bendrijoje parduoti nagrinėjamąjį produktą.

| (118) | Be to, importuotojai tiekia keliems skirtingiems galutinių naudotojų sektoriams, kuriuose DCD sudaro įvairaus dydžio galutinio produkto sąnaudų dalį, todėl manoma, kad bet kokį kainos padidėjimą dėl nustatytų antidempingo priemonių būtų galima bent iš dalies perkelti naudotojams. Be to, šiomis aplinkybėmis reikėtų pažymėti, kad remiantis turima informacija importuotojai netiekia didžiausiam galutinių naudotojų sektoriui, t. y. vaistų pramonės sektoriui, kuriame bet kokį tariamą papildomą sąnaudų padidėjimą dėl konkurencijos su trečiosiomis šalimis būtų sunku perkelti galutiniams pirkėjams. |
| --- | --- |

(118)

Be to, importuotojai tiekia keliems skirtingiems galutinių naudotojų sektoriams, kuriuose DCD sudaro įvairaus dydžio galutinio produkto sąnaudų dalį, todėl manoma, kad bet kokį kainos padidėjimą dėl nustatytų antidempingo priemonių būtų galima bent iš dalies perkelti naudotojams. Be to, šiomis aplinkybėmis reikėtų pažymėti, kad remiantis turima informacija importuotojai netiekia didžiausiam galutinių naudotojų sektoriui, t. y. vaistų pramonės sektoriui, kuriame bet kokį tariamą papildomą sąnaudų padidėjimą dėl konkurencijos su trečiosiomis šalimis būtų sunku perkelti galutiniams pirkėjams.

| (119) | Vienas importuotojas, kuris DCD tiekia tekstilės, popieriaus, vandens valymo ir trąšų pramonės sektoriams, teigė, kad šiuose sektoriuose nereikalingas BP gaminamas geresnės kokybės DCD. Be to, jis tvirtino, kad minėtuose pramonės sektoriuose kiltų sunkumų perkeliant bet kokį papildomą sąnaudų padidėjimą galutiniams pirkėjams. |
| --- | --- |

(119)

Vienas importuotojas, kuris DCD tiekia tekstilės, popieriaus, vandens valymo ir trąšų pramonės sektoriams, teigė, kad šiuose sektoriuose nereikalingas BP gaminamas geresnės kokybės DCD. Be to, jis tvirtino, kad minėtuose pramonės sektoriuose kiltų sunkumų perkeliant bet kokį papildomą sąnaudų padidėjimą galutiniams pirkėjams.

| (120) | Neprieštaraujama, kad BP gaminamas DCD gali būti geresnės kokybės nei eksportuojančių Kinijos gamintojų gaminamas DCD. Tačiau atlikus tyrimą nustatyta, kad nagrinėjamasis produktas ir panašus produktas iš esmės yra vienodi ir pasižymi tomis pačiomis pagrindinėmis cheminėmis, fizinėmis ir techninėmis savybėmis, be to, naudojami toms pačioms paskirtims. Dėl tvirtinimo, kad pirmiau nurodytuose pramonės sektoriuose nebūtų galima žaliavų kainų padidėjimo perkelti pirkėjams, reikėtų pabrėžti, kad šie galutiniai naudotojai nebendradarbiavo, todėl šio tvirtinimo negalima įvertinti, taigi į jį neatsižvelgiama. |
| --- | --- |

(120)

Neprieštaraujama, kad BP gaminamas DCD gali būti geresnės kokybės nei eksportuojančių Kinijos gamintojų gaminamas DCD. Tačiau atlikus tyrimą nustatyta, kad nagrinėjamasis produktas ir panašus produktas iš esmės yra vienodi ir pasižymi tomis pačiomis pagrindinėmis cheminėmis, fizinėmis ir techninėmis savybėmis, be to, naudojami toms pačioms paskirtims. Dėl tvirtinimo, kad pirmiau nurodytuose pramonės sektoriuose nebūtų galima žaliavų kainų padidėjimo perkelti pirkėjams, reikėtų pabrėžti, kad šie galutiniai naudotojai nebendradarbiavo, todėl šio tvirtinimo negalima įvertinti, taigi į jį neatsižvelgiama.

| (121) | Be to, reikėtų pastebėti, kad bendradarbiaujančių importuotojų pelno dydžiai skiriasi. Remiantis importuotojų pateiktais duomenimis, bent dalį bet kokio kainos padidėjimo dėl nustatytų antidempingo muitų būtų galima absorbuoti. |
| --- | --- |

(121)

Be to, reikėtų pastebėti, kad bendradarbiaujančių importuotojų pelno dydžiai skiriasi. Remiantis importuotojų pateiktais duomenimis, bent dalį bet kokio kainos padidėjimo dėl nustatytų antidempingo muitų būtų galima absorbuoti.

| (122) | Todėl manoma, kad nustačius antidempingo priemones importuotojams didelis neigiamas poveikis nebūtų padarytas. |
| --- | --- |

(122)

Todėl manoma, kad nustačius antidempingo priemones importuotojams didelis neigiamas poveikis nebūtų padarytas.

6.5.   Išvada dėl Bendrijos interesų

| (123) | Galima tikėtis, kad nustačius antidempingo priemones Bendrijos pramonė galės vėl pelningai parduoti DCD, taigi, ir išlikti rinkoje. Atsižvelgiant į nuolat blogėjančią Bendrijos pramonės finansinę padėtį, dėl kurios visa gamybos linija tapo nepelninga, esama didelio pavojaus, kad nenustačius priemonių Bendrijos pramonė turėtų pasitraukti iš DCD gamybos, ir dėl to neišvengiamai būtų prarasta darbo vietų. Dėl to eksportuojantys Kinijos gamintojai taptų monopolininkais, o tai savo ruožtu būtų žalinga DCD galutiniams naudotojams, kurie pabrėžė, kad svarbu turėti tiekimo šaltinį Bendrijoje. |
| --- | --- |

(123)

Galima tikėtis, kad nustačius antidempingo priemones Bendrijos pramonė galės vėl pelningai parduoti DCD, taigi, ir išlikti rinkoje. Atsižvelgiant į nuolat blogėjančią Bendrijos pramonės finansinę padėtį, dėl kurios visa gamybos linija tapo nepelninga, esama didelio pavojaus, kad nenustačius priemonių Bendrijos pramonė turėtų pasitraukti iš DCD gamybos, ir dėl to neišvengiamai būtų prarasta darbo vietų. Dėl to eksportuojantys Kinijos gamintojai taptų monopolininkais, o tai savo ruožtu būtų žalinga DCD galutiniams naudotojams, kurie pabrėžė, kad svarbu turėti tiekimo šaltinį Bendrijoje.

| (124) | Atsižvelgiant į tai, kad dėl importo dempingo kaina nustatytas didelis priverstinis kainų sumažinimas, manoma, kad nustačius antidempingo priemones būtų tik atkurtos vienodos galimybės ir išlaikyti du tiekimo šaltiniai naudotojams. |
| --- | --- |

(124)

Atsižvelgiant į tai, kad dėl importo dempingo kaina nustatytas didelis priverstinis kainų sumažinimas, manoma, kad nustačius antidempingo priemones būtų tik atkurtos vienodos galimybės ir išlaikyti du tiekimo šaltiniai naudotojams.

| (125) | Todėl daroma išvada, kad nėra įtikinamų priežasčių dėl Bendrijos interesų nenustatyti antidempingo priemonių. |
| --- | --- |

(125)

Todėl daroma išvada, kad nėra įtikinamų priežasčių dėl Bendrijos interesų nenustatyti antidempingo priemonių.

7.   GALUTINĖS ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS

7.1.   Žalos pašalinimo lygis

| (126) | Atsižvelgiant į pirmiau aprašytus nustatytus faktus ir siekiant tinkamai apibūdinti specifinę DCD rinkos padėtį, manoma, kad būtų tikslinga nustatyti antidempingo priemones. |
| --- | --- |

(126)

Atsižvelgiant į pirmiau aprašytus nustatytus faktus ir siekiant tinkamai apibūdinti specifinę DCD rinkos padėtį, manoma, kad būtų tikslinga nustatyti antidempingo priemones.

| (127) | Turėtų būti nustatytos tokio dydžio priemonės, kurios leistų atkurti sąžiningą BP ir eksportuojančių KLR gamintojų konkurenciją. |
| --- | --- |

(127)

Turėtų būti nustatytos tokio dydžio priemonės, kurios leistų atkurti sąžiningą BP ir eksportuojančių KLR gamintojų konkurenciją.

| (128) | Teigta, kad šio konkretaus atvejo aplinkybės reikalauja specialaus metodo žalos pašalinimo lygiui nustatyti. Taigi reikia atsižvelgti į tris svarbius aspektus:






  i) | atsižvelgiant į išvadas dėl priežastinio ryšio, priemonėmis neturėtų būti atlyginama už veiksnių, kurių negalima priskirti importui dempingo kaina, padarytą žalą. Tačiau negalima tiksliai apskaičiuoti šių veiksnių padarytos žalos; |
| --- | --- | --- |

(128)

Teigta, kad šio konkretaus atvejo aplinkybės reikalauja specialaus metodo žalos pašalinimo lygiui nustatyti. Taigi reikia atsižvelgti į tris svarbius aspektus:

i)

atsižvelgiant į išvadas dėl priežastinio ryšio, priemonėmis neturėtų būti atlyginama už veiksnių, kurių negalima priskirti importui dempingo kaina, padarytą žalą. Tačiau negalima tiksliai apskaičiuoti šių veiksnių padarytos žalos;

| ii) | dempingo skirtumas apskaičiuotas išskirtiniu būdu: kadangi bendradarbiaujantiems eksportuojantiems KLR gamintojams nebuvo galima suteikti RER ir (arba) IR ir kadangi nėra panašios šalies, normalioji vertė turėjo būti apskaičiuota remiantis Bendrijos pramonės gamybos sąnaudomis; |
| --- | --- |

ii)

dempingo skirtumas apskaičiuotas išskirtiniu būdu: kadangi bendradarbiaujantiems eksportuojantiems KLR gamintojams nebuvo galima suteikti RER ir (arba) IR ir kadangi nėra panašios šalies, normalioji vertė turėjo būti apskaičiuota remiantis Bendrijos pramonės gamybos sąnaudomis;

| iii) | pasaulyje yra tik du DCD tiekimo šaltiniai: Bendrijos pramonė Vokietijoje ir keli eksportuojantys gamintojai KLR. Dėl to reikia pasirinkti tinkamą metodą, kad nebūtų sukurta monopolija ir (arba) kad nepritrūktų pasiūlos Bendrijos rinkoje. |
| --- | --- |

iii)

pasaulyje yra tik du DCD tiekimo šaltiniai: Bendrijos pramonė Vokietijoje ir keli eksportuojantys gamintojai KLR. Dėl to reikia pasirinkti tinkamą metodą, kad nebūtų sukurta monopolija ir (arba) kad nepritrūktų pasiūlos Bendrijos rinkoje.

| (129) | Be to, reikėtų pažymėti, kad nuo 2007 m. liepos 1 d. KLR kilmės DCD eksportui taikoma PVM grąžinimo norma buvo sumažinta nuo 13 iki 5 %. Dėl to tikriausiai padidės kiniško DCD eksporto kainos, nes padidės eksportui gaminamo DCD gamybos sąnaudos. |
| --- | --- |

(129)

Be to, reikėtų pažymėti, kad nuo 2007 m. liepos 1 d. KLR kilmės DCD eksportui taikoma PVM grąžinimo norma buvo sumažinta nuo 13 iki 5 %. Dėl to tikriausiai padidės kiniško DCD eksporto kainos, nes padidės eksportui gaminamo DCD gamybos sąnaudos.

| (130) | Tokiomis aplinkybėmis nustatant su importu dempingo kaina susijusios žalos pašalinimo lygį reikėjo taikyti tinkamesnį metodą. Manyta, kad būtų tikslinga pagrindinį dėmesį sutelkti į žalingą poveikį, kurį tiesiogiai daro eksportuojančių Kinijos gamintojų taikoma priverstinio kainų sumažinimo praktika, ir nustatant žalos pašalinimo lygį remtis suma, kurios pakaktų priverstiniam faktiniam kainų sumažinimui pašalinti, bei pridėti Bendrijos pramonės 2001 m. už nagrinėjamąjį produktą gautą pelno dydį atitinkančią pelno sumą (nuo 0 iki 5 %). Pritaikius šį metodą BP galės taikyti didesnes kainas ir todėl pagerinti finansinę bei ekonominę padėtį tiek, kiek jai poveikio akivaizdžiai padarė importas dempingo kaina. |
| --- | --- |

(130)

Tokiomis aplinkybėmis nustatant su importu dempingo kaina susijusios žalos pašalinimo lygį reikėjo taikyti tinkamesnį metodą. Manyta, kad būtų tikslinga pagrindinį dėmesį sutelkti į žalingą poveikį, kurį tiesiogiai daro eksportuojančių Kinijos gamintojų taikoma priverstinio kainų sumažinimo praktika, ir nustatant žalos pašalinimo lygį remtis suma, kurios pakaktų priverstiniam faktiniam kainų sumažinimui pašalinti, bei pridėti Bendrijos pramonės 2001 m. už nagrinėjamąjį produktą gautą pelno dydį atitinkančią pelno sumą (nuo 0 iki 5 %). Pritaikius šį metodą BP galės taikyti didesnes kainas ir todėl pagerinti finansinę bei ekonominę padėtį tiek, kiek jai poveikio akivaizdžiai padarė importas dempingo kaina.

| (131) | Atskleidus galutinius per tyrimą nustatytus faktus BP teigė, kad siūlomo dydžio muitas neužtikrintų jos gyvybingumo, nes ji negalėtų padidinti kainų tiek, kad padengtų visas gamybos sąnaudas. Todėl BP pasiūlė metodiką, kuri užtikrintų visos DCD gamybos grandinės nenuostolingumą. Tačiau šį metodą reikėjo atmesti, nes jis iš esmės buvo pagrįstas nepatikrintais duomenimis, ir pagal šį metodą be nagrinėjamojo produkto būtų tekę įtraukti kitus produktus. |
| --- | --- |

(131)

Atskleidus galutinius per tyrimą nustatytus faktus BP teigė, kad siūlomo dydžio muitas neužtikrintų jos gyvybingumo, nes ji negalėtų padidinti kainų tiek, kad padengtų visas gamybos sąnaudas. Todėl BP pasiūlė metodiką, kuri užtikrintų visos DCD gamybos grandinės nenuostolingumą. Tačiau šį metodą reikėjo atmesti, nes jis iš esmės buvo pagrįstas nepatikrintais duomenimis, ir pagal šį metodą be nagrinėjamojo produkto būtų tekę įtraukti kitus produktus.

| (132) | Todėl tvirtinama, kad muitas, pagrįstas priverstiniu kainų sumažinimu ir pelnu, pašalins žalą, kurią tiesiogiai daro importas dempingo kaina, net jei tai neišsprendžia visų BP finansinių ir ekonominių sunkumų. Jei būtų padengtos visos gamybos sąnaudos, atsižvelgiant į kitus nei importas dempingo kaina veiksnius, muitu būtų kompensuojama per daug. Be to, reikia atsižvelgti į tai, kad BP naudojasi išskirtine padėtimi rinkoje – ji yra arti pirkėjų. |
| --- | --- |

(132)

Todėl tvirtinama, kad muitas, pagrįstas priverstiniu kainų sumažinimu ir pelnu, pašalins žalą, kurią tiesiogiai daro importas dempingo kaina, net jei tai neišsprendžia visų BP finansinių ir ekonominių sunkumų. Jei būtų padengtos visos gamybos sąnaudos, atsižvelgiant į kitus nei importas dempingo kaina veiksnius, muitu būtų kompensuojama per daug. Be to, reikia atsižvelgti į tai, kad BP naudojasi išskirtine padėtimi rinkoje – ji yra arti pirkėjų.

| (133) | Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, naudojant svertinę vidutinę importo kainą, kuri buvo nustatyta skaičiuojant priverstinį kainų sumažinimą, ir pridedant papildomą pelno sumą buvo nustatyta, kiek būtina padidinti kainą. Tuomet rezultatas buvo išreikštas procentais visos CIF importo vertės. |
| --- | --- |

(133)

Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, naudojant svertinę vidutinę importo kainą, kuri buvo nustatyta skaičiuojant priverstinį kainų sumažinimą, ir pridedant papildomą pelno sumą buvo nustatyta, kiek būtina padidinti kainą. Tuomet rezultatas buvo išreikštas procentais visos CIF importo vertės.

| (134) | Atsižvelgdama į pirmiau aprašytas išskirtines aplinkybes Komisija atidžiai stebės rinką. Jei pasirodys, kad priemonių nepakanka, arba, atvirkščiai, jei Bendrijos rinkoje atsiras pasiūlos trūkumas ir (arba) kuri nors šalis taps monopoline, Komisija nedelsdama spręs susiklosčiusią padėtį ir pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį ir (arba) taikydama pagrindinio reglamento 14 straipsnio 4 dalį inicijuos ex officio peržiūrą. |
| --- | --- |

(134)

Atsižvelgdama į pirmiau aprašytas išskirtines aplinkybes Komisija atidžiai stebės rinką. Jei pasirodys, kad priemonių nepakanka, arba, atvirkščiai, jei Bendrijos rinkoje atsiras pasiūlos trūkumas ir (arba) kuri nors šalis taps monopoline, Komisija nedelsdama spręs susiklosčiusią padėtį ir pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį ir (arba) taikydama pagrindinio reglamento 14 straipsnio 4 dalį inicijuos ex officio peržiūrą.

7.2.   Galutinės priemonės

| (135) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, manoma, kad pagal pagrindinio reglamento 9 straipsnį importuojamam nagrinėjamajam produktui turėtų būti nustatytos galutinės antidempingo priemonės. |
| --- | --- |

(135)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, manoma, kad pagal pagrindinio reglamento 9 straipsnį importuojamam nagrinėjamajam produktui turėtų būti nustatytos galutinės antidempingo priemonės.

| (136) | Kadangi žalos pašalinimo lygis yra žemesnis už nustatytą dempingo skirtumą, nustatant galutines priemones reikėtų remtis žalos pašalinimo lygiu. |
| --- | --- |

(136)

Kadangi žalos pašalinimo lygis yra žemesnis už nustatytą dempingo skirtumą, nustatant galutines priemones reikėtų remtis žalos pašalinimo lygiu.

| (137) | Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, procentais išreikšta CIF kainos Bendrijos pasienyje prieš sumokant muitą muito norma yra tokia:







  Šalis | Bendrovė | Muito norma (%) |
| --- | --- | --- | --- |
| KLR | Visoms bendrovėms | 49,1 % |

(137)

Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, procentais išreikšta CIF kainos Bendrijos pasienyje prieš sumokant muitą muito norma yra tokia:

Šalis

Bendrovė

Muito norma (%)

KLR

Visoms bendrovėms

49,1 %

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

1.   Importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos kilmės 1-Cianguanidinui (diciandiamidui), klasifikuojamam KN kodu 2926 20 00, nustatomas galutinis antidempingo muitas.

2.   Galutinio antidempingo muito norma, taikoma pirmiau aprašyto produkto neto kainai Bendrijos pasienyje prieš sumokant muitą, yra 49,1 %.

3.   Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2007 m. lapkričio 13 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

F. TEIXEIRA DOS SANTOS

---

(1)  OL L 56, 1996 3 6, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2117/2005 (OL L 340, 2005 12 23, p. 17).

1

(2)  OL C 193, 2006 8 17, p. 3.

2

---

| 15.11.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 296/18 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2007

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 296/18

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1332/2007

2007 m. lapkričio 14 d.

nustatantis kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1994 m. gruodžio 21 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 3223/94 dėl vaisių ir daržovių importo taisyklių (1), ypač į jo 4 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Vadovaujantis Urugvajaus raundo daugiašalių prekybos derybų rezultatais Reglamentas (EB) Nr. 3223/94 numato kriterijus, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo vertes iš trečiųjų šalių importuojamiems jo priede išvardintiems produktams ir laikotarpiams. |
| --- | --- |

(1)

Vadovaujantis Urugvajaus raundo daugiašalių prekybos derybų rezultatais Reglamentas (EB) Nr. 3223/94 numato kriterijus, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo vertes iš trečiųjų šalių importuojamiems jo priede išvardintiems produktams ir laikotarpiams.

| (2) | Laikantis aukščiau nurodytų kriterijų, standartinės importo vertės turi būti nustatytos tokios, kaip nurodyta šio reglamento priede, |
| --- | --- |

(2)

Laikantis aukščiau nurodytų kriterijų, standartinės importo vertės turi būti nustatytos tokios, kaip nurodyta šio reglamento priede,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 3223/94 4 straipsnyje nurodytos standartinės importo vertės nustatomos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2007 m. lapkričio 15 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2007 m. lapkričio 14 d.

Komisijos vardu

Jean-Luc DEMARTY

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 337, 1994 12 24, p. 66. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 756/2007 (OL L 172, 2007 6 30, p. 41).

1

---

PRIEDAS

prie 2007 m. lapkričio 14 d. Komisijos reglamento, nustatančio kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0702 00 00 | MA | 61,6 |
| MK | 18,4 |
| TR | 83,1 |
| ZZ | 54,4 |
| 0707 00 05 | JO | 196,3 |
| MA | 68,0 |
| TR | 104,1 |
| ZZ | 122,8 |
| 0709 90 70 | MA | 63,6 |
| TR | 89,2 |
| ZZ | 76,4 |
| 0805 20 10 | MA | 80,6 |
| ZZ | 80,6 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | HR | 23,0 |
| IL | 68,7 |
| TR | 82,9 |
| UY | 98,5 |
| ZZ | 68,3 |
| 0805 50 10 | AR | 73,8 |
| TR | 99,1 |
| ZA | 60,0 |
| ZZ | 77,6 |
| 0806 10 10 | BR | 235,4 |
| TR | 136,5 |
| US | 267,2 |
| ZZ | 213,0 |
| 0808 10 80 | AR | 83,4 |
| CA | 95,9 |
| CL | 33,5 |
| MK | 31,5 |
| US | 101,8 |
| ZA | 87,4 |
| ZZ | 72,3 |
| 0808 20 50 | AR | 49,3 |
| CN | 74,2 |
| TR | 129,4 |
| ZZ | 84,3 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0702 00 00

MA

61,6

MK

18,4

TR

83,1

ZZ

54,4

0707 00 05

JO

196,3

MA

68,0

TR

104,1

ZZ

122,8

0709 90 70

MA

63,6

TR

89,2

ZZ

76,4

0805 20 10

MA

80,6

ZZ

80,6

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

HR

23,0

IL

68,7

TR

82,9

UY

98,5

ZZ

68,3

0805 50 10

AR

73,8

TR

99,1

ZA

60,0

ZZ

77,6

0806 10 10

BR

235,4

TR

136,5

US

267,2

ZZ

213,0

0808 10 80

AR

83,4

CA

95,9

CL

33,5

MK

31,5

US

101,8

ZA

87,4

ZZ

72,3

0808 20 50

AR

49,3

CN

74,2

TR

129,4

ZZ

84,3

---

(1)  Šalių nomenklatūra yra nustatyta Komisijos Reglamentu (EB) Nr. 1833/2006 (OL L 354, 2006 12 14, p. 19). Kodas „ZZ“ žymi „kitą kilmę“.

---

| 15.11.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 296/20 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2007

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 296/20

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1333/2007

2007 m. lapkričio 13 d.

uždraudžiantis su Vokietijos vėliava plaukiojantiems laivams žvejoti atlantines menkes ICES IV zonoje ir II a zonos EB vandenyse

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2002 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal bendrąją žuvininkystės politiką (1), ypač į jo 26 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1993 m. spalio 12 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2847/93, nustatantį bendros žuvininkystės politikos kontrolės sistemą (2), ypač į jo 21 straipsnio 3 dalį,

kadangi:

| (1) | 2006 m. gruodžio 21 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 41/2007, nustatančiame 2007 m. Bendrijos vandenyse ir Bendrijos laivams vandenyse, kuriuose reikalaujama nustatyti žvejybos apribojimus, taikomas tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių bendrąsias žvejybos galimybes ir susijusias sąlygas (3), nustatomos kvotos 2007 metams. |
| --- | --- |

(1)

2006 m. gruodžio 21 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 41/2007, nustatančiame 2007 m. Bendrijos vandenyse ir Bendrijos laivams vandenyse, kuriuose reikalaujama nustatyti žvejybos apribojimus, taikomas tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių bendrąsias žvejybos galimybes ir susijusias sąlygas (3), nustatomos kvotos 2007 metams.

| (2) | Pagal Komisijai pateiktą informaciją, gaudydami šio reglamento priede nurodytų išteklių žuvis, laivai, kurie plaukioja su tame priede nurodytos valstybės narės vėliava arba yra joje registruoti, išnaudojo 2007 metams skirtą kvotą. |
| --- | --- |

(2)

Pagal Komisijai pateiktą informaciją, gaudydami šio reglamento priede nurodytų išteklių žuvis, laivai, kurie plaukioja su tame priede nurodytos valstybės narės vėliava arba yra joje registruoti, išnaudojo 2007 metams skirtą kvotą.

| (3) | Todėl būtina uždrausti žvejoti, laikyti laivuose, perkrauti ir iškrauti tų išteklių žuvis, |
| --- | --- |

(3)

Todėl būtina uždrausti žvejoti, laikyti laivuose, perkrauti ir iškrauti tų išteklių žuvis,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Kvotos išnaudojimas

Šio reglamento priede nurodytai valstybei narei 2007 metams skirta tame priede nurodytų išteklių žvejybos kvota laikoma išnaudota nuo tame priede nustatytos dienos.

2 straipsnis

Draudimas

Nuo šio reglamento priede nustatytos dienos laivams, kurie plaukioja su tame priede nurodytos valstybės narės vėliava arba yra joje registruoti, uždraudžiama žvejoti tame priede nurodytų išteklių žuvis. Draudžiama nurodytuose laivuose laikyti, perkrauti arba iškrauti tokių laivų po nurodytos datos sužvejotas minėtų išteklių žuvis.

3 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2007 m. lapkričio 13 d.

Komisijos vardu

Fokion FOTIADIS

Žuvininkystės ir jūrų reikalų generalinis direktorius

---

(1)  OL L 358, 2002 12 31, p. 59. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 865/2007 (OL L 192, 2007 7 24, p. 1).

1

(2)  OL L 261, 1993 10 20, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1967/2006 (OL L 409, 2006 12 30, p. 11), su pakeitimais, padarytais OL L 36, 2007 2 8, p. 6.

2

(3)  OL L 15, 2007 1 20, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 898/2007 (OL L 196, 2007 7 28, p. 22).

3

---

PRIEDAS

| Nr. | 72 |
| --- | --- |
| Valstybė narė | Vokietija |
| Ištekliai | COD/2AC4. |
| Rūšis | Atlantinė menkė (Gadus morhua) |
| Zona | IV zona; II a zonos EB vandenys |
| Data | 2007 10 27 |

Nr.

72

Valstybė narė

Vokietija

Ištekliai

COD/2AC4.

Rūšis

Atlantinė menkė (Gadus morhua)

Zona

IV zona; II a zonos EB vandenys

Data

2007 10 27

---

| 15.11.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 296/22 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2007

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 296/22

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1334/2007

2007 m. lapkričio 14 d.

iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1749/96 dėl pradinių Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2494/95 dėl suderintų vartotojų kainų indeksų įgyvendinimo priemonių

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1995 m. spalio 23 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2494/95 dėl suderintų vartotojų kainų indeksų (1), ypač į jo 4 straipsnio trečią pastraipą ir 5 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdama į Europos centrinio banko nuomonę (2), kaip reikalaujama Reglamento (EB) Nr. 2494/95 5 straipsnio 3 dalyje,

kadangi:

| (1) | Suderinti vartotojų kainų indeksai (SVKI) yra suderinti infliacijos dydžiai, kurie reikalingi Komisijai ir Europos centriniam bankui atliekant savo funkcijas pagal EB sutarties 121 straipsnį. SVKI indeksai yra skirti tam, kad padėtų palyginti vartojimo kainų infliaciją tarptautiniu lygmeniu. Jie yra svarbūs pinigų politikos valdymo rodikliai. |
| --- | --- |

(1)

Suderinti vartotojų kainų indeksai (SVKI) yra suderinti infliacijos dydžiai, kurie reikalingi Komisijai ir Europos centriniam bankui atliekant savo funkcijas pagal EB sutarties 121 straipsnį. SVKI indeksai yra skirti tam, kad padėtų palyginti vartojimo kainų infliaciją tarptautiniu lygmeniu. Jie yra svarbūs pinigų politikos valdymo rodikliai.

| (2) | SVKI sudaro beveik baigtą koncepciją. Nuo to laiko, kai buvo priimtos pradinės įgyvendinimo priemonės, pasiekta labai didelės pažangos derinant metodikas, tačiau dar ne visada galima lyginti dėl atrankos, pakeitimo, kokybės derinimo ir agregavimo procedūrų. |
| --- | --- |

(2)

SVKI sudaro beveik baigtą koncepciją. Nuo to laiko, kai buvo priimtos pradinės įgyvendinimo priemonės, pasiekta labai didelės pažangos derinant metodikas, tačiau dar ne visada galima lyginti dėl atrankos, pakeitimo, kokybės derinimo ir agregavimo procedūrų.

| (3) | Dabartinėje SVKI sistemoje SVKI apibrėžiamas kaip Laspeireso tipo indeksas, susijęs su kintančia pinigų galia įsigyti prekių bei paslaugų siekiant tiesiogiai tenkinti vartotojų poreikius. Ši apibrėžtis parodo, kaip šiuo metu Europos Sąjungoje ir visų pirma euro zonoje suprantama vartotojų kainų infliacija. |
| --- | --- |

(3)

Dabartinėje SVKI sistemoje SVKI apibrėžiamas kaip Laspeireso tipo indeksas, susijęs su kintančia pinigų galia įsigyti prekių bei paslaugų siekiant tiesiogiai tenkinti vartotojų poreikius. Ši apibrėžtis parodo, kaip šiuo metu Europos Sąjungoje ir visų pirma euro zonoje suprantama vartotojų kainų infliacija.

| (4) | SVKI yra susijęs su visų produktų, vartotojų perkamų, kai jie siekia išlaikyti vartojimo modelį, t. y. produktų, apibrėžiamų elementariomis išlaidų kategorijomis (svoriais), kainomis. Šias kategorijas sudaro aiškiai apibrėžti vartojimo segmentai, kurie skiriasi pagal vartojimo paskirtį. Visų siūlomų produktų aibę statistinėje populiacijoje galima išsamiai suskirstyti į vartojimo segmentus. Vartojimo segmentai laikui bėgant yra palyginti stabilūs, nors vartojimo segmentą sudarantys siūlomi produktai rinkoms vystantis keičiasi. |
| --- | --- |

(4)

SVKI yra susijęs su visų produktų, vartotojų perkamų, kai jie siekia išlaikyti vartojimo modelį, t. y. produktų, apibrėžiamų elementariomis išlaidų kategorijomis (svoriais), kainomis. Šias kategorijas sudaro aiškiai apibrėžti vartojimo segmentai, kurie skiriasi pagal vartojimo paskirtį. Visų siūlomų produktų aibę statistinėje populiacijoje galima išsamiai suskirstyti į vartojimo segmentus. Vartojimo segmentai laikui bėgant yra palyginti stabilūs, nors vartojimo segmentą sudarantys siūlomi produktai rinkoms vystantis keičiasi.

| (5) | Todėl vartojimo segmentų pagal paskirtį sąvoka yra labai svarbi atrankos, kokybės pasikeitimo ir kokybės derinimo atžvilgiu. Vis dėlto šioje sąvokoje dviprasmiškumas yra susijęs su agregavimo lygmeniu, kuriuo ji apibrėžta ir taikoma. |
| --- | --- |

(5)

Todėl vartojimo segmentų pagal paskirtį sąvoka yra labai svarbi atrankos, kokybės pasikeitimo ir kokybės derinimo atžvilgiu. Vis dėlto šioje sąvokoje dviprasmiškumas yra susijęs su agregavimo lygmeniu, kuriuo ji apibrėžta ir taikoma.

| (6) | Laikui bėgant siūlomų produktų grupė keisis, nes mažmenininkai bei gamintojai juos modifikuoja arba pakeičia. SVKI reikia, kad vartojimo segmentuose pagal paskirtį būtų reprezentuojami visi šiuo metu turimi produktai, atrinkti ataskaitiniu laikotarpiu, kad būtų galima įvertinti jų poveikį infliacijai. Tai visų pirma taikytina naujiems ankstesnių produktų modeliams ar rūšims. |
| --- | --- |

(6)

Laikui bėgant siūlomų produktų grupė keisis, nes mažmenininkai bei gamintojai juos modifikuoja arba pakeičia. SVKI reikia, kad vartojimo segmentuose pagal paskirtį būtų reprezentuojami visi šiuo metu turimi produktai, atrinkti ataskaitiniu laikotarpiu, kad būtų galima įvertinti jų poveikį infliacijai. Tai visų pirma taikytina naujiems ankstesnių produktų modeliams ar rūšims.

| (7) | Todėl kokybės pasikeitimas yra susijęs su tuo, kiek turimi produktai yra tinkami, kad atitiktų to vartojimo segmento, kuriam jie priklauso, paskirtį. Kokybės pasikeitimas turėtų būti vertinamas remiantis vartojimo segmento konkrečių produktų specifikacijomis. |
| --- | --- |

(7)

Todėl kokybės pasikeitimas yra susijęs su tuo, kiek turimi produktai yra tinkami, kad atitiktų to vartojimo segmento, kuriam jie priklauso, paskirtį. Kokybės pasikeitimas turėtų būti vertinamas remiantis vartojimo segmento konkrečių produktų specifikacijomis.

| (8) | Siekiant spręsti šiuos klausimus, būtina priimti 1996 m. rugsėjo 9 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 1749/96 dėl pradinių Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2494/95 dėl suderintų vartotojų kainų indeksų įgyvendinimo priemonių (3) paaiškinimus ir dalinius pakeitimus, siekiant užtikrinti, kad SVKI būtų palyginami, liktų patikimi ir aktualūs pagal Reglamento (EB) Nr. 2494/95 5 straipsnį. |
| --- | --- |

(8)

Siekiant spręsti šiuos klausimus, būtina priimti 1996 m. rugsėjo 9 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 1749/96 dėl pradinių Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2494/95 dėl suderintų vartotojų kainų indeksų įgyvendinimo priemonių (3) paaiškinimus ir dalinius pakeitimus, siekiant užtikrinti, kad SVKI būtų palyginami, liktų patikimi ir aktualūs pagal Reglamento (EB) Nr. 2494/95 5 straipsnį.

| (9) | Todėl būtina tiksliau pateikti SVKI tikslus ir apibrėžtį, paaiškinti, jei jie lemia faktinę atrankos, pakeitimo ir kokybės derinimo praktiką, taip pat nustatyti reikalingą SVKI reprezentavimą ir formą bei nustatyti papildomus minimalius standartus atrankos, pakeitimo, kokybės derinimo ir agregavimo procedūrų atžvilgiu. |
| --- | --- |

(9)

Todėl būtina tiksliau pateikti SVKI tikslus ir apibrėžtį, paaiškinti, jei jie lemia faktinę atrankos, pakeitimo ir kokybės derinimo praktiką, taip pat nustatyti reikalingą SVKI reprezentavimą ir formą bei nustatyti papildomus minimalius standartus atrankos, pakeitimo, kokybės derinimo ir agregavimo procedūrų atžvilgiu.

| (10) | Visų pirma dėl atrankos, pakeitimo ir kokybės derinimo būtina nustatyti aiškų statistinį tikslą ir užtikrinti, kad SVKI atitiktų tikslą – esant pagrįstai nedideliam neaiškumui ar paklaidai dėl šališkumo ir nukrypimų. Reikia ieškoti nešališkumo ir tikslumo kompromiso. |
| --- | --- |

(10)

Visų pirma dėl atrankos, pakeitimo ir kokybės derinimo būtina nustatyti aiškų statistinį tikslą ir užtikrinti, kad SVKI atitiktų tikslą – esant pagrįstai nedideliam neaiškumui ar paklaidai dėl šališkumo ir nukrypimų. Reikia ieškoti nešališkumo ir tikslumo kompromiso.

| (11) | Siekiant konkrečiau nurodyti SKI tikslinę populiaciją ir išspręsti SVKI krepšelio „pastovumą“, pasitelkus „vartojimo segmentų pagal paskirtį“ sąvoką siūlomas tinkamas sprendimas, nes taip Laspeireso tipo indeksui galima sudaryti būtiną pastovumą ir padaryti taip, kad vystantis rinkoms sąvoka būtų prasminga. |
| --- | --- |

(11)

Siekiant konkrečiau nurodyti SKI tikslinę populiaciją ir išspręsti SVKI krepšelio „pastovumą“, pasitelkus „vartojimo segmentų pagal paskirtį“ sąvoką siūlomas tinkamas sprendimas, nes taip Laspeireso tipo indeksui galima sudaryti būtiną pastovumą ir padaryti taip, kad vystantis rinkoms sąvoka būtų prasminga.

| (12) | Būtina užtikrinti, kad ataskaitiniu laikotarpiu vartojimo segmentai būtų atrenkami taip, kad reprezentuotų visą sandorių populiacijos suskirstymą, ir kad pakeitimo atveju vartojimo segmentuose, kurie jau yra reprezentuojami SVKI, ir toliau būtų reprezentuojami dabartiniai siūlomi produktai. Pateikiamos namų ūkių galutinės piniginės išlaidos pagal vartojimo paskirtį turėtų parodyti dinamišką besivystančių rinkų pobūdį. |
| --- | --- |

(12)

Būtina užtikrinti, kad ataskaitiniu laikotarpiu vartojimo segmentai būtų atrenkami taip, kad reprezentuotų visą sandorių populiacijos suskirstymą, ir kad pakeitimo atveju vartojimo segmentuose, kurie jau yra reprezentuojami SVKI, ir toliau būtų reprezentuojami dabartiniai siūlomi produktai. Pateikiamos namų ūkių galutinės piniginės išlaidos pagal vartojimo paskirtį turėtų parodyti dinamišką besivystančių rinkų pobūdį.

| (13) | Privalu užtikrinti, kad valstybių narių sprendimai dėl to, ar kinta kokybė, būtų grindžiami įrodymais, jog skiriasi kainas lemiantys ypatumai, kurie yra susiję su konkrečiais vartojimo tikslais. Todėl kiekvienu atveju Europos Komisija (Eurostatas) turėtų kurti konkrečius kokybės derinimo standartus. |
| --- | --- |

(13)

Privalu užtikrinti, kad valstybių narių sprendimai dėl to, ar kinta kokybė, būtų grindžiami įrodymais, jog skiriasi kainas lemiantys ypatumai, kurie yra susiję su konkrečiais vartojimo tikslais. Todėl kiekvienu atveju Europos Komisija (Eurostatas) turėtų kurti konkrečius kokybės derinimo standartus.

| (14) | Be to, būtina išplėsti elementariųjų visumų apibrėžtį ir dar labiau suderinti elementariųjų visumų agregavimo ir pakeitimo praktiką. |
| --- | --- |

(14)

Be to, būtina išplėsti elementariųjų visumų apibrėžtį ir dar labiau suderinti elementariųjų visumų agregavimo ir pakeitimo praktiką.

| (15) | Pagal Reglamento (EB) Nr. 2494/95 13 straipsnį buvo atsižvelgta į rentabilumo principą. |
| --- | --- |

(15)

Pagal Reglamento (EB) Nr. 2494/95 13 straipsnį buvo atsižvelgta į rentabilumo principą.

| (16) | Todėl Reglamentas (EB) Nr. 1749/96 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas. |
| --- | --- |

(16)

Todėl Reglamentas (EB) Nr. 1749/96 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas.

| (17) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Tarybos sprendimu Nr. 89/382/EEB, Euratomas (4), įsteigto Statistikos programų komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(17)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Tarybos sprendimu Nr. 89/382/EEB, Euratomas (4), įsteigto Statistikos programų komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamentas (EB) Nr. 1749/96 iš dalies keičiamas taip:

| 1. | 2 straipsnis pakeičiamas taip:
  „2 straipsnis
  Apibrėžtys
  Šiame reglamente vartojamos šios apibrėžtys:






  1. | Namų ūkio galutinės piniginės vartojimo išlaidos, kaip nurodyta 1b priede, yra ta prekėms ir paslaugoms, naudojamoms individualioms reikmėms ir poreikiams tiesiogiai tenkinti, vienu ar abiem lyginamaisiais laikotarpiais išleidžiama galutinio vartojimo išlaidų dalis, kurią patiria namų ūkiai, nesvarbu kokia jų narių pilietybė ar nuolatinė gyvenamoji vieta, atlikdami piniginius sandorius valstybės narės ekonominėje teritorijoje. |
| --- | --- | --- |

1.

2 straipsnis pakeičiamas taip:

„2 straipsnis

Apibrėžtys

Šiame reglamente vartojamos šios apibrėžtys:

1.

Namų ūkio galutinės piniginės vartojimo išlaidos, kaip nurodyta 1b priede, yra ta prekėms ir paslaugoms, naudojamoms individualioms reikmėms ir poreikiams tiesiogiai tenkinti, vienu ar abiem lyginamaisiais laikotarpiais išleidžiama galutinio vartojimo išlaidų dalis, kurią patiria namų ūkiai, nesvarbu kokia jų narių pilietybė ar nuolatinė gyvenamoji vieta, atlikdami piniginius sandorius valstybės narės ekonominėje teritorijoje.

| 2. | Siūlomas produktas – tai tiksliai nusakyta prekė arba paslauga, kurią siūloma pirkti nustatyta kaina konkrečiame mažmeninės prekybos ar paslaugų teikimo punkte arba kurią siūlo konkretus (paslaugos) teikėjas tam tikromis tiekimo (paslaugos teikimo) sąlygomis, todėl šiuo terminu apibrėžiamas unikalus objektas bet kuriuo konkrečiu metu. |
| --- | --- |

2.

Siūlomas produktas – tai tiksliai nusakyta prekė arba paslauga, kurią siūloma pirkti nustatyta kaina konkrečiame mažmeninės prekybos ar paslaugų teikimo punkte arba kurią siūlo konkretus (paslaugos) teikėjas tam tikromis tiekimo (paslaugos teikimo) sąlygomis, todėl šiuo terminu apibrėžiamas unikalus objektas bet kuriuo konkrečiu metu.

| 3. | SVKI „aprėptis“, tai yra statistinė „tikslinė populiacija“, kurią turi reprezentuoti SVKI, reiškia visų sandorių, priklausančius namų ūkio galutinių piniginių vartojimo išlaidų apimčiai, aibę. |
| --- | --- |

3.

SVKI „aprėptis“, tai yra statistinė „tikslinė populiacija“, kurią turi reprezentuoti SVKI, reiškia visų sandorių, priklausančius namų ūkio galutinių piniginių vartojimo išlaidų apimčiai, aibę.

| 4. | „Vartojimo segmentas pagal paskirtį“ arba „vartojimo segmentas“ – tai aibė sandorių, susijusių su siūlomais produktais, kurie pagal bendrąsias savybes yra laikomi tinkančiais bendrai paskirčiai, nes:






  — | yra parduodami daugiausia naudoti panašiomis aplinkybėmis, |
| --- | --- | --- |

4.

„Vartojimo segmentas pagal paskirtį“ arba „vartojimo segmentas“ – tai aibė sandorių, susijusių su siūlomais produktais, kurie pagal bendrąsias savybes yra laikomi tinkančiais bendrai paskirčiai, nes:

—

yra parduodami daugiausia naudoti panašiomis aplinkybėmis,

| — | iš esmės gali būti apibūdinti remiantis bendra specifikacija, ir |
| --- | --- |

—

iš esmės gali būti apibūdinti remiantis bendra specifikacija, ir

| — | vartotojų gali būti laikomi lygiaverčiais. |
| --- | --- |

—

vartotojų gali būti laikomi lygiaverčiais.

| 5. | Naujos svarbios prekės ir paslaugos – tai tos prekės ir paslaugos, kurių kainų pasikeitimai nėra tiesiogiai įtraukti į valstybės narės SVKI ir kurioms apskaičiuotos vartotojų išlaidos sudarė bent vieną tūkstantąją SVKI išlaidų dalį. |
| --- | --- |

5.

Naujos svarbios prekės ir paslaugos – tai tos prekės ir paslaugos, kurių kainų pasikeitimai nėra tiesiogiai įtraukti į valstybės narės SVKI ir kurioms apskaičiuotos vartotojų išlaidos sudarė bent vieną tūkstantąją SVKI išlaidų dalį.

| 6. | Atranka – bet kokia SVKI sudarymo procedūra, kai siūlomų produktų populiacijos poaibis yra atrenkamas SVKI aprėptų vartojimo segmentų kainų pokyčiams įvertinti. |
| --- | --- |

6.

Atranka – bet kokia SVKI sudarymo procedūra, kai siūlomų produktų populiacijos poaibis yra atrenkamas SVKI aprėptų vartojimo segmentų kainų pokyčiams įvertinti.

| 7. | Tikslinė imtis – aibė siūlomų produktų vartojimo segmentuose, kurių kainas valstybės narės planuoja stebėti siekdamos patikimo ir palyginamo SVKI tikslinės populiacijos reprezentavimo. |
| --- | --- |

7.

Tikslinė imtis – aibė siūlomų produktų vartojimo segmentuose, kurių kainas valstybės narės planuoja stebėti siekdamos patikimo ir palyginamo SVKI tikslinės populiacijos reprezentavimo.

| 8. | SVKI suvestiniams duomenims rengti naudojami „svoriai“ – tinkami tikslinės populiacijos bet kurios sudėtinės dalies santykinių išlaidų įvertinimai pagal Komisijos reglamentą (EB) Nr. 2454/97 (5). |
| --- | --- |

8.

SVKI suvestiniams duomenims rengti naudojami „svoriai“ – tinkami tikslinės populiacijos bet kurios sudėtinės dalies santykinių išlaidų įvertinimai pagal Komisijos reglamentą (EB) Nr. 2454/97 (5).

| 9. | Užregistruotoji kaina – tai faktiškai valstybių narių patvirtinta kaina. |
| --- | --- |

9.

Užregistruotoji kaina – tai faktiškai valstybių narių patvirtinta kaina.

| 10. | Siūlomo produkto pakaitalas – siūlomas produktas su užregistruotąja kaina, kuriuo pakeičiamas siūlomas produktas tikslinėje imtyje. |
| --- | --- |

10.

Siūlomo produkto pakaitalas – siūlomas produktas su užregistruotąja kaina, kuriuo pakeičiamas siūlomas produktas tikslinėje imtyje.

| 11. | Pakeistoji kaina – tai siūlomo produkto pakaitalo užregistruota kaina. |
| --- | --- |

11.

Pakeistoji kaina – tai siūlomo produkto pakaitalo užregistruota kaina.

| 12. | Apskaičiuotoji kaina – tai atitinkama tvarka apskaičiuota kaina, naudojama kaip tiesioginis užregistruotosios kainos pakaitalas. Anksčiau užregistruotos kainos nelaikomos apskaičiuotosiomis kainomis, nebent galima įrodyti, kad jos apskaičiuotos tinkamai. |
| --- | --- |

12.

Apskaičiuotoji kaina – tai atitinkama tvarka apskaičiuota kaina, naudojama kaip tiesioginis užregistruotosios kainos pakaitalas. Anksčiau užregistruotos kainos nelaikomos apskaičiuotosiomis kainomis, nebent galima įrodyti, kad jos apskaičiuotos tinkamai.

| 13. | Elementarioji produktų grupė – tai aibė siūlomų produktų, kurie atrenkami vienam ar daugiau SVKI vartojimo segmentų reprezentuoti. |
| --- | --- |

13.

Elementarioji produktų grupė – tai aibė siūlomų produktų, kurie atrenkami vienam ar daugiau SVKI vartojimo segmentų reprezentuoti.

| 14. | Elementarioji visuma – tai elementarioji produktų grupė, susluoksniuota, pavyzdžiui, pagal regionus, miestus arba mažmeninės prekybos ar paslaugų teikimo punktų tipus, ir yra susijusi su lygiu, kuriame užregistruotos kainos įtraukiamos į SVKI. Jei elementariosios produktų grupės nėra susluoksniuotos, terminai „elementarioji produktų grupė“ ir „elementarioji visuma“ reiškia tą patį. |
| --- | --- |

14.

Elementarioji visuma – tai elementarioji produktų grupė, susluoksniuota, pavyzdžiui, pagal regionus, miestus arba mažmeninės prekybos ar paslaugų teikimo punktų tipus, ir yra susijusi su lygiu, kuriame užregistruotos kainos įtraukiamos į SVKI. Jei elementariosios produktų grupės nėra susluoksniuotos, terminai „elementarioji produktų grupė“ ir „elementarioji visuma“ reiškia tą patį.

| 15. | Elementariosios visumos indeksas – tai elementariosios visumos kainų indeksas. |
| --- | --- |

15.

Elementariosios visumos indeksas – tai elementariosios visumos kainų indeksas.

| 16. | „Kokybės pasikeitimas“ reiškia, kad, valstybei narei nusprendus, dėl pakeitimo atsirado didelis skirtumas lyginant tai, kokiu mastu siūlomo produkto pakaitalas tinka vartojimo segmento, kuriam jis priklauso, vartojimo paskirčiai. |
| --- | --- |

16.

„Kokybės pasikeitimas“ reiškia, kad, valstybei narei nusprendus, dėl pakeitimo atsirado didelis skirtumas lyginant tai, kokiu mastu siūlomo produkto pakaitalas tinka vartojimo segmento, kuriam jis priklauso, vartojimo paskirčiai.

| 17. | Kokybės derinimas – tai procedūra, kai, atsižvelgiant į užfiksuotą kokybės pasikeitimą, užregistruotosios esamos arba bazinės kainos yra didinamos arba mažinamos tokiu faktoriumi arba dydžiu, kuris atitinka kokybės pasikeitimo vertę. |
| --- | --- |

17.

Kokybės derinimas – tai procedūra, kai, atsižvelgiant į užfiksuotą kokybės pasikeitimą, užregistruotosios esamos arba bazinės kainos yra didinamos arba mažinamos tokiu faktoriumi arba dydžiu, kuris atitinka kokybės pasikeitimo vertę.

| 2. | Įterpiamas šis 2a straipsnis:
  „2a straipsnis
  Principai
  1.   Parengtas SVKI yra atrankos būdu surinkti statistiniai duomenys, reprezentuojantys esamo indekso kalendorinio mėnesio ir laikotarpio, su kuriuo jis yra lyginamas, vidutinius tikslinės populiacijos kainų pokyčius.
  2.   Visų statistinės populiacijos sandorių aibę galima išsamiai suskirstyti į poaibius, atitinkančius siūlomus produktus, su kuriais šie sandoriai yra susiję. Jie klasifikuojami pagal Ia priede pateiktas keturženkliais kodais žymimas grupes ir pogrupius, sudarytus pagal COICOP tarptautinį klasifikatorių ir vadinamus COICOP/SVKI (individualaus vartojimo išlaidų pagal paskirtį klasifikatorių, pritaikytą SVKI reikmėms).
  3.   SVKI skaičiuojamas naudojant formulę, kuri atitinka Laspeireso tipo formulę.
  4.   Vartojimo segmentai sudaro pastovius indekso krepšelio elementus, kuriais turi būti grindžiamas SVKI.
  5.   SVKI naudojamos kainos yra pirkimo kainos, kurias namų ūkiai moka atlikdami piniginius sandorius pirkdami atskiras prekes ar paslaugas.
  6.   Jei prekės ir paslaugos vartotojams buvo nemokamos, o vėliau buvo nustatyta faktinė kaina, tuomet SVKI turi būti atsižvelgiama į perėjimą nuo nulinės kainos prie faktinės kainos ir atvirkščiai.
  7.   SVKI turi būti tik kainų pokyčio matas, kuriam kokybės pasikeitimas neturi poveikio. Jis:






  a) | rodo kainų pokytį pagal pasikeitusias išlaidas išlaikant namų ūkių bazinio arba ataskaitinio laikotarpio vartojimo modelį ir vartotojų populiacijos sudėtį; ir |
| --- | --- | --- |

2.

Įterpiamas šis 2a straipsnis:

„2a straipsnis

Principai

1.   Parengtas SVKI yra atrankos būdu surinkti statistiniai duomenys, reprezentuojantys esamo indekso kalendorinio mėnesio ir laikotarpio, su kuriuo jis yra lyginamas, vidutinius tikslinės populiacijos kainų pokyčius.

2.   Visų statistinės populiacijos sandorių aibę galima išsamiai suskirstyti į poaibius, atitinkančius siūlomus produktus, su kuriais šie sandoriai yra susiję. Jie klasifikuojami pagal Ia priede pateiktas keturženkliais kodais žymimas grupes ir pogrupius, sudarytus pagal COICOP tarptautinį klasifikatorių ir vadinamus COICOP/SVKI (individualaus vartojimo išlaidų pagal paskirtį klasifikatorių, pritaikytą SVKI reikmėms).

3.   SVKI skaičiuojamas naudojant formulę, kuri atitinka Laspeireso tipo formulę.

4.   Vartojimo segmentai sudaro pastovius indekso krepšelio elementus, kuriais turi būti grindžiamas SVKI.

5.   SVKI naudojamos kainos yra pirkimo kainos, kurias namų ūkiai moka atlikdami piniginius sandorius pirkdami atskiras prekes ar paslaugas.

6.   Jei prekės ir paslaugos vartotojams buvo nemokamos, o vėliau buvo nustatyta faktinė kaina, tuomet SVKI turi būti atsižvelgiama į perėjimą nuo nulinės kainos prie faktinės kainos ir atvirkščiai.

7.   SVKI turi būti tik kainų pokyčio matas, kuriam kokybės pasikeitimas neturi poveikio. Jis:

a)

rodo kainų pokytį pagal pasikeitusias išlaidas išlaikant namų ūkių bazinio arba ataskaitinio laikotarpio vartojimo modelį ir vartotojų populiacijos sudėtį; ir

| b) | turi būti sudaromas atliekant tinkamus užfiksuoto kokybės pokyčio koregavimus. Kokybės derinimas turi užtikrinti SVKI, kuris yra tik kainų pokyčio matas, patikimumą ir ypač reprezentatyvumą. |
| --- | --- |

b)

turi būti sudaromas atliekant tinkamus užfiksuoto kokybės pokyčio koregavimus. Kokybės derinimas turi užtikrinti SVKI, kuris yra tik kainų pokyčio matas, patikimumą ir ypač reprezentatyvumą.

8.   Atsižvelgiant į kokybės pasikeitimą, sprendimas turi būti grindžiamas tinkamais įrodymais, jog skiriasi siūlomo produkto pakaitalo ir siūlomo produkto, kuris buvo pakeistas imtyje, specifikacija; t. y. skiriasi svarbios siūlomo produkto kainą lemiančios charakteristikos, tokios kaip prekės ženklas, medžiaga arba modelis, kurios yra svarbios atsižvelgiant į konkrečią vartojimo paskirtį.

Dėl išsamaus SVKI imties tikslinimo kasmet arba rečiau kokybė nesikeičia. Jis įtraukiamas nustatant atitinkamas grandinės sąsajas. Tikslinant SVKI imtį išlieka poreikis nedelsiant tarp dviejų tikslinimų įtraukti siūlomų produktų pakaitalus.

9.   Elementariosios produktų grupės arba elementariosios visumos reprezentavimas apibrėžiami su juo susijusiu išlaidų svoriu. Kiti elementariųjų visumų svoriai gali būti naudojami su sąlyga, jei yra užtikrinamas indekso reprezentatyvumas.

10.   „Patikimumas“ yra nustatomas remiantis „tikslumu“, kuris reiškia atrankos klaidų kiekį, ir „reprezentatyvumu“, kuris reiškia nešališkumą.“

| 3. | 4 straipsnio antroje pastraipoje žodžiai „2 straipsnio b punkte“ pakeičiami žodžiais „2 straipsnio 5 dalyje“. |
| --- | --- |

3.

4 straipsnio antroje pastraipoje žodžiai „2 straipsnio b punkte“ pakeičiami žodžiais „2 straipsnio 5 dalyje“.

| 4. | 5 straipsnis pakeičiamas taip:
  „5 straipsnis
  Minimalūs pakeitimo ir kokybės derinimo standartai
  1.   Kokybės derinimo metodai skirstomi:






  a) | A metodai: metodai, kuriuos naudojant, manoma, jog yra gaunami patikimiausi rezultatai tikslumo ir šališkumo atžvilgiu; |
| --- | --- | --- |

4.

5 straipsnis pakeičiamas taip:

„5 straipsnis

Minimalūs pakeitimo ir kokybės derinimo standartai

1.   Kokybės derinimo metodai skirstomi:

a)

A metodai: metodai, kuriuos naudojant, manoma, jog yra gaunami patikimiausi rezultatai tikslumo ir šališkumo atžvilgiu;

| b) | B metodai: metodai, kuriuos naudojant galima gauti mažiau tikslius arba mažiau reprezentatyvius rezultatus, palyginti su A metodais, tačiau kurie vis dėlto yra laikomi priimtinais. B metodai naudojami, jei netaikomi A metodai; ir |
| --- | --- |

b)

B metodai: metodai, kuriuos naudojant galima gauti mažiau tikslius arba mažiau reprezentatyvius rezultatus, palyginti su A metodais, tačiau kurie vis dėlto yra laikomi priimtinais. B metodai naudojami, jei netaikomi A metodai; ir

| c) | C metodai: visi kiti metodai, kurie neturi būti naudojami. |
| --- | --- |

c)

C metodai: visi kiti metodai, kurie neturi būti naudojami.

2.   Europos Komisija (Eurostatas), pasikonsultavusi su SPK, rengia ir leidžia standartus, susijusius su kokybės derinimo metodų vertinimu atsižvelgdama į konkrečius atvejus ir deramai atsižvelgdama į išlaidų veiksmingumo aspektus bei į jų taikymo aplinkybes.

Kokybės derinimo metodų vertinimas netrukdo priimti įgyvendinimo priemonių šioje srityje pagal Reglamento (EB) Nr. 2494/95 5 straipsnio 3 dalį.

3.   Laikoma, kad A ir B metodai yra tinkami kokybės derinimo metodai. SVKI, kuriems atliktas atitinkamas kokybės suderinimas, laikomi palygintinais. Esant vienodoms sąlygoms A metodams teikiama pirmenybė, palyginti su B metodais.

4.   Valstybės narės, neturinčios tinkamų nacionalinių vertinimų, naudojasi Komisijos (Eurostato) pateikta informacija grindžiamais vertinimais, jei tokie vertinimai yra ir tinka.

5.   Kokybės pasikeitimas jokiu būdu negali būti vertinamas kaip lygus dviejų siūlomų produktų kainų skirtumo visumai, nebent galima įrodyti, kad tai yra tinkamas įvertinimas.

6.   Jei nėra tinkamų vertinimų, kainų pasikeitimai apskaičiuojami kaip pakeistosios kainos ir siūlomo produkto, kuris buvo pakeistas, kainos skirtumas.

7.   Siūlomų produktų pakaitalai:

| a) | yra arba „iš esmės lygiaverčiai“, jei tarp siūlomo produkto pakaitalo ir to produkto, kuris buvo pakeistas imtyje, nėra pastebėta kokybės pasikeitimo, arba „lygiaverčiai suderinus kokybę“, jei suderinti kokybę yra būtina siekiant užfiksuoti kokybės pasikeitimą tarp siūlomo produkto pakaitalo ir to produkto, kuris buvo pakeistas imtyje; |
| --- | --- |

a)

yra arba „iš esmės lygiaverčiai“, jei tarp siūlomo produkto pakaitalo ir to produkto, kuris buvo pakeistas imtyje, nėra pastebėta kokybės pasikeitimo, arba „lygiaverčiai suderinus kokybę“, jei suderinti kokybę yra būtina siekiant užfiksuoti kokybės pasikeitimą tarp siūlomo produkto pakaitalo ir to produkto, kuris buvo pakeistas imtyje;

| b) | atrenkami iš tų pačių vartojimo segmentų, kuriems priklausė pakeisti produktai, kad būtų išlaikytas vartojimo segmentų reprezentatyvumas; |
| --- | --- |

b)

atrenkami iš tų pačių vartojimo segmentų, kuriems priklausė pakeisti produktai, kad būtų išlaikytas vartojimo segmentų reprezentatyvumas;

| c) | neturi būti atrenkami pagal kainų panašumą. Tai ypač taikoma tuomet, kai pakeitimai turi būti atliekami po to, kai prekės arba paslaugos buvo pasiūlytos sumažintomis kainomis.“ |
| --- | --- |

c)

neturi būti atrenkami pagal kainų panašumą. Tai ypač taikoma tuomet, kai pakeitimai turi būti atliekami po to, kai prekės arba paslaugos buvo pasiūlytos sumažintomis kainomis.“

2 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2007 m. lapkričio 14 d.

Komisijos vardu

Joaquín ALMUNIA

Komisijos narys

---

(1)  OL L 257, 1995 10 27, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1882/2003 (OL L 284, 2003 10 31, p. 1).

1

(2)  2007 m. spalio 5 d. pareikšta nuomonė (OL C 248, 2007 10 23, p. 1).

2

(3)  OL L 229, 1996 9 10, p. 3. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1708/2005 (OL L 274, 2005 10 20, p. 9).

3

(4)  OL L 181, 1989 6 28, p. 47.

4

(5)  OL L 340, 1997 12 11, p. 24.“

5

---

II Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kurių skelbti neprivaloma

SPRENDIMAI

Komisija

| 15.11.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 296/27 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2007

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 296/27

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2006 m. spalio 4 d.

dėl procedūros pagal EB sutarties 81 straipsnį ir EEE susitarimo 53 straipsnį

(Byla COMP/C2/38.681 – Papildytas Kanų susitarimas)

(Pranešta dokumentu Nr. C(2006) 4350)

(Tekstas autentiškas tik anglų, prancūzų ir vokiečių kalbomis)

(Tekstas svarbus EEE)

(2007/735/EB)

2006 m. spalio 4 d. Komisija priėmė sprendimą dėl procedūros pagal EB sutarties 81 straipsnį ir EEE susitarimo 53 straipsnį. Pagal Reglamento (EB) Nr. 1/2003 (1) 30 straipsnio nuostatas Komisija skelbia šalių pavadinimus ir pagrindinį sprendimo turinį, atsižvelgdama į teisėtą įmonių interesą saugoti savo verslo interesus. Nekonfidencialią viso sprendimo teksto versiją autentiškomis bylos ir darbinėmis Komisijos kalbomis galima rasti Konkurencijos GD tinklalapyje adresu http://ec.europa.eu/comm/competition/antitrust/cases/index/by_nr_77.html#i38_681

| (1) | Šis sprendimas skirtas Elliniki Etairia Prostasias tis Pneymatikis Idioktisias A.E. (AEPI), Gesellschaft zur Wahrnehmung mechanisch-musikalischer Urheberrechte m.b.H. (AustroMechana), BMG Music Publishing International Ltd, Gesellschaft für musikalische Aufführungs- und mechanische Vervielfältigungsrechte (GEMA), Mechanical-Copyright Protection Society Limited (MCPS), Mechanical-Copyright Protection Society Ireland (MCPSI), Nordic Copyright Bureau (NCB), Société Belge des Auteurs Compositeurs et Editeurs (SABAM), Société pour l’Administration du Droit de Reproduction Mécanique des Auteurs, Compositeurs et Editeurs (SDRM), Sociedad General Autores y Editores (SGAE), Società Italiana degli Autori ed Editori (SIAE), Sony/ATV Music Publishing Europe, Sociedade Portuguesa de Autores (SPA), Stichting Stemra (STEMRA), Schweizerische Gesellschaft für die Rechte der Urheber musikalischer Werke (SUISA), Universal Music Publishing Group ir Warner Chappell Music Ltd (toliau – Papildyto Kanų susitarimo šalys). |
| --- | --- |

(1)

Šis sprendimas skirtas Elliniki Etairia Prostasias tis Pneymatikis Idioktisias A.E. (AEPI), Gesellschaft zur Wahrnehmung mechanisch-musikalischer Urheberrechte m.b.H. (AustroMechana), BMG Music Publishing International Ltd, Gesellschaft für musikalische Aufführungs- und mechanische Vervielfältigungsrechte (GEMA), Mechanical-Copyright Protection Society Limited (MCPS), Mechanical-Copyright Protection Society Ireland (MCPSI), Nordic Copyright Bureau (NCB), Société Belge des Auteurs Compositeurs et Editeurs (SABAM), Société pour l’Administration du Droit de Reproduction Mécanique des Auteurs, Compositeurs et Editeurs (SDRM), Sociedad General Autores y Editores (SGAE), Società Italiana degli Autori ed Editori (SIAE), Sony/ATV Music Publishing Europe, Sociedade Portuguesa de Autores (SPA), Stichting Stemra (STEMRA), Schweizerische Gesellschaft für die Rechte der Urheber musikalischer Werke (SUISA), Universal Music Publishing Group ir Warner Chappell Music Ltd (toliau – Papildyto Kanų susitarimo šalys).

| (2) | Procedūros esmė buvo aštuoniolikos bendrovių (trylika iš jų yra kolektyvinio mechaninio muzikos įrašo teisių administravimo organizacijos ir penki didžiausi muzikos įrašų leidėjai, kurie yra šių kolektyvinio teisių administravimo organizacijų nariai) sudarytas Papildytas Kanų susitarimas, susijęs su jų tarpusavio santykiais administruojant mechaninio muzikos įrašo teises, suteiktas pagal licencijas įrašų bendrovėmis garso įrašams dauginti, įrašant juos į fizines laikmenas. Preliminariame vertinime Komisija išreiškė susirūpinimą pagal EB sutarties 81 straipsnį ir EEE susitarimo 53 straipsnį dėl dviejų Papildyto Kanų susitarimo sąlygų. Pagal pirmąją susitarimo sąlygą kolektyvinio teisių administravimo organizacija, prieš suteikdama nuolaidą įrašų bendrovei pagal bendrojo licencijavimo susitarimą, turėjo gauti „atitinkamo nario“ raštišką sutikimą. Antrojoje sąlygoje buvo numatyta, kad kolektyvinio teisių administravimo organizacijos niekada negali dalyvauti muzikos leidybos arba įrašų rinkose. Komisijos susirūpinimas dėl konkurencijos susijęs su tuo, kad dėl pirmosios sąlygos kolektyvinio teisių administravimo organizacijoms būtų labai sunku arba netgi neįmanoma suteikti nuolaidų įrašų bendrovėms, o antroji sąlyga gali neleisti kolektyvinio teisių administravimo organizacijoms konkuruoti su muzikos leidėjais ir įrašų bendrovėmis. |
| --- | --- |

(2)

Procedūros esmė buvo aštuoniolikos bendrovių (trylika iš jų yra kolektyvinio mechaninio muzikos įrašo teisių administravimo organizacijos ir penki didžiausi muzikos įrašų leidėjai, kurie yra šių kolektyvinio teisių administravimo organizacijų nariai) sudarytas Papildytas Kanų susitarimas, susijęs su jų tarpusavio santykiais administruojant mechaninio muzikos įrašo teises, suteiktas pagal licencijas įrašų bendrovėmis garso įrašams dauginti, įrašant juos į fizines laikmenas. Preliminariame vertinime Komisija išreiškė susirūpinimą pagal EB sutarties 81 straipsnį ir EEE susitarimo 53 straipsnį dėl dviejų Papildyto Kanų susitarimo sąlygų. Pagal pirmąją susitarimo sąlygą kolektyvinio teisių administravimo organizacija, prieš suteikdama nuolaidą įrašų bendrovei pagal bendrojo licencijavimo susitarimą, turėjo gauti „atitinkamo nario“ raštišką sutikimą. Antrojoje sąlygoje buvo numatyta, kad kolektyvinio teisių administravimo organizacijos niekada negali dalyvauti muzikos leidybos arba įrašų rinkose. Komisijos susirūpinimas dėl konkurencijos susijęs su tuo, kad dėl pirmosios sąlygos kolektyvinio teisių administravimo organizacijoms būtų labai sunku arba netgi neįmanoma suteikti nuolaidų įrašų bendrovėms, o antroji sąlyga gali neleisti kolektyvinio teisių administravimo organizacijoms konkuruoti su muzikos leidėjais ir įrašų bendrovėmis.

| (3) | Komisija mano, kad Papildyto Kanų susitarimo šalių pasiūlytų įsipareigojimų pakanka, kad būtų sprendžiamos nustatytos konkurencijos problemos. Šalys pirmiausia iš naujo suformulavo sąlygą dėl nuolaidų taip, kad kolektyvinio teisių administravimo organizacija galėtų nuspręsti pasiūlyti suteikti nuolaidą iš administracinių išlaidų lėšų, likusių iš jos nariams mokėtino autorinių atlyginimų, paprastu jos kompetentingos įstaigos sprendimu be reikalavimo gauti „atitinkamo nario“ raštišką sutikimą. Šalys išbraukė sąlygą, dėl kurios kolektyvinio teisių administravimo organizacijos negalėjo patekti į muzikos leidybos ir įrašų rinkas, bei įsipareigojo nesudaryti panašaus susitarimo ateityje. |
| --- | --- |

(3)

Komisija mano, kad Papildyto Kanų susitarimo šalių pasiūlytų įsipareigojimų pakanka, kad būtų sprendžiamos nustatytos konkurencijos problemos. Šalys pirmiausia iš naujo suformulavo sąlygą dėl nuolaidų taip, kad kolektyvinio teisių administravimo organizacija galėtų nuspręsti pasiūlyti suteikti nuolaidą iš administracinių išlaidų lėšų, likusių iš jos nariams mokėtino autorinių atlyginimų, paprastu jos kompetentingos įstaigos sprendimu be reikalavimo gauti „atitinkamo nario“ raštišką sutikimą. Šalys išbraukė sąlygą, dėl kurios kolektyvinio teisių administravimo organizacijos negalėjo patekti į muzikos leidybos ir įrašų rinkas, bei įsipareigojo nesudaryti panašaus susitarimo ateityje.

| (4) | Sprendime prieinama prie išvados, kad atsižvelgiant į Papildyto Kanų susitarimo šalių privalomus įsipareigojimus, nebelieka pagrindo Komisijos veiksmams. |
| --- | --- |

(4)

Sprendime prieinama prie išvados, kad atsižvelgiant į Papildyto Kanų susitarimo šalių privalomus įsipareigojimus, nebelieka pagrindo Komisijos veiksmams.

| (5) | Konkurenciją ribojančios veiklos ir dominuojančių padėčių patariamasis komitetas pateikė palankią nuomonę 2006 m. rugsėjo 18 d. |
| --- | --- |

(5)

Konkurenciją ribojančios veiklos ir dominuojančių padėčių patariamasis komitetas pateikė palankią nuomonę 2006 m. rugsėjo 18 d.

---

(1)  OL L 1, 2003 1 4, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 411/2004 (OL L 68, 2004 3 6, p. 1).

---

| 15.11.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 296/29 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2007

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 296/29

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2007 m. lapkričio 9 d.

iš dalies keičiantis Tarybos sprendimo 79/542/EEB dėl trečiųjų šalių ir jų dalių, iš kurių į Bendriją leidžiama importuoti tam tikrą šviežią mėsą, sąrašo II priedą

(Pranešta dokumentu Nr. C(2007) 5365)

(Tekstas svarbus EEE)

(2007/736/EB)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1991 m. liepos 15 d. Tarybos direktyvą 91/496/EEB, nustatančią gyvūnų, įvežamų į Bendriją iš trečiųjų šalių, veterinarinio patikrinimo organizavimo principus ir iš dalies pakeičiančią direktyvas 89/662/EEB, 90/425/EEB ir 90/675/EEB (1), ypač į jos 18 straipsnio 7 dalį,

atsižvelgdama į 1997 m. gruodžio 18 d. Tarybos direktyvą 97/78/EB, nustatančią principus, reglamentuojančius iš trečiųjų šalių į Bendriją įvežamų produktų veterinarinių patikrinimų organizavimą (2), ypač į jos 22 straipsnio 6 dalį,

atsižvelgdama į 2002 m. gruodžio 16 d. Tarybos direktyvą 2002/99/EB, nustatančią gyvūnų sveikatos taisykles, reglamentuojančias žmonėms skirtų gyvūninės kilmės produktų gamybą, perdirbimą, paskirstymą ir importą (3), ypač į jos 8 straipsnio įžanginį sakinį, šio straipsnio 1 punkto pirmą pastraipą ir 4 punktą,

kadangi:

| (1) | 1976 m. gruodžio 21 d. Tarybos sprendimo 79/542/EEB, pateikiančio trečiųjų šalių arba jų dalių sąrašą ir nustatančio gyvūnų ir visuomenės sveikatos bei veterinarinio sertifikavimo reikalavimus importuojant į Bendriją tam tikrus gyvus gyvūnus ir jų šviežią mėsą (4), II priedo I dalyje nustatomas trečiųjų šalių ir jų dalių, iš kurių valstybėms narėms leidžiama importuoti tam tikrų gyvūnų šviežią mėsą, sąrašas. |
| --- | --- |

(1)

1976 m. gruodžio 21 d. Tarybos sprendimo 79/542/EEB, pateikiančio trečiųjų šalių arba jų dalių sąrašą ir nustatančio gyvūnų ir visuomenės sveikatos bei veterinarinio sertifikavimo reikalavimus importuojant į Bendriją tam tikrus gyvus gyvūnus ir jų šviežią mėsą (4), II priedo I dalyje nustatomas trečiųjų šalių ir jų dalių, iš kurių valstybėms narėms leidžiama importuoti tam tikrų gyvūnų šviežią mėsą, sąrašas.

| (2) | Tame priede nurodomi laikotarpiai, kada leidžiama arba draudžiama importuoti į Bendriją atsižvelgiant į gyvūnų, iš kurių gauta mėsa, skerdimo ar užmušimo datą. Šie laikotarpiai yra nurodyti, kad būtų leista importuoti šviežią mėsą, gautą iki tol, kol tam tikroms trečiosioms šalims ar jų dalims buvo pradėti taikyti gyvūnų sveikatos apribojimai. |
| --- | --- |

(2)

Tame priede nurodomi laikotarpiai, kada leidžiama arba draudžiama importuoti į Bendriją atsižvelgiant į gyvūnų, iš kurių gauta mėsa, skerdimo ar užmušimo datą. Šie laikotarpiai yra nurodyti, kad būtų leista importuoti šviežią mėsą, gautą iki tol, kol tam tikroms trečiosioms šalims ar jų dalims buvo pradėti taikyti gyvūnų sveikatos apribojimai.

| (3) | Tačiau siekiant garantuoti aukštą sveikatos apsaugos lygį Bendrijoje yra tikslinga nustatyti, kad šviežios mėsos, gautos trečiojoje šalyje iš gyvūnų, paskerstų iki ribojančių priemonių taikymo dienos arba tą dieną, importas yra leidžiamas tik ribotą laikotarpį, būtent 90 dienų. Jei siuntos sertifikuotos iki importo draudimo taikymo dienos arba tą dieną ir vežamos atvira jūra tuo metu, kai įsigalios draudimas, šis laikotarpis turėtų būti 40 dienų. |
| --- | --- |

(3)

Tačiau siekiant garantuoti aukštą sveikatos apsaugos lygį Bendrijoje yra tikslinga nustatyti, kad šviežios mėsos, gautos trečiojoje šalyje iš gyvūnų, paskerstų iki ribojančių priemonių taikymo dienos arba tą dieną, importas yra leidžiamas tik ribotą laikotarpį, būtent 90 dienų. Jei siuntos sertifikuotos iki importo draudimo taikymo dienos arba tą dieną ir vežamos atvira jūra tuo metu, kai įsigalios draudimas, šis laikotarpis turėtų būti 40 dienų.

| (4) | Data, nuo kurios šviežios mėsos importas iš trečiųjų šalių ar jų dalių į Bendriją yra leidžiamas arba draudžiamas, turėtų būti įrašyta Sprendimo 79/542/EEB II priede siekiant išvengti šviežios mėsos, gautos tuo laikotarpiu, kai tokioje šalyje ar jos dalyje buvo pavojus gyvūnų sveikatai, importo. |
| --- | --- |

(4)

Data, nuo kurios šviežios mėsos importas iš trečiųjų šalių ar jų dalių į Bendriją yra leidžiamas arba draudžiamas, turėtų būti įrašyta Sprendimo 79/542/EEB II priede siekiant išvengti šviežios mėsos, gautos tuo laikotarpiu, kai tokioje šalyje ar jos dalyje buvo pavojus gyvūnų sveikatai, importo.

| (5) | Dabartinės nuostatos dėl laikotarpių tame priede taip pat sukėlė ir praktinių problemų Bendrijos pasienio kontrolės postams, kai tikrinami tokios mėsos importui skirti sveikatos sertifikatai, ir eksportuojančių trečiųjų šalių kompetentingoms tarnyboms, kai tokie sertifikatai yra rengiami. |
| --- | --- |

(5)

Dabartinės nuostatos dėl laikotarpių tame priede taip pat sukėlė ir praktinių problemų Bendrijos pasienio kontrolės postams, kai tikrinami tokios mėsos importui skirti sveikatos sertifikatai, ir eksportuojančių trečiųjų šalių kompetentingoms tarnyboms, kai tokie sertifikatai yra rengiami.

| (6) | Todėl siekiant aukšto sveikatos apsaugos lygio ir norint užtikrinti aiškumą, nuoseklumą ir skaidrumą dėl trečiųjų šalių, iš kurių leidžiama importuoti į Bendriją šviežią mėsą, sąrašo, yra tikslinga iš dalies pakeisti Sprendimo 79/542/EEB II priedą ir išbraukti nuorodas į šiuos laikotarpius. Be to, įrašai dėl tam tikrų šalių, ypač Paragvajaus ir Brazilijos, turėtų būti atnaujinti. |
| --- | --- |

(6)

Todėl siekiant aukšto sveikatos apsaugos lygio ir norint užtikrinti aiškumą, nuoseklumą ir skaidrumą dėl trečiųjų šalių, iš kurių leidžiama importuoti į Bendriją šviežią mėsą, sąrašo, yra tikslinga iš dalies pakeisti Sprendimo 79/542/EEB II priedą ir išbraukti nuorodas į šiuos laikotarpius. Be to, įrašai dėl tam tikrų šalių, ypač Paragvajaus ir Brazilijos, turėtų būti atnaujinti.

| (7) | Siekiant leisti importuoti šviežios mėsos atsargas, kurias leista importuoti į Bendriją iš trečiųjų šalių ar jų dalių pagal Sprendimą 79/542/EEB, bet kurių nebus leidžiama importuoti pradėjus taikyti šį sprendimą, yra tikslinga nustatyti 90 dienų pereinamąjį laikotarpį. |
| --- | --- |

(7)

Siekiant leisti importuoti šviežios mėsos atsargas, kurias leista importuoti į Bendriją iš trečiųjų šalių ar jų dalių pagal Sprendimą 79/542/EEB, bet kurių nebus leidžiama importuoti pradėjus taikyti šį sprendimą, yra tikslinga nustatyti 90 dienų pereinamąjį laikotarpį.

| (8) | Dėl dviejų snukio ir nagų ligos protrūkių Argentinoje 2006 m. vasario mėn. 2006 m. kovo 27 d. Komisijos sprendimu 2006/259/EB, iš dalies keičiančiu Tarybos sprendimo 79/542/EB II priedą dėl Argentinos suskirstymo regionais ir pavyzdinių sertifikatų šviežios galvijienos importui iš Argentinos (5), uždraustas galvijų mėsos be kaulų ir brandintos galvijų mėsos importas iš aštuonių Corrientes provincijos departamentų. Nesenas Komisijos patikrinimas Argentinoje parodė, kad dabar galiojantys gyvūnų sveikatos apribojimai atitinkamuose aštuoniuose departamentuose, visų pirma dėl snukio ir nagų ligos, nebėra būtini. Todėl šie apribojimai neturėtų būti ilgiau taikomi toms Argentinos teritorijoms, kurias ši šalis nurodė. |
| --- | --- |

(8)

Dėl dviejų snukio ir nagų ligos protrūkių Argentinoje 2006 m. vasario mėn. 2006 m. kovo 27 d. Komisijos sprendimu 2006/259/EB, iš dalies keičiančiu Tarybos sprendimo 79/542/EB II priedą dėl Argentinos suskirstymo regionais ir pavyzdinių sertifikatų šviežios galvijienos importui iš Argentinos (5), uždraustas galvijų mėsos be kaulų ir brandintos galvijų mėsos importas iš aštuonių Corrientes provincijos departamentų. Nesenas Komisijos patikrinimas Argentinoje parodė, kad dabar galiojantys gyvūnų sveikatos apribojimai atitinkamuose aštuoniuose departamentuose, visų pirma dėl snukio ir nagų ligos, nebėra būtini. Todėl šie apribojimai neturėtų būti ilgiau taikomi toms Argentinos teritorijoms, kurias ši šalis nurodė.

| (9) | Tikrinant taip pat nustatyta, kad elnių mėsos be kaulų ir brandintos elnienos gamyba Argentinoje atitinka Sprendime 79/542/EEB nustatytus gyvūnų sveikatos reikalavimus. Todėl yra tikslinga leisti importuoti į Bendriją nuo kaulų atskirtą ir subrandintą elnių mėsą iš Argentinos. |
| --- | --- |

(9)

Tikrinant taip pat nustatyta, kad elnių mėsos be kaulų ir brandintos elnienos gamyba Argentinoje atitinka Sprendime 79/542/EEB nustatytus gyvūnų sveikatos reikalavimus. Todėl yra tikslinga leisti importuoti į Bendriją nuo kaulų atskirtą ir subrandintą elnių mėsą iš Argentinos.

| (10) | Dėl dviejų snukio ir nagų ligos protrūkių Botsvanoje 2006 m. balandžio mėn., Tarybos sprendimu 79/542/EEB su pakeitimais, padarytais Komisijos sprendimu 2006/463/EB (6), uždrausta importuoti galvijų mėsą be kaulų ir brandintą galvijų mėsą iš Botsvanos dalies. Iš Botsvanos gauti dokumentai ir palankios Komisijos patikrinimo, atlikto toje šalyje 2007 m. kovo mėn., išvados rodo, kad Botsvanos taikytos ligos kontrolės ir likvidavimo priemonės buvo veiksmingos. Todėl dabartiniai gyvūnų sveikatos apribojimai atitinkamai Botsvanos daliai nebeturėtų būti taikomi. |
| --- | --- |

(10)

Dėl dviejų snukio ir nagų ligos protrūkių Botsvanoje 2006 m. balandžio mėn., Tarybos sprendimu 79/542/EEB su pakeitimais, padarytais Komisijos sprendimu 2006/463/EB (6), uždrausta importuoti galvijų mėsą be kaulų ir brandintą galvijų mėsą iš Botsvanos dalies. Iš Botsvanos gauti dokumentai ir palankios Komisijos patikrinimo, atlikto toje šalyje 2007 m. kovo mėn., išvados rodo, kad Botsvanos taikytos ligos kontrolės ir likvidavimo priemonės buvo veiksmingos. Todėl dabartiniai gyvūnų sveikatos apribojimai atitinkamai Botsvanos daliai nebeturėtų būti taikomi.

| (11) | Be to, Komisijai atlikus patikrinimą palankiais pripažinti du kiti Botsvanos regionai, kurie TEB buvo pripažinti kaip neužkrėsti snukio ir nagų liga be vakcinacijos. Todėl galima leisti iš šių teritorijų eksportuoti į ES nuo kaulų atskirtą ir subrandintą jautieną, avieną ir ūkiuose augintų bei laukinių medžiojamųjų gyvūnų mėsą. |
| --- | --- |

(11)

Be to, Komisijai atlikus patikrinimą palankiais pripažinti du kiti Botsvanos regionai, kurie TEB buvo pripažinti kaip neužkrėsti snukio ir nagų liga be vakcinacijos. Todėl galima leisti iš šių teritorijų eksportuoti į ES nuo kaulų atskirtą ir subrandintą jautieną, avieną ir ūkiuose augintų bei laukinių medžiojamųjų gyvūnų mėsą.

| (12) | Sprendimo 79/542/EEB II priedo 1 dalyje Kolumbijos dalys išvardytos kaip trečiosios šalies dalys, iš kurių šviežios galvijų mėsos importas į Bendriją yra leidžiamas. Tačiau Kolumbija nepateikė jokio šviežios galvijų mėsos likučių stebėsenos plano pagal 2004 m. balandžio 29 d. Komisijos sprendimą 2004/432/EB dėl likučių monitoringo planų, kuriuos pateikia trečiosios šalys pagal Tarybos direktyvą 96/23/EB (7). Be to, nėra įmonių, turinčių leidimus šviežios mėsos eksportui į Bendriją. Todėl šviežios galvijų mėsos importas iš Kolumbijos nebeturėtų būti leidžiamas ir reikia pakeisti Sprendimo 79/542/EEB II priedo 1 dalį. |
| --- | --- |

(12)

Sprendimo 79/542/EEB II priedo 1 dalyje Kolumbijos dalys išvardytos kaip trečiosios šalies dalys, iš kurių šviežios galvijų mėsos importas į Bendriją yra leidžiamas. Tačiau Kolumbija nepateikė jokio šviežios galvijų mėsos likučių stebėsenos plano pagal 2004 m. balandžio 29 d. Komisijos sprendimą 2004/432/EB dėl likučių monitoringo planų, kuriuos pateikia trečiosios šalys pagal Tarybos direktyvą 96/23/EB (7). Be to, nėra įmonių, turinčių leidimus šviežios mėsos eksportui į Bendriją. Todėl šviežios galvijų mėsos importas iš Kolumbijos nebeturėtų būti leidžiamas ir reikia pakeisti Sprendimo 79/542/EEB II priedo 1 dalį.

| (13) | Siekiant suteikti galimybę atitinkamiems suinteresuotiems asmenims prisitaikyti prie naujo importo režimo yra tikslinga nustatyti, kad šis sprendimas pradedamas taikyti nuo 2007 m. gruodžio 1 d. |
| --- | --- |

(13)

Siekiant suteikti galimybę atitinkamiems suinteresuotiems asmenims prisitaikyti prie naujo importo režimo yra tikslinga nustatyti, kad šis sprendimas pradedamas taikyti nuo 2007 m. gruodžio 1 d.

| (14) | Todėl reikėtų atitinkamai pakeisti Sprendimą 79/542/EEB. |
| --- | --- |

(14)

Todėl reikėtų atitinkamai pakeisti Sprendimą 79/542/EEB.

| (15) | 1996 m. birželio 13 d. Komisijos sprendimas 96/367/EB dėl tam tikrų su snukio ir nagų liga Albanijoje susijusių apsaugos priemonių (8) ir 1996 m. liepos 4 d. Komisijos sprendimas 96/414/EB dėl apsaugos priemonių, susijusių su gyvulių ir gyvulių produktų importu iš buvusios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos, dėl snukio ir nagų ligos protrūkių (9), yra pasenę, kadangi juose esančios nuostatos šiuo metu reglamentuojamos kitais Bendrijos teisės aktais. Siekiant aiškumo ir teisinio tikrumo, šiuos spendimus reikėtų panaikinti. |
| --- | --- |

(15)

1996 m. birželio 13 d. Komisijos sprendimas 96/367/EB dėl tam tikrų su snukio ir nagų liga Albanijoje susijusių apsaugos priemonių (8) ir 1996 m. liepos 4 d. Komisijos sprendimas 96/414/EB dėl apsaugos priemonių, susijusių su gyvulių ir gyvulių produktų importu iš buvusios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos, dėl snukio ir nagų ligos protrūkių (9), yra pasenę, kadangi juose esančios nuostatos šiuo metu reglamentuojamos kitais Bendrijos teisės aktais. Siekiant aiškumo ir teisinio tikrumo, šiuos spendimus reikėtų panaikinti.

| (16) | Šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(16)

Šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Sprendimo 79/542/EEB II priedo 1 dalis pakeičiama šio sprendimo priedu.

2 straipsnis

Sprendimai 96/367/EEB ir 96/414/EEB panaikinami.

3 straipsnis

Šviežios mėsos importas į ES, kuris buvo leistas pagal Sprendimą 79/542/EEB ir kuris nebėra leidžiamas taikant šį sprendimą, toliau leidžiamas 90 dienų pereinamuoju laikotarpiu nuo šio sprendimo taikymo dienos.

4 straipsnis

Šis sprendimas pradedamas taikyti nuo 2007 m. gruodžio 1 d.

5 straipsnis

Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje, 2007 m. lapkričio 9 d.

Komisijos vardu

Markos KYPRIANOU

Komisijos narys

---

(1)  OL L 268, 1991 9 24, p. 56. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 2006/104/EB (OL L 363, 2006 12 20, p. 352).

1

(2)  OL L 24, 1998 1 30, p. 9. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 2006/104/EB.

2

(3)  OL L 18, 2003 1 23, p. 11.

3

(4)  OL L 146, 1979 6 14, p. 15. Sprendimas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1791/2006 (OL L 363, 2006 12 20, p. 1).

4

(5)  OL L 93, 2006 3 31, p. 65.

5

(6)  OL L 183, 2006 7 5, p. 20.

6

(7)  OL L 154, 2004 4 30, p. 44. Sprendimas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Sprendimu 2007/362/EB (OL L 138, 2007 5 30, p. 18).

7

(8)  OL L 145, 1996 6 19, p. 17. Sprendimas su pakeitimais, padarytais Sprendimu 98/373/EB (OL L 170, 1998 6 16, p. 62).

8

(9)  OL L 167, 1996 7 6, p. 58. Sprendimas su pakeitimais, padarytais Sprendimu 98/373/EB.

9

---

PRIEDAS

„II PRIEDAS

ŠVIEŽIA MĖSA

1   dalis

TREČIŲJŲ ŠALIŲ ARBA JŲ DALIŲ SĄRAŠAS (1)

| Šalis | Teritorijos kodas | Teritorijos aprašymas | Veterinarijos sertifikatas | Specialiosios sąlygos | Galiojimo pabaigos diena (2) | Galiojimo pradžios diena (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pavyzdys (-iai) | SG |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |
| AL – Albanija | AL-0 | Visa šalies teritorija | — | | | | |
| AR – Argentina | AR-0 | Visa šalies teritorija | EQU | | | | |
| AR-1 | Provincijos: Buenos Aires, Catamarca, Corrientes (išskyrus Berón de Astrada, Capital, Empedrado, General Paz, Itati, Mbucuruyá, San Cosme ir San Luís del Palmar departmentus), Entre Rios, La Rioja Mendoza, Misiones, Neugen, Rio Negro, San Juan, San Luis, Santa Fe, Tucuman, Cordoba. La Pampa, Santiago del Estero, Chaco Formosa, Salta, Jujuy, išskyrus 25 km pločio buferinę zoną, kuri tęsiasi pasieniu su Bolivija ir Paragvajumi nuo Santa Catalina rajono Jujuy provincijoje iki Laishi rajono Formosa provincijoje | BOV | A | 1 | | 2005 m. kovo 18 d. |
| RUF | A | 1 | | 2007 m. gruodžio 1 d. |
| AR-2 | Chubut, Santa Cruz ir Tierra del Fuego | BOV, OVI, RUW, RUF | | | | 2002 m. kovo 1 d. |
| AR-3 | Corrientes: Berón de Astrada, Capital, Empedrado, General Paz, Itati, Mbucuruyá, San Cosme ir San Luís del Palmar departamentai | BOV, RUF | A | 1 | | 2007 m. gruodžio 1 d. |
| AU – Australija | AU-0 | Visa šalies teritorija | BOV, OVI, POR, EQU, RUF, RUW, SUF, SUW | | | | |
| BA – Bosnija ir Hercegovina | BA-0 | Visa šalies teritorija | — | | | | |
| BH – Bahreinas | BH-0 | Visa šalies teritorija | — | | | | |
| BR – Brazilija | BR-0 | Visa šalies teritorija | EQU | | | | |
| BR-1 | Minas Gerais valstijos dalys (išskyrus Oliveira, Passos, São Gonçalo de Sapucai, Setelagoas ir Bambuí regionines vietoves); Espíritu Santo valstija; Goias valstija; Mato Grosso valstijos dalis apimanti regioninius vienetus:






  — | Cuiaba (išskyrus San Antonio de Leverger, Nossa Senhora do Livramento, Pocone ir Barão de Melgaço savivaldybes); |

Šalis

Teritorijos kodas

Teritorijos aprašymas

Veterinarijos sertifikatas

Specialiosios sąlygos

Galiojimo pabaigos diena (2)

Galiojimo pradžios diena (3)

Pavyzdys (-iai)

SG

1

2

3

4

5

6

7

8

AL – Albanija

AL-0

Visa šalies teritorija

—

AR – Argentina

AR-0

Visa šalies teritorija

EQU

AR-1

Provincijos: Buenos Aires, Catamarca, Corrientes (išskyrus Berón de Astrada, Capital, Empedrado, General Paz, Itati, Mbucuruyá, San Cosme ir San Luís del Palmar departmentus), Entre Rios, La Rioja Mendoza, Misiones, Neugen, Rio Negro, San Juan, San Luis, Santa Fe, Tucuman, Cordoba. La Pampa, Santiago del Estero, Chaco Formosa, Salta, Jujuy, išskyrus 25 km pločio buferinę zoną, kuri tęsiasi pasieniu su Bolivija ir Paragvajumi nuo Santa Catalina rajono Jujuy provincijoje iki Laishi rajono Formosa provincijoje

BOV

A

1

2005 m. kovo 18 d.

RUF

A

1

2007 m. gruodžio 1 d.

AR-2

Chubut, Santa Cruz ir Tierra del Fuego

BOV, OVI, RUW, RUF

2002 m. kovo 1 d.

AR-3

Corrientes: Berón de Astrada, Capital, Empedrado, General Paz, Itati, Mbucuruyá, San Cosme ir San Luís del Palmar departamentai

BOV, RUF

A

1

2007 m. gruodžio 1 d.

AU – Australija

AU-0

Visa šalies teritorija

BOV, OVI, POR, EQU, RUF, RUW, SUF, SUW

BA – Bosnija ir Hercegovina

BA-0

Visa šalies teritorija

—

BH – Bahreinas

BH-0

Visa šalies teritorija

—

BR – Brazilija

BR-0

Visa šalies teritorija

EQU

BR-1

Minas Gerais valstijos dalys (išskyrus Oliveira, Passos, São Gonçalo de Sapucai, Setelagoas ir Bambuí regionines vietoves); Espíritu Santo valstija; Goias valstija; Mato Grosso valstijos dalis apimanti regioninius vienetus:

—

Cuiaba (išskyrus San Antonio de Leverger, Nossa Senhora do Livramento, Pocone ir Barão de Melgaço savivaldybes);

| — | Caceres (išskyrus Caceres savivaldybę), |
| --- | --- |

—

Caceres (išskyrus Caceres savivaldybę),

| — | Lucas do Rio Verde, |
| --- | --- |

—

Lucas do Rio Verde,

| — | Rondonopolis (išskyrus Itiquiora savivaldybę), |
| --- | --- |

—

Rondonopolis (išskyrus Itiquiora savivaldybę),

| — | Barra do Garca, |
| --- | --- |

—

Barra do Garca,

| — | Barra do Burgres. Rio Grande do Sul valstija |
| --- | --- |

—

Barra do Burgres. Rio Grande do Sul valstija

BOV

A ir H

1

2002 m. lapkričio 1 d.

BR-2

Santa Catarina valstija

BOV

A ir I

1

2002 m. lapkričio 1 d.

BW – Botsvana

BW-0

Visa šalies teritorija

EQU, EQW

BW-1

3c, 4b, 5, 6, 8, 9 ir 18 veterinarinės ligų kontrolės zonos

BOV, OVI, RUF, RUW

F

1

2007 m. gruodžio 1 d.

BW-2

10, 11, 12, 13 ir 14 veterinarinės ligų kontrolės zonos

BOV, OVI, RUF, RUW

F

1

2002 m. kovo 7 d.

BY – Baltarusija

BY-0

Visa šalies teritorija

—

BZ – Belizas

BZ-0

Visa šalies teritorija

BOV, EQU

CA – Kanada

CA-0

Visa šalies teritorija

BOV, OVI, POR, EQU, SUF, SUW, RUF, RUW

G

CH – Šveicarija

CH-0

Visa šalies teritorija

•

CL – Čilė

CL-0

Visa šalies teritorija

BOV, OVI, POR, EQU, RUF, RUW, SUF

CN – Kinijos Liaudies Respublika

CN-0

Visa šalies teritorija

—

CO – Kolumbija

CO-0

Visa šalies teritorija

EQU

CR – Kosta Rika

CR-0

Visa šalies teritorija

BOV, EQU

CU – Kuba

CU-0

Visa šalies teritorija

BOV, EQU

DZ – Alžyras

DZ-0

Visa šalies teritorija

—

ET – Etiopija

ET-0

Visa šalies teritorija

—

FK – Folklendo salos

FK-0

Visa šalies teritorija

BOV, OVI, EQU

GL – Grenlandija

GL-0

Visa šalies teritorija

BOV, OVI, EQU, RUF, RUW

GT – Gvatemala

GT-0

Visa šalies teritorija

BOV, EQU

HK – Honkongas

HK-0

Visa šalies teritorija

—

HN – Hondūras

HN-0

Visa šalies teritorija

BOV, EQU

HR – Kroatija

HR-0

Visa šalies teritorija

BOV, OVI, EQU, RUF, RUW

IL – Izraelis

IL-0

Visa šalies teritorija

—

IN – Indija

IN-0

Visa šalies teritorija

—

IS – Islandija

IS-0

Visa šalies teritorija

BOV, OVI, EQU, RUF, RUW

KE – Kenija

KE-0

Visa šalies teritorija

—

MA – Marokas

MA-0

Visa šalies teritorija

EQU

ME – Juodkalnija

ME-0

Visa šalies teritorija

BOV, OVI, EQU

MG – Madagaskaras

MG-0

Visa šalies teritorija

—

MK – Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija (4)

MK-0

Visa šalies teritorija

OVI, EQU

MU – Mauricijus

MU-0

Visa šalies teritorija

—

MX – Meksika

MX-0

Visa šalies teritorija

BOV, EQU

NA – Namibija

NA-0

Visa šalies teritorija

EQU, EQW

NA-1

Į pietus nuo kordono, kuris tęsiasi nuo Palgrave Point vakaruose iki Gamo rytuose

BOV, OVI, RUF, RUW

F

1

NC – Naujoji Kaledonija

NC-0

Visa šalies teritorija

BOV, RUF, RUW

NI – Nikaragva

NI-0

Visa šalies teritorija

—

NZ – Naujoji Zelandija

NZ-0

Visa šalies teritorija

BOV, OVI, POR, EQU, RUF, RUW, SUF, SUW

PA – Panama

PA-0

Visa šalies teritorija

BOV, EQU

PY – Paragvajus

PY-0

Visa šalies teritorija

EQU

RS – Serbija (5)

RS-0

Visa šalies teritorija

BOV, OVI, EQU

RU – Rusija

RU-0

Visa šalies teritorija

—

RU-1

Murmansko regionas, Jamalo nencų autonominė apygarda

RUF

SV – Salvadoras

SV-0

Visa šalies teritorija

—

SZ – Svazilendas

SZ-0

Visa šalies teritorija

EQU, EQW

SZ-1

Teritorija į vakarus nuo „raudonosios linijos“, kuri tęsiasi į šiaurę nuo Usutu upės iki sienos su Pietų Afrika, esančios į vakarus nuo Nkalashane

BOV, RUF, RUW

F

1

SZ-2

Veterinarinės snukio ir nagų ligos priežiūros ir skiepijimo kontrolės teritorijos pagal Vyriausybės biuletenyje 2001 m. teisiniu pranešimu Nr. 51 paskelbtą statutinį dokumentą

BOV, RUF, RUW

F

1

2003 m. rugpjūčio 4 d.

TH – Tailandas

TH-0

Visa šalies teritorija

—

TN – Tunisas

TN-0

Visa šalies teritorija

—

TR – Turkija

TR-0

Visa šalies teritorija

—

TR-1

Amasya, Ankara, Aydin, Balikesir, Bursa, Cankiri, Corum, Denizli, Izmir, Kastamonu, Kutahya, Manisa, Usak, Yozgat ir Kirikkale provincijos

EQU

UA – Ukraina

UA-0

Visa šalies teritorija

—

US – Jungtinės Valstijos

US-0

Visa šalies teritorija

BOV, OVI, POR, EQU, SUF, SUW, RUF, RUW

G

UY – Urugvajus

UY-0

Visa šalies teritorija

EQU

BOV

A

1

2001 m. lapkričio 1 d.

OVI

A

1

ZA – Pietų Afrikos Respublika

ZA-0

Visa šalies teritorija

EQU, EQW

ZA-1

Visa šalies teritorija, išskyrus:

| — | snukio ir nagų ligos kontrolės teritorijos dalį, esančią Mpumalanga ir šiaurės provincijų veterinariniuose regionuose, Natal veterinarinio regiono Ingwavuma rajone ir pasienio zonoje prie Botsvanos į rytus nuo 28° ilgumos, ir |
| --- | --- |

—

snukio ir nagų ligos kontrolės teritorijos dalį, esančią Mpumalanga ir šiaurės provincijų veterinariniuose regionuose, Natal veterinarinio regiono Ingwavuma rajone ir pasienio zonoje prie Botsvanos į rytus nuo 28° ilgumos, ir

| — | KwaZulu-Natal provincijos Camperdown rajoną |
| --- | --- |

—

KwaZulu-Natal provincijos Camperdown rajoną

BOV, OVI, RUF, RUW

F

1

ZW – Zimbabvė

ZW-0

Visa šalies teritorija

—

| • | = | Sertifikatai pagal Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimą dėl prekybos žemės ūkio produktais (OL L 114, 2002 4 30, p. 132). |
| --- | --- | --- |
| — | = | Sertifikatas nėra nustatytas, o šviežios mėsos importas yra uždraustas (išskyrus tas rūšis, kurios yra nurodytos visai šalie teritorijai skirtoje eilutėje). |

•

=

Sertifikatai pagal Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimą dėl prekybos žemės ūkio produktais (OL L 114, 2002 4 30, p. 132).

—

=

Sertifikatas nėra nustatytas, o šviežios mėsos importas yra uždraustas (išskyrus tas rūšis, kurios yra nurodytos visai šalie teritorijai skirtoje eilutėje).

| „1“ | Kategorijos apribojimai:
  Neleidžiama įvežti subproduktų (išskyrus galvijų diafragmą ir kramtomuosius raumenis).“ |
| --- | --- |

„1“

Kategorijos apribojimai:

Neleidžiama įvežti subproduktų (išskyrus galvijų diafragmą ir kramtomuosius raumenis).“

---

(1)  Nepažeidžiant Bendrijos ir trečiųjų šalių susitarimuose numatytų specialių sertifikavimo reikalavimų.

1

(2)  Gyvūnų, paskerstų iki 7 stulpelyje nurodytos datos arba tą dieną, mėsa gali būti importuojama į Bendriją 90 dienų nuo tos datos.

2

Siuntos atvira jūra gali būti importuojamos į Bendriją, jei sertifikuotos iki 7 stulpelyje nurodytos datos, 40 dienų nuo tos datos.

(NB datos nebuvimas 7 stulpelyje reiškia, kad nėra laiko ribojimų).

(3)  Tik gyvūnų, paskerstų 8 stulpelyje nurodytą dieną arba po šios datos, mėsa gali būti importuojama į Bendriją (datos nebuvimas 8 stulpelyje reiškia, kad nėra laiko ribojimų).

3

(4)  Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija; laikinasis kodas neturi įtakos pastovaus šalies kodo, dėl kurio bus susitarta pasibaigus šiuo metu Jungtinėse Tautose vykstančioms deryboms šiuo klausimu, suteikimui.

4

(5)  Neįskaitant Kosovo, kaip apibrėžta 1999 m. birželio 10 d. Jungtinių Tautų Saugumo tarybos rezoliucijoje 1244.

5

| • | = | Sertifikatai pagal Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimą dėl prekybos žemės ūkio produktais (OL L 114, 2002 4 30, p. 132). |
| --- | --- | --- |
| — | = | Sertifikatas nėra nustatytas, o šviežios mėsos importas yra uždraustas (išskyrus tas rūšis, kurios yra nurodytos visai šalie teritorijai skirtoje eilutėje). |

•

=

Sertifikatai pagal Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimą dėl prekybos žemės ūkio produktais (OL L 114, 2002 4 30, p. 132).

—

=

Sertifikatas nėra nustatytas, o šviežios mėsos importas yra uždraustas (išskyrus tas rūšis, kurios yra nurodytos visai šalie teritorijai skirtoje eilutėje).

| „1“ | Kategorijos apribojimai:
  Neleidžiama įvežti subproduktų (išskyrus galvijų diafragmą ir kramtomuosius raumenis).“ |
| --- | --- |

„1“

Kategorijos apribojimai:

Neleidžiama įvežti subproduktų (išskyrus galvijų diafragmą ir kramtomuosius raumenis).“

---