# Europeiska unionens L 296/2007

| | ISSN 1725-2628 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 296 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 50 årgången15 november 2007 |

ISSN 1725-2628

Europeiska unionens

officiella tidning

L 296

Svensk utgåva

Lagstiftning

50 årgången15 november 2007

---

| Innehållsförteckning | | I   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som ska offentliggöras | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Rådets förordning (EG) nr 1331/2007 av den 13 november 2007 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av dicyandiamid med ursprung i Folkrepubliken Kina | 1 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 1332/2007 av den 14 november 2007 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 18 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 1333/2007 av den 13 november 2007 om förbud mot fiske efter torsk i ICES-områdena II a och IV (EG-vatten) med fartyg som seglar under tysk flagg | 20 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 1334/2007 av den 14 november 2007 om ändring av förordning (EG) nr 1749/96 om genomförandet av rådets förordning (EG) nr 2494/95 om harmoniserade konsumentprisindex gällande initiala åtgärder för implementering (
  1
  ) | 22 |

Innehållsförteckning

I   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som ska offentliggöras

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Rådets förordning (EG) nr 1331/2007 av den 13 november 2007 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av dicyandiamid med ursprung i Folkrepubliken Kina

1

Kommissionens förordning (EG) nr 1332/2007 av den 14 november 2007 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

18

*

Kommissionens förordning (EG) nr 1333/2007 av den 13 november 2007 om förbud mot fiske efter torsk i ICES-områdena II a och IV (EG-vatten) med fartyg som seglar under tysk flagg

20

*

Kommissionens förordning (EG) nr 1334/2007 av den 14 november 2007 om ändring av förordning (EG) nr 1749/96 om genomförandet av rådets förordning (EG) nr 2494/95 om harmoniserade konsumentprisindex gällande initiala åtgärder för implementering (
  1
  )

1

22

| | | II   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt |
| --- | --- | --- |
| | | BESLUT |
| | | Kommissionen |
| | | 2007/735/EG |
| | * | Kommissionens beslut av den 4 oktober 2006 om ett förfarande i enlighet med artikel 81 i EG-fördraget och artikel 53 i EES-avtalet (Ärende COMP/C2/38.681 – Förlängning av Cannesavtalet)
  [delgivet med nr K(2006) 4350]

   (
  1
  ) | 27 |
| | | 2007/736/EG |
| | * | Kommissionens beslut av den 9 november 2007 om ändring av bilaga II till rådets beslut 79/542/EEG avseende förteckningen över de tredjeländer och delar av tredjeländer från vilka import av färskt kött till gemenskapen är tillåten
  [delgivet med nr K(2007) 5365]

   (
  1
  ) | 29 |

II   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt

BESLUT

Kommissionen

2007/735/EG

*

Kommissionens beslut av den 4 oktober 2006 om ett förfarande i enlighet med artikel 81 i EG-fördraget och artikel 53 i EES-avtalet (Ärende COMP/C2/38.681 – Förlängning av Cannesavtalet)
  [delgivet med nr K(2006) 4350]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2006) 4350]

1

27

2007/736/EG

*

Kommissionens beslut av den 9 november 2007 om ändring av bilaga II till rådets beslut 79/542/EEG avseende förteckningen över de tredjeländer och delar av tredjeländer från vilka import av färskt kött till gemenskapen är tillåten
  [delgivet med nr K(2007) 5365]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2007) 5365]

1

29

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

I Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som ska offentliggöras

FÖRORDNINGAR

| 15.11.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 296/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 296/1

---

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 1331/2007

av den 13 november 2007

om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av dicyandiamid med ursprung i Folkrepubliken Kina

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad ”grundförordningen”), särskilt artikel 9,

med beaktande av det förslag som kommissionen lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

1.1   Inledande

| (1) | Den 3 juli 2006 mottog kommissionen ett klagomål som i enlighet med artikel 5 i grundförordningen ingivits av AlzChem GmbH (nedan kallad ”den klagande”) som svarar för 100 % av gemenskapens produktion av 1-cyanoguanidin (dicyandiamid). |
| --- | --- |

(1)

Den 3 juli 2006 mottog kommissionen ett klagomål som i enlighet med artikel 5 i grundförordningen ingivits av AlzChem GmbH (nedan kallad ”den klagande”) som svarar för 100 % av gemenskapens produktion av 1-cyanoguanidin (dicyandiamid).

| (2) | Klagomålet innehöll bevisning om dumpning av dicyandiamid från Kina och om därav förorsakad väsentlig skada, och denna bevisning ansågs tillräcklig för att motivera att ett förfarande inleddes. |
| --- | --- |

(2)

Klagomålet innehöll bevisning om dumpning av dicyandiamid från Kina och om därav förorsakad väsentlig skada, och denna bevisning ansågs tillräcklig för att motivera att ett förfarande inleddes.

| (3) | Den 17 augusti 2006 inleddes förfarandet genom ett tillkännagivande om inledande (2) som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(3)

Den 17 augusti 2006 inleddes förfarandet genom ett tillkännagivande om inledande (2) som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning.

1.2   Parter som berörs av förfarandet och kontrollbesök

| (4) | Kommissionen underrättade officiellt den klagande gemenskapsproducenten, de exporterande producenter, importörer, användare, leverantörer och intresseorganisationer som man visste berördes samt företrädarna för det berörda exportlandet om att förfarandet inletts. De berörda parterna gavs tillfälle att inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionen underrättade officiellt den klagande gemenskapsproducenten, de exporterande producenter, importörer, användare, leverantörer och intresseorganisationer som man visste berördes samt företrädarna för det berörda exportlandet om att förfarandet inletts. De berörda parterna gavs tillfälle att inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda.

| (5) | Den klagande gemenskapsproducenten, exporterande producenter, importörer och användare lämnade synpunkter. Alla berörda parter som begärde att bli hörda och som visade att det fanns särskilda skäl att höra dem gavs tillfälle att bli hörda. |
| --- | --- |

(5)

Den klagande gemenskapsproducenten, exporterande producenter, importörer och användare lämnade synpunkter. Alla berörda parter som begärde att bli hörda och som visade att det fanns särskilda skäl att höra dem gavs tillfälle att bli hörda.

| (6) | För att de exporterande producenter i Kina som så önskade skulle få möjlighet att ansöka om att bli behandlade som företag som är verksamma under marknadsmässiga förhållanden (nedan kallat ”marknadsekonomisk status”) eller om individuell behandling, sände kommissionen ansökningsblanketter till de kinesiska exporterande producenter som såvitt känt var berörda. Tre exporterande producenter i Kina ansökte om marknadsekonomisk status enligt artikel 2.7 i grundförordningen eller om individuell behandling, om det i samband med undersökningen skulle konstateras att de inte uppfyllde villkoren för att beviljas marknadsekonomisk status. |
| --- | --- |

(6)

För att de exporterande producenter i Kina som så önskade skulle få möjlighet att ansöka om att bli behandlade som företag som är verksamma under marknadsmässiga förhållanden (nedan kallat ”marknadsekonomisk status”) eller om individuell behandling, sände kommissionen ansökningsblanketter till de kinesiska exporterande producenter som såvitt känt var berörda. Tre exporterande producenter i Kina ansökte om marknadsekonomisk status enligt artikel 2.7 i grundförordningen eller om individuell behandling, om det i samband med undersökningen skulle konstateras att de inte uppfyllde villkoren för att beviljas marknadsekonomisk status.

| (7) | Eftersom det föreföll finnas ett stort antal exporterande producenter i Kina, angav kommissionen i tillkännagivandet om inledande att ett stickprovsförfarande kunde komma att tillämpas för att fastställa dumpning i enlighet med artikel 17 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(7)

Eftersom det föreföll finnas ett stort antal exporterande producenter i Kina, angav kommissionen i tillkännagivandet om inledande att ett stickprovsförfarande kunde komma att tillämpas för att fastställa dumpning i enlighet med artikel 17 i grundförordningen.

| (8) | För att kommissionen skulle kunna besluta om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall kunna göra ett urval, ombads alla exporterande producenter i Kina att ge sig till känna för kommissionen och lämna grundläggande uppgifter om sin verksamhet avseende den berörda produkten under undersökningsperioden (1 juli 2005–30 juni 2006), i enlighet med vad som anges i tillkännagivandet om inledande. |
| --- | --- |

(8)

För att kommissionen skulle kunna besluta om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall kunna göra ett urval, ombads alla exporterande producenter i Kina att ge sig till känna för kommissionen och lämna grundläggande uppgifter om sin verksamhet avseende den berörda produkten under undersökningsperioden (1 juli 2005–30 juni 2006), i enlighet med vad som anges i tillkännagivandet om inledande.

| (9) | Eftersom endast tre exporterande producenter samarbetade i undersökningen beslutades att ett stickprovsförfarande inte var nödvändigt. |
| --- | --- |

(9)

Eftersom endast tre exporterande producenter samarbetade i undersökningen beslutades att ett stickprovsförfarande inte var nödvändigt.

| (10) | Kommissionen skickade frågeformulär till alla parter som den visste var berörda och till alla övriga företag som gav sig till känna inom de tidsfrister som angavs i tillkännagivandet om inledande. Svar inkom från de tre samarbetsvilliga exporterande producenterna i Kina och den enda gemenskapsproducenten, samt från två användare och fyra importörer. |
| --- | --- |

(10)

Kommissionen skickade frågeformulär till alla parter som den visste var berörda och till alla övriga företag som gav sig till känna inom de tidsfrister som angavs i tillkännagivandet om inledande. Svar inkom från de tre samarbetsvilliga exporterande producenterna i Kina och den enda gemenskapsproducenten, samt från två användare och fyra importörer.

| (11) | Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg nödvändiga för ett fastställande i fråga om dumpning, därav vållad skada och gemenskapens intresse och gjorde kontroller på plats hos följande företag:






  a) | Gemenskapsproducent







  — | AlzChem GmbH, Tyskland |
| --- | --- | --- | --- |

(11)

Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg nödvändiga för ett fastställande i fråga om dumpning, därav vållad skada och gemenskapens intresse och gjorde kontroller på plats hos följande företag:

a)

Gemenskapsproducent

—

AlzChem GmbH, Tyskland

| b) | Exporterande producenter i Kina







  — | Ningxia Darong Chemical & Metallurgy Co., Ltd, Kina |
| --- | --- | --- |

b)

Exporterande producenter i Kina

—

Ningxia Darong Chemical & Metallurgy Co., Ltd, Kina

| — | Ningxia Xingping Fine Chemical Co., Ltd, Kina |
| --- | --- |

—

Ningxia Xingping Fine Chemical Co., Ltd, Kina

| — | Ningxia Yinglite Chemicals Co., Ltd, Kina |
| --- | --- |

—

Ningxia Yinglite Chemicals Co., Ltd, Kina

| c) | Icke-närstående importörer







  — | Lanxess GmbH, Tyskland |
| --- | --- | --- |

c)

Icke-närstående importörer

—

Lanxess GmbH, Tyskland

| — | Helm AG, Tyskland |
| --- | --- |

—

Helm AG, Tyskland

| d) | Användare i gemenskapen







  — | Merck Santé, Frankrike |
| --- | --- | --- |

d)

Användare i gemenskapen

—

Merck Santé, Frankrike

| — | Lanxess GmbH, Tyskland. |
| --- | --- |

—

Lanxess GmbH, Tyskland.

1.3   Undersökningsperiod

| (12) | Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden från och med den 1 juli 2005 till och med den 30 juni 2006 (nedan kallad ”undersökningsperioden” eller i tabeller ”UP”). Undersökningen av utvecklingstendenser som är av betydelse för bedömningen av skadan omfattade perioden från och med den 1 januari 2002 till och med undersökningsperiodens slut (nedan kallad ”skadeundersökningsperioden”). |
| --- | --- |

(12)

Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden från och med den 1 juli 2005 till och med den 30 juni 2006 (nedan kallad ”undersökningsperioden” eller i tabeller ”UP”). Undersökningen av utvecklingstendenser som är av betydelse för bedömningen av skadan omfattade perioden från och med den 1 januari 2002 till och med undersökningsperiodens slut (nedan kallad ”skadeundersökningsperioden”).

2.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

2.1   Berörd produkt

| (13) | Den berörda produkten är 1-cyanoguanidin (dicyandiamid) enligt KN-nummer 2926 20 00. Den är ett fast ämne i form av ett fint vitt kristalliniskt pulver, vanligtvis luktlöst. Det tillverkas av osläckt kalk och kimrök i flera steg. |
| --- | --- |

(13)

Den berörda produkten är 1-cyanoguanidin (dicyandiamid) enligt KN-nummer 2926 20 00. Den är ett fast ämne i form av ett fint vitt kristalliniskt pulver, vanligtvis luktlöst. Det tillverkas av osläckt kalk och kimrök i flera steg.

| (14) | Dicyandiamid används vanligen som mellanprodukt för produktion av en lång rad andra kemiska mellanprodukter, t.ex. läkemedel, för industriella användningsområden, t.ex. vatten, pappersmassa, papper, textil och läder, och för diverse användningsområden i fråga om epoxi. Produkten utgör en central del av NCN-kedjan (kväve-kol-kväve) med nischade slutprodukter såsom guanidinnitrat och andra NCN-derivat. |
| --- | --- |

(14)

Dicyandiamid används vanligen som mellanprodukt för produktion av en lång rad andra kemiska mellanprodukter, t.ex. läkemedel, för industriella användningsområden, t.ex. vatten, pappersmassa, papper, textil och läder, och för diverse användningsområden i fråga om epoxi. Produkten utgör en central del av NCN-kedjan (kväve-kol-kväve) med nischade slutprodukter såsom guanidinnitrat och andra NCN-derivat.

| (15) | Mer än 90 % av den dicyandiamid som säljs på gemenskapens marknad är standarddicyandiamid. Resten, så kallad mikro-dicyandiamid, har mindre partikelstorlek. De kinesiska exporterande producenterna tillhandahöll enbart uppgifter avseende standarddicyandiamid. |
| --- | --- |

(15)

Mer än 90 % av den dicyandiamid som säljs på gemenskapens marknad är standarddicyandiamid. Resten, så kallad mikro-dicyandiamid, har mindre partikelstorlek. De kinesiska exporterande producenterna tillhandahöll enbart uppgifter avseende standarddicyandiamid.

2.2   Likadan produkt

| (16) | En importör hävdade att den standarddicyandiamid som gemenskapsindustrin producerar är av högre kvalitet än den som produceras av de kinesiska exporterande producenterna, eftersom vatteninnehållet i den kinesiska dicyandiamiden är betydligt högre och mer föränderligt än vatteninnehållet i den dicyandiamidprodukt som produceras i gemenskapen. Den kinesiska dicyandiamiden påstås dessutom innehålla mer föroreningar. |
| --- | --- |

(16)

En importör hävdade att den standarddicyandiamid som gemenskapsindustrin producerar är av högre kvalitet än den som produceras av de kinesiska exporterande producenterna, eftersom vatteninnehållet i den kinesiska dicyandiamiden är betydligt högre och mer föränderligt än vatteninnehållet i den dicyandiamidprodukt som produceras i gemenskapen. Den kinesiska dicyandiamiden påstås dessutom innehålla mer föroreningar.

| (17) | Av undersökningen framkom emellertid att även om det kan finnas vissa kvalitetsskillnader så kan dessa inte kvantifieras och de påverkar dessutom inte de grundläggande kemiska, fysiska och tekniska egenskaperna för den dicyandiamid som produceras och säljs av gemenskapsindustrin i gemenskapen och den dicyandiamid som importeras till gemenskapen från Kina, vilka konstaterades vara samma produkt och ha samma slutanvändning. |
| --- | --- |

(17)

Av undersökningen framkom emellertid att även om det kan finnas vissa kvalitetsskillnader så kan dessa inte kvantifieras och de påverkar dessutom inte de grundläggande kemiska, fysiska och tekniska egenskaperna för den dicyandiamid som produceras och säljs av gemenskapsindustrin i gemenskapen och den dicyandiamid som importeras till gemenskapen från Kina, vilka konstaterades vara samma produkt och ha samma slutanvändning.

| (18) | Därför drogs slutsatsen att dessa produkter är likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(18)

Därför drogs slutsatsen att dessa produkter är likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.

3.   DUMPNING

3.1   Marknadsekonomisk status

| (19) | I enlighet med artikel 2.7 b i grundförordningen ska normalvärdet vid antidumpningsundersökningar beträffande import med ursprung i Kina fastställas i enlighet med punkterna 1–6 i samma artikel när det gäller producenter som konstaterats uppfylla de kriterier som anges i artikel 2.7 c i grundförordningen. |
| --- | --- |

(19)

I enlighet med artikel 2.7 b i grundförordningen ska normalvärdet vid antidumpningsundersökningar beträffande import med ursprung i Kina fastställas i enlighet med punkterna 1–6 i samma artikel när det gäller producenter som konstaterats uppfylla de kriterier som anges i artikel 2.7 c i grundförordningen.

| (20) | Kriterierna för erhållande av marknadsekonomisk status är i korthet följande:






  1. | Företagens beslut rörande verksamheten och kostnader fattas utifrån de förutsättningar som råder på marknaden och utan något större statligt inflytande. |
| --- | --- | --- |

(20)

Kriterierna för erhållande av marknadsekonomisk status är i korthet följande:

1.

Företagens beslut rörande verksamheten och kostnader fattas utifrån de förutsättningar som råder på marknaden och utan något större statligt inflytande.

| 2. | Företagen har en enda uppsättning räkenskaper som är föremål för en självständig revision i överensstämmelse med internationella redovisningsstandarder och som tillämpas för alla ändamål. |
| --- | --- |

2.

Företagen har en enda uppsättning räkenskaper som är föremål för en självständig revision i överensstämmelse med internationella redovisningsstandarder och som tillämpas för alla ändamål.

| 3. | Det förekommer inte några betydande snedvridningar till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet. |
| --- | --- |

3.

Det förekommer inte några betydande snedvridningar till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet.

| 4. | Lagar om konkurser och ägandeförhållanden garanterar rättssäkerhet och stabila villkor. |
| --- | --- |

4.

Lagar om konkurser och ägandeförhållanden garanterar rättssäkerhet och stabila villkor.

| 5. | Valutaomräkning sker till marknadskurser. |
| --- | --- |

5.

Valutaomräkning sker till marknadskurser.

| (21) | Tre exporterande producenter i Kina ansökte om marknadsekonomisk status enligt artikel 2.7 b i grundförordningen och lämnade inom tidsfristen in ansökningsblanketten för exporterande producenter som ansöker om sådan status. Kommissionen inhämtade alla uppgifter som ansågs nödvändiga och kontrollerade på plats hos dessa företag alla nödvändiga uppgifter som de lämnat i sin ansökan om marknadsekonomisk status. |
| --- | --- |

(21)

Tre exporterande producenter i Kina ansökte om marknadsekonomisk status enligt artikel 2.7 b i grundförordningen och lämnade inom tidsfristen in ansökningsblanketten för exporterande producenter som ansöker om sådan status. Kommissionen inhämtade alla uppgifter som ansågs nödvändiga och kontrollerade på plats hos dessa företag alla nödvändiga uppgifter som de lämnat i sin ansökan om marknadsekonomisk status.

| (22) | Av undersökningen framkom att ansökan om marknadsekonomisk status måste avslås för alla de tre företagen. Slutsatsen av prövningen av om företagen uppfyllde de fem kriterierna i artikel 2.7 c i grundförordningen var att de inte uppfyllde kraven enligt det första, andra och tredje kriteriet. |
| --- | --- |

(22)

Av undersökningen framkom att ansökan om marknadsekonomisk status måste avslås för alla de tre företagen. Slutsatsen av prövningen av om företagen uppfyllde de fem kriterierna i artikel 2.7 c i grundförordningen var att de inte uppfyllde kraven enligt det första, andra och tredje kriteriet.

| (23) | Eftersom den största aktieinnehavaren i ett fall är ett statligt ägt företag och i ett annat en ledamot av folkkongressen konstaterades att staten kunde utöva betydande inflytande på företagens beslut avseende ledningen av företaget, såsom vinstfördelning, nyemission av aktier, kapitalökning och ändring av bolagsordning och att dessa beslut därför inte fattades som svar på signaler från marknaden. Betydande skillnader konstaterades mellan de tre företagens elförbrukning och priset per elenhet och inget av företagen kunde påvisa att dess elkostnader är ett resultat av tillgång och efterfrågan på marknaden och i stort sett återspeglar marknadsvärdena. |
| --- | --- |

(23)

Eftersom den största aktieinnehavaren i ett fall är ett statligt ägt företag och i ett annat en ledamot av folkkongressen konstaterades att staten kunde utöva betydande inflytande på företagens beslut avseende ledningen av företaget, såsom vinstfördelning, nyemission av aktier, kapitalökning och ändring av bolagsordning och att dessa beslut därför inte fattades som svar på signaler från marknaden. Betydande skillnader konstaterades mellan de tre företagens elförbrukning och priset per elenhet och inget av företagen kunde påvisa att dess elkostnader är ett resultat av tillgång och efterfrågan på marknaden och i stort sett återspeglar marknadsvärdena.

| (24) | I alla de tre fallen visade dessutom inte företagets räkenskaper dess verkliga ekonomiska situation. Framför allt återfanns många brott mot de grundläggande redovisningsprinciper som utgör en del av de internationella redovisningsstandarderna, och eftersom inget av dessa nämndes i revisionsberättelsen kan företagen inte anses ha en enda uppsättning räkenskaper som är föremål för en självständig revision, i överensstämmelse med internationella redovisningsstandarder. |
| --- | --- |

(24)

I alla de tre fallen visade dessutom inte företagets räkenskaper dess verkliga ekonomiska situation. Framför allt återfanns många brott mot de grundläggande redovisningsprinciper som utgör en del av de internationella redovisningsstandarderna, och eftersom inget av dessa nämndes i revisionsberättelsen kan företagen inte anses ha en enda uppsättning räkenskaper som är föremål för en självständig revision, i överensstämmelse med internationella redovisningsstandarder.

| (25) | När det gäller värderingen av de ursprungliga tillgångarna kunde de tre företagen inte förklara hur värderingen hade gjorts. I två fall kunde företagen slutligen inte tillhandahålla bevisning för alla betalningar för markanvändningsrättigheter. Båda bristerna innebar att det förekom betydande snedvridningar till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet. |
| --- | --- |

(25)

När det gäller värderingen av de ursprungliga tillgångarna kunde de tre företagen inte förklara hur värderingen hade gjorts. I två fall kunde företagen slutligen inte tillhandahålla bevisning för alla betalningar för markanvändningsrättigheter. Båda bristerna innebar att det förekom betydande snedvridningar till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet.

| (26) | Den rådgivande kommittén rådfrågades och de parter som berördes direkt gavs möjlighet att kommentera dessa undersökningsresultat. Gemenskapsindustrin och de tre exporterande producenterna underrättades om bedömningen av marknadsekonomisk status och gavs tillfälle att inkomma med synpunkter. De exporterande producenterna inkom med ett antal synpunkter mot undersökningsresultaten och kommissionen besvarade dessa, dock utan att ändra den samlade bedömningen. De exporterande producenterna gjorde i synnerhet gällande att deras beslut rörande verksamheten fattades utan statligt inflytande. De invände vidare mot specifika slutsatser rörande kostnader och värdering av tillgångar. De framlade dock ingen bevisning för att styrka sina påståenden, som följaktligen måste avvisas. |
| --- | --- |

(26)

Den rådgivande kommittén rådfrågades och de parter som berördes direkt gavs möjlighet att kommentera dessa undersökningsresultat. Gemenskapsindustrin och de tre exporterande producenterna underrättades om bedömningen av marknadsekonomisk status och gavs tillfälle att inkomma med synpunkter. De exporterande producenterna inkom med ett antal synpunkter mot undersökningsresultaten och kommissionen besvarade dessa, dock utan att ändra den samlade bedömningen. De exporterande producenterna gjorde i synnerhet gällande att deras beslut rörande verksamheten fattades utan statligt inflytande. De invände vidare mot specifika slutsatser rörande kostnader och värdering av tillgångar. De framlade dock ingen bevisning för att styrka sina påståenden, som följaktligen måste avvisas.

| (27) | Av ovanstående skäl drogs slutsatsen att de kinesiska exporterande producenterna inte borde beviljas marknadsekonomisk status. |
| --- | --- |

(27)

Av ovanstående skäl drogs slutsatsen att de kinesiska exporterande producenterna inte borde beviljas marknadsekonomisk status.

3.2   Individuell behandling

| (28) | Enligt artikel 9.5 i grundförordningen ska i de fall där artikel 2.7 a i grundförordningen är tillämplig en individuell tull fastställas för de företag som kan visa att de uppfyller de kriterier för att beviljas individuell behandling som anges i artikel 9.5 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(28)

Enligt artikel 9.5 i grundförordningen ska i de fall där artikel 2.7 a i grundförordningen är tillämplig en individuell tull fastställas för de företag som kan visa att de uppfyller de kriterier för att beviljas individuell behandling som anges i artikel 9.5 i grundförordningen.

| (29) | De kinesiska exporterande producenter som inte kunde beviljas marknadsekonomisk status ansökte i andra hand om individuell behandling. Det konstaterades emellertid att staten i två fall utövade ett sådant betydande inflytande att företagets beslut inte kunde anses fattas fritt och att den statliga inblandningen kunde vara av sådant slag att det torde föreligga en stor risk för kringgående. När det gäller det tredje kollektivt ägda och tidigare statligt ägda företaget finns det starka indikationer på att det fortfarande finns ett betydande potentiellt inflytande från staten, vilket kan innebära risk för kringgående. |
| --- | --- |

(29)

De kinesiska exporterande producenter som inte kunde beviljas marknadsekonomisk status ansökte i andra hand om individuell behandling. Det konstaterades emellertid att staten i två fall utövade ett sådant betydande inflytande att företagets beslut inte kunde anses fattas fritt och att den statliga inblandningen kunde vara av sådant slag att det torde föreligga en stor risk för kringgående. När det gäller det tredje kollektivt ägda och tidigare statligt ägda företaget finns det starka indikationer på att det fortfarande finns ett betydande potentiellt inflytande från staten, vilket kan innebära risk för kringgående.

| (30) | Den senare exporterande producenten gjorde gällande att det potentiella inflytandet från staten inte skulle utgöra ett tillräckligt skäl till att avslå ansökan om individuell behandling, eftersom dessa slutsatser enbart skulle vara baserade på antaganden. |
| --- | --- |

(30)

Den senare exporterande producenten gjorde gällande att det potentiella inflytandet från staten inte skulle utgöra ett tillräckligt skäl till att avslå ansökan om individuell behandling, eftersom dessa slutsatser enbart skulle vara baserade på antaganden.

| (31) | I enlighet med artikel 9.5 e i grundförordningen kan i de fall där artikel 2.7 a är tillämplig en individuell tull fastställas endast för de exportörer som på grundval av korrekt underbyggda ansökningar kan visa att den statliga inblandningen inte är av sådant slag att åtgärderna kan kringgås om enskilda exportörer beviljas olika tullsatser. För det första kunde det berörda företaget inte klargöra den exakta rollen och ansvarsområdena för dess direktör. Det kunde inte heller klargöra om de nuvarande aktieägarna verkligen hade betalat för de aktier som de äger i det tidigare statligt ägda företaget. På grundval av detta var det rimligt att dra slutsatsen att det inte i tillräcklig utsträckning gick att utesluta en betydande statlig inblandning. Risken för kringgående ansågs därför vara för stor och den exporterande producentens ansökan måste i detta hänseende avslås. |
| --- | --- |

(31)

I enlighet med artikel 9.5 e i grundförordningen kan i de fall där artikel 2.7 a är tillämplig en individuell tull fastställas endast för de exportörer som på grundval av korrekt underbyggda ansökningar kan visa att den statliga inblandningen inte är av sådant slag att åtgärderna kan kringgås om enskilda exportörer beviljas olika tullsatser. För det första kunde det berörda företaget inte klargöra den exakta rollen och ansvarsområdena för dess direktör. Det kunde inte heller klargöra om de nuvarande aktieägarna verkligen hade betalat för de aktier som de äger i det tidigare statligt ägda företaget. På grundval av detta var det rimligt att dra slutsatsen att det inte i tillräcklig utsträckning gick att utesluta en betydande statlig inblandning. Risken för kringgående ansågs därför vara för stor och den exporterande producentens ansökan måste i detta hänseende avslås.

| (32) | Eftersom det konstaterades att de kinesiska exporterande producenterna inte uppfyllde samtliga krav för att beviljas individuell behandling i enlighet med artikel 9.5 i grundförordningen avslogs ansökningarna om individuell behandling och en enda landsomfattande tull infördes. |
| --- | --- |

(32)

Eftersom det konstaterades att de kinesiska exporterande producenterna inte uppfyllde samtliga krav för att beviljas individuell behandling i enlighet med artikel 9.5 i grundförordningen avslogs ansökningarna om individuell behandling och en enda landsomfattande tull infördes.

3.3   Normalvärde

3.3.1   Jämförbart land

| (33) | I enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen ska normalvärdet i fråga om import från exporterande producenter som inte har beviljats marknadsekonomisk status bestämmas på grundval av priset eller det konstruerade värdet i ett jämförbart land eller priset från ett sådant tredjeland till andra länder, inbegripet gemenskapen, eller om detta inte är möjligt, på någon annan skälig grund, exempelvis det pris som faktiskt betalas eller ska betalas i gemenskapen för den likadana produkten, vid behov vederbörligen justerat för att inbegripa en skälig vinstmarginal. |
| --- | --- |

(33)

I enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen ska normalvärdet i fråga om import från exporterande producenter som inte har beviljats marknadsekonomisk status bestämmas på grundval av priset eller det konstruerade värdet i ett jämförbart land eller priset från ett sådant tredjeland till andra länder, inbegripet gemenskapen, eller om detta inte är möjligt, på någon annan skälig grund, exempelvis det pris som faktiskt betalas eller ska betalas i gemenskapen för den likadana produkten, vid behov vederbörligen justerat för att inbegripa en skälig vinstmarginal.

| (34) | Eftersom den berörda produkten inte produceras någon annanstans än i gemenskapen och Kina angav kommissionen i tillkännagivandet om inledande att den hade för avsikt att, i enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen, basera normalvärdet på det pris som betalas eller ska betalas i gemenskapen för den likadana produkten. |
| --- | --- |

(34)

Eftersom den berörda produkten inte produceras någon annanstans än i gemenskapen och Kina angav kommissionen i tillkännagivandet om inledande att den hade för avsikt att, i enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen, basera normalvärdet på det pris som betalas eller ska betalas i gemenskapen för den likadana produkten.

| (35) | De tre kinesiska producenterna invände mot detta förslag och hävdade att konkurrensen i gemenskapen inte var tillräcklig och att produktionsprocessen i gemenskapen inte var jämförbar med den i Kina. De gjorde gällande att normalvärdet borde baseras på den klagandes exportpris till Kina eller produktionskostnaderna för dicyandiamid i Kina. |
| --- | --- |

(35)

De tre kinesiska producenterna invände mot detta förslag och hävdade att konkurrensen i gemenskapen inte var tillräcklig och att produktionsprocessen i gemenskapen inte var jämförbar med den i Kina. De gjorde gällande att normalvärdet borde baseras på den klagandes exportpris till Kina eller produktionskostnaderna för dicyandiamid i Kina.

| (36) | Gemenskapsindustrins exportpris till tredjeländer kunde inte användas eftersom det inte kunde uteslutas att även dessa priser var dumpade. De berörda exporterande producenterna kunde således inte visa att denna metod skulle vara rimligare än den som gemenskapens institutioner avsåg att använda. Framför allt gick det inte att visa och inte heller fanns det i andra avseenden någon bevisning för att konkurrensen på gemenskapens marknad var otillräcklig och att uppgifterna avseende gemenskapsindustrin följaktligen skulle vara otillförlitliga. När det gäller skillnaderna i produktionsprocesser ansågs de inte vara betydande. |
| --- | --- |

(36)

Gemenskapsindustrins exportpris till tredjeländer kunde inte användas eftersom det inte kunde uteslutas att även dessa priser var dumpade. De berörda exporterande producenterna kunde således inte visa att denna metod skulle vara rimligare än den som gemenskapens institutioner avsåg att använda. Framför allt gick det inte att visa och inte heller fanns det i andra avseenden någon bevisning för att konkurrensen på gemenskapens marknad var otillräcklig och att uppgifterna avseende gemenskapsindustrin följaktligen skulle vara otillförlitliga. När det gäller skillnaderna i produktionsprocesser ansågs de inte vara betydande.

| (37) | Vidare beviljades inget av de tre företagen marknadsekonomisk status och därför ansågs inte de kinesiska producenternas produktionskostnader vara tillförlitliga. |
| --- | --- |

(37)

Vidare beviljades inget av de tre företagen marknadsekonomisk status och därför ansågs inte de kinesiska producenternas produktionskostnader vara tillförlitliga.

| (38) | Mot denna bakgrund ansågs den mest skäliga grunden för att fastställa normalvärdet vara gemenskapsindustrins kostnader för att producera den likadana produkten, vid behov justerade, i synnerhet för att beakta skillnaderna i produktionsprocesser och tillgången till råmaterial. |
| --- | --- |

(38)

Mot denna bakgrund ansågs den mest skäliga grunden för att fastställa normalvärdet vara gemenskapsindustrins kostnader för att producera den likadana produkten, vid behov justerade, i synnerhet för att beakta skillnaderna i produktionsprocesser och tillgången till råmaterial.

| (39) | De exporterade producenterna hävdade att fastställandet av normalvärdet baserades på tillgängliga uppgifter och således på artikel 18 i grundförordningen. De gjorde vidare gällande att eftersom de till fullo samarbetade under den pågående undersökningen var detta tillvägagångssätt inte motiverat. |
| --- | --- |

(39)

De exporterade producenterna hävdade att fastställandet av normalvärdet baserades på tillgängliga uppgifter och således på artikel 18 i grundförordningen. De gjorde vidare gällande att eftersom de till fullo samarbetade under den pågående undersökningen var detta tillvägagångssätt inte motiverat.

| (40) | Dessa exporterande producenters påstående att normalvärdet fastställdes i enlighet med artikel 18 i grundförordningen är oriktigt. Så som nämnts ovan fastställdes normalvärdet i enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen, enligt vilken det är tillåtet att använda någon annan skälig grund om det inte är möjligt att basera normalvärdet på kostnader och priser i ett jämförbart land eller exportpriserna från ett sådant land till andra tredjeländer. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(40)

Dessa exporterande producenters påstående att normalvärdet fastställdes i enlighet med artikel 18 i grundförordningen är oriktigt. Så som nämnts ovan fastställdes normalvärdet i enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen, enligt vilken det är tillåtet att använda någon annan skälig grund om det inte är möjligt att basera normalvärdet på kostnader och priser i ett jämförbart land eller exportpriserna från ett sådant land till andra tredjeländer. Påståendet avvisades därför.

3.3.2   Fastställande av normalvärde

| (41) | Den likadana produkten såldes av gemenskapsindustrin i representativa volymer. Gemenskapsindustrins försäljning på den inhemska marknaden gick emellertid med förlust. Normalvärdet baserades därför på gemenskapsindustrins produktionskostnader jämte ett skäligt belopp för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt en vinstmarginal. Gemenskapsindustrins produktionskostnader justerades för att uppväga extra transportkostnader till följd av att produktionsenheterna ligger på olika ställen, att man inte har någon direkttillgång till råmaterialen, som måste transporteras från avlägsna produktionsanläggningar, och hanteringen av biprodukten (svart kalk). På grundval av uppgifter som gemenskapsindustrin tillhandahöll lades till kostnaderna vidare en beräknad vinstmarginal motsvarande den vinst som gemenskapsindustrin uppnått under 2001 och 4,3 % för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader. |
| --- | --- |

(41)

Den likadana produkten såldes av gemenskapsindustrin i representativa volymer. Gemenskapsindustrins försäljning på den inhemska marknaden gick emellertid med förlust. Normalvärdet baserades därför på gemenskapsindustrins produktionskostnader jämte ett skäligt belopp för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt en vinstmarginal. Gemenskapsindustrins produktionskostnader justerades för att uppväga extra transportkostnader till följd av att produktionsenheterna ligger på olika ställen, att man inte har någon direkttillgång till råmaterialen, som måste transporteras från avlägsna produktionsanläggningar, och hanteringen av biprodukten (svart kalk). På grundval av uppgifter som gemenskapsindustrin tillhandahöll lades till kostnaderna vidare en beräknad vinstmarginal motsvarande den vinst som gemenskapsindustrin uppnått under 2001 och 4,3 % för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader.

3.4   Exportpriser

| (42) | De kinesiska producenternas hela exportförsäljning till gemenskapen skedde direkt till oberoende kunder i gemenskapen, och exportpriset fastställdes därför i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen på grundval av de priser som faktiskt betalats eller skulle betalas. |
| --- | --- |

(42)

De kinesiska producenternas hela exportförsäljning till gemenskapen skedde direkt till oberoende kunder i gemenskapen, och exportpriset fastställdes därför i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen på grundval av de priser som faktiskt betalats eller skulle betalas.

3.5   Jämförelse

| (43) | Det vägda genomsnittliga normalvärdet, som fastställts i enlighet med förfarandet ovan, jämfördes med det vägda genomsnittliga exportpris för försäljning till gemenskapen som de samarbetsvilliga företag tillämpade som inte beviljats marknadsekonomisk status, i enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(43)

Det vägda genomsnittliga normalvärdet, som fastställts i enlighet med förfarandet ovan, jämfördes med det vägda genomsnittliga exportpris för försäljning till gemenskapen som de samarbetsvilliga företag tillämpade som inte beviljats marknadsekonomisk status, i enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen.

3.6   Dumpningsmarginal

| (44) | På denna grundval fastställdes den landsomfattande dumpningsmarginalen, uttryckt i procent av importpriset cif vid gemenskapens gräns före tull, till 91,8 %. |
| --- | --- |

(44)

På denna grundval fastställdes den landsomfattande dumpningsmarginalen, uttryckt i procent av importpriset cif vid gemenskapens gräns före tull, till 91,8 %.

4.   SKADA

4.1   Inledande anmärkning

| (45) | Eftersom analysen enbart rör ett företag anges de flesta indikatorer av sekretesskäl i indexerad form eller i form av intervall. |
| --- | --- |

(45)

Eftersom analysen enbart rör ett företag anges de flesta indikatorer av sekretesskäl i indexerad form eller i form av intervall.

4.2   Produktion i gemenskapen

| (46) | Den totala produktionen i gemenskapen uppgick under undersökningsperioden till mellan 15 000 och 20 000 ton. |
| --- | --- |

(46)

Den totala produktionen i gemenskapen uppgick under undersökningsperioden till mellan 15 000 och 20 000 ton.

4.3   Definition av gemenskapsindustrin

| (47) | Gemenskapsproducenten AlzChem GmbH:s produktion utgjorde 100 % av den dicyandiamid som framställts i gemenskapen. Producenten anses därför utgöra gemenskapsindustrin i enlighet med artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(47)

Gemenskapsproducenten AlzChem GmbH:s produktion utgjorde 100 % av den dicyandiamid som framställts i gemenskapen. Producenten anses därför utgöra gemenskapsindustrin i enlighet med artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen.

4.4   Förbrukning i gemenskapen

| (48) | Förbrukningen i gemenskapen fastställdes med utgångspunkt i uppgifter från Eurostat på grundval av gemenskapsindustrins försäljningsvolym på gemenskapens marknad samt importen från Kina och andra tredjeländer enligt det relevanta KN-numret. Såsom framgår av tabellen nedan var förbrukningen i gemenskapen av den berörda produkten stabil (+ 1 %) under skadeundersökningsperioden. Det måste påpekas att uppgifterna avseende 2002 även omfattar den norska producenten ODDA:s import. Denna producent upphörde med sin verksamhet samma år. |
| --- | --- |

(48)

Förbrukningen i gemenskapen fastställdes med utgångspunkt i uppgifter från Eurostat på grundval av gemenskapsindustrins försäljningsvolym på gemenskapens marknad samt importen från Kina och andra tredjeländer enligt det relevanta KN-numret. Såsom framgår av tabellen nedan var förbrukningen i gemenskapen av den berörda produkten stabil (+ 1 %) under skadeundersökningsperioden. Det måste påpekas att uppgifterna avseende 2002 även omfattar den norska producenten ODDA:s import. Denna producent upphörde med sin verksamhet samma år.

| (49) | Enligt en importör ledde nedläggningen av ODDA till att en del av dess större kunder hamstrade under 2003, vilket också kan förklara varför förbrukningen nådde en topp under det året. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Förbrukning i gemenskapen (i ton) | 13 258 | 15 594 | 13 119 | 12 469 | 13 417 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 118 | 99 | 94 | 101 |

(49)

Enligt en importör ledde nedläggningen av ODDA till att en del av dess större kunder hamstrade under 2003, vilket också kan förklara varför förbrukningen nådde en topp under det året.

2002

2003

2004

2005

UP

Förbrukning i gemenskapen (i ton)

13 258

15 594

13 119

12 469

13 417

Index (2002 = 100)

100

118

99

94

101

4.5   Import till gemenskapen från Kina

4.5.1   Volym och marknadsandel för importen från Kina

| (50) | Enligt uppgifter från Eurostat ökade importen från Kina från 2 476 ton 2002 till 6 002 ton under undersökningsperioden. Marknadsandelen ökade från 15–25 % till 40–50 % under samma period, eftersom de kinesiska producenterna tog över en större del av de marknadsandelar som den norska producenten ODDA tidigare innehaft. Importökningen var särskilt tydlig under 2003. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importvolym (i ton) | 2 476 | 6 173 | 4 283 | 5 218 | 6 002 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 249 | 173 | 211 | 241 |
| Marknadsandel | 15–25 % | 35–45 % | 30–40 % | 35–45 % | 40–50 % |

(50)

Enligt uppgifter från Eurostat ökade importen från Kina från 2 476 ton 2002 till 6 002 ton under undersökningsperioden. Marknadsandelen ökade från 15–25 % till 40–50 % under samma period, eftersom de kinesiska producenterna tog över en större del av de marknadsandelar som den norska producenten ODDA tidigare innehaft. Importökningen var särskilt tydlig under 2003.

2002

2003

2004

2005

UP

Importvolym (i ton)

2 476

6 173

4 283

5 218

6 002

Index (2002 = 100)

100

249

173

211

241

Marknadsandel

15–25 %

35–45 %

30–40 %

35–45 %

40–50 %

4.5.2   Importpriser och prisunderskridande

| (51) | Enligt uppgifter från Eurostat minskade importpriserna med 11 % under skadeundersökningsperioden, från 1 149 euro/ton 2002 till 1 022 euro/ton under undersökningsperioden. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importpriser från Kina (euro/ton) | 1 149 | 1 071 | 1 338 | 980 | 1 022 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 93 | 116 | 85 | 89 |

(51)

Enligt uppgifter från Eurostat minskade importpriserna med 11 % under skadeundersökningsperioden, från 1 149 euro/ton 2002 till 1 022 euro/ton under undersökningsperioden.

2002

2003

2004

2005

UP

Importpriser från Kina (euro/ton)

1 149

1 071

1 338

980

1 022

Index (2002 = 100)

100

93

116

85

89

| (52) | För att fastställa prisunderskridandet gjordes en jämförelse mellan gemenskapsindustrins försäljningspriser på gemenskapens marknad under undersökningsperioden och de priser som de kinesiska exporterande producenterna tog ut. Eftersom de kinesiska producenterna inte exporterade så kallad mikro-dicyandiamid undantogs denna typ från beräkningen av prisunderskridandet. |
| --- | --- |

(52)

För att fastställa prisunderskridandet gjordes en jämförelse mellan gemenskapsindustrins försäljningspriser på gemenskapens marknad under undersökningsperioden och de priser som de kinesiska exporterande producenterna tog ut. Eftersom de kinesiska producenterna inte exporterade så kallad mikro-dicyandiamid undantogs denna typ från beräkningen av prisunderskridandet.

| (53) | Gemenskapsindustrins försäljningspriser beaktades på nivån till oberoende kunder, vid behov justerade till nivån fritt fabrik. Dessa priser jämfördes med de exporterande producenternas försäljningspriser efter rabatter, vid behov justerade till nivån priser cif vid gemenskapens gräns, med en lämplig justering för tullklareringskostnader och kostnader efter importen. Den tillämpliga konventionella tullsatsen för tredjeland på 6,5 % lades till priset cif för att komma fram till priset per enhet vid fri omsättning. |
| --- | --- |

(53)

Gemenskapsindustrins försäljningspriser beaktades på nivån till oberoende kunder, vid behov justerade till nivån fritt fabrik. Dessa priser jämfördes med de exporterande producenternas försäljningspriser efter rabatter, vid behov justerade till nivån priser cif vid gemenskapens gräns, med en lämplig justering för tullklareringskostnader och kostnader efter importen. Den tillämpliga konventionella tullsatsen för tredjeland på 6,5 % lades till priset cif för att komma fram till priset per enhet vid fri omsättning.

| (54) | Under undersökningsperioden uppgick den vägda genomsnittliga prisunderskridandemarginalen, uttryckt i procent av gemenskapsindustrins genomsnittliga försäljningspris fritt fabrik, till mellan 25 % och 35 % för de samarbetsvilliga kinesiska producenterna. |
| --- | --- |

(54)

Under undersökningsperioden uppgick den vägda genomsnittliga prisunderskridandemarginalen, uttryckt i procent av gemenskapsindustrins genomsnittliga försäljningspris fritt fabrik, till mellan 25 % och 35 % för de samarbetsvilliga kinesiska producenterna.

4.6   Gemenskapsindustrins situation

| (55) | I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen har granskningen av den dumpade importens inverkan på gemenskapsindustrin omfattat en analys av alla ekonomiska faktorer som haft betydelse för industrins tillstånd från 2002 till undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(55)

I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen har granskningen av den dumpade importens inverkan på gemenskapsindustrin omfattat en analys av alla ekonomiska faktorer som haft betydelse för industrins tillstånd från 2002 till undersökningsperioden.

| (56) | De skadefaktorer som beskrivs nedan avser endast försäljning på den fria marknaden, som representerar 85 % av gemenskapsindustrins produktion av dicyandiamid. Det bör noteras att återstående 15 % av produktionen av dicyandiamid används internt. Gemenskapsindustrin är en integrerad producent som använder dicyandiamid för vidare bearbetning och som omvandlar dicyandiamid för tillverkning av produkter i senare led i förädlingskedjan utan att utfärda några fakturor. Den företagsinterna förbrukningen förblev relativt stabil under skadeundersökningsperioden och kan därför inte ha påverkat gemenskapsindustrins situation. |
| --- | --- |

(56)

De skadefaktorer som beskrivs nedan avser endast försäljning på den fria marknaden, som representerar 85 % av gemenskapsindustrins produktion av dicyandiamid. Det bör noteras att återstående 15 % av produktionen av dicyandiamid används internt. Gemenskapsindustrin är en integrerad producent som använder dicyandiamid för vidare bearbetning och som omvandlar dicyandiamid för tillverkning av produkter i senare led i förädlingskedjan utan att utfärda några fakturor. Den företagsinterna förbrukningen förblev relativt stabil under skadeundersökningsperioden och kan därför inte ha påverkat gemenskapsindustrins situation.

4.6.1   Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

| (57) | Produktionskapaciteten ökade med 33 % mellan 2002 och undersökningsperioden. Ökningen skedde under 2003 och 2004, efter det att den norska producenten, ODDA, lade ner sin verksamhet i slutet av 2002. Den ytterligare produktionskapaciteten bör ses mot bakgrund av att ODDA upphörde med sin produktion och att detta företag hade omkring 25 % av marknadsandelarna på gemenskapens marknad och även sålde till andra marknader. Den ökade produktionskapaciteten uppnåddes genom investeringar och tekniska förbättringar. |
| --- | --- |

(57)

Produktionskapaciteten ökade med 33 % mellan 2002 och undersökningsperioden. Ökningen skedde under 2003 och 2004, efter det att den norska producenten, ODDA, lade ner sin verksamhet i slutet av 2002. Den ytterligare produktionskapaciteten bör ses mot bakgrund av att ODDA upphörde med sin produktion och att detta företag hade omkring 25 % av marknadsandelarna på gemenskapens marknad och även sålde till andra marknader. Den ökade produktionskapaciteten uppnåddes genom investeringar och tekniska förbättringar.

| (58) | Som ett resultat av den ökade kapaciteten och försäljningen ökade produktionsvolymerna med 37 % mellan 2002 och undersökningsperioden. Den största ökningen skedde mellan 2002 och 2003. Produktionsvolymerna nådde sin topp under 2004 och därefter minskade de kraftigt under 2005 för att återigen öka under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(58)

Som ett resultat av den ökade kapaciteten och försäljningen ökade produktionsvolymerna med 37 % mellan 2002 och undersökningsperioden. Den största ökningen skedde mellan 2002 och 2003. Produktionsvolymerna nådde sin topp under 2004 och därefter minskade de kraftigt under 2005 för att återigen öka under undersökningsperioden.

| (59) | Kapacitetsutnyttjandet ökade med 3 procentenheter under skadeundersökningsperioden. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktion (index) | 100 | 133 | 143 | 124 | 137 |
| Produktionskapacitet (index) | 100 | 120 | 133 | 133 | 133 |
| Kapacitetsutnyttjande | 84 % | 93 % | 91 % | 78 % | 87 % |

(59)

Kapacitetsutnyttjandet ökade med 3 procentenheter under skadeundersökningsperioden.

2002

2003

2004

2005

UP

Produktion (index)

100

133

143

124

137

Produktionskapacitet (index)

100

120

133

133

133

Kapacitetsutnyttjande

84 %

93 %

91 %

78 %

87 %

4.6.2   Lager

| (60) | Lagren ökade betydligt under skadeundersökningsperioden. Detta berodde på att gemenskapsindustrin på grund av den dumpade importen inte kunde öka sin försäljningsvolym så mycket som den räknade med efter det att ODDA lade ner verksamheten, vilket förklaras vidare nedan. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lager (index) | 100 | 151 | 187 | 91 | 178 |

(60)

Lagren ökade betydligt under skadeundersökningsperioden. Detta berodde på att gemenskapsindustrin på grund av den dumpade importen inte kunde öka sin försäljningsvolym så mycket som den räknade med efter det att ODDA lade ner verksamheten, vilket förklaras vidare nedan.

2002

2003

2004

2005

UP

Lager (index)

100

151

187

91

178

4.6.3   Försäljningsvolym, marknadsandelar och genomsnittliga priser per enhet i gemenskapen

| (61) | Gemenskapsindustrins försäljning av dicyandiamid till oberoende kunder på gemenskapens marknad ökade med 6 % under skadeundersökningsperioden samtidigt som förbrukningen i gemenskapen förblev stabil. Försäljningen nådde en topp 2003 och minskade stadigt under 2004 och 2005 för att återigen öka något under undersökningsperioden. Försäljningen skedde emellertid hela tiden till priser som var betydligt lägre än produktionskostnaderna, med undantag för försäljningen av mikro-dicyandiamid, som representerar mellan 0 % och 10 % av den totala försäljningen [av sekretesskäl anges inga exakta siffror] på gemenskapens marknad, och som var väldigt lönsam. |
| --- | --- |

(61)

Gemenskapsindustrins försäljning av dicyandiamid till oberoende kunder på gemenskapens marknad ökade med 6 % under skadeundersökningsperioden samtidigt som förbrukningen i gemenskapen förblev stabil. Försäljningen nådde en topp 2003 och minskade stadigt under 2004 och 2005 för att återigen öka något under undersökningsperioden. Försäljningen skedde emellertid hela tiden till priser som var betydligt lägre än produktionskostnaderna, med undantag för försäljningen av mikro-dicyandiamid, som representerar mellan 0 % och 10 % av den totala försäljningen [av sekretesskäl anges inga exakta siffror] på gemenskapens marknad, och som var väldigt lönsam.

| (62) | Det är dessutom värt att erinra om att gemenskapsindustrin använder egenproducerad dicyandiamid för produktion av andra kemiska produkter i senare led i förädlingskedjan, t.ex. NCN-derivat. Den företagsinterna förbrukningen representerar ungefär 15 % av gemenskapsindustrins produktion av dicyandiamid. |
| --- | --- |

(62)

Det är dessutom värt att erinra om att gemenskapsindustrin använder egenproducerad dicyandiamid för produktion av andra kemiska produkter i senare led i förädlingskedjan, t.ex. NCN-derivat. Den företagsinterna förbrukningen representerar ungefär 15 % av gemenskapsindustrins produktion av dicyandiamid.

| (63) | Försäljningsvolymer och marknadsandelar såg ut som följer: | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Försäljningsvolym i EU (index) | 100 | 123 | 118 | 104 | 106 |
| Marknadsandel | 50–60 % | 50–60 % | 60–70 % | 50–60 % | 50–60 % |

(63)

Försäljningsvolymer och marknadsandelar såg ut som följer:

2002

2003

2004

2005

UP

Försäljningsvolym i EU (index)

100

123

118

104

106

Marknadsandel

50–60 %

50–60 %

60–70 %

50–60 %

50–60 %

| (64) | Gemenskapsindustrins marknadsandel ökade med 3 procentenheter under skadeundersökningsperioden. Detta bör emellertid ses mot bakgrund av den lucka som uppstod på marknaden när ODDA, som hade ungefär 25 % av marknaden, lades ner i slutet av 2002. |
| --- | --- |

(64)

Gemenskapsindustrins marknadsandel ökade med 3 procentenheter under skadeundersökningsperioden. Detta bör emellertid ses mot bakgrund av den lucka som uppstod på marknaden när ODDA, som hade ungefär 25 % av marknaden, lades ner i slutet av 2002.

| (65) | Trots konkurrensen från kinesisk dicyandiamid och prisfluktuationen mellan 2002 och slutet av undersökningsperioden lyckades gemenskapsindustrin att öka sitt genomsnittliga pris per enhet till oberoende kunder på gemenskapens marknad med 2 % under skadeundersökningsperioden. Det bör emellertid noteras att dessa priser även inkluderar mikro-dicyandiamid för vilken det inte finns någon konkurrens från de kinesiska exporterande producenterna och för vilken det går att få högre priser. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Försäljningspris i EU (index) | 100 | 109 | 105 | 108 | 102 |

(65)

Trots konkurrensen från kinesisk dicyandiamid och prisfluktuationen mellan 2002 och slutet av undersökningsperioden lyckades gemenskapsindustrin att öka sitt genomsnittliga pris per enhet till oberoende kunder på gemenskapens marknad med 2 % under skadeundersökningsperioden. Det bör emellertid noteras att dessa priser även inkluderar mikro-dicyandiamid för vilken det inte finns någon konkurrens från de kinesiska exporterande producenterna och för vilken det går att få högre priser.

2002

2003

2004

2005

UP

Försäljningspris i EU (index)

100

109

105

108

102

4.6.4   Lönsamhet och kassaflöde

| (66) | Under hela skadeundersökningsperioden gick gemenskapsindustrin med förlust. Förlusterna var som störst under undersökningsperioden då de låg på mellan –20 % och –30 %. Enligt gemenskapsindustrin måste referensåret, 2002, anses som exceptionellt till följd av den speciella marknadssituation som uppstod då ODDA lade ner. Under 2003 lyckades gemenskapsindustrin minska sina förluster trots att importen från Kina nådde sin topp. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lönsamhet | – 20 % till – 30 % | 0 till – 10 % | – 10 % till – 30 % | – 10 % till – 20 % | – 20 % till – 30 % |

(66)

Under hela skadeundersökningsperioden gick gemenskapsindustrin med förlust. Förlusterna var som störst under undersökningsperioden då de låg på mellan –20 % och –30 %. Enligt gemenskapsindustrin måste referensåret, 2002, anses som exceptionellt till följd av den speciella marknadssituation som uppstod då ODDA lade ner. Under 2003 lyckades gemenskapsindustrin minska sina förluster trots att importen från Kina nådde sin topp.

2002

2003

2004

2005

UP

Lönsamhet

– 20 % till – 30 %

0 till – 10 %

– 10 % till – 30 %

– 10 % till – 20 %

– 20 % till – 30 %

| (67) | Kassaflödet var negativt under hela skadeundersökningsperioden med undantag för 2003, i linje med minskningen av gemenskapsindustrins förluster det året. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kassaflöde (index) | – 100 | 82 | – 136 | – 208 | – 244 |

(67)

Kassaflödet var negativt under hela skadeundersökningsperioden med undantag för 2003, i linje med minskningen av gemenskapsindustrins förluster det året.

2002

2003

2004

2005

UP

Kassaflöde (index)

– 100

82

– 136

– 208

– 244

4.6.5   Investeringar, räntabilitet och förmåga att anskaffa kapital

| (68) | Gemenskapsindustrins investeringar låg på en hög nivå, framför allt under 2003. Investeringarna var i huvudsak kopplade till den ökade produktionskapaciteten i enlighet med vad som angivits ovan. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investeringar (index) | 100 | 171 | 69 | 44 | 54 |

(68)

Gemenskapsindustrins investeringar låg på en hög nivå, framför allt under 2003. Investeringarna var i huvudsak kopplade till den ökade produktionskapaciteten i enlighet med vad som angivits ovan.

2002

2003

2004

2005

UP

Investeringar (index)

100

171

69

44

54

| (69) | Räntabiliteten från produktion och försäljning av den likadana produkten var negativ och minskade kraftigt under skadeundersökningsperioden, något som avspeglar den ovannämnda negativa lönsamhetsutvecklingen. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Räntabilitet | – 10 % till – 30 % | 0 % till – 10 % | – 20 % till – 30 % | – 20 % till – 30 % | – 20 % till – 30 % |

(69)

Räntabiliteten från produktion och försäljning av den likadana produkten var negativ och minskade kraftigt under skadeundersökningsperioden, något som avspeglar den ovannämnda negativa lönsamhetsutvecklingen.

2002

2003

2004

2005

UP

Räntabilitet

– 10 % till – 30 %

0 % till – 10 %

– 20 % till – 30 %

– 20 % till – 30 %

– 20 % till – 30 %

| (70) | Gemenskapsindustrins förmåga att anskaffa kapital befanns inte vara avsevärt påverkad under skadeundersökningsperioden, med hänsyn till att dicyandiamid endast utgör en liten del av gemenskapsindustrins totala verksamhet. |
| --- | --- |

(70)

Gemenskapsindustrins förmåga att anskaffa kapital befanns inte vara avsevärt påverkad under skadeundersökningsperioden, med hänsyn till att dicyandiamid endast utgör en liten del av gemenskapsindustrins totala verksamhet.

4.6.6   Antal anställda, produktivitet, tillväxt och löner

| (71) | Nedanstående tabell visar utvecklingen när det gäller antal anställda, produktivitet och lönekostnader i gemenskapsindustrin. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal anställda (index) | 100 | 128 | 122 | 117 | 114 |
| Produktivitet (i ton per anställd) (index) | 100 | 104 | 118 | 106 | 121 |
| Lönekostnad per anställd (index) | 100 | 100 | 103 | 103 | 106 |

(71)

Nedanstående tabell visar utvecklingen när det gäller antal anställda, produktivitet och lönekostnader i gemenskapsindustrin.

2002

2003

2004

2005

UP

Antal anställda (index)

100

128

122

117

114

Produktivitet (i ton per anställd) (index)

100

104

118

106

121

Lönekostnad per anställd (index)

100

100

103

103

106

| (72) | Gemenskapsindustrin ökade antalet anställda mellan 2002 och undersökningsperioden med 14 %. Samtidigt ökade produktiviteten som ett resultat av rationalisering och ökad produktion. |
| --- | --- |

(72)

Gemenskapsindustrin ökade antalet anställda mellan 2002 och undersökningsperioden med 14 %. Samtidigt ökade produktiviteten som ett resultat av rationalisering och ökad produktion.

| (73) | De genomsnittliga lönenivåerna ökade med 6 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(73)

De genomsnittliga lönenivåerna ökade med 6 % under skadeundersökningsperioden.

4.6.7   Dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning

| (74) | Med tanke på volym och priser för den dumpade importen från Kina kan verkningarna för gemenskapsindustrin av storleken på den faktiska dumpningsmarginalen inte anses vara försumbara. |
| --- | --- |

(74)

Med tanke på volym och priser för den dumpade importen från Kina kan verkningarna för gemenskapsindustrin av storleken på den faktiska dumpningsmarginalen inte anses vara försumbara.

| (75) | Det fanns dessutom inga tecken på att gemenskapsindustrin höll på att återhämta sig från verkningarna av tidigare dumpning. |
| --- | --- |

(75)

Det fanns dessutom inga tecken på att gemenskapsindustrin höll på att återhämta sig från verkningarna av tidigare dumpning.

4.7   Slutsats om skada

| (76) | Med undantag för en topp under 2003 förblev förbrukningen stabil under skadeundersökningsperioden. Under samma period ökade volymen på den dumpade importen av den berörda produkten dramatiskt och likaledes ökade dess marknadsandel från mellan 15 % och 25 % under 2002 till mellan 40 % och 50 % under undersökningsperioden. Genomsnittspriserna för den dumpade importen var betydligt lägre än gemenskapsindustrins genomsnittspriser under skadeundersökningsperioden. Uttryckt som vägt genomsnitt underskred priserna för denna import gemenskapsindustrins priser med 25–35 % under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(76)

Med undantag för en topp under 2003 förblev förbrukningen stabil under skadeundersökningsperioden. Under samma period ökade volymen på den dumpade importen av den berörda produkten dramatiskt och likaledes ökade dess marknadsandel från mellan 15 % och 25 % under 2002 till mellan 40 % och 50 % under undersökningsperioden. Genomsnittspriserna för den dumpade importen var betydligt lägre än gemenskapsindustrins genomsnittspriser under skadeundersökningsperioden. Uttryckt som vägt genomsnitt underskred priserna för denna import gemenskapsindustrins priser med 25–35 % under undersökningsperioden.

| (77) | Under samma period led gemenskapsindustrin stora förluster, vilka var som störst under undersökningsperioden då de uppgick till mellan –20 % och –30 %. I linje med den negativa lönsamhetsutvecklingen minskade även de lönsamhetsrelaterade indikatorerna räntabilitet och kassaflöde. |
| --- | --- |

(77)

Under samma period led gemenskapsindustrin stora förluster, vilka var som störst under undersökningsperioden då de uppgick till mellan –20 % och –30 %. I linje med den negativa lönsamhetsutvecklingen minskade även de lönsamhetsrelaterade indikatorerna räntabilitet och kassaflöde.

| (78) | Vissa skadeindikatorer, såsom produktionsvolym, produktionskapacitet, försäljningsvolym, marknadsandel och försäljningspriser på gemenskapens marknad, uppvisade en positiv utveckling under skadeundersökningsperioden. I samband med denna bedömning beaktades inte intern förbrukning eftersom denna var stabil under hela skadeundersökningsperioden och således inte påverkade skadeanalysen. |
| --- | --- |

(78)

Vissa skadeindikatorer, såsom produktionsvolym, produktionskapacitet, försäljningsvolym, marknadsandel och försäljningspriser på gemenskapens marknad, uppvisade en positiv utveckling under skadeundersökningsperioden. I samband med denna bedömning beaktades inte intern förbrukning eftersom denna var stabil under hela skadeundersökningsperioden och således inte påverkade skadeanalysen.

| (79) | Den positiva utvecklingen av vissa skadeindikatorer bör dock ses mot bakgrund av nedläggningen av den norske producenten ODDA i slutet av 2002 och gemenskapsindustrins och de kinesiska exporterande producenternas efterföljande tävlan för att ta över ODDA:s marknadsandel. Det är anmärkningsvärt att importen från Kina fyllde största delen av den lucka som nedläggningen av ODDA skapade. Till en början, under 2003, lyckades gemenskapsindustrin att ta ungefär en tredjedel av ODDA:s marknadsandel. Därefter minskade andelen betydligt, till en sjundedel under undersökningsperioden. Även om vissa indikatorer uppvisar en något positiv utveckling kunde man i realiteten således ha förväntat sig att de skulle utvecklats ännu mycket bättre om de inte hade påverkats av den dumpade importen från Kina. Under alla omständigheter uppvisade indikatorerna avseende gemenskapsindustrins ekonomiska resultat (vinst, räntabilitet, kassaflöde) en sådan negativ utveckling att de i hög grad uppvägde alla positiva utvecklingstendenser. Det framgår av gemenskapsindustrins ekonomiska situation att den inte kunde dra någon nytta av att ODDA upphörde med sin produktion och att den nu befinner sig i ett sådant läge att dess överlevnad står på spel om inga åtgärder vidtas. |
| --- | --- |

(79)

Den positiva utvecklingen av vissa skadeindikatorer bör dock ses mot bakgrund av nedläggningen av den norske producenten ODDA i slutet av 2002 och gemenskapsindustrins och de kinesiska exporterande producenternas efterföljande tävlan för att ta över ODDA:s marknadsandel. Det är anmärkningsvärt att importen från Kina fyllde största delen av den lucka som nedläggningen av ODDA skapade. Till en början, under 2003, lyckades gemenskapsindustrin att ta ungefär en tredjedel av ODDA:s marknadsandel. Därefter minskade andelen betydligt, till en sjundedel under undersökningsperioden. Även om vissa indikatorer uppvisar en något positiv utveckling kunde man i realiteten således ha förväntat sig att de skulle utvecklats ännu mycket bättre om de inte hade påverkats av den dumpade importen från Kina. Under alla omständigheter uppvisade indikatorerna avseende gemenskapsindustrins ekonomiska resultat (vinst, räntabilitet, kassaflöde) en sådan negativ utveckling att de i hög grad uppvägde alla positiva utvecklingstendenser. Det framgår av gemenskapsindustrins ekonomiska situation att den inte kunde dra någon nytta av att ODDA upphörde med sin produktion och att den nu befinner sig i ett sådant läge att dess överlevnad står på spel om inga åtgärder vidtas.

| (80) | Mot denna bakgrund kan slutsatsen dras att gemenskapsindustrin lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(80)

Mot denna bakgrund kan slutsatsen dras att gemenskapsindustrin lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3 i grundförordningen.

5.   ORSAKSSAMBAND

5.1   Inledning

| (81) | I enlighet med artikel 3.6 och 3.7 i grundförordningen undersöktes det om det fanns ett orsakssamband mellan den dumpade importen av den berörda produkten från Kina och den skada som gemenskapsindustrin lidit. Kända faktorer utöver den dumpade importen vilka vid samma tid skulle ha kunnat vålla gemenskapsindustrin skada undersöktes också, i syfte att se till att den eventuella skada som dessa andra faktorer vållat inte skulle tillskrivas den dumpade importen. |
| --- | --- |

(81)

I enlighet med artikel 3.6 och 3.7 i grundförordningen undersöktes det om det fanns ett orsakssamband mellan den dumpade importen av den berörda produkten från Kina och den skada som gemenskapsindustrin lidit. Kända faktorer utöver den dumpade importen vilka vid samma tid skulle ha kunnat vålla gemenskapsindustrin skada undersöktes också, i syfte att se till att den eventuella skada som dessa andra faktorer vållat inte skulle tillskrivas den dumpade importen.

5.2   Verkningar av den dumpade importen

| (82) | Det bör påpekas att all import av den berörda produkten från Kina avser standardtypen av dicyandiamid, som också utgör större delen av gemenskapsindustrins försäljning på gemenskapens marknad. Gemenskapsindustrins försäljning av s.k. mikro-dicyandiamid, som de kinesiska producenterna inte exporterar, inbegreps inte vid beräkningen av prisunderskridandet. |
| --- | --- |

(82)

Det bör påpekas att all import av den berörda produkten från Kina avser standardtypen av dicyandiamid, som också utgör större delen av gemenskapsindustrins försäljning på gemenskapens marknad. Gemenskapsindustrins försäljning av s.k. mikro-dicyandiamid, som de kinesiska producenterna inte exporterar, inbegreps inte vid beräkningen av prisunderskridandet.

| (83) | Importen från Kina ökade med 141 % under skadeundersökningsperioden. Kinas marknadsandel ökade därmed från 15–25 % 2002 till 40–50 % under undersökningsperioden. Det är värt att notera att den dumpade importen, sett till volymen, nådde en topp 2003 med 6 173 ton, vilket avspeglar verkningarna av att den norska producenten lade ned sin verksamhet, för att sedan minska 2004 och därpå stadigt öka igen under 2005 och under undersökningsperioden, då den uppgick till 6 002 ton.
  Tabell 1
  Importen från Kina |
| --- | --- |

(83)

Importen från Kina ökade med 141 % under skadeundersökningsperioden. Kinas marknadsandel ökade därmed från 15–25 % 2002 till 40–50 % under undersökningsperioden. Det är värt att notera att den dumpade importen, sett till volymen, nådde en topp 2003 med 6 173 ton, vilket avspeglar verkningarna av att den norska producenten lade ned sin verksamhet, för att sedan minska 2004 och därpå stadigt öka igen under 2005 och under undersökningsperioden, då den uppgick till 6 002 ton.

Tabell 1

Importen från Kina

Image

| (84) | Genomsnittspriserna för den dumpade importen underskred gemenskapsindustrins genomsnittspriser med 25–35 % under undersökningsperioden och var därmed avsevärt lägre. De kinesiska exportpriserna sjönk med 11 % under skadeundersökningsperioden, men tendensen var inte rakt nedåtgående. De kinesiska exporterande producenterna sänkte sina priser med 7 % 2003 i sina ansträngningar att ta över ODDA:s marknadsandel. När de hade tagit över större delen av den höjde de sina priser med 25 % 2004, sänkte dem med 27 % 2005 och höjde dem sedan igen med 4 % under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(84)

Genomsnittspriserna för den dumpade importen underskred gemenskapsindustrins genomsnittspriser med 25–35 % under undersökningsperioden och var därmed avsevärt lägre. De kinesiska exportpriserna sjönk med 11 % under skadeundersökningsperioden, men tendensen var inte rakt nedåtgående. De kinesiska exporterande producenterna sänkte sina priser med 7 % 2003 i sina ansträngningar att ta över ODDA:s marknadsandel. När de hade tagit över större delen av den höjde de sina priser med 25 % 2004, sänkte dem med 27 % 2005 och höjde dem sedan igen med 4 % under undersökningsperioden.

| (85) | Samtidigt som priserna på den dumpade importen sjönk med 11 % under skadeundersökningsperioden kunde gemenskapsindustrin hålla sina priser relativt stabila (de ökade med 2 %). Man bör dock komma ihåg att dessa priser omfattar mikro-dicyandiamid, som inte utsätts för någon konkurrens från Kina och som betingar ett mycket högre pris. Gemenskapsindustrins genomsnittliga årliga försäljningspriser påverkas således av svängningarna i försäljningen och priserna på dicyandiamid och mikro-dicyandiamid.
  Tabell 2
  Utvecklingen när det gäller pris per enhet |
| --- | --- |

(85)

Samtidigt som priserna på den dumpade importen sjönk med 11 % under skadeundersökningsperioden kunde gemenskapsindustrin hålla sina priser relativt stabila (de ökade med 2 %). Man bör dock komma ihåg att dessa priser omfattar mikro-dicyandiamid, som inte utsätts för någon konkurrens från Kina och som betingar ett mycket högre pris. Gemenskapsindustrins genomsnittliga årliga försäljningspriser påverkas således av svängningarna i försäljningen och priserna på dicyandiamid och mikro-dicyandiamid.

Tabell 2

Utvecklingen när det gäller pris per enhet

Image

| (86) | Med beaktande av att priserna för den dumpade importen av dicyandiamid av standardtyp har underskridit gemenskapsindustrins priser avsevärt (med 25–35 % under undersökningsperioden) står det klart att den dumpade importen i betydande mån har pressat ned gemenskapsindustrins försäljningspriser på standardtypen av dicyandiamid, som utgör merparten av gemenskapsindustrins försäljning, och därmed hindrat gemenskapsindustrin från att sätta sina priser på nivåer som skulle täcka produktionskostnaderna. Detta har i sin tur inverkat negativt på gemenskapsindustrins lönsamhet och orsakat en betydande del av de avsevärda förlusterna under hela skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(86)

Med beaktande av att priserna för den dumpade importen av dicyandiamid av standardtyp har underskridit gemenskapsindustrins priser avsevärt (med 25–35 % under undersökningsperioden) står det klart att den dumpade importen i betydande mån har pressat ned gemenskapsindustrins försäljningspriser på standardtypen av dicyandiamid, som utgör merparten av gemenskapsindustrins försäljning, och därmed hindrat gemenskapsindustrin från att sätta sina priser på nivåer som skulle täcka produktionskostnaderna. Detta har i sin tur inverkat negativt på gemenskapsindustrins lönsamhet och orsakat en betydande del av de avsevärda förlusterna under hela skadeundersökningsperioden.

| (87) | Eftersom gemenskapsindustrin gick med förlust vid försäljningen av dicyandiamid redan 2002, undersöktes det om förlusterna är av strukturell karaktär i stället för att enbart bero på den dumpade importen. I detta hänseende måste man komma ihåg att den dumpade importen var stor på gemenskapens marknad redan 2002, detta med en marknadsandel på 15–25 %. Gemenskapsindustrin lade vidare fram uppgifter som visade att man genom kostnadsbesparingar kunnat hålla sina kostnader per enhet på en stabil nivå under skadeundersökningsperioden, trots de ökade råvarupriserna. På grund av prisnedgången till följd av den kinesiska exporten kunde man dock inte minska förlusterna på det sätt som eftersträvats, utan bara förhindra att de ökade. |
| --- | --- |

(87)

Eftersom gemenskapsindustrin gick med förlust vid försäljningen av dicyandiamid redan 2002, undersöktes det om förlusterna är av strukturell karaktär i stället för att enbart bero på den dumpade importen. I detta hänseende måste man komma ihåg att den dumpade importen var stor på gemenskapens marknad redan 2002, detta med en marknadsandel på 15–25 %. Gemenskapsindustrin lade vidare fram uppgifter som visade att man genom kostnadsbesparingar kunnat hålla sina kostnader per enhet på en stabil nivå under skadeundersökningsperioden, trots de ökade råvarupriserna. På grund av prisnedgången till följd av den kinesiska exporten kunde man dock inte minska förlusterna på det sätt som eftersträvats, utan bara förhindra att de ökade.

| (88) | Tack vare dessa kostnadsbesparingar och då ODDA lämnade marknaden i slutet av 2002 befann sig gemenskapsindustrin i en återhämtningsfas innan den kinesiska exporten nådde sin topp 2003. Efter denna topp, som innebar att de kinesiska producenterna kunde överta större delen av ODDA:s marknadsandel, ökade gemenskapsindustrins förluster till mellan –10 % och –20 % 2004 och fortsatte stadigt att öka 2005 och under undersökningsperioden, detta i takt med den ökande dumpade importen och de sjunkande genomsnittliga importpriserna.
  Tabell 3
  Gemenskapsindustrins lönsamhet |
| --- | --- |

(88)

Tack vare dessa kostnadsbesparingar och då ODDA lämnade marknaden i slutet av 2002 befann sig gemenskapsindustrin i en återhämtningsfas innan den kinesiska exporten nådde sin topp 2003. Efter denna topp, som innebar att de kinesiska producenterna kunde överta större delen av ODDA:s marknadsandel, ökade gemenskapsindustrins förluster till mellan –10 % och –20 % 2004 och fortsatte stadigt att öka 2005 och under undersökningsperioden, detta i takt med den ökande dumpade importen och de sjunkande genomsnittliga importpriserna.

Tabell 3

Gemenskapsindustrins lönsamhet

Image

| (89) | Orsakssambandet mellan den dumpade importen och den försämrade ekonomiska situationen för gemenskapsindustrin tycks förstärkas av att gemenskapsindustrin är lönsam när det gäller den typ (mikro-dicyandiamid) där det inte förekommer någon import från Kina, medan man gör stora förluster på standardtypen av dicyandiamid där man utsätts för illojal konkurrens från Kina. |
| --- | --- |

(89)

Orsakssambandet mellan den dumpade importen och den försämrade ekonomiska situationen för gemenskapsindustrin tycks förstärkas av att gemenskapsindustrin är lönsam när det gäller den typ (mikro-dicyandiamid) där det inte förekommer någon import från Kina, medan man gör stora förluster på standardtypen av dicyandiamid där man utsätts för illojal konkurrens från Kina.

| (90) | Mot bakgrund av detta och i synnerhet utvecklingen beträffande den dumpade importens marknadsandel (se nedan) till priser som avsevärt underskrider gemenskapsindustrins priser, dras slutsatsen att den dumpade importen i avgörande utsträckning bidragit till den skada som gemenskapsindustrin lidit.
  Tabell 4
  Utvecklingen när det gäller marknadsandelar | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dumpad import från Kina | 15–25 % | 35–45 % | 30–40 % | 35–45 % | 40–50 % |
| Gemenskapsindustrin | 50–60 % | 50–60 % | 60–70 % | 50–60 % | 50–60 % |

(90)

Mot bakgrund av detta och i synnerhet utvecklingen beträffande den dumpade importens marknadsandel (se nedan) till priser som avsevärt underskrider gemenskapsindustrins priser, dras slutsatsen att den dumpade importen i avgörande utsträckning bidragit till den skada som gemenskapsindustrin lidit.

Tabell 4

Utvecklingen när det gäller marknadsandelar

2002

2003

2004

2005

UP

Dumpad import från Kina

15–25 %

35–45 %

30–40 %

35–45 %

40–50 %

Gemenskapsindustrin

50–60 %

50–60 %

60–70 %

50–60 %

50–60 %

5.3   Verkningar av andra faktorer

5.3.1   Inledande anmärkning

| (91) | Under skadeundersökningsperioden var förbrukningen i gemenskapen stabil och det förekom ingen import från andra tredjeländer, eftersom de enda kända producenterna av dicyandiamid är gemenskapsindustrin och ett fåtal kinesiska producenter, vilket betyder att det finns mycket få andra kända faktorer som kan ha bidragit till den skada som gemenskapsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(91)

Under skadeundersökningsperioden var förbrukningen i gemenskapen stabil och det förekom ingen import från andra tredjeländer, eftersom de enda kända producenterna av dicyandiamid är gemenskapsindustrin och ett fåtal kinesiska producenter, vilket betyder att det finns mycket få andra kända faktorer som kan ha bidragit till den skada som gemenskapsindustrin lidit.

5.3.2   Gemenskapsindustrins exportresultat

| (92) | Det undersöktes om gemenskapsindustrins export till länder utanför EU kan ha bidragit till den skada som gemenskapsindustrin lidit under skadeundersökningsperioden. Exporten till länder utanför EU utgjorde en stor andel, nämligen mellan 30 % och 50 % av gemenskapsindustrins försäljning av den berörda produkten under skadeundersökningsperioden. Exportvolymen ökade avsevärt – med 58 % – mellan 2002 och undersökningsperioden, medan det genomsnittliga priset per enhet minskade med 2 %. Detta visar att det, trots den hårda konkurrensen från kinesiska exportörer även på marknader utanför gemenskapen och trots att priserna ligger klart över de kinesiska exportörernas priser, finns en stor efterfrågan på dicyandiamid som produceras av gemenskapsindustrin, även om de högre genomsnittspriserna, såsom det anges ovan, kan förklaras av de högre priserna på mikro-dicyandiamid. |
| --- | --- |

(92)

Det undersöktes om gemenskapsindustrins export till länder utanför EU kan ha bidragit till den skada som gemenskapsindustrin lidit under skadeundersökningsperioden. Exporten till länder utanför EU utgjorde en stor andel, nämligen mellan 30 % och 50 % av gemenskapsindustrins försäljning av den berörda produkten under skadeundersökningsperioden. Exportvolymen ökade avsevärt – med 58 % – mellan 2002 och undersökningsperioden, medan det genomsnittliga priset per enhet minskade med 2 %. Detta visar att det, trots den hårda konkurrensen från kinesiska exportörer även på marknader utanför gemenskapen och trots att priserna ligger klart över de kinesiska exportörernas priser, finns en stor efterfrågan på dicyandiamid som produceras av gemenskapsindustrin, även om de högre genomsnittspriserna, såsom det anges ovan, kan förklaras av de högre priserna på mikro-dicyandiamid.

| (93) | För att kunna konkurrera med den lågprissatta kinesiska dicyandiamiden av standardtyp även på marknader utanför EU sålde gemenskapsindustrin sina exportvaror till priser långt under produktionskostnaderna, vilket undergrävde den samlade lönsamheten. Denna export påverkade dock inte direkt lönsamheten på gemenskapsmarknaden. |
| --- | --- |

(93)

För att kunna konkurrera med den lågprissatta kinesiska dicyandiamiden av standardtyp även på marknader utanför EU sålde gemenskapsindustrin sina exportvaror till priser långt under produktionskostnaderna, vilket undergrävde den samlade lönsamheten. Denna export påverkade dock inte direkt lönsamheten på gemenskapsmarknaden.

5.3.3   Påstådd självförvållad skada

| (94) | Med beaktande av att gemenskapsindustrin sålt den berörda produkten med förlust under flera år och ändå beslutade att investera i ytterligare kapacitet under 2003 och 2004, vilket ledde till ökade produktionsvolymer och lager, undersöktes det om i) förlusterna är av strukturell karaktär och ii) beslutet att investera i ytterligare kapacitet bidrog till skadan för gemenskapsindustrin. Det senare argumentet framfördes också av en importör, som hävdade att gemenskapsindustrins beslut att öka sin produktionskapacitet med en tredjedel med kännedom om den redan existerande importen från Kina har ökat trycket på marknaden. |
| --- | --- |

(94)

Med beaktande av att gemenskapsindustrin sålt den berörda produkten med förlust under flera år och ändå beslutade att investera i ytterligare kapacitet under 2003 och 2004, vilket ledde till ökade produktionsvolymer och lager, undersöktes det om i) förlusterna är av strukturell karaktär och ii) beslutet att investera i ytterligare kapacitet bidrog till skadan för gemenskapsindustrin. Det senare argumentet framfördes också av en importör, som hävdade att gemenskapsindustrins beslut att öka sin produktionskapacitet med en tredjedel med kännedom om den redan existerande importen från Kina har ökat trycket på marknaden.

| (95) | Vad beträffar förlusternas omfattning visar gemenskapsindustrins uppgifter att de genomförda kostnadsbesparingarna gjorde att man kunde hålla sina kostnader per enhet på en stabil nivå under skadeundersökningsperioden, trots de ökade råvarupriserna. Gemenskapsindustrin har dock en del kostnadsnackdelar, såsom tre olika produktionsanläggningar, ingen närhet till kolgruvor och dyra produktionsprocesser, även om det inte går att jämföra gemenskapsindustrins kostnadsstruktur med någon annan producents kostnadsstruktur, eftersom ingen av de kinesiska exporterande producenterna uppnått marknadsekonomisk status. Den omständigheten att gemenskapsindustrin gjorde en liten vinst under 2001 och att den också är lönsam när det gäller den produkttyp (mikro-dicyandiamid) som inte exporteras av de kinesiska producenterna, visar dock tydligt att gemenskapsindustrin under normala konkurrensförhållanden skulle kunna vara i ett mycket bättre läge och att förlusterna inte kan vara av enbart strukturell karaktär. |
| --- | --- |

(95)

Vad beträffar förlusternas omfattning visar gemenskapsindustrins uppgifter att de genomförda kostnadsbesparingarna gjorde att man kunde hålla sina kostnader per enhet på en stabil nivå under skadeundersökningsperioden, trots de ökade råvarupriserna. Gemenskapsindustrin har dock en del kostnadsnackdelar, såsom tre olika produktionsanläggningar, ingen närhet till kolgruvor och dyra produktionsprocesser, även om det inte går att jämföra gemenskapsindustrins kostnadsstruktur med någon annan producents kostnadsstruktur, eftersom ingen av de kinesiska exporterande producenterna uppnått marknadsekonomisk status. Den omständigheten att gemenskapsindustrin gjorde en liten vinst under 2001 och att den också är lönsam när det gäller den produkttyp (mikro-dicyandiamid) som inte exporteras av de kinesiska producenterna, visar dock tydligt att gemenskapsindustrin under normala konkurrensförhållanden skulle kunna vara i ett mycket bättre läge och att förlusterna inte kan vara av enbart strukturell karaktär.

| (96) | När det gäller gemenskapsindustrins beslut att öka sin produktionskapacitet måste det framhållas att beslutet fattades efter det att ODDA hade lagt ned sin verksamhet, som innan dess hade en betydande marknadsandel på gemenskapens marknad. Om det inte hade varit för importen från Kina, som med de dumpade priserna tog över merparten av ODDA:s marknadsandel, hade gemenskapsindustrin kunnat förvänta sig att få en mycket större andel av denna. Å andra sidan kan en aktör aldrig utgå ifrån att alla ökningar av förbrukningen i dess område innebär att användarna vänder sig till dem och inte till utländska källor för leveranser. |
| --- | --- |

(96)

När det gäller gemenskapsindustrins beslut att öka sin produktionskapacitet måste det framhållas att beslutet fattades efter det att ODDA hade lagt ned sin verksamhet, som innan dess hade en betydande marknadsandel på gemenskapens marknad. Om det inte hade varit för importen från Kina, som med de dumpade priserna tog över merparten av ODDA:s marknadsandel, hade gemenskapsindustrin kunnat förvänta sig att få en mycket större andel av denna. Å andra sidan kan en aktör aldrig utgå ifrån att alla ökningar av förbrukningen i dess område innebär att användarna vänder sig till dem och inte till utländska källor för leveranser.

| (97) | Av ovanstående framgår tydligt att även om gemenskapsindustrins svåra finansiella och ekonomiska situation inte kan anses vara självförvållad är bristen på lönsamhet när det gäller den berörda produkten delvis också ett resultat av höga produktionskostnader och investeringsbeslut. |
| --- | --- |

(97)

Av ovanstående framgår tydligt att även om gemenskapsindustrins svåra finansiella och ekonomiska situation inte kan anses vara självförvållad är bristen på lönsamhet när det gäller den berörda produkten delvis också ett resultat av höga produktionskostnader och investeringsbeslut.

5.4   Slutsats om orsakssamband

| (98) | Sammanfattningsvis konstateras att den dumpade importen från Kina, vars marknadsandel ökade betydligt under skadeundersökningsperioden, till priser som underskred gemenskapsindustrins priser i betydande utsträckning bidrog till gemenskapsindustrins svåra finansiella och ekonomiska situation. Detta, betraktat separat, vållade väsentlig skada. Det går emellertid inte att förneka att de betydande förlusterna under hela skadeundersökningsperioden delvis också måste hänföras till gemenskapsindustrins kostnadsstruktur. |
| --- | --- |

(98)

Sammanfattningsvis konstateras att den dumpade importen från Kina, vars marknadsandel ökade betydligt under skadeundersökningsperioden, till priser som underskred gemenskapsindustrins priser i betydande utsträckning bidrog till gemenskapsindustrins svåra finansiella och ekonomiska situation. Detta, betraktat separat, vållade väsentlig skada. Det går emellertid inte att förneka att de betydande förlusterna under hela skadeundersökningsperioden delvis också måste hänföras till gemenskapsindustrins kostnadsstruktur.

| (99) | Undersökningen visade att övriga kända faktorer, t.ex. gemenskapsindustrins kostnader, ökade kapacitet och exportresultat, även om de bidrog till skadan inte bryter orsakssambandet mellan den skada som gemenskapsindustrin lidit och den dumpade importen från Kina. |
| --- | --- |

(99)

Undersökningen visade att övriga kända faktorer, t.ex. gemenskapsindustrins kostnader, ökade kapacitet och exportresultat, även om de bidrog till skadan inte bryter orsakssambandet mellan den skada som gemenskapsindustrin lidit och den dumpade importen från Kina.

| (100) | Därför dras slutsatsen att den dumpade importen med ursprung i Kina har vållat gemenskapsindustrin väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.6 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(100)

Därför dras slutsatsen att den dumpade importen med ursprung i Kina har vållat gemenskapsindustrin väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.6 i grundförordningen.

6.   GEMENSKAPENS INTRESSE

| (101) | I enlighet med artikel 21 i grundförordningen har det undersökts om det finns tvingande skäl som skulle kunna leda till slutsatsen att det inte ligger i gemenskapens intresse att införa antidumpningsåtgärder i detta fall. De sannolika verkningarna för alla berörda parter och även konsekvenserna av att inte införa åtgärder analyserades. |
| --- | --- |

(101)

I enlighet med artikel 21 i grundförordningen har det undersökts om det finns tvingande skäl som skulle kunna leda till slutsatsen att det inte ligger i gemenskapens intresse att införa antidumpningsåtgärder i detta fall. De sannolika verkningarna för alla berörda parter och även konsekvenserna av att inte införa åtgärder analyserades.

6.1   Gemenskapsindustrins intresse

| (102) | Den skada som vållats gemenskapsindustrin berodde på att gemenskapsindustrin hade svårt att konkurrera med den dumpade importen, som ökade kraftigt under skadeundersökningsperioden och ledde till en omfattande prisnedgång på gemenskapsmarknaden, vilket hindrade gemenskapsindustrin från att sätta sina priser på en nivå som skulle ha täckt kostnaderna. |
| --- | --- |

(102)

Den skada som vållats gemenskapsindustrin berodde på att gemenskapsindustrin hade svårt att konkurrera med den dumpade importen, som ökade kraftigt under skadeundersökningsperioden och ledde till en omfattande prisnedgång på gemenskapsmarknaden, vilket hindrade gemenskapsindustrin från att sätta sina priser på en nivå som skulle ha täckt kostnaderna.

| (103) | Om åtgärder införs får gemenskapsindustrin möjlighet att höja sitt pris på dicyandiamid till en nivå som innebär att man kan få verksamheten att bli lönsam och fortsätta att hävda sig på gemenskapens marknad. |
| --- | --- |

(103)

Om åtgärder införs får gemenskapsindustrin möjlighet att höja sitt pris på dicyandiamid till en nivå som innebär att man kan få verksamheten att bli lönsam och fortsätta att hävda sig på gemenskapens marknad.

| (104) | Om inga åtgärder införs skulle gemenskapsindustrin vara tvungen att fortsätta att anpassa sina priser efter den dumpade importen för att inte slås ut från marknaden. Detta skulle leda till ytterligare ekonomiska förluster. Eftersom den nuvarande situationen, som kännetecknats av bristande lönsamhet under en rad år, inte är hållbar, skulle den omständigheten att inga åtgärder införs slutligen leda till att denna produktgrupp försvinner och därmed till att arbetstillfällen går förlorade. |
| --- | --- |

(104)

Om inga åtgärder införs skulle gemenskapsindustrin vara tvungen att fortsätta att anpassa sina priser efter den dumpade importen för att inte slås ut från marknaden. Detta skulle leda till ytterligare ekonomiska förluster. Eftersom den nuvarande situationen, som kännetecknats av bristande lönsamhet under en rad år, inte är hållbar, skulle den omständigheten att inga åtgärder införs slutligen leda till att denna produktgrupp försvinner och därmed till att arbetstillfällen går förlorade.

| (105) | Mot bakgrund av detta dras därför slutsatsen att det är i gemenskapsindustrins intresse att antidumpningsåtgärder införs. |
| --- | --- |

(105)

Mot bakgrund av detta dras därför slutsatsen att det är i gemenskapsindustrins intresse att antidumpningsåtgärder införs.

6.2   Konkurrens och snedvridning av handeln

| (106) | De samarbetsvilliga exporterande producenterna samt vissa användare och importörer har framfört att kinesiska importörer skulle stängas ute från gemenskapens marknad om antidumpningsåtgärder införs, och att gemenskapsindustrin skulle få en monopolställning om importen från andra länder upphör. De exporterande producenterna och en importör har vidare framhållit att det finns risk för att det uppstår försörjningsproblem på gemenskapens marknad om åtgärder införs på en nivå som skulle förhindra import från Kina. |
| --- | --- |

(106)

De samarbetsvilliga exporterande producenterna samt vissa användare och importörer har framfört att kinesiska importörer skulle stängas ute från gemenskapens marknad om antidumpningsåtgärder införs, och att gemenskapsindustrin skulle få en monopolställning om importen från andra länder upphör. De exporterande producenterna och en importör har vidare framhållit att det finns risk för att det uppstår försörjningsproblem på gemenskapens marknad om åtgärder införs på en nivå som skulle förhindra import från Kina.

| (107) | Mot bakgrund av att de kinesiska exporterande producenterna har fått en stark ställning på marknaden på grund av dumpning och priser som avsevärt underskrider gemenskapsindustrins priser anses det dock att införandet av åtgärder på den nivå som beskrivs nedan inte skulle få dem att lämna gemenskapens marknad. Det skulle bara återupprätta rättvisa konkurrensvillkor som låter gemenskapsindustrin och de kinesiska exporterande producenterna konkurrera på lika villkor. Konkurrensen mellan de kinesiska exportörerna och gemenskapsindustrin på gemenskapens marknad kommer dessutom att bestå, vilket garanterar en fortsatt försörjning från olika källor. |
| --- | --- |

(107)

Mot bakgrund av att de kinesiska exporterande producenterna har fått en stark ställning på marknaden på grund av dumpning och priser som avsevärt underskrider gemenskapsindustrins priser anses det dock att införandet av åtgärder på den nivå som beskrivs nedan inte skulle få dem att lämna gemenskapens marknad. Det skulle bara återupprätta rättvisa konkurrensvillkor som låter gemenskapsindustrin och de kinesiska exporterande producenterna konkurrera på lika villkor. Konkurrensen mellan de kinesiska exportörerna och gemenskapsindustrin på gemenskapens marknad kommer dessutom att bestå, vilket garanterar en fortsatt försörjning från olika källor.

| (108) | Om antidumpningsåtgärder inte införs kan det å andra sidan inte uteslutas att gemenskapsindustrin skulle behöva lägga ned sin produktion på detta område, vilket skulle leda till att situationen blev den omvända, dvs. att de kinesiska exportörerna skulle få en monopolställning. Båda dessa scenarier, dvs. en monopolställning för någon av dessa två inköpskällor, måste undvikas. De båda samarbetsvilliga användarna har också framhållit behovet av två inköpskällor. |
| --- | --- |

(108)

Om antidumpningsåtgärder inte införs kan det å andra sidan inte uteslutas att gemenskapsindustrin skulle behöva lägga ned sin produktion på detta område, vilket skulle leda till att situationen blev den omvända, dvs. att de kinesiska exportörerna skulle få en monopolställning. Båda dessa scenarier, dvs. en monopolställning för någon av dessa två inköpskällor, måste undvikas. De båda samarbetsvilliga användarna har också framhållit behovet av två inköpskällor.

| (109) | Införandet av antidumpningsåtgärder på den nivå som beskrivs nedan garanterar därför att två inköpskällor bibehålls på gemenskapens marknad. |
| --- | --- |

(109)

Införandet av antidumpningsåtgärder på den nivå som beskrivs nedan garanterar därför att två inköpskällor bibehålls på gemenskapens marknad.

6.3   Användarnas intresse

| (110) | Två industriella användare, den ena verksam i läkemedelssektorn och den andra i sektorn för garvning, var samarbetsvilliga vid undersökningen. Båda användarna köper den berörda produkten direkt från Kina och även från gemenskapsindustrin. En tredje användare, som producerar papperskemikalier, reagerade på meddelandet av de slutgiltiga undersökningsresultaten genom att kommentera de förväntade verkningarna av införandet av antidumpningstullar. |
| --- | --- |

(110)

Två industriella användare, den ena verksam i läkemedelssektorn och den andra i sektorn för garvning, var samarbetsvilliga vid undersökningen. Båda användarna köper den berörda produkten direkt från Kina och även från gemenskapsindustrin. En tredje användare, som producerar papperskemikalier, reagerade på meddelandet av de slutgiltiga undersökningsresultaten genom att kommentera de förväntade verkningarna av införandet av antidumpningstullar.

| (111) | Användaren i läkemedelssektorn, där dicyandiamid är en viktig råvara vid framställningen av metformin (en diabetesmedicin), menade att alla prisökningar som sker till följd av införandet av antidumpningsåtgärder skulle inverka negativt på den användarens konkurrenskraft i förhållande till producenter utanför gemenskapen, särskilt i Indien. Med beaktande av att dicyandiamid utgör en relativt stor del av den användarens kostnader uppskattar denne att även en liten prisökning på dicyandiamid skulle påverka försäljningspriserna på metformin och följaktligen inverka negativt på dennes marknadsandelar och konkurrenskraft. Kommissionens uppgifter om denna användares kostnader och lönsamhet tyder emellertid på att en tull på den föreslagna nivån åtminstone delvis kan absorberas. |
| --- | --- |

(111)

Användaren i läkemedelssektorn, där dicyandiamid är en viktig råvara vid framställningen av metformin (en diabetesmedicin), menade att alla prisökningar som sker till följd av införandet av antidumpningsåtgärder skulle inverka negativt på den användarens konkurrenskraft i förhållande till producenter utanför gemenskapen, särskilt i Indien. Med beaktande av att dicyandiamid utgör en relativt stor del av den användarens kostnader uppskattar denne att även en liten prisökning på dicyandiamid skulle påverka försäljningspriserna på metformin och följaktligen inverka negativt på dennes marknadsandelar och konkurrenskraft. Kommissionens uppgifter om denna användares kostnader och lönsamhet tyder emellertid på att en tull på den föreslagna nivån åtminstone delvis kan absorberas.

| (112) | Ovannämnda användare menade i sina kommentarer till meddelandet av de slutgiltiga undersökningsresultaten att denne inte skulle kunna absorbera de ökade råvarukostnaderna till följd av införandet av en antidumpningstull på den föreslagna nivån. Användaren hävdade att denne för att kunna bibehålla sin konkurrenskraft och inte slås ut från marknaden hade varit tvungen att stadigt minska sina produktionskostnader. I samband med detta hade det redan tidigare varit nödvändigt med en omstrukturering. Man hade dessutom förhandlat om sänkta priser med huvudleverantören, gemenskapsindustrin. Samma användare drar slutsatsen att införandet av en antidumpningstull på den föreslagna nivån innebär en konkret risk för att man måste lägga ned sina två produktionsanläggningar i Frankrike, som båda är specialiserade på framställning av metformin. Detta uppges leda till att 270 personer förlorar sitt arbete. |
| --- | --- |

(112)

Ovannämnda användare menade i sina kommentarer till meddelandet av de slutgiltiga undersökningsresultaten att denne inte skulle kunna absorbera de ökade råvarukostnaderna till följd av införandet av en antidumpningstull på den föreslagna nivån. Användaren hävdade att denne för att kunna bibehålla sin konkurrenskraft och inte slås ut från marknaden hade varit tvungen att stadigt minska sina produktionskostnader. I samband med detta hade det redan tidigare varit nödvändigt med en omstrukturering. Man hade dessutom förhandlat om sänkta priser med huvudleverantören, gemenskapsindustrin. Samma användare drar slutsatsen att införandet av en antidumpningstull på den föreslagna nivån innebär en konkret risk för att man måste lägga ned sina två produktionsanläggningar i Frankrike, som båda är specialiserade på framställning av metformin. Detta uppges leda till att 270 personer förlorar sitt arbete.

| (113) | Även om det inte kan bestridas att införandet av tullar skulle påverka denna användare negativt i form av lägre marginaler vid försäljningen på gemenskapens marknad, vidhåller kommissionen dock att det bör understrykas att en stor del av det metformin som framställs av denna användare i gemenskapen exporteras vidare och därmed undantas från tullar. Införandet av en tull skulle därför bara påverka en del av metforminverksamheten. Av den vinstmarginal som användaren har angivit i svaret på frågeformuläret framgår det vidare att tullen åtminstone delvis kan absorberas och inte bör leda till några större prisökningar på metformin som säljs på gemenskapens marknad. Risken för att arbetstillfällen går förlorade förefaller därför vara obetydlig. Om tullar inte införs kan detta dessutom leda till att användarens huvudleverantör behöver lägga ned sin verksamhet, vilket skulle betyda att användaren bara har en inköpskälla att tillgå. |
| --- | --- |

(113)

Även om det inte kan bestridas att införandet av tullar skulle påverka denna användare negativt i form av lägre marginaler vid försäljningen på gemenskapens marknad, vidhåller kommissionen dock att det bör understrykas att en stor del av det metformin som framställs av denna användare i gemenskapen exporteras vidare och därmed undantas från tullar. Införandet av en tull skulle därför bara påverka en del av metforminverksamheten. Av den vinstmarginal som användaren har angivit i svaret på frågeformuläret framgår det vidare att tullen åtminstone delvis kan absorberas och inte bör leda till några större prisökningar på metformin som säljs på gemenskapens marknad. Risken för att arbetstillfällen går förlorade förefaller därför vara obetydlig. Om tullar inte införs kan detta dessutom leda till att användarens huvudleverantör behöver lägga ned sin verksamhet, vilket skulle betyda att användaren bara har en inköpskälla att tillgå.

| (114) | Användaren i sektorn för papperskemikalier menade också att en antidumpningstull på den föreslagna nivån skulle minska den användarens konkurrenskraft på gemenskapens marknad, eftersom dennes konkurrenter utanför gemenskapen skulle ha fortsatt tillgång till dicyandiamid utan att behöva betala några antidumpningstullar. Eftersom denna användare emellertid inte har svarat på frågeformuläret eller styrker sitt påstående på något annat sätt, är det omöjligt att bedöma eller kvantifiera verkningarna av en tull på dennes verksamhet. |
| --- | --- |

(114)

Användaren i sektorn för papperskemikalier menade också att en antidumpningstull på den föreslagna nivån skulle minska den användarens konkurrenskraft på gemenskapens marknad, eftersom dennes konkurrenter utanför gemenskapen skulle ha fortsatt tillgång till dicyandiamid utan att behöva betala några antidumpningstullar. Eftersom denna användare emellertid inte har svarat på frågeformuläret eller styrker sitt påstående på något annat sätt, är det omöjligt att bedöma eller kvantifiera verkningarna av en tull på dennes verksamhet.

| (115) | Man måste dock komma ihåg att de båda samarbetsvilliga användarna såsom det anges ovan underströk vikten av att bibehålla två inköpskällor. Införandet av antidumpningsåtgärder på den nivå som anges nedan anses därför garantera att det finns alternativa inköpskällor för slutanvändarsektorerna på lång sikt. Om inga åtgärder införs skulle detta å andra sidan innebära att det finns risk för att en inköpskälla försvinner. |
| --- | --- |

(115)

Man måste dock komma ihåg att de båda samarbetsvilliga användarna såsom det anges ovan underströk vikten av att bibehålla två inköpskällor. Införandet av antidumpningsåtgärder på den nivå som anges nedan anses därför garantera att det finns alternativa inköpskällor för slutanvändarsektorerna på lång sikt. Om inga åtgärder införs skulle detta å andra sidan innebära att det finns risk för att en inköpskälla försvinner.

6.4   Icke-närstående importörers intresse

| (116) | Fyra importörer, varav en också använder den berörda produkten, var samarbetsvilliga vid undersökningen. Den största av dem, vars import utgjorde omkring 30 % av den dicyandiamid som totalt importerades från Kina under undersökningsperioden, påpekade att införandet av antidumpningstullar oundvikligen skulle inverka negativt på importörens verksamhet och slutligen komma att leda till att denne slutade att göra affärer på detta område, eftersom vederbörande inte har någon annan inköpskälla att tillgå, då det inte produceras någon dicyandiamid i några andra tredjeländer. Detta kunde leda till vissa organisatoriska förändringar i företaget. |
| --- | --- |

(116)

Fyra importörer, varav en också använder den berörda produkten, var samarbetsvilliga vid undersökningen. Den största av dem, vars import utgjorde omkring 30 % av den dicyandiamid som totalt importerades från Kina under undersökningsperioden, påpekade att införandet av antidumpningstullar oundvikligen skulle inverka negativt på importörens verksamhet och slutligen komma att leda till att denne slutade att göra affärer på detta område, eftersom vederbörande inte har någon annan inköpskälla att tillgå, då det inte produceras någon dicyandiamid i några andra tredjeländer. Detta kunde leda till vissa organisatoriska förändringar i företaget.

| (117) | Det kan inte uteslutas att införandet av antidumpningsåtgärder skulle påverka vissa importörer negativt. Eftersom antidumpningsåtgärderna dock bara skulle återupprätta konkurrensen på gemenskapens marknad, och eftersom slutanvändarna dessutom har betonat behovet av två inköpskällor, anses att antidumpningsåtgärder på den nedan föreslagna nivån inte torde hindra importörerna från att sälja produkten i gemenskapen. |
| --- | --- |

(117)

Det kan inte uteslutas att införandet av antidumpningsåtgärder skulle påverka vissa importörer negativt. Eftersom antidumpningsåtgärderna dock bara skulle återupprätta konkurrensen på gemenskapens marknad, och eftersom slutanvändarna dessutom har betonat behovet av två inköpskällor, anses att antidumpningsåtgärder på den nedan föreslagna nivån inte torde hindra importörerna från att sälja produkten i gemenskapen.

| (118) | Eftersom importörerna dessutom levererar till en rad olika sektorer av slutanvändare, där dicyandiamid utgör en varierande andel av kostnaden för slutprodukten, anses det att eventuella prishöjningar till följd av införandet av antidumpningsåtgärder åtminstone delvis kan övervältras på användarna. I detta sammanhang bör det också noteras att importörerna enligt tillgängliga uppgifter inte levererar till den största sektorn av slutanvändare, dvs. läkemedelssektorn, där eventuella prishöjningar enligt uppgift är svåra att övervältra på slutkunderna på grund av konkurrensen med tredjeländer. |
| --- | --- |

(118)

Eftersom importörerna dessutom levererar till en rad olika sektorer av slutanvändare, där dicyandiamid utgör en varierande andel av kostnaden för slutprodukten, anses det att eventuella prishöjningar till följd av införandet av antidumpningsåtgärder åtminstone delvis kan övervältras på användarna. I detta sammanhang bör det också noteras att importörerna enligt tillgängliga uppgifter inte levererar till den största sektorn av slutanvändare, dvs. läkemedelssektorn, där eventuella prishöjningar enligt uppgift är svåra att övervältra på slutkunderna på grund av konkurrensen med tredjeländer.

| (119) | En importör som levererar dicyandiamid till textil-, pappers-, vattenbehandlings- och gödselmedelsindustrin hävdade att dessa branscher inte kräver den högre kvalitet på dicyandiamiden som gemenskapsindustrin producerar. Importören menade vidare att dessa branscher skulle få det svårt att övervältra eventuella ytterligare kostnadsökningar på sina slutkunder. |
| --- | --- |

(119)

En importör som levererar dicyandiamid till textil-, pappers-, vattenbehandlings- och gödselmedelsindustrin hävdade att dessa branscher inte kräver den högre kvalitet på dicyandiamiden som gemenskapsindustrin producerar. Importören menade vidare att dessa branscher skulle få det svårt att övervältra eventuella ytterligare kostnadsökningar på sina slutkunder.

| (120) | Det bestrids inte att den dicyandiamid som gemenskapsindustrin producerar är av högre kvalitet än den som de kinesiska exporterande producenterna producerar. Undersökningen har dock visat att den berörda produkten och den likadana produkten i allt väsentligt är densamma och har samma grundläggande kemiska, fysiska och tekniska egenskaper och samma användningsområden. När det gäller påståendet om att branscherna i fråga inte kan övervältra en höjning av råvarupriserna på sina kunder måste det framhållas att detta påstående inte kan bedömas på grund av bristande samarbetsvilja från dessa slutanvändare och därför inte kan beaktas. |
| --- | --- |

(120)

Det bestrids inte att den dicyandiamid som gemenskapsindustrin producerar är av högre kvalitet än den som de kinesiska exporterande producenterna producerar. Undersökningen har dock visat att den berörda produkten och den likadana produkten i allt väsentligt är densamma och har samma grundläggande kemiska, fysiska och tekniska egenskaper och samma användningsområden. När det gäller påståendet om att branscherna i fråga inte kan övervältra en höjning av råvarupriserna på sina kunder måste det framhållas att detta påstående inte kan bedömas på grund av bristande samarbetsvilja från dessa slutanvändare och därför inte kan beaktas.

| (121) | Det är också värt att notera att vinstmarginalerna varierar mellan de samarbetsvilliga importörerna. Enligt importörernas uppgifter kan åtminstone en del av de eventuella prishöjningarna till följd av införandet av antidumpningstullar absorberas. |
| --- | --- |

(121)

Det är också värt att notera att vinstmarginalerna varierar mellan de samarbetsvilliga importörerna. Enligt importörernas uppgifter kan åtminstone en del av de eventuella prishöjningarna till följd av införandet av antidumpningstullar absorberas.

| (122) | Införandet av antidumpningsåtgärder anses därför inte ha någon allvarlig negativ inverkan på importörerna. |
| --- | --- |

(122)

Införandet av antidumpningsåtgärder anses därför inte ha någon allvarlig negativ inverkan på importörerna.

6.5   Slutsats om gemenskapens intresse

| (123) | Införandet av antidumpningsåtgärder kan förväntas göra det möjligt för gemenskapsindustrin att åter bli lönsam på området dicyandiamid och därmed bli kvar på marknaden. Mot bakgrund av den stadigt försämrade ekonomiska situationen för gemenskapsindustrin som har gjort att hela detta affärsområde har blivit olönsamt finns det en stor risk för att gemenskapsindustrin, om inga åtgärder införs, skulle behöva överväga att sluta bedriva verksamhet på detta område, vilket oundvikligen skulle leda till att arbetstillfällen går förlorade. Detta skulle innebära att de kinesiska exporterande producenterna skulle få en monopolställning, vilket skulle vara till skada för slutanvändarna av dicyandiamid, som har understrukit vikten av att bibehålla en inköpskälla i gemenskapen. |
| --- | --- |

(123)

Införandet av antidumpningsåtgärder kan förväntas göra det möjligt för gemenskapsindustrin att åter bli lönsam på området dicyandiamid och därmed bli kvar på marknaden. Mot bakgrund av den stadigt försämrade ekonomiska situationen för gemenskapsindustrin som har gjort att hela detta affärsområde har blivit olönsamt finns det en stor risk för att gemenskapsindustrin, om inga åtgärder införs, skulle behöva överväga att sluta bedriva verksamhet på detta område, vilket oundvikligen skulle leda till att arbetstillfällen går förlorade. Detta skulle innebära att de kinesiska exporterande producenterna skulle få en monopolställning, vilket skulle vara till skada för slutanvändarna av dicyandiamid, som har understrukit vikten av att bibehålla en inköpskälla i gemenskapen.

| (124) | Mot bakgrund av att priserna för den dumpade importen avsevärt har underskridit gemenskapsindustrins priser anses det att införandet av antidumpningsåtgärder bara skulle återupprätta lika konkurrensvillkor, vilket gör att användarna får två inköpskällor att tillgå. |
| --- | --- |

(124)

Mot bakgrund av att priserna för den dumpade importen avsevärt har underskridit gemenskapsindustrins priser anses det att införandet av antidumpningsåtgärder bara skulle återupprätta lika konkurrensvillkor, vilket gör att användarna får två inköpskällor att tillgå.

| (125) | Därför dras slutsatsen att det med hänsyn till gemenskapens intresse inte finns några tvingande skäl för att inte införa antidumpningsåtgärder. |
| --- | --- |

(125)

Därför dras slutsatsen att det med hänsyn till gemenskapens intresse inte finns några tvingande skäl för att inte införa antidumpningsåtgärder.

7.   SLUTGILTIGA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

7.1   Nivå för undanröjande av skada

| (126) | Mot bakgrund av de undersökningsresultat som beskrivs ovan och för att på ett adekvat sätt återspegla marknadssituationen när det gäller dicyandiamid bör antidumpningsåtgärder införas. |
| --- | --- |

(126)

Mot bakgrund av de undersökningsresultat som beskrivs ovan och för att på ett adekvat sätt återspegla marknadssituationen när det gäller dicyandiamid bör antidumpningsåtgärder införas.

| (127) | Åtgärderna bör införas på en nivå som är tillräcklig för att återupprätta en rättvis konkurrenssituation mellan gemenskapsindustrin och de exporterande producenterna i Kina. |
| --- | --- |

(127)

Åtgärderna bör införas på en nivå som är tillräcklig för att återupprätta en rättvis konkurrenssituation mellan gemenskapsindustrin och de exporterande producenterna i Kina.

| (128) | Det anses att omständigheterna i detta speciella fall kräver ett särskilt tillvägagångssätt när nivån för undanröjande av skada fastställs. I detta hänseende måste följande tre viktiga aspekter beaktas:






  i) | Mot bakgrund av slutsatsen om orsakssamband bör åtgärderna inte kompensera faktorer som inte kan hänföras till den dumpade importen. Det är emellertid omöjligt att exakt ange dessa faktorers bidrag. |
| --- | --- | --- |

(128)

Det anses att omständigheterna i detta speciella fall kräver ett särskilt tillvägagångssätt när nivån för undanröjande av skada fastställs. I detta hänseende måste följande tre viktiga aspekter beaktas:

i)

Mot bakgrund av slutsatsen om orsakssamband bör åtgärderna inte kompensera faktorer som inte kan hänföras till den dumpade importen. Det är emellertid omöjligt att exakt ange dessa faktorers bidrag.

| ii) | Dumpningsmarginalen har beräknats på ett särskilt sätt: eftersom marknadsekonomisk status/individuell behandling inte kunde beviljas de samarbetsvilliga exporterande producenterna i Kina och det inte fanns något jämförbart land måste normalvärdet konstrueras på grundval av gemenskapsindustrins produktionskostnader. |
| --- | --- |

ii)

Dumpningsmarginalen har beräknats på ett särskilt sätt: eftersom marknadsekonomisk status/individuell behandling inte kunde beviljas de samarbetsvilliga exporterande producenterna i Kina och det inte fanns något jämförbart land måste normalvärdet konstrueras på grundval av gemenskapsindustrins produktionskostnader.

| iii) | Det finns bara två inköpskällor när det gäller dicyandiamid i världen, nämligen gemenskapsindustrin i Tyskland och vissa exporterande producenter i Kina. Detta kräver att man går försiktigt tillväga så att det inte uppstår någon monopolsituation eller några försörjningsproblem på gemenskapens marknad. |
| --- | --- |

iii)

Det finns bara två inköpskällor när det gäller dicyandiamid i världen, nämligen gemenskapsindustrin i Tyskland och vissa exporterande producenter i Kina. Detta kräver att man går försiktigt tillväga så att det inte uppstår någon monopolsituation eller några försörjningsproblem på gemenskapens marknad.

| (129) | Det bör också noteras att gällande sats för återbetalning av mervärdesskatt vid export av dicyandiamid med ursprung i Kina sänktes från 13 % till 5 % från och med den 1 juli 2007. Detta kommer högst sannolikt att leda till högre exportpriser på kinesisk dicyandiamid, eftersom kostnaderna för att producera dicyandiamid för export kommer att öka. |
| --- | --- |

(129)

Det bör också noteras att gällande sats för återbetalning av mervärdesskatt vid export av dicyandiamid med ursprung i Kina sänktes från 13 % till 5 % från och med den 1 juli 2007. Detta kommer högst sannolikt att leda till högre exportpriser på kinesisk dicyandiamid, eftersom kostnaderna för att producera dicyandiamid för export kommer att öka.

| (130) | Under dessa omständigheter behövdes en mer meningsfull metod när nivån för undanröjande av skada relaterad till den dumpade importen skulle fastställas. Det ansågs lämpligt att inrikta sig på de skadliga verkningar som direkt orsakats av de kinesiska exporterande producenternas prisunderskridande och att basera nivån för undanröjande av skada på det belopp som krävs för att undanröja det nuvarande prisunderskridandet och att lägga till ett vinstelement motsvarande den vinstmarginal (mellan 0 och 5 %) som gemenskapsindustrin uppnått 2001 för den berörda produkten. Detta tillvägagångssätt kommer att göra det möjligt för gemenskapsindustrin att ta ut högre priser och därigenom förbättra sin finansiella och ekonomiska situation, såvitt den klart har påverkats av den dumpade importen. |
| --- | --- |

(130)

Under dessa omständigheter behövdes en mer meningsfull metod när nivån för undanröjande av skada relaterad till den dumpade importen skulle fastställas. Det ansågs lämpligt att inrikta sig på de skadliga verkningar som direkt orsakats av de kinesiska exporterande producenternas prisunderskridande och att basera nivån för undanröjande av skada på det belopp som krävs för att undanröja det nuvarande prisunderskridandet och att lägga till ett vinstelement motsvarande den vinstmarginal (mellan 0 och 5 %) som gemenskapsindustrin uppnått 2001 för den berörda produkten. Detta tillvägagångssätt kommer att göra det möjligt för gemenskapsindustrin att ta ut högre priser och därigenom förbättra sin finansiella och ekonomiska situation, såvitt den klart har påverkats av den dumpade importen.

| (131) | Efter meddelandet av de slutgiltiga undersökningsresultaten hävdade gemenskapsindustrin att den föreslagna tullnivån inte skulle garantera dess överlevnad, eftersom den inte skulle göra det möjligt för gemenskapsindustrin att höja sina priser till en nivå som skulle täcka alla dess produktionskostnader. Den föreslog i stället en metod som skulle skapa ett nollresultat för hela produktionskedjan för dicyandiamid. Denna metod kunde emellertid inte accepteras eftersom den var baserad på till stor del okontrollerade uppgifter och jämte den berörda produkten skulle ha omfattat andra produkter. |
| --- | --- |

(131)

Efter meddelandet av de slutgiltiga undersökningsresultaten hävdade gemenskapsindustrin att den föreslagna tullnivån inte skulle garantera dess överlevnad, eftersom den inte skulle göra det möjligt för gemenskapsindustrin att höja sina priser till en nivå som skulle täcka alla dess produktionskostnader. Den föreslog i stället en metod som skulle skapa ett nollresultat för hela produktionskedjan för dicyandiamid. Denna metod kunde emellertid inte accepteras eftersom den var baserad på till stor del okontrollerade uppgifter och jämte den berörda produkten skulle ha omfattat andra produkter.

| (132) | Det vidhålls därför att den tull som baseras på prisunderskridandet plus vinst kommer att undanröja den skada som direkts orsakats av den dumpade importen även om den inte helt och hållet kommer att undanröja alla finansiella och ekonomiska svårigheter för gemenskapsindustrin. Om alla produktionskostnader skulle täckas skulle det vara fråga om överkompensation med tanke på att det finns andra faktorer än dumpad import som spelar en roll. Man bör också ta hänsyn till att gemenskapsindustrin har en särskild ställning på marknaden genom sin närhet till kunderna. |
| --- | --- |

(132)

Det vidhålls därför att den tull som baseras på prisunderskridandet plus vinst kommer att undanröja den skada som direkts orsakats av den dumpade importen även om den inte helt och hållet kommer att undanröja alla finansiella och ekonomiska svårigheter för gemenskapsindustrin. Om alla produktionskostnader skulle täckas skulle det vara fråga om överkompensation med tanke på att det finns andra faktorer än dumpad import som spelar en roll. Man bör också ta hänsyn till att gemenskapsindustrin har en särskild ställning på marknaden genom sin närhet till kunderna.

| (133) | Mot bakgrund av ovanstående fastställdes den nödvändiga prisökningen på grundval av det vägda genomsnittliga importpriset, såsom detta fastställts för beräkningen av prisunderskridandet, med tillägg av ett vinstelement. Resultatet uttrycktes sedan i procent av det totala importvärdet cif. |
| --- | --- |

(133)

Mot bakgrund av ovanstående fastställdes den nödvändiga prisökningen på grundval av det vägda genomsnittliga importpriset, såsom detta fastställts för beräkningen av prisunderskridandet, med tillägg av ett vinstelement. Resultatet uttrycktes sedan i procent av det totala importvärdet cif.

| (134) | Med tanke på de särskilda omständigheter som beskrivits ovan kommer kommissionen att noggrant övervaka marknaden. Om åtgärderna visar sig vara otillräckliga alternativt leda till brist på gemenskapens marknad eller att någon part får en monopolställning, kommer kommissionen genast att ta itu med situationen genom att inleda en översyn på eget initiativ enligt artikel 11.3 i grundförordningen eller genom att tillämpa artikel 14.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(134)

Med tanke på de särskilda omständigheter som beskrivits ovan kommer kommissionen att noggrant övervaka marknaden. Om åtgärderna visar sig vara otillräckliga alternativt leda till brist på gemenskapens marknad eller att någon part får en monopolställning, kommer kommissionen genast att ta itu med situationen genom att inleda en översyn på eget initiativ enligt artikel 11.3 i grundförordningen eller genom att tillämpa artikel 14.4 i grundförordningen.

7.2   Slutgiltiga åtgärder

| (135) | Mot denna bakgrund bör slutgiltiga antidumpningsåtgärder i enlighet med artikel 9 i grundförordningen införas i fråga om import av den berörda produkten. |
| --- | --- |

(135)

Mot denna bakgrund bör slutgiltiga antidumpningsåtgärder i enlighet med artikel 9 i grundförordningen införas i fråga om import av den berörda produkten.

| (136) | Eftersom nivån för undanröjande av skada är lägre än den konstaterade dumpningsmarginalen, bör de slutgiltiga åtgärderna fastställas på grundval av nivån för undanröjande av skada. |
| --- | --- |

(136)

Eftersom nivån för undanröjande av skada är lägre än den konstaterade dumpningsmarginalen, bör de slutgiltiga åtgärderna fastställas på grundval av nivån för undanröjande av skada.

| (137) | På grundval av ovanstående är tullsatsen följande, uttryckt i procent av priset cif vid gemenskapens gräns, före tull:







  Land | Företag | Tullsats (%) |
| --- | --- | --- | --- |
| Kina | Samtliga företag | 49,1 % |

(137)

På grundval av ovanstående är tullsatsen följande, uttryckt i procent av priset cif vid gemenskapens gräns, före tull:

Land

Företag

Tullsats (%)

Kina

Samtliga företag

49,1 %

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   En slutgiltig antidumpningstull ska införas på import av 1-cyanoguanidin (dicyandiamid) enligt KN-nummer 2926 20 00 med ursprung i Kina.

2.   Den slutgiltiga antidumpningstullsats som ska tillämpas på nettopriset fritt gemenskapens gräns, före tull, för den produkt som beskrivs ovan ska vara 49,1 %.

3.   Om inget annat anges, ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 13 november 2007.

På rådets vägnar

F. TEIXEIRA DOS SANTOS

Ordförande

---

(1)  EGT L 56, 6.3.1996, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2117/2005 (EUT L 340, 23.12.2005, s. 17).

1

(2)  EUT C 193, 17.8.2006, s. 3.

2

---

| 15.11.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 296/18 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 296/18

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1332/2007

av den 14 november 2007

om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 3223/94 av den 21 december 1994 om tillämpningsföreskrifter för importordningen för frukt och grönsaker (1), särskilt artikel 4.1, och

av följande skäl:

| (1) | I förordning (EG) nr 3223/94 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilagan till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I förordning (EG) nr 3223/94 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilagan till den förordningen.

| (2) | Vid tillämpningen av dessa kriterier bör schablonvärdena vid import fastställas till de nivåer som anges i bilagan till denna förordning. |
| --- | --- |

(2)

Vid tillämpningen av dessa kriterier bör schablonvärdena vid import fastställas till de nivåer som anges i bilagan till denna förordning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonvärden vid import som avses i artikel 4 i förordning (EG) nr 3223/94 skall fastställas enligt tabellen i bilagan.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 15 november 2007.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 14 november 2007.

På kommissionens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EGT L 337, 24.12.1994, s. 66. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 756/2007 (EUT L 172, 30.6.2007, s. 41).

1

---

BILAGA

till kommissionens förordning av den 14 november 2007 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-nr | Kod för tredjeland (1) | Schablonvärde vid import |
| 0702 00 00 | MA | 61,6 |
| MK | 18,4 |
| TR | 83,1 |
| ZZ | 54,4 |
| 0707 00 05 | JO | 196,3 |
| MA | 68,0 |
| TR | 104,1 |
| ZZ | 122,8 |
| 0709 90 70 | MA | 63,6 |
| TR | 89,2 |
| ZZ | 76,4 |
| 0805 20 10 | MA | 80,6 |
| ZZ | 80,6 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | HR | 23,0 |
| IL | 68,7 |
| TR | 82,9 |
| UY | 98,5 |
| ZZ | 68,3 |
| 0805 50 10 | AR | 73,8 |
| TR | 99,1 |
| ZA | 60,0 |
| ZZ | 77,6 |
| 0806 10 10 | BR | 235,4 |
| TR | 136,5 |
| US | 267,2 |
| ZZ | 213,0 |
| 0808 10 80 | AR | 83,4 |
| CA | 95,9 |
| CL | 33,5 |
| MK | 31,5 |
| US | 101,8 |
| ZA | 87,4 |
| ZZ | 72,3 |
| 0808 20 50 | AR | 49,3 |
| CN | 74,2 |
| TR | 129,4 |
| ZZ | 84,3 |

(EUR/100 kg)

KN-nr

Kod för tredjeland (1)

Schablonvärde vid import

0702 00 00

MA

61,6

MK

18,4

TR

83,1

ZZ

54,4

0707 00 05

JO

196,3

MA

68,0

TR

104,1

ZZ

122,8

0709 90 70

MA

63,6

TR

89,2

ZZ

76,4

0805 20 10

MA

80,6

ZZ

80,6

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

HR

23,0

IL

68,7

TR

82,9

UY

98,5

ZZ

68,3

0805 50 10

AR

73,8

TR

99,1

ZA

60,0

ZZ

77,6

0806 10 10

BR

235,4

TR

136,5

US

267,2

ZZ

213,0

0808 10 80

AR

83,4

CA

95,9

CL

33,5

MK

31,5

US

101,8

ZA

87,4

ZZ

72,3

0808 20 50

AR

49,3

CN

74,2

TR

129,4

ZZ

84,3

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1833/2006 (EUT L 354, 14.12.2006, s. 19). Koden ”ZZ” betecknar ”övrigt ursprung”.

---

| 15.11.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 296/20 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 296/20

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1333/2007

av den 13 november 2007

om förbud mot fiske efter torsk i ICES-områdena II a och IV (EG-vatten) med fartyg som seglar under tysk flagg

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2371/2002 av den 20 december 2002 om bevarande och hållbart utnyttjande av fiskeresurserna inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken (1), särskilt artikel 26.4,

med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 2847/93 av den 12 oktober 1993 om införande av ett kontrollsystem för den gemensamma fiskeripolitiken (2), särskilt artikel 21.3, och

av följande skäl:

| (1) | I rådets förordning (EG) nr 41/2007 av den 21 december 2006 om fastställande för år 2007 av fiskemöjligheter och därmed förbundna villkor för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i gemenskapens vatten och, för gemenskapens fartyg, i andra vatten där fångstbegränsningar krävs (3) fastställs kvoter för 2007. |
| --- | --- |

(1)

I rådets förordning (EG) nr 41/2007 av den 21 december 2006 om fastställande för år 2007 av fiskemöjligheter och därmed förbundna villkor för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i gemenskapens vatten och, för gemenskapens fartyg, i andra vatten där fångstbegränsningar krävs (3) fastställs kvoter för 2007.

| (2) | Enligt de uppgifter som kommissionen har mottagit har fångsterna av det bestånd som anges i bilagan till den här förordningen, gjorda av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som seglar under den medlemsstatens flagg, medfört att kvoten för 2007 är uppfiskad. |
| --- | --- |

(2)

Enligt de uppgifter som kommissionen har mottagit har fångsterna av det bestånd som anges i bilagan till den här förordningen, gjorda av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som seglar under den medlemsstatens flagg, medfört att kvoten för 2007 är uppfiskad.

| (3) | Det är därför nödvändigt att förbjuda fiske efter detta bestånd samt förvaring ombord, omlastning och landning av fångster av detta bestånd. |
| --- | --- |

(3)

Det är därför nödvändigt att förbjuda fiske efter detta bestånd samt förvaring ombord, omlastning och landning av fångster av detta bestånd.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Uppfiskad kvot

Den fiskekvot för 2007 som tilldelats den medlemsstat som anges i bilagan till denna förordning för det bestånd som anges i samma bilaga ska anses vara uppfiskad från och med den dag som fastställs i bilagan.

Artikel 2

Förbud

Fiske efter det bestånd som anges i bilagan till denna förordning, och som bedrivs av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som seglar under den medlemsstatens flagg, är förbjudet från och med den dag som fastställs i bilagan. Efter den dagen är det även förbjudet att förvara ombord, omlasta och landa fångster av detta bestånd gjorda av sådana fartyg.

Artikel 3

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 13 november 2007.

På kommissionens vägnar

Fokion FOTIADIS

Generaldirektör för fiske och havsfrågor

---

(1)  EGT L 358, 31.12.2002, s. 59. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 865/2007 (EUT L 192, 24.7.2007, s. 1).

1

(2)  EGT L 261, 20.10.1993, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1967/2006 (EUT L 409, 30.12.2006, s. 11). Rättad i EUT L 36, 8.2.2007, s. 6.

2

(3)  EUT L 15, 20.1.2007, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 898/2007 (EUT L 196, 28.7.2007, s. 22).

3

---

BILAGA

| Nr | 72 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Tyskland |
| Bestånd | COD/2AC4. |
| Art | Torsk (Gadus morhua) |
| Område | IV; EG-vatten i område II a |
| Datum | 27.10.2007 |

Nr

72

Medlemsstat

Tyskland

Bestånd

COD/2AC4.

Art

Torsk (Gadus morhua)

Område

IV; EG-vatten i område II a

Datum

27.10.2007

---

| 15.11.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 296/22 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 296/22

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1334/2007

av den 14 november 2007

om ändring av förordning (EG) nr 1749/96 om genomförandet av rådets förordning (EG) nr 2494/95 om harmoniserade konsumentprisindex gällande initiala åtgärder för implementering

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2494/95 av den 23 oktober 1995 om harmoniserade konsumentprisindex (1), särskilt artikel 4 tredje stycket och artikel 5.3,

med beaktande av Europeiska centralbankens yttrande (2) i enlighet med artikel 5.3 i förordning (EG) nr 2494/95, och

av följande skäl:

| (1) | Med harmoniserade konsumentprisindex (HIKP) avses harmoniserade inflationstal som kommissionen och Europeiska centralbanken behöver för att kunna fullgöra sina förpliktelser enligt artikel 121 i EG-fördraget. Syftet med de harmoniserade konsumentprisindexen är att möjliggöra internationella jämförelser av konsumentprisinflationen. De är viktiga styrmedel för penningpolitiken. |
| --- | --- |

(1)

Med harmoniserade konsumentprisindex (HIKP) avses harmoniserade inflationstal som kommissionen och Europeiska centralbanken behöver för att kunna fullgöra sina förpliktelser enligt artikel 121 i EG-fördraget. Syftet med de harmoniserade konsumentprisindexen är att möjliggöra internationella jämförelser av konsumentprisinflationen. De är viktiga styrmedel för penningpolitiken.

| (2) | HIKP-systemet är en i det närmaste heltäckande begreppsram. Det har gjorts stora framsteg i fråga om samordning av metoderna sedan de första tillämpningsåtgärderna antogs, men uppgifter som gäller urval, ersättning, kvalitetsjustering och aggregering är fortfarande inte helt jämförbara. |
| --- | --- |

(2)

HIKP-systemet är en i det närmaste heltäckande begreppsram. Det har gjorts stora framsteg i fråga om samordning av metoderna sedan de första tillämpningsåtgärderna antogs, men uppgifter som gäller urval, ersättning, kvalitetsjustering och aggregering är fortfarande inte helt jämförbara.

| (3) | Enligt nuvarande rambestämmelser definieras HIKP som ett index av Laspeyres-typ som mäter hur pengars köpkraft ändras när det gäller köp av varor och tjänster som används för att direkt tillgodose konsumenternas behov. Denna definition återspeglar aktuell kunskap om konsumentprisinflationen i EU och i synnerhet i euroområdet. |
| --- | --- |

(3)

Enligt nuvarande rambestämmelser definieras HIKP som ett index av Laspeyres-typ som mäter hur pengars köpkraft ändras när det gäller köp av varor och tjänster som används för att direkt tillgodose konsumenternas behov. Denna definition återspeglar aktuell kunskap om konsumentprisinflationen i EU och i synnerhet i euroområdet.

| (4) | Harmoniserade konsumentprisindex gäller priserna på alla produkter som konsumenterna köper när de försöker upprätthålla sina konsumtionsmönster, dvs. produkter som definieras utifrån elementära utgiftskategorier (vägningstal). Dessa kategorier består av uttryckligen fastställda konsumtionssegment som definieras utifrån konsumtionsändamål. Hela utbudet av produkter som omfattas av statistiken kan delas in i olika konsumtionssegment. Dessa segment är relativt stabila över tiden medan produkterbjudandena i ett konsumtionssegment förändras när marknaden utvecklas. |
| --- | --- |

(4)

Harmoniserade konsumentprisindex gäller priserna på alla produkter som konsumenterna köper när de försöker upprätthålla sina konsumtionsmönster, dvs. produkter som definieras utifrån elementära utgiftskategorier (vägningstal). Dessa kategorier består av uttryckligen fastställda konsumtionssegment som definieras utifrån konsumtionsändamål. Hela utbudet av produkter som omfattas av statistiken kan delas in i olika konsumtionssegment. Dessa segment är relativt stabila över tiden medan produkterbjudandena i ett konsumtionssegment förändras när marknaden utvecklas.

| (5) | Begreppet konsumtionssegment efter ändamål är därför centralt för urval och för betydelsen av kvalitetsförändring och kvalitetsjustering. Det är emellertid inte helt klart vid vilken aggregationsnivå som begreppet ska definieras och tillämpas. |
| --- | --- |

(5)

Begreppet konsumtionssegment efter ändamål är därför centralt för urval och för betydelsen av kvalitetsförändring och kvalitetsjustering. Det är emellertid inte helt klart vid vilken aggregationsnivå som begreppet ska definieras och tillämpas.

| (6) | Produkterbjudandet kommer att förändras över tiden eftersom produkter ändras eller ersätts av återförsäljare och tillverkare. Alla nu tillgängliga produkterbjudanden inom de konsumtionssegment efter ändamål som väljs ut för referensperioden måste vara representerade i indexet för att deras inverkan på inflationen ska kunna mätas. Detta gäller särskilt nya modeller eller varianter av tidigare produkter. |
| --- | --- |

(6)

Produkterbjudandet kommer att förändras över tiden eftersom produkter ändras eller ersätts av återförsäljare och tillverkare. Alla nu tillgängliga produkterbjudanden inom de konsumtionssegment efter ändamål som väljs ut för referensperioden måste vara representerade i indexet för att deras inverkan på inflationen ska kunna mätas. Detta gäller särskilt nya modeller eller varianter av tidigare produkter.

| (7) | Begreppet kvalitetsförändring avser i vilken grad tillgängliga produkter i ett visst konsumtionssegment kan uppfylla ändamålet för det segmentet. Kvalitetsförändringen bör bedömas utifrån specifikationerna av konkreta produkter inom ett konsumtionssegment. |
| --- | --- |

(7)

Begreppet kvalitetsförändring avser i vilken grad tillgängliga produkter i ett visst konsumtionssegment kan uppfylla ändamålet för det segmentet. Kvalitetsförändringen bör bedömas utifrån specifikationerna av konkreta produkter inom ett konsumtionssegment.

| (8) | För att kunna lösa dessa frågor är det nödvändigt med vissa förtydliganden och ändringar av kommissionens förordning (EG) nr 1749/96 av den 9 september 1996 om genomförandet av rådets förordning (EG) nr 2494/95 om harmoniserade konsumentprisindex gällande initiala åtgärder för implementering (3) för att säkerställa att de harmoniserade konsumentprisindexen är jämförbara, tillförlitliga och relevanta i enlighet med artikel 5 i förordning (EG) nr 2494/95. |
| --- | --- |

(8)

För att kunna lösa dessa frågor är det nödvändigt med vissa förtydliganden och ändringar av kommissionens förordning (EG) nr 1749/96 av den 9 september 1996 om genomförandet av rådets förordning (EG) nr 2494/95 om harmoniserade konsumentprisindex gällande initiala åtgärder för implementering (3) för att säkerställa att de harmoniserade konsumentprisindexen är jämförbara, tillförlitliga och relevanta i enlighet med artikel 5 i förordning (EG) nr 2494/95.

| (9) | Det är därför nödvändigt att ytterligare specificera HIKP:s definition och syften, att klargöra i vilka fall dessa avgör vilka metoder för urval, ersättning och kvalitetsjustering som ska användas, att bestämma indexets form och vad som måste ingå samt att fastställa ytterligare minimistandarder när det gäller metoder för urval, ersättning, kvalitetsjustering och aggregering. |
| --- | --- |

(9)

Det är därför nödvändigt att ytterligare specificera HIKP:s definition och syften, att klargöra i vilka fall dessa avgör vilka metoder för urval, ersättning och kvalitetsjustering som ska användas, att bestämma indexets form och vad som måste ingå samt att fastställa ytterligare minimistandarder när det gäller metoder för urval, ersättning, kvalitetsjustering och aggregering.

| (10) | Det är i synnerhet nödvändigt att fastställa ett tydligt statistiskt mål när det gäller urval, ersättning och kvalitetsjustering och se till att indexet mäter nära målvärdet, med tämligen liten osäkerhet, få systematiska fel och liten varians. Rätt avvägning måste göras mellan väntevärdesriktighet och precision. |
| --- | --- |

(10)

Det är i synnerhet nödvändigt att fastställa ett tydligt statistiskt mål när det gäller urval, ersättning och kvalitetsjustering och se till att indexet mäter nära målvärdet, med tämligen liten osäkerhet, få systematiska fel och liten varians. Rätt avvägning måste göras mellan väntevärdesriktighet och precision.

| (11) | För att ytterligare specificera HIKP:s målpopulation och lösa frågan med indexkorgens ”oföränderlighet” kan begreppet ”konsumtionssegment efter ändamål” vara en möjlig lösning eftersom det ger indexet av Laspeyres-typ den nödvändiga oföränderligheten och blir ett meningsfullt begrepp i en föränderlig marknadsekonomi. |
| --- | --- |

(11)

För att ytterligare specificera HIKP:s målpopulation och lösa frågan med indexkorgens ”oföränderlighet” kan begreppet ”konsumtionssegment efter ändamål” vara en möjlig lösning eftersom det ger indexet av Laspeyres-typ den nödvändiga oföränderligheten och blir ett meningsfullt begrepp i en föränderlig marknadsekonomi.

| (12) | Det är nödvändigt att se till att konsumtionssegmenten för referensperioden väljs ut så att de representerar hela andelen av samtliga transaktioner och att representationen av nuvarande produkterbjudanden inom konsumtionssegment som redan ingår i HIKP behålls i samband med ersättningar. Uppdelningen av hushållens slutliga monetära utgifter efter konsumtionsändamål bör återspegla att marknader i utveckling är dynamiska. |
| --- | --- |

(12)

Det är nödvändigt att se till att konsumtionssegmenten för referensperioden väljs ut så att de representerar hela andelen av samtliga transaktioner och att representationen av nuvarande produkterbjudanden inom konsumtionssegment som redan ingår i HIKP behålls i samband med ersättningar. Uppdelningen av hushållens slutliga monetära utgifter efter konsumtionsändamål bör återspegla att marknader i utveckling är dynamiska.

| (13) | Det måste säkerställas att medlemsstaternas bedömning av om det skett en kvalitetsförändring grundas på belägg för skillnader i prisbestämmande faktorer som är relevanta för konsumtionsändamålet i fråga. Därför bör specifika standarder för kvalitetsjustering utarbetas av kommissionen (Eurostat) från fall till fall. |
| --- | --- |

(13)

Det måste säkerställas att medlemsstaternas bedömning av om det skett en kvalitetsförändring grundas på belägg för skillnader i prisbestämmande faktorer som är relevanta för konsumtionsändamålet i fråga. Därför bör specifika standarder för kvalitetsjustering utarbetas av kommissionen (Eurostat) från fall till fall.

| (14) | Det är dessutom nödvändigt att utvidga definitionen av elementärt aggregat och att ytterligare harmonisera metoder för aggregering och ersättning inom ett elementärt aggregat. |
| --- | --- |

(14)

Det är dessutom nödvändigt att utvidga definitionen av elementärt aggregat och att ytterligare harmonisera metoder för aggregering och ersättning inom ett elementärt aggregat.

| (15) | Principen om kostnadseffektivitet har beaktats i enlighet med artikel 13 i förordning (EG) nr 2494/95. |
| --- | --- |

(15)

Principen om kostnadseffektivitet har beaktats i enlighet med artikel 13 i förordning (EG) nr 2494/95.

| (16) | Förordning (EG) nr 1749/96 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(16)

Förordning (EG) nr 1749/96 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (17) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för det statistiska programmet som inrättades genom rådets beslut 89/382/EEG, Euratom (4). |
| --- | --- |

(17)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för det statistiska programmet som inrättades genom rådets beslut 89/382/EEG, Euratom (4).

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordning (EG) nr 1749/96 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 2 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 2
  Definitioner
  I denna förordning gäller följande definitioner:
  1.   hushållens slutliga monetära konsumtionsutgifter (enligt bilaga Ib): den del av hushållens slutliga konsumtionsutgifter som uppstår för hushåll, oavsett nationalitet eller hemvist, vid monetära transaktioner på medlemsstatens ekonomiska territorium för varor och tjänster som används för att direkt tillfredsställa individuella behov eller önskningar, under en av eller båda de tidsperioder som jämförs.
  2.   produkterbjudande: en viss vara eller tjänst som saluförs till ett angivet pris, i ett visst försäljningsställe eller av en viss leverantör, enligt vissa köpevillkor; begreppet avser således en unik enhet vid en viss tidpunkt.
  3.   omfattningen av HIKP (dvs. den målpopulation som HIKP ska representera): alla de transaktioner som ingår i hushållens slutliga monetära konsumtionsutgifter.
  4.   konsumtionssegment efter ändamål eller konsumtionssegment: en uppsättning transaktioner som gäller produkterbjudanden som på grundval av gemensamma egenskaper anses tjäna ett gemensamt ändamål, såtillvida att de
  marknadsförs för att huvudsakligen användas i liknande situationer,
  till stor del kan beskrivas med en gemensam specifikation, och
  kan betraktas som likvärdiga av konsumenterna.
  5.   nya varor och tjänster av betydelse: sådana varor och tjänster där förändringarna i priset inte uttryckligen finns med i en medlemsstats HIKP och på vilka konsumenterna spenderar åtminstone en promille av de kostnader som täcks in av denna HIKP.
  6.   urval: alla rutiner när det gäller upprättandet av HIKP där en del av samtliga produkterbjudanden väljs ut för beräkning av prisförändringen för konsumtionssegment som omfattas av HIKP.
  7.   riktat urval: den uppsättning produkterbjudanden inom konsumtionssegment där medlemsstaterna har för avsikt att observera priser för att säkerställa att målpopulationen för HIKP representeras på ett tillförlitligt och jämförbart sätt.
  8.   vägningstal (som används i HIKP-aggregat): lämplig beräkning av relativa utgifter för någon av undergrupperna av målpopulationen, i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 2454/97 (5).
  9.   observerat pris: ett pris som i verkligheten bekräftats av medlemsstaten.
  10.   ersättande produkterbjudande: ett produkterbjudande med ett observerat pris som ersätter ett produkterbjudande i det riktade urvalet.
  11.   ersättningspris: det observerade priset på ett ersättande produkterbjudande.
  12.   beräknat pris: ett pris som ersätter ett observerat pris och som är baserat på ett lämpligt beräkningsförfarande. Ett tidigare observerat pris kan inte anses vara ett beräknat pris annat än om det kan visas att det är en rimlig beräkning.
  13.   elementär produktgrupp: en uppsättning produkterbjudanden som ingår i ett urval där de representerar ett eller flera konsumtionssegment i HIKP.
  14.   elementärt aggregat: en elementär produktgrupp som stratifierats efter t.ex. region, stad eller typ av försäljningsställe (termen hänför sig alltså till den nivå där observerade priser tas med i HIKP). Om en elementär produktgrupp inte har stratifierats ska termerna elementär produktgrupp och elementärt aggregat ha samma betydelse.
  15.   index över elementära aggregat: ett prisindex för ett elementärt aggregat.
  16.   kvalitetsförändring: en förändring som enligt en medlemsstat lett till en påtaglig skillnad avseende i vilken grad ett ersättande produkterbjudande uppfyller ändamålet för det konsumtionssegment det hör till.
  17.   kvalitetsjustering: en rutin när man gör ett förbehåll för en observerad kvalitetsförändring genom att öka eller minska det aktuella priset eller referenspriset med en faktor av eller ett belopp motsvarande värdet på kvalitetsförändringen. |
| --- | --- |

1.

Artikel 2 ska ersättas med följande:

”Artikel 2

Definitioner

I denna förordning gäller följande definitioner:

1.   hushållens slutliga monetära konsumtionsutgifter (enligt bilaga Ib): den del av hushållens slutliga konsumtionsutgifter som uppstår för hushåll, oavsett nationalitet eller hemvist, vid monetära transaktioner på medlemsstatens ekonomiska territorium för varor och tjänster som används för att direkt tillfredsställa individuella behov eller önskningar, under en av eller båda de tidsperioder som jämförs.

2.   produkterbjudande: en viss vara eller tjänst som saluförs till ett angivet pris, i ett visst försäljningsställe eller av en viss leverantör, enligt vissa köpevillkor; begreppet avser således en unik enhet vid en viss tidpunkt.

3.   omfattningen av HIKP (dvs. den målpopulation som HIKP ska representera): alla de transaktioner som ingår i hushållens slutliga monetära konsumtionsutgifter.

4.   konsumtionssegment efter ändamål eller konsumtionssegment: en uppsättning transaktioner som gäller produkterbjudanden som på grundval av gemensamma egenskaper anses tjäna ett gemensamt ändamål, såtillvida att de

marknadsförs för att huvudsakligen användas i liknande situationer,

till stor del kan beskrivas med en gemensam specifikation, och

kan betraktas som likvärdiga av konsumenterna.

5.   nya varor och tjänster av betydelse: sådana varor och tjänster där förändringarna i priset inte uttryckligen finns med i en medlemsstats HIKP och på vilka konsumenterna spenderar åtminstone en promille av de kostnader som täcks in av denna HIKP.

6.   urval: alla rutiner när det gäller upprättandet av HIKP där en del av samtliga produkterbjudanden väljs ut för beräkning av prisförändringen för konsumtionssegment som omfattas av HIKP.

7.   riktat urval: den uppsättning produkterbjudanden inom konsumtionssegment där medlemsstaterna har för avsikt att observera priser för att säkerställa att målpopulationen för HIKP representeras på ett tillförlitligt och jämförbart sätt.

8.   vägningstal (som används i HIKP-aggregat): lämplig beräkning av relativa utgifter för någon av undergrupperna av målpopulationen, i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 2454/97 (5).

9.   observerat pris: ett pris som i verkligheten bekräftats av medlemsstaten.

10.   ersättande produkterbjudande: ett produkterbjudande med ett observerat pris som ersätter ett produkterbjudande i det riktade urvalet.

11.   ersättningspris: det observerade priset på ett ersättande produkterbjudande.

12.   beräknat pris: ett pris som ersätter ett observerat pris och som är baserat på ett lämpligt beräkningsförfarande. Ett tidigare observerat pris kan inte anses vara ett beräknat pris annat än om det kan visas att det är en rimlig beräkning.

13.   elementär produktgrupp: en uppsättning produkterbjudanden som ingår i ett urval där de representerar ett eller flera konsumtionssegment i HIKP.

14.   elementärt aggregat: en elementär produktgrupp som stratifierats efter t.ex. region, stad eller typ av försäljningsställe (termen hänför sig alltså till den nivå där observerade priser tas med i HIKP). Om en elementär produktgrupp inte har stratifierats ska termerna elementär produktgrupp och elementärt aggregat ha samma betydelse.

15.   index över elementära aggregat: ett prisindex för ett elementärt aggregat.

16.   kvalitetsförändring: en förändring som enligt en medlemsstat lett till en påtaglig skillnad avseende i vilken grad ett ersättande produkterbjudande uppfyller ändamålet för det konsumtionssegment det hör till.

17.   kvalitetsjustering: en rutin när man gör ett förbehåll för en observerad kvalitetsförändring genom att öka eller minska det aktuella priset eller referenspriset med en faktor av eller ett belopp motsvarande värdet på kvalitetsförändringen.

| 2. | Följande artikel ska införas som artikel 2a:
  ”Artikel 2a
  Principer
  1.   HIKP baseras på stickprov och är ett mått på de genomsnittliga prisförändringarna för målpopulationen mellan den kalendermånad som det gällande indexet avser och den period som det jämförs med.
  2.   Alla transaktioner som omfattas av statistiken kan delas in i undergrupper som motsvarar de produkterbjudanden som transaktionerna gäller. De ska klassificeras enligt de fyrsiffriga kategorier och undergrupper som anges i bilaga Ia enligt den internationella klassificeringen COICOP och ska ha namnet COICOP/HIKP (ändamålsklassificering av individuell konsumtion, anpassad till behoven i HIKP).
  3.   HIKP ska beräknas med hjälp av en formel som överensstämmer med Laspeyresformeln.
  4.   De fasta objekten i den indexkorg som ligger till grund för HIKP ska utgöras av konsumtionssegment.
  5.   De priser som används i HIKP ska vara de konsumentpriser hushållen betalar vid köp av enskilda varor och tjänster genom monetära transaktioner.
  6.   Om konsumenterna har erhållit varor och tjänster avgiftsfritt och man därefter tar ut ett faktiskt pris ska förändringen från ett nollpris till det faktiska priset, och vice versa, beaktas i HIKP.
  7.   HIKP ska ge ett mått på ren prisförändring som inte beror på kvalitetsförändring. Indexet ska






  a) | spegla prisförändringen mot bakgrund av hushållens förändrade utgifter för att kunna behålla sina konsumtionsmönster och konsumentpopulationens sammansättning under bas- eller referensperioden, och |
| --- | --- | --- |

2.

Följande artikel ska införas som artikel 2a:

”Artikel 2a

Principer

1.   HIKP baseras på stickprov och är ett mått på de genomsnittliga prisförändringarna för målpopulationen mellan den kalendermånad som det gällande indexet avser och den period som det jämförs med.

2.   Alla transaktioner som omfattas av statistiken kan delas in i undergrupper som motsvarar de produkterbjudanden som transaktionerna gäller. De ska klassificeras enligt de fyrsiffriga kategorier och undergrupper som anges i bilaga Ia enligt den internationella klassificeringen COICOP och ska ha namnet COICOP/HIKP (ändamålsklassificering av individuell konsumtion, anpassad till behoven i HIKP).

3.   HIKP ska beräknas med hjälp av en formel som överensstämmer med Laspeyresformeln.

4.   De fasta objekten i den indexkorg som ligger till grund för HIKP ska utgöras av konsumtionssegment.

5.   De priser som används i HIKP ska vara de konsumentpriser hushållen betalar vid köp av enskilda varor och tjänster genom monetära transaktioner.

6.   Om konsumenterna har erhållit varor och tjänster avgiftsfritt och man därefter tar ut ett faktiskt pris ska förändringen från ett nollpris till det faktiska priset, och vice versa, beaktas i HIKP.

7.   HIKP ska ge ett mått på ren prisförändring som inte beror på kvalitetsförändring. Indexet ska

a)

spegla prisförändringen mot bakgrund av hushållens förändrade utgifter för att kunna behålla sina konsumtionsmönster och konsumentpopulationens sammansättning under bas- eller referensperioden, och

| b) | sammanställas på ett sådant sätt att det görs lämpliga kvalitetsjusteringar för observerade kvalitetsförändringar. Kvalitetsjusteringarna ska bidra till att indexet är tillförlitligt och i synnerhet representativt som mått på rena prisändringar. |
| --- | --- |

b)

sammanställas på ett sådant sätt att det görs lämpliga kvalitetsjusteringar för observerade kvalitetsförändringar. Kvalitetsjusteringarna ska bidra till att indexet är tillförlitligt och i synnerhet representativt som mått på rena prisändringar.

8.   När det gäller kvalitetsförändring ska bedömningen baseras på belägg för en skillnad i specifikationen av ett ersättande produkterbjudande och det produkterbjudande som det ersätter i urvalet. Med detta menas en skillnad i väsentliga prisbestämmande faktorer för produkterbjudandet, som märke, material eller fabrikat, som är relevanta för konsumtionsändamålet i fråga.

Det ska inte betraktas som kvalitetsförändring då man företar en omfattande revidering, årligen eller mer sällan, av HIKP-urvalet. Kvalitetsförändringen ska beaktas i indexet med hjälp av lämpliga länkningar. Även om HIKP-urvalet revideras måste ändå ersättande produkterbjudande snabbt införas mellan två revideringar.

9.   Vad som ska ingå i en elementär produktgrupp eller ett elementärt aggregat ska bestämmas utifrån det vägningstal för utgifterna som gäller för gruppen eller aggregatet. Andra vägningstal får användas inom ett elementärt aggregat under förutsättning att indexet med säkerhet är representativt.

10.   ’Tillförlitlighet’ ska bedömas på grundval av ’precision’, som avser skalan av urvalsfel, och ’representativitet’, som avser avsaknaden av systematiska fel.”

| 3. | I artikel 4 andra stycket ska orden ”artikel 2 b” ersättas med ”artikel 2.5”. |
| --- | --- |

3.

I artikel 4 andra stycket ska orden ”artikel 2 b” ersättas med ”artikel 2.5”.

| 4. | Artikel 5 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 5
  Minimistandarder för ersättningar och kvalitetsjustering
  1.   Metoder för kvalitetsjustering ska klassificeras enligt följande:






  a) | A-metoder: de metoder som anses ge de mest tillförlitliga resultaten vad gäller precision och systematiska fel. |
| --- | --- | --- |

4.

Artikel 5 ska ersättas med följande:

”Artikel 5

Minimistandarder för ersättningar och kvalitetsjustering

1.   Metoder för kvalitetsjustering ska klassificeras enligt följande:

a)

A-metoder: de metoder som anses ge de mest tillförlitliga resultaten vad gäller precision och systematiska fel.

| b) | B-metoder: metoder som kan ge mindre noggranna eller mindre representativa resultat än A-metoderna, men som ändå kan anses godtagbara. B-metoderna ska användas om A-metoderna inte används. |
| --- | --- |

b)

B-metoder: metoder som kan ge mindre noggranna eller mindre representativa resultat än A-metoderna, men som ändå kan anses godtagbara. B-metoderna ska användas om A-metoderna inte används.

| c) | C-metoder: alla andra metoder, som således inte får användas. |
| --- | --- |

c)

C-metoder: alla andra metoder, som således inte får användas.

2.   Standarder för att klassificera kvalitetsjusteringsmetoder ska från fall till fall utarbetas av kommissionen (Eurostat) efter samråd med kommittén för det statistiska programmet och med vederbörlig hänsyn till kostnadseffektivitetsaspekter och det sammanhang där de används.

Klassificeringen av kvalitetsjusteringsmetoderna hindrar inte att tillämpningsåtgärder kan antas i enlighet med artikel 5.3 i förordning (EG) nr 2494/95.

3.   A- och B-metoder ska anses vara lämpliga kvalitetsjusteringsmetoder. De HIKP som har justerats på lämpligt sätt ska anses vara jämförbara. Under i övrigt lika förhållanden ska A-metoder användas framför B-metoder.

4.   Om det inte finns några lämpliga nationella beräkningar ska medlemsstaterna använda sig av beräkningar som grundar sig på information från kommissionen (Eurostat) när sådana är tillgängliga och relevanta.

5.   Under inga omständigheter får en kvalitetsförändring beräknas som hela prisskillnaden mellan två olika produkterbjudande, om detta inte kan motiveras som en lämplig beräkning.

6.   I de fall då inga lämpliga beräkningar finns tillgängliga ska prisförändringar beräknas som skillnaden mellan ersättningspriset och priset på det produkterbjudande som ersatts.

7.   Ersättande produkterbjudanden

| a) | ska vara antingen ’väsentligen likvärdiga’, om ingen kvalitetsförändring observerats mellan det ersättande produkterbjudandet och det produkterbjudande som det ersatte i urvalet, eller ’likvärdig efter kvalitetsjustering’, om en kvalitetsjustering är nödvändig för en observerad kvalitetsförändring mellan det ersättande produkterbjudandet och det produkterbjudande som det ersatte i urvalet, |
| --- | --- |

a)

ska vara antingen ’väsentligen likvärdiga’, om ingen kvalitetsförändring observerats mellan det ersättande produkterbjudandet och det produkterbjudande som det ersatte i urvalet, eller ’likvärdig efter kvalitetsjustering’, om en kvalitetsjustering är nödvändig för en observerad kvalitetsförändring mellan det ersättande produkterbjudandet och det produkterbjudande som det ersatte i urvalet,

| b) | ska väljas från samma konsumtionssegment som de ersatta produkterna för att behålla konsumtionssegmentens representativitet, |
| --- | --- |

b)

ska väljas från samma konsumtionssegment som de ersatta produkterna för att behålla konsumtionssegmentens representativitet,

| c) | ska inte väljas utifrån likhet i pris; detta gäller särskilt om ersättningar måste göras efter det att varor eller tjänster bjudits ut till reducerat pris.” |
| --- | --- |

c)

ska inte väljas utifrån likhet i pris; detta gäller särskilt om ersättningar måste göras efter det att varor eller tjänster bjudits ut till reducerat pris.”

Artikel 2

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 14 november 2007.

På kommissionens vägnar

Joaquín ALMUNIA

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 257, 27.10.1995, s. 1. Förordningen ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1882/2003 (EUT L 284, 31.10.2003, s. 1).

1

(2)  Yttrandet avgivet den 5 oktober 2007 (EUT C 248, 23.10.2007, s. 1).

2

(3)  EGT L 229, 10.9.1996, s. 3. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1708/2005 (EUT L 274, 20.10.2005, s. 9).

3

(4)  EGT L 181, 28.6.1989, s. 47.

4

(5)  EGT L 340, 11.12.1997, s. 24.”

5

---

II Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt

BESLUT

Kommissionen

| 15.11.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 296/27 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 296/27

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 4 oktober 2006

om ett förfarande i enlighet med artikel 81 i EG-fördraget och artikel 53 i EES-avtalet

(Ärende COMP/C2/38.681 – Förlängning av Cannesavtalet)

[delgivet med nr K(2006) 4350]

(Endast de engelska, franska och tyska texterna är giltiga)

(Text av betydelse för EES)

(2007/735/EG)

Den 4 oktober 2006 antog kommissionen ett beslut om ett förfarande enligt artikel 81 i EG-fördraget och artikel 53 i EES-avtalet. I enlighet med artikel 30 i förordning (EG) nr 1/2003 (1) offentliggör kommissionen härmed parternas namn och huvuddragen i beslutet, med beaktande av företagens berättigade intresse av att skydda sina affärshemligheter. En icke konfidentiell version av hela beslutet finns på de giltiga språken i ärendet och kommissionens arbetsspråk på webbplatsen för Generaldirektoratet för konkurrens: http://ec.europa.eu/comm/competition/antitrust/cases/index/by_nr_77.html#i38_681

| (1) | Detta beslut riktar sig till Elliniki Etairia Prostasias tis Pneymatikis Idioktisias A.E., (AEPI), Gesellschaft zur Wahrnehmung mechanisch-musikalischer Urheberrechte m.b.H. (AustroMechana), BMG Music Publishing International Ltd, Gesellschaft für musikalische Aufführungs- und mechanische Vervielfältigungsrechte (GEMA), Mechanical-Copyright Protection Society Limited (MCPS), Mechanical-Copyright Protection Society Ireland (MCPSI), Nordic Copyright Bureau (NCB), Société Belge des Auteurs Compositeurs et Editeurs (SABAM), Société pour l’Administration du Droit de Reproduction Mécanique des Auteurs, Compositeurs et Editeurs (SDRM), Sociedad General Autores y Editores (SGAE), Società Italiana degli Autori ed Editori (SIAE), Sony/ATV Music Publishing Europe, Sociedade Portuguesa de Autores (SPA), Stichting Stemra (STEMRA), Schweizerische Gesellschaft für die Rechte der Urheber musikalischer Werke (SUISA), Universal Music Publishing Group och Warner Chappell Music Ltd, nedan kallade ”parterna i det förlängda Cannesavtalet”. |
| --- | --- |

(1)

Detta beslut riktar sig till Elliniki Etairia Prostasias tis Pneymatikis Idioktisias A.E., (AEPI), Gesellschaft zur Wahrnehmung mechanisch-musikalischer Urheberrechte m.b.H. (AustroMechana), BMG Music Publishing International Ltd, Gesellschaft für musikalische Aufführungs- und mechanische Vervielfältigungsrechte (GEMA), Mechanical-Copyright Protection Society Limited (MCPS), Mechanical-Copyright Protection Society Ireland (MCPSI), Nordic Copyright Bureau (NCB), Société Belge des Auteurs Compositeurs et Editeurs (SABAM), Société pour l’Administration du Droit de Reproduction Mécanique des Auteurs, Compositeurs et Editeurs (SDRM), Sociedad General Autores y Editores (SGAE), Società Italiana degli Autori ed Editori (SIAE), Sony/ATV Music Publishing Europe, Sociedade Portuguesa de Autores (SPA), Stichting Stemra (STEMRA), Schweizerische Gesellschaft für die Rechte der Urheber musikalischer Werke (SUISA), Universal Music Publishing Group och Warner Chappell Music Ltd, nedan kallade ”parterna i det förlängda Cannesavtalet”.

| (2) | Förfarandet avsåg förlängningen av Cannesavtalet, som är ett avtal mellan 18 företag (13 upphovsrättsorganisationer som förvaltar mekanisk upphovsrätt för musik, och fem stora musikförlag, som är medlemmar i upphovsrättsorganisationerna) om förbindelserna mellan dem när det gäller förvaltning av mekanisk upphovsrätt för musik som licensierats till skivbolag för återgivning av ljudinspelningar på fysiska medier. I sin preliminära bedömning av det förlängda Cannesavtalet uttryckte kommissionen farhågor grundade på artikel 81 i EG-fördraget och artikel 53 i EES-avtalet om två klausuler i Cannesavtalet. I den ena klausulen föreskrevs att innan en upphovsrättsorganisation beviljade ett skivbolag rabatt inom ramen för ett centralt licensieringsavtal skulle organisationen få ett skriftligt tillstånd från ”den berörda medlemmen”. I den andra klausulen föreskrevs att upphovsrättsorganisationer aldrig kan gå in på marknaderna för skivutgivning eller skivproduktion. Kommissionens farhågor i fråga om konkurrensen var att den första klausulen skulle kunna göra det mycket svårt eller till och med omöjligt för upphovsrättsorganisationer att ge skivbolag rabatt och att den andra klausulen skulle hindra potentiell konkurrens från upphovsrättsorganisationer på marknaderna för musikförläggning och skivproduktion. |
| --- | --- |

(2)

Förfarandet avsåg förlängningen av Cannesavtalet, som är ett avtal mellan 18 företag (13 upphovsrättsorganisationer som förvaltar mekanisk upphovsrätt för musik, och fem stora musikförlag, som är medlemmar i upphovsrättsorganisationerna) om förbindelserna mellan dem när det gäller förvaltning av mekanisk upphovsrätt för musik som licensierats till skivbolag för återgivning av ljudinspelningar på fysiska medier. I sin preliminära bedömning av det förlängda Cannesavtalet uttryckte kommissionen farhågor grundade på artikel 81 i EG-fördraget och artikel 53 i EES-avtalet om två klausuler i Cannesavtalet. I den ena klausulen föreskrevs att innan en upphovsrättsorganisation beviljade ett skivbolag rabatt inom ramen för ett centralt licensieringsavtal skulle organisationen få ett skriftligt tillstånd från ”den berörda medlemmen”. I den andra klausulen föreskrevs att upphovsrättsorganisationer aldrig kan gå in på marknaderna för skivutgivning eller skivproduktion. Kommissionens farhågor i fråga om konkurrensen var att den första klausulen skulle kunna göra det mycket svårt eller till och med omöjligt för upphovsrättsorganisationer att ge skivbolag rabatt och att den andra klausulen skulle hindra potentiell konkurrens från upphovsrättsorganisationer på marknaderna för musikförläggning och skivproduktion.

| (3) | Kommissionen anser att de åtaganden som parterna i det förlängda Cannesavtalet har erbjudit är tillräckliga för att åtgärda konkurrensproblemen. Parterna har formulerat om rabattklausulen så, att upphovsrättsorganisationen kan bevilja rabatter som de betalar med de administrationsavgifter som de får från utestående royalties till medlemmarna. Organisationens behöriga organ kan fatta detta beslut utan att begära ett skriftligt tillstånd från den berörda medlemmen. Parterna har strukit den klausul som hindrade upphovsrättsorganisationerna från att gå in på marknaderna för musikförläggning och skivproduktion och de har åtagit sig att inte ingå något liknande avtal i framtiden. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen anser att de åtaganden som parterna i det förlängda Cannesavtalet har erbjudit är tillräckliga för att åtgärda konkurrensproblemen. Parterna har formulerat om rabattklausulen så, att upphovsrättsorganisationen kan bevilja rabatter som de betalar med de administrationsavgifter som de får från utestående royalties till medlemmarna. Organisationens behöriga organ kan fatta detta beslut utan att begära ett skriftligt tillstånd från den berörda medlemmen. Parterna har strukit den klausul som hindrade upphovsrättsorganisationerna från att gå in på marknaderna för musikförläggning och skivproduktion och de har åtagit sig att inte ingå något liknande avtal i framtiden.

| (4) | Mot bakgrund av de bindande åtaganden som gjorts av parterna i det förlängda Cannesavtalet anser kommissionen att det inte längre finns någon grund för att ingripa. |
| --- | --- |

(4)

Mot bakgrund av de bindande åtaganden som gjorts av parterna i det förlängda Cannesavtalet anser kommissionen att det inte längre finns någon grund för att ingripa.

| (5) | Rådgivande kommittén för kartell- och monopolfrågor avgav ett positivt yttrande den 18 september 2006. |
| --- | --- |

(5)

Rådgivande kommittén för kartell- och monopolfrågor avgav ett positivt yttrande den 18 september 2006.

---

(1)  EUT L 1, 4.1.2003, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 411/2004 (EUT L 68, 6.3.2004, s. 1).

---

| 15.11.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 296/29 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 296/29

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 9 november 2007

om ändring av bilaga II till rådets beslut 79/542/EEG avseende förteckningen över de tredjeländer och delar av tredjeländer från vilka import av färskt kött till gemenskapen är tillåten

[delgivet med nr K(2007) 5365]

(Text av betydelse för EES)

(2007/736/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets direktiv 91/496/EEG av den 15 juli 1991 om fastställande av regler för hur veterinärkontroller ska organiseras för djur som importeras till gemenskapen från tredje land och om ändring av direktiven 89/662/EEG, 90/425/EEG och 90/675/EEG (1), särskilt artikel 18.7,

med beaktande av rådets direktiv 97/78/EG av den 18 december 1997 om principerna för organisering av veterinärkontroller av produkter från tredje land som förs in i gemenskapen (2), särskilt artikel 22.6,

med beaktande av rådets direktiv 2002/99/EG av den 16 december 2002 om fastställande av djurhälsoregler för produktion, bearbetning, distribution och införsel av produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel (3), särskilt artikel 8 första meningen, artikel 8.1 första stycket och artikel 8.4, och

av följande skäl:

| (1) | Del 1 i bilaga II till rådets beslut 79/542/EEG av den 21 december 1976 om upprättande av en förteckning över tredjeländer och delar av tredjeländer, och om villkor angående djurhälsa, folkhälsa och veterinärintyg, för import till gemenskapen av vissa levande djur och färskt kött (4) innehåller en förteckning över tredjeländer och delar av tredjeländer från vilka medlemsstaterna får importera färskt kött från vissa levande djur. |
| --- | --- |

(1)

Del 1 i bilaga II till rådets beslut 79/542/EEG av den 21 december 1976 om upprättande av en förteckning över tredjeländer och delar av tredjeländer, och om villkor angående djurhälsa, folkhälsa och veterinärintyg, för import till gemenskapen av vissa levande djur och färskt kött (4) innehåller en förteckning över tredjeländer och delar av tredjeländer från vilka medlemsstaterna får importera färskt kött från vissa levande djur.

| (2) | I den bilagan anges tidsperioder då det är tillåtet eller förbjudet att importera till gemenskapen, som avser datum för slakt eller avlivning av det djur som köttet kommer från. Dessa perioder anges så att import kan tillåtas av färskt kött som producerats innan djurhälsorestriktionerna började tillämpas i vissa tredjeländer eller delar av tredjeländer. |
| --- | --- |

(2)

I den bilagan anges tidsperioder då det är tillåtet eller förbjudet att importera till gemenskapen, som avser datum för slakt eller avlivning av det djur som köttet kommer från. Dessa perioder anges så att import kan tillåtas av färskt kött som producerats innan djurhälsorestriktionerna började tillämpas i vissa tredjeländer eller delar av tredjeländer.

| (3) | För att garantera en hög hälsoskyddsnivå i gemenskapen bör det emellertid föreskrivas att import av färskt kött från djur som slaktats i ett tredjeland senast det datum då restriktionerna infördes endast är tillåten under en begränsad tidsperiod av 90 dagar. För sändningar som certifierats senast det datum då ett importförbud infördes och som transporterades till havs då importförbudet trädde i kraft bör den perioden vara 40 dagar. |
| --- | --- |

(3)

För att garantera en hög hälsoskyddsnivå i gemenskapen bör det emellertid föreskrivas att import av färskt kött från djur som slaktats i ett tredjeland senast det datum då restriktionerna infördes endast är tillåten under en begränsad tidsperiod av 90 dagar. För sändningar som certifierats senast det datum då ett importförbud infördes och som transporterades till havs då importförbudet trädde i kraft bör den perioden vara 40 dagar.

| (4) | Det datum från och med vilket import till gemenskapen av färskt kött från ett visst tredjeland eller delar av det tredjelandet är tillåten, eller förbjuden, bör införas i bilaga II till beslut 79/542/EEG så att import av färskt kött som producerats under en period då det fanns en djurhälsorisk i detta land eller en del av detta land kan undvikas. |
| --- | --- |

(4)

Det datum från och med vilket import till gemenskapen av färskt kött från ett visst tredjeland eller delar av det tredjelandet är tillåten, eller förbjuden, bör införas i bilaga II till beslut 79/542/EEG så att import av färskt kött som producerats under en period då det fanns en djurhälsorisk i detta land eller en del av detta land kan undvikas.

| (5) | De tidsperioder som nu anges i den bilagan har också orsakat praktiska problem, både för gemenskapens gränskontrollstationer när det kontrollerar hälsointygen för importsändningar av sådant kött och för de behöriga myndigheterna i det exporterande tredjelandet när de utfärdar dessa intyg. |
| --- | --- |

(5)

De tidsperioder som nu anges i den bilagan har också orsakat praktiska problem, både för gemenskapens gränskontrollstationer när det kontrollerar hälsointygen för importsändningar av sådant kött och för de behöriga myndigheterna i det exporterande tredjelandet när de utfärdar dessa intyg.

| (6) | För att uppnå ett gott hälsoskydd och för att säkra tydlighet, enhetlighet och öppenhet vad gäller förteckningen över tredjeländer från vilka import av färskt kött till gemenskapen är tillåten bör bilaga II till beslut 79/542/EEG därför ändras och uppgifterna om dessa perioder utgå. Dessutom bör uppgifterna för vissa länder uppdateras, särskilt i fråga om Paraguay och Brasilien. |
| --- | --- |

(6)

För att uppnå ett gott hälsoskydd och för att säkra tydlighet, enhetlighet och öppenhet vad gäller förteckningen över tredjeländer från vilka import av färskt kött till gemenskapen är tillåten bör bilaga II till beslut 79/542/EEG därför ändras och uppgifterna om dessa perioder utgå. Dessutom bör uppgifterna för vissa länder uppdateras, särskilt i fråga om Paraguay och Brasilien.

| (7) | För att tillåta import av lager av färskt kött som för närvarande får importeras till gemenskapen från vissa tredjeländer eller delar av tredjeländer enligt beslut 79/542/EEG, men som inte längre kommer att tillåtas efter det att det här beslutet börjar tillämpas, bör det föreskrivas en övergångsperiod på 90 dagar. |
| --- | --- |

(7)

För att tillåta import av lager av färskt kött som för närvarande får importeras till gemenskapen från vissa tredjeländer eller delar av tredjeländer enligt beslut 79/542/EEG, men som inte längre kommer att tillåtas efter det att det här beslutet börjar tillämpas, bör det föreskrivas en övergångsperiod på 90 dagar.

| (8) | På grund av två utbrott av mul- och klövsjuka i Argentina i februari 2006 förbjöds genom kommissionens beslut 2006/259/EG av den 27 mars 2006 om ändring av bilaga II till rådets beslut 79/542/EEG beträffande regionalisering av Argentina och förlagorna till intyg vid import av färskt nötkött från Argentina (5) import av mognadslagrat urbenat kött från nötkreatur från åtta departement i provinsen Corrientes. Vid ett kontrollbesök som gemenskapen nyligen gjorde i Argentina framkom det att nu gällande djurhälsorestriktioner i de åtta berörda departementen, särskilt i fråga om mul- och klövsjuka, inte längre är nödvändiga. Dessa restriktioner bör därför inte längre gälla dessa områden i Argentina, i enlighet med landets begäran. |
| --- | --- |

(8)

På grund av två utbrott av mul- och klövsjuka i Argentina i februari 2006 förbjöds genom kommissionens beslut 2006/259/EG av den 27 mars 2006 om ändring av bilaga II till rådets beslut 79/542/EEG beträffande regionalisering av Argentina och förlagorna till intyg vid import av färskt nötkött från Argentina (5) import av mognadslagrat urbenat kött från nötkreatur från åtta departement i provinsen Corrientes. Vid ett kontrollbesök som gemenskapen nyligen gjorde i Argentina framkom det att nu gällande djurhälsorestriktioner i de åtta berörda departementen, särskilt i fråga om mul- och klövsjuka, inte längre är nödvändiga. Dessa restriktioner bör därför inte längre gälla dessa områden i Argentina, i enlighet med landets begäran.

| (9) | Inspektionen visade också att produktionen av mognadslagrat urbenat hjortkött i Argentina uppfyller djurhälsokraven i beslut 79/542/EEG. Import till gemenskapen av mognadslagrat urbenat hjortkött från Argentina bör därför tillåtas. |
| --- | --- |

(9)

Inspektionen visade också att produktionen av mognadslagrat urbenat hjortkött i Argentina uppfyller djurhälsokraven i beslut 79/542/EEG. Import till gemenskapen av mognadslagrat urbenat hjortkött från Argentina bör därför tillåtas.

| (10) | På grund av två utbrott av mul- och klövsjuka i Botswana i april 2006 förbjöds genom rådets beslut 79/542/EEG, ändrat genom kommissionens beslut 2006/463/EG (6), import av mognadslagrat urbenat nötkött från ett område i Botswana. Den dokumentation som Botswana lämnat och den positiva bedömning som gemenskapen gjorde vid ett kontrollbesök i landet i mars 2007 visar att Botswanas åtgärder har varit effektiva när det gäller att kontrollera och utrota sjukdomen. Nuvarande djurhälsorestriktioner i det berörda området i Botswana bör därför inte längre gälla. |
| --- | --- |

(10)

På grund av två utbrott av mul- och klövsjuka i Botswana i april 2006 förbjöds genom rådets beslut 79/542/EEG, ändrat genom kommissionens beslut 2006/463/EG (6), import av mognadslagrat urbenat nötkött från ett område i Botswana. Den dokumentation som Botswana lämnat och den positiva bedömning som gemenskapen gjorde vid ett kontrollbesök i landet i mars 2007 visar att Botswanas åtgärder har varit effektiva när det gäller att kontrollera och utrota sjukdomen. Nuvarande djurhälsorestriktioner i det berörda området i Botswana bör därför inte längre gälla.

| (11) | Dessutom gjordes vid gemenskapens kontrollbesök en positiv bedömning av två andra regioner i Botswana som av Internationella byrån för epizootiska sjukdomar (OIE) konstaterats vara fria från mul- och klövsjuka utan vaccinering. Dessa områden bör därför tillåtas att exportera mognadslagrat urbenat kött från nötkreatur, får och hägnat och frilevande vilt till gemenskapen. |
| --- | --- |

(11)

Dessutom gjordes vid gemenskapens kontrollbesök en positiv bedömning av två andra regioner i Botswana som av Internationella byrån för epizootiska sjukdomar (OIE) konstaterats vara fria från mul- och klövsjuka utan vaccinering. Dessa områden bör därför tillåtas att exportera mognadslagrat urbenat kött från nötkreatur, får och hägnat och frilevande vilt till gemenskapen.

| (12) | Områden i Colombia är förtecknade i del 1 av bilaga II till beslut 79/542/EEG som delar av ett tredjeland varifrån import av färskt nötkött till gemenskapen är tillåten. Colombia har dock inte lämnat in någon plan för kontroll av restsubstanser för färskt nötkött i enlighet med kommissionens beslut 2004/432/EG av den 29 april 2004 om godkännande av de planer för kontroll av restsubstanser som lagts fram av tredje land i enlighet med rådets direktiv 96/23/EG (7). Dessutom är inga anläggningar godkända för export av färskt kött till gemenskapen. Import av färskt nötkött från Colombia bör därför inte längre tillåtas och nödvändiga ändringar av del 1 i bilaga II till beslut 79/542/EEG bör göras. |
| --- | --- |

(12)

Områden i Colombia är förtecknade i del 1 av bilaga II till beslut 79/542/EEG som delar av ett tredjeland varifrån import av färskt nötkött till gemenskapen är tillåten. Colombia har dock inte lämnat in någon plan för kontroll av restsubstanser för färskt nötkött i enlighet med kommissionens beslut 2004/432/EG av den 29 april 2004 om godkännande av de planer för kontroll av restsubstanser som lagts fram av tredje land i enlighet med rådets direktiv 96/23/EG (7). Dessutom är inga anläggningar godkända för export av färskt kött till gemenskapen. Import av färskt nötkött från Colombia bör därför inte längre tillåtas och nödvändiga ändringar av del 1 i bilaga II till beslut 79/542/EEG bör göras.

| (13) | För att ge berörda parter möjlighet att anpassa sig till de nya importreglerna bör detta beslut tillämpas från och med den 1 december 2007. |
| --- | --- |

(13)

För att ge berörda parter möjlighet att anpassa sig till de nya importreglerna bör detta beslut tillämpas från och med den 1 december 2007.

| (14) | Beslut 79/542/EEG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(14)

Beslut 79/542/EEG bör därför ändras i enlighet med detta.

| (15) | Kommissionens beslut 96/367/EG av den 13 juni 1996 om skyddsåtgärder med avseende på mul- och klövsjuka i Albanien (8) och kommissionens beslut 96/414/EG av den 4 juli 1996 om skyddsåtgärder vad avser import av djur och djurprodukter från f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, på grund av att mul- och klövsjuka har utbrutit (9) är inte längre aktuella eftersom bestämmelserna i besluten nu finns i andra gemenskapsrättsakter. För tydlighetens skull och för att skapa ett klart rättsläge bör dessa beslut uttryckligen upphävas. |
| --- | --- |

(15)

Kommissionens beslut 96/367/EG av den 13 juni 1996 om skyddsåtgärder med avseende på mul- och klövsjuka i Albanien (8) och kommissionens beslut 96/414/EG av den 4 juli 1996 om skyddsåtgärder vad avser import av djur och djurprodukter från f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, på grund av att mul- och klövsjuka har utbrutit (9) är inte längre aktuella eftersom bestämmelserna i besluten nu finns i andra gemenskapsrättsakter. För tydlighetens skull och för att skapa ett klart rättsläge bör dessa beslut uttryckligen upphävas.

| (16) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(16)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Del 1 i bilaga II till beslut 79/542/EEG ska ersättas med texten i bilagan till det här beslutet.

Artikel 2

Besluten 96/367/EG och 96/414/EG ska upphöra att gälla.

Artikel 3

Import av färskt kött till gemenskapen som var tillåten enligt beslut 79/542/EEG men som inte längre tillåts enligt det här beslutet ska fortsätta att tillåtas under en övergångsperiod på 90 dagar från och med den dag då beslutet börjar tillämpas.

Artikel 4

Detta beslut ska tillämpas från och med den 1 december 2007.

Artikel 5

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 9 november 2007.

På kommissionens vägnar

Markos KYPRIANOU

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 268, 24.9.1991, s. 56. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2006/104/EG (EUT L 363, 20.12.2006, s. 352).

1

(2)  EGT L 24, 30.1.1998, s. 9. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2006/104/EG.

2

(3)  EGT L 18, 23.1.2003, s. 11.

3

(4)  EGT L 146, 14.6.1979, s. 15. Beslutet senast ändrat genom förordning (EG) nr 1791/2006 (EUT L 363, 20.12.2006, s. 1).

4

(5)  EUT L 93, 31.3.2006, s. 65.

5

(6)  EUT L 183, 5.7.2006, s. 20.

6

(7)  EUT L 154, 30.4.2004, s. 44. Rättat i EUT L 189, 27.5.2004, s. 33. Beslutet senast ändrat genom beslut 2007/362/EG (EUT L 138, 30.5.2007, s. 18).

7

(8)  EGT L 145, 19.6.1996, s. 17. Beslutet ändrat genom beslut 98/373/EG (EGT L 170, 16.6.1998, s. 62).

8

(9)  EGT L 167, 6.7.1996, s. 58. Beslutet ändrat genom beslut 98/373/EG.

9

---

BILAGA

”BILAGA II

FÄRSKT KÖTT

Del 1

FÖRTECKNING ÖVER TREDJELÄNDER OCH DELAR AV TREDJELÄNDER (1)

| Land | Områdets beteckning | Beskrivning av området | Veterinärintyg | Specifika villkor | Sista datum (2) | Första datum (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Förlaga | TG |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |
| AL – Albanien | AL-0 | Hela landet | — | | | | |
| AR – Argentina | AR-0 | Hela landet | EQU | | | | |
| AR-1 | Provinserna Buenos Aires, Catamarca, Corrientes (utom departementen Berón de Astrada, Capital, Empedrado, General Paz, Itati, Mbucuruyá, San Cosme och San Luís del Palmar), Entre Ríos, La Rioja, Mendoza, Misiones, Neuquen, Río Negro, San Juan, San Luis, Santa Fé, Tucumàn, Córdoba, La Pampa, Santiago del Estero, Chaco Formosa, Jujuy och Salta, utom buffertzonen på 25 km från gränsen till Bolivia och Paraguay som sträcker sig från distriktet Santa Catalina i provinsen Jujuy till distriktet Laishi i provinsen Formosa | BOV | A | 1 | | 18 mars 2005 |
| RUF | A | 1 | | 1 december 2007 |
| AR-2 | Chubut, Santa Cruz och Tierra del Fuego | BOV, OVI, RUW, RUF | | | | 1 mars 2002 |
| AR-3 | Corrientes: departmenten Berón de Astrada, Capital, Empedrado, General Paz, Itati, Mbucuruyá, San Cosme och San Luís del Palmar | BOV, RUF | A | 1 | | 1 december 2007 |
| AU – Australien | AU-0 | Hela landet | BOV, OVI, POR, EQU, RUF, RUW, SUF, SUW | | | | |
| BA – Bosnien och Hercegovina | BA-0 | Hela landet | — | | | | |
| BH – Bahrain | BH-0 | Hela landet | — | | | | |
| BR – Brasilien | BR-0 | Hela landet | EQU | | | | |
| BR-1 | Del av delstaten Minas Gerais (utom regionaldelegationerna Oliveira, Passos, São Gonçalo de Sapucai, Setelagoas och Bambuí), delstaten Espíritu Santo, delstaten Goias, del av delstaten Mato Grosso som omfattar de regionala enheterna






  — | Cuiaba (utom kommunerna San Antonio de Leverger, Nossa Senhora do Livramento, Pocone och Barão de Melgaço), |

Land

Områdets beteckning

Beskrivning av området

Veterinärintyg

Specifika villkor

Sista datum (2)

Första datum (3)

Förlaga

TG

1

2

3

4

5

6

7

8

AL – Albanien

AL-0

Hela landet

—

AR – Argentina

AR-0

Hela landet

EQU

AR-1

Provinserna Buenos Aires, Catamarca, Corrientes (utom departementen Berón de Astrada, Capital, Empedrado, General Paz, Itati, Mbucuruyá, San Cosme och San Luís del Palmar), Entre Ríos, La Rioja, Mendoza, Misiones, Neuquen, Río Negro, San Juan, San Luis, Santa Fé, Tucumàn, Córdoba, La Pampa, Santiago del Estero, Chaco Formosa, Jujuy och Salta, utom buffertzonen på 25 km från gränsen till Bolivia och Paraguay som sträcker sig från distriktet Santa Catalina i provinsen Jujuy till distriktet Laishi i provinsen Formosa

BOV

A

1

18 mars 2005

RUF

A

1

1 december 2007

AR-2

Chubut, Santa Cruz och Tierra del Fuego

BOV, OVI, RUW, RUF

1 mars 2002

AR-3

Corrientes: departmenten Berón de Astrada, Capital, Empedrado, General Paz, Itati, Mbucuruyá, San Cosme och San Luís del Palmar

BOV, RUF

A

1

1 december 2007

AU – Australien

AU-0

Hela landet

BOV, OVI, POR, EQU, RUF, RUW, SUF, SUW

BA – Bosnien och Hercegovina

BA-0

Hela landet

—

BH – Bahrain

BH-0

Hela landet

—

BR – Brasilien

BR-0

Hela landet

EQU

BR-1

Del av delstaten Minas Gerais (utom regionaldelegationerna Oliveira, Passos, São Gonçalo de Sapucai, Setelagoas och Bambuí), delstaten Espíritu Santo, delstaten Goias, del av delstaten Mato Grosso som omfattar de regionala enheterna

—

Cuiaba (utom kommunerna San Antonio de Leverger, Nossa Senhora do Livramento, Pocone och Barão de Melgaço),

| — | Caceres (utom kommunen Caceres), |
| --- | --- |

—

Caceres (utom kommunen Caceres),

| — | Lucas do Rio Verde, |
| --- | --- |

—

Lucas do Rio Verde,

| — | Rondonopolis (utom kommunen Itiquiora), |
| --- | --- |

—

Rondonopolis (utom kommunen Itiquiora),

| — | Barra do Garça, |
| --- | --- |

—

Barra do Garça,

| — | Barra do Burgres, samt delstaten Rio Grande do Sul |
| --- | --- |

—

Barra do Burgres, samt delstaten Rio Grande do Sul

BOV

A och H

1

1 november 2002

BR-2

Delstaten Santa Catarina

BOV

A och I

1

1 november 2002

BW – Botswana

BW-0

Hela landet

EQU, EQW

BW-1

Veterinära områden för sjukdomsbekämpning 3c, 4b, 5, 6, 8, 9 och 18

BOV, OVI, RUF, RUW

F

1

1 december 2007

BW-2

Veterinära områden för sjukdomsbekämpning 10, 11, 12, 13 och 14

BOV, OVI, RUF, RUW

F

1

7 mars 2002

BY – Vitryssland

BY-0

Hela landet

—

BZ – Belize

BZ-0

Hela landet

BOV, EQU

CA – Kanada

CA-0

Hela landet

BOV, OVI, POR, EQU, SUF, SUW, RUF, RUW,

G

CH – Schweiz

CH-0

Hela landet

•

CL – Chile

CL-0

Hela landet

BOV, OVI, POR, EQU, RUF, RUW, SUF

CN – Kina

CN-0

Hela landet

—

CO – Colombia

CO-0

Hela landet

EQU

CR – Costa Rica

CR-0

Hela landet

BOV, EQU

CU – Kuba

CU-0

Hela landet

BOV, EQU

DZ – Algeriet

DZ-0

Hela landet

—

ET – Etiopien

ET-0

Hela landet

—

FK – Falklandsöarna

FK-0

Hela landet

BOV, OVI, EQU

GL – Grönland

GL-0

Hela landet

BOV, OVI, EQU, RUF, RUW

GT – Guatemala

GT-0

Hela landet

BOV, EQU

HK – Hongkong

HK-0

Hela landet

—

HN – Honduras

HN-0

Hela landet

BOV, EQU

HR – Kroatien

HR-0

Hela landet

BOV, OVI, EQU, RUF, RUW

IL – Israel

IL-0

Hela landet

—

IN – Indien

IN-0

Hela landet

—

IS – Island

IS-0

Hela landet

BOV, OVI, EQU, RUF, RUW

KE – Kenya

KE-0

Hela landet

—

MA – Marocko

MA-0

Hela landet

EQU

ME – Montenegro

ME-0

Hela landet

BOV, OVI, EQU

MG – Madagaskar

MG-0

Hela landet

—

MK – f.d. jugoslaviska republiken Makedonien (4)

MK-0

Hela landet

OVI, EQU

MU – Mauritius

MU-0

Hela landet

—

MX – Mexiko

MX-0

Hela landet

BOV, EQU

NA – Namibia

NA-0

Hela landet

EQU, EQW

NA-1

Söder om spärrstaket som sträcker sig från Palgrave Point i väster till Gam i öster

BOV, OVI, RUF, RUW

F

1

NC – Nya Kaledonien

NC-0

Hela landet

BOV, RUF, RUW

NI – Nicaragua

NI-0

Hela landet

—

NZ – Nya Zeeland

NZ-0

Hela landet

BOV, OVI, POR, EQU, RUF, RUW, SUF, SUW

PA – Panama

PA-0

Hela landet

BOV, EQU

PY – Paraguay

PY-0

Hela landet

EQU

RS – Serbien (5)

RS-0

Hela landet

BOV, OVI, EQU

RU – Ryssland

RU-0

Hela landet

—

RU-1

Regionen Murmansk, det autonoma området Jamal-Nenetska

RUF

SV – El Salvador

SV-0

Hela landet

—

SZ – Swaziland

SZ-0

Hela landet

EQU, EQW

SZ-1

Området väster om spärrstaketet längs ’röda linjen’ som sträcker sig norrut från floden Usutu till gränsen mot Sydafrika väster om Nkalashane

BOV, RUF, RUW

F

1

SZ-2

De veterinära övervaknings- och vaccinationsområden för mul- och klövsjuka enligt förordning som offentliggjorts genom rättsligt meddelande nr 51/2001

BOV, RUF, RUW

F

1

4 augusti 2003

TH – Thailand

TH-0

Hela landet

—

TN – Tunisien

TN-0

Hela landet

—

TR – Turkiet

TR-0

Hela landet

—

TR-1

Provinserna Amasya, Ankara, Aydin, Balikesir, Bursa, Cankiri, Corum, Denizli, Izmir, Kastamonu, Kutahya, Manisa, Usak, Yozgat och Kirikkale

EQU

UA – Ukraina

UA-0

Hela landet

—

US – Förenta staterna

US-0

Hela landet

BOV, OVI, POR, EQU, SUF, SUW, RUF, RUW

G

UY – Uruguay

UY-0

Hela landet

EQU

BOV

A

1

1 november 2001

OVI

A

1

ZA – Sydafrika

ZA-0

Hela landet

EQU, EQW

ZA-1

Hela landet utom

| — | den del av bekämpningsområdet för mul- och klövsjuka som ligger i veterinärområdena i provinserna Mpumalanga och Limpopo (Nordprovinsen), i distriktet Ingwavuma i veterinärområdet Natal, samt i gränsområdet mot Botswana öster om 28:e längdgraden, och |
| --- | --- |

—

den del av bekämpningsområdet för mul- och klövsjuka som ligger i veterinärområdena i provinserna Mpumalanga och Limpopo (Nordprovinsen), i distriktet Ingwavuma i veterinärområdet Natal, samt i gränsområdet mot Botswana öster om 28:e längdgraden, och

| — | distriktet Camperdown, i provinsen KwaZulu-Natal |
| --- | --- |

—

distriktet Camperdown, i provinsen KwaZulu-Natal

BOV, OVI, RUF, RUW

F

1

ZW – Zimbabwe

ZW-0

Hela landet

—

| • | = | Intyg enligt avtal mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om handel med jordbruksprodukter (EGT L 114, 30.4.2002, s. 132). |
| --- | --- | --- |
| — | = | Inget intyg har fastställts och import av färskt kött är inte tillåten (utom för de arter som anges på raden för hela landet). |

•

=

Intyg enligt avtal mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om handel med jordbruksprodukter (EGT L 114, 30.4.2002, s. 132).

—

=

Inget intyg har fastställts och import av färskt kött är inte tillåten (utom för de arter som anges på raden för hela landet).

| ’1’ | Kategoribegränsningar:
  Inga slaktbiprodukter tillåts (utom mellangärde och tuggmuskler från nötkreatur).” |
| --- | --- |

’1’

Kategoribegränsningar:

Inga slaktbiprodukter tillåts (utom mellangärde och tuggmuskler från nötkreatur).”

---

(1)  Utan att det påverkar tillämpningen av de särskilda villkor för utfärdande av intyg som föreskrivs i avtal mellan gemenskapen och tredjeländer.

1

(2)  Kött från djur som slaktats senast det datum som anges i kolumn 7 får importeras till gemenskapen under 90 dagar från och med det datumet.

2

Sändningar som befinner sig på öppet hav får, om de certifierats före det datum som anges i kolumnen, importeras till gemenskapen under 40 dagar från det datumet.

(Anm.: Om det inte anges något datum i kolumn 7 finns det inga tidsbegränsningar.)

Anm.:

(3)  Endast kött från djur som slaktats tidigast det datum som anges i kolumn 8 får importeras till gemenskapen (om det inte anges något datum i kolumn 8 finns det inga tidsbegränsningar).

3

(4)  F.d. jugoslaviska republiken Makedonien: Den preliminära koden föregriper inte den definitiva beteckningen av detta land, vilken kommer att bestämmas under de förhandlingar som för närvarande pågår i Förenta nationerna.

4

(5)  Med undantag för Kosovo enligt definitionen i Förenta nationernas säkerhetsråds resolution 1244 av den 10 juni 1999.

5

| • | = | Intyg enligt avtal mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om handel med jordbruksprodukter (EGT L 114, 30.4.2002, s. 132). |
| --- | --- | --- |
| — | = | Inget intyg har fastställts och import av färskt kött är inte tillåten (utom för de arter som anges på raden för hela landet). |

•

=

Intyg enligt avtal mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om handel med jordbruksprodukter (EGT L 114, 30.4.2002, s. 132).

—

=

Inget intyg har fastställts och import av färskt kött är inte tillåten (utom för de arter som anges på raden för hela landet).

| ’1’ | Kategoribegränsningar:
  Inga slaktbiprodukter tillåts (utom mellangärde och tuggmuskler från nötkreatur).” |
| --- | --- |

’1’

Kategoribegränsningar:

Inga slaktbiprodukter tillåts (utom mellangärde och tuggmuskler från nötkreatur).”

---