# Eiropas Savienības L 276/2007

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 276 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 50. sējums2007. gada 19. oktobris |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 276

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

50. sējums2007. gada 19. oktobris

---

| Saturs | | II   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | LĒMUMI |
| | | Komisija |
| | | 2007/655/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2005. gada 5. jūlijs) par Itālijas sniegto atbalstu lopkopības un olīvu audzēšanas nozarei saskaņā ar Likuma Nr. 290/99 4. un 5. pantu un Likuma Nr. 67/88 15. panta 16. punktu, un Likumu Nr. 252/91
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2004) 4769) | 1 |
| | | 2007/656/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2006. gada 20. decembris) par valsts atbalstu C 12/05 (ex N 611/03), ko Vācija plāno īstenot attiecībā uz e-glass AG

  (izziņots ar dokumenta numuru C(2006) 6587)


   (
  1
  ) | 22 |

Saturs

II   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

Lappuse

LĒMUMI

Komisija

2007/655/EK

*

Komisijas Lēmums (2005. gada 5. jūlijs) par Itālijas sniegto atbalstu lopkopības un olīvu audzēšanas nozarei saskaņā ar Likuma Nr. 290/99 4. un 5. pantu un Likuma Nr. 67/88 15. panta 16. punktu, un Likumu Nr. 252/91
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2004) 4769)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2004) 4769)

1

2007/656/EK

*

Komisijas Lēmums (2006. gada 20. decembris) par valsts atbalstu C 12/05 (ex N 611/03), ko Vācija plāno īstenot attiecībā uz e-glass AG

  (izziņots ar dokumenta numuru C(2006) 6587)


   (
  1
  )

e-glass AG

(izziņots ar dokumenta numuru C(2006) 6587)

(
  1

22

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Komisija

| 19.10.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 276/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.10.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 276/1

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2005. gada 5. jūlijs)

par Itālijas sniegto atbalstu lopkopības un olīvu audzēšanas nozarei saskaņā ar Likuma Nr. 290/99 4. un 5. pantu un Likuma Nr. 67/88 15. panta 16. punktu, un Likumu Nr. 252/91

(izziņots ar dokumenta numuru C(2004) 4769)

(Autentisks ir tikai teksts itāliešu valodā)

(2007/655/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 88. panta 2. punkta pirmo daļu,

pēc tam, kad ieinteresētajām personām ir lūgts iesniegt savus apsvērumus saskaņā ar iepriekš minētajiem noteikumiem (1), un ņemot vērā to apsvērumus,

tā kā:

I.   PROCEDŪRA

| (1) | Ar 1998. gada 6. augusta vēstuli, kas reģistrēta 1998. gada 12. augustā, saskaņā ar EK Līguma 88. panta 3. punktu Itālijas pastāvīgā pārstāvniecība Eiropas Savienībā paziņoja Komisijai par likumprojektu, ar kuru tiek pagarināti termiņi lauksaimniecības nozarē. Likumu reģistrēja kā atbalstu Nr. 490/1998. |
| --- | --- |

(1)

Ar 1998. gada 6. augusta vēstuli, kas reģistrēta 1998. gada 12. augustā, saskaņā ar EK Līguma 88. panta 3. punktu Itālijas pastāvīgā pārstāvniecība Eiropas Savienībā paziņoja Komisijai par likumprojektu, ar kuru tiek pagarināti termiņi lauksaimniecības nozarē. Likumu reģistrēja kā atbalstu Nr. 490/1998.

| (2) | Ar 1998. gada 30. novembra vēstuli, kas reģistrēta 1998. gada 4. decembrī, Itālijas iestāžu pārstāvji sniedza Komisijai informāciju, kas tika pieprasīta 1998. gada 1. oktobrī. |
| --- | --- |

(2)

Ar 1998. gada 30. novembra vēstuli, kas reģistrēta 1998. gada 4. decembrī, Itālijas iestāžu pārstāvji sniedza Komisijai informāciju, kas tika pieprasīta 1998. gada 1. oktobrī.

| (3) | 1999. gada 13. septembra vēstulē Komisija lūdza Itālijas iestādēm sniegt informāciju, ko pieprasīja 1999. gada 28. janvāra vēstulē un ko tā joprojām nav saņēmusi. Tajā pašā vēstulē Komisija aicināja Itālijas iestāžu pārstāvjus apstiprināt paziņojumus presē, ka Itālijas Parlaments ir pieņēmis likumprojektu kā 1999. gada 17. augusta Likumu Nr. 290, kas 1999. gada 20. augustā publicēts “Itālijas Republikas Oficiālā Vēstneša” 195. numurā. |
| --- | --- |

(3)

1999. gada 13. septembra vēstulē Komisija lūdza Itālijas iestādēm sniegt informāciju, ko pieprasīja 1999. gada 28. janvāra vēstulē un ko tā joprojām nav saņēmusi. Tajā pašā vēstulē Komisija aicināja Itālijas iestāžu pārstāvjus apstiprināt paziņojumus presē, ka Itālijas Parlaments ir pieņēmis likumprojektu kā 1999. gada 17. augusta Likumu Nr. 290, kas 1999. gada 20. augustā publicēts “Itālijas Republikas Oficiālā Vēstneša” 195. numurā.

| (4) | Ar 1999. gada 25. oktobra vēstuli, kas reģistrēta 1999. gada 5. novembrī, Itālijas iestāžu pārstāvji apstiprināja, ka likumprojekts pieņemts kā Likums Nr. 290/99. Vēstulei pievienoja pieņemtā likuma tekstu un arī informāciju, ko Komisija pieprasīja 1999. gada 28. janvāra vēstulē. |
| --- | --- |

(4)

Ar 1999. gada 25. oktobra vēstuli, kas reģistrēta 1999. gada 5. novembrī, Itālijas iestāžu pārstāvji apstiprināja, ka likumprojekts pieņemts kā Likums Nr. 290/99. Vēstulei pievienoja pieņemtā likuma tekstu un arī informāciju, ko Komisija pieprasīja 1999. gada 28. janvāra vēstulē.

| (5) | Pamatojoties uz šo informāciju, atbalsta shēmu iekļāva nepaziņoto atbalstu reģistrā ar numuru NN 155/99. |
| --- | --- |

(5)

Pamatojoties uz šo informāciju, atbalsta shēmu iekļāva nepaziņoto atbalstu reģistrā ar numuru NN 155/99.

| (6) | Ar 2000. gada 24. februāra vēstuli (2) Komisija informēja Itāliju par savu lēmumu uzsākt EK Līguma 88. panta 2. punktā paredzēto procedūru attiecībā uz Likuma Nr. 290/99 4. un 5. pantu, 1988. gada 11. marta Likuma Nr. 67/88 15. panta 16. punktu (1988. gada Finanšu aktu) un 1991. gada 8. augusta Likumu Nr. 252/91. Komisija ar šo vēstuli arī informēja Itāliju, ka tā necels iebildumus pret Likuma Nr. 290/99 pārējiem pantiem (1., 2., 3., 6., 7. un 8. pantu), jo tie neveido atbalstu EK Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(6)

Ar 2000. gada 24. februāra vēstuli (2) Komisija informēja Itāliju par savu lēmumu uzsākt EK Līguma 88. panta 2. punktā paredzēto procedūru attiecībā uz Likuma Nr. 290/99 4. un 5. pantu, 1988. gada 11. marta Likuma Nr. 67/88 15. panta 16. punktu (1988. gada Finanšu aktu) un 1991. gada 8. augusta Likumu Nr. 252/91. Komisija ar šo vēstuli arī informēja Itāliju, ka tā necels iebildumus pret Likuma Nr. 290/99 pārējiem pantiem (1., 2., 3., 6., 7. un 8. pantu), jo tie neveido atbalstu EK Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē.

| (7) | Tajā pašā vēstulē Komisija prasīja, lai Itālija saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 659/1999 10. panta 2. un 3. punktu (3) iesniegtu visus dokumentus, informāciju un datus, kas nepieciešami, lai viena mēneša laikā no šīs vēstules saņemšanas brīža izvērtētu minēto pasākumu atbilsmi. |
| --- | --- |

(7)

Tajā pašā vēstulē Komisija prasīja, lai Itālija saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 659/1999 10. panta 2. un 3. punktu (3) iesniegtu visus dokumentus, informāciju un datus, kas nepieciešami, lai viena mēneša laikā no šīs vēstules saņemšanas brīža izvērtētu minēto pasākumu atbilsmi.

| (8) | Komisijas lēmums par iepriekš minētās procedūras uzsākšanu tika publicēts Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī. (4) Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt komentārus. |
| --- | --- |

(8)

Komisijas lēmums par iepriekš minētās procedūras uzsākšanu tika publicēts Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī. (4) Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt komentārus.

| (9) | Kad procedūra tika uzsākta, Itālijas iestādes ar 2000. gada 23. marta vēstuli lūdza par 30 dienām pagarināt Komisijas noteikto termiņu pieprasītās informācijas iesniegšanai. |
| --- | --- |

(9)

Kad procedūra tika uzsākta, Itālijas iestādes ar 2000. gada 23. marta vēstuli lūdza par 30 dienām pagarināt Komisijas noteikto termiņu pieprasītās informācijas iesniegšanai.

| (10) | Ar 2000. gada 18. maija vēstuli Itālijas iestādes iesniedza Komisijai apsvērumus par procedūras uzsākšanu. |
| --- | --- |

(10)

Ar 2000. gada 18. maija vēstuli Itālijas iestādes iesniedza Komisijai apsvērumus par procedūras uzsākšanu.

| (11) | Ar 2000. gada 13. oktobra vēstuli Itālijas iestādes nosūtīja informāciju, ko Komisija pieprasīja 2000. gada 17. jūlija vēstulē. |
| --- | --- |

(11)

Ar 2000. gada 13. oktobra vēstuli Itālijas iestādes nosūtīja informāciju, ko Komisija pieprasīja 2000. gada 17. jūlija vēstulē.

| (12) | Ar 2001. gada 31. janvāra vēstuli Itālijas iestādes lūdza pagarināt Komisijas noteikto termiņu tās informācijas iesniegšanai, ko Komisija pieprasīja 2000. gada 13. decembra vēstulē. |
| --- | --- |

(12)

Ar 2001. gada 31. janvāra vēstuli Itālijas iestādes lūdza pagarināt Komisijas noteikto termiņu tās informācijas iesniegšanai, ko Komisija pieprasīja 2000. gada 13. decembra vēstulē.

| (13) | Ar 2001. gada 12. jūlija vēstuli Itālijas iestādes sniedza prasīto informāciju. |
| --- | --- |

(13)

Ar 2001. gada 12. jūlija vēstuli Itālijas iestādes sniedza prasīto informāciju.

| (14) | Ar 2000. gada 30. jūnija vēstuli Komisija arī saņēma komentārus no trešām personām. Komisija to pārsūtīja Itālijai, tādējādi ļaujot paust savu nostāju. Itālijas iestādes nekādus īpašus komentārus par šo vēstuli Komisijai nav nosūtījušas. |
| --- | --- |

(14)

Ar 2000. gada 30. jūnija vēstuli Komisija arī saņēma komentārus no trešām personām. Komisija to pārsūtīja Itālijai, tādējādi ļaujot paust savu nostāju. Itālijas iestādes nekādus īpašus komentārus par šo vēstuli Komisijai nav nosūtījušas.

| (15) | 2002. gada 12. martā Komisija, ņemot vērā to, ka nav saistības starp atbalsta pasākumiem, kas paredzēti ar Likuma Nr. 290/99 4. pantu, no vienas puses, un atbalsta pasākumiem, ko paredz ar tā paša likuma 5. pantu, kā arī ar Likuma Nr. 67/88 15. panta 16. punktu un ar Likumu Nr. 252/91, no otras puses, nolēma sadalīt lietu divās atšķirīgās lietās, proti, lietā C/7A/2000 attiecīgi par Likuma Nr. 290/99 4. pantu un lietā C/7B/2000 par tā paša likuma 5. pantu, Likuma Nr. 67/88 15. panta 16. punktu un Likumu Nr. 252/91. |
| --- | --- |

(15)

2002. gada 12. martā Komisija, ņemot vērā to, ka nav saistības starp atbalsta pasākumiem, kas paredzēti ar Likuma Nr. 290/99 4. pantu, no vienas puses, un atbalsta pasākumiem, ko paredz ar tā paša likuma 5. pantu, kā arī ar Likuma Nr. 67/88 15. panta 16. punktu un ar Likumu Nr. 252/91, no otras puses, nolēma sadalīt lietu divās atšķirīgās lietās, proti, lietā C/7A/2000 attiecīgi par Likuma Nr. 290/99 4. pantu un lietā C/7B/2000 par tā paša likuma 5. pantu, Likuma Nr. 67/88 15. panta 16. punktu un Likumu Nr. 252/91.

| (16) | Ar 2002. gada 5. aprīļa vēstuli (5) Komisija informēja Itāliju, ka tā nolēmusi pieņemt negatīvu galīgo lēmumu par atbalsta pasākumiem, kurus paredz Likuma Nr. 290/99 4. pants. Ar šo vēstuli Komisija arī informēja Itāliju, ka attiecīgais lēmums neskāra un neietekmēja līdz 1998. gada 31. martam noteiktos lauksaimniecības uzņēmumu, īstermiņa un zemju meliorācijas aizņēmumus, kuri tika pagarināti ar Likuma Nr. 290/99 4. pantu. Tāpat pārbaudāmais lēmums neattiecās ne uz Likuma Nr. 290/99 5. pantu, ne Likuma Nr. 67/88 15. panta 16. punktu un Likumu Nr. 252/91, kuri bija tiesiskais pamats Likuma Nr. 290/99 5. pantā paredzētā atbalsta piešķiršanai, ko izvērtēja kā valsts atbalsta Nr. C/7B/2000 pasākumus. |
| --- | --- |

(16)

Ar 2002. gada 5. aprīļa vēstuli (5) Komisija informēja Itāliju, ka tā nolēmusi pieņemt negatīvu galīgo lēmumu par atbalsta pasākumiem, kurus paredz Likuma Nr. 290/99 4. pants. Ar šo vēstuli Komisija arī informēja Itāliju, ka attiecīgais lēmums neskāra un neietekmēja līdz 1998. gada 31. martam noteiktos lauksaimniecības uzņēmumu, īstermiņa un zemju meliorācijas aizņēmumus, kuri tika pagarināti ar Likuma Nr. 290/99 4. pantu. Tāpat pārbaudāmais lēmums neattiecās ne uz Likuma Nr. 290/99 5. pantu, ne Likuma Nr. 67/88 15. panta 16. punktu un Likumu Nr. 252/91, kuri bija tiesiskais pamats Likuma Nr. 290/99 5. pantā paredzētā atbalsta piešķiršanai, ko izvērtēja kā valsts atbalsta Nr. C/7B/2000 pasākumus.

| (17) | 2003. gada 27. februāra vēstulē, kas reģistrēta 2003. gada 28. februārī, Itālijas iestādes sniedza papildu informāciju, ko Komisija pieprasīja 2002. gada 8. maija vēstulē. |
| --- | --- |

(17)

2003. gada 27. februāra vēstulē, kas reģistrēta 2003. gada 28. februārī, Itālijas iestādes sniedza papildu informāciju, ko Komisija pieprasīja 2002. gada 8. maija vēstulē.

| (18) | Pēc Komisijas pārstāvju un Itālijas iestāžu pārstāvju tikšanās, kas notika 2004. gada 24. martā, un vairākām neoficiālām apspriedēm par aplūkojamo jautājumu Itālijas iestādes 2004. gada 20. maija vēstulē, kas reģistrēta 2004. gada 14. jūnijā, lūdza pagarināt termiņu tās informācijas iesniegšanai, kura joprojām bija nepieciešama lietas izvērtēšanai. |
| --- | --- |

(18)

Pēc Komisijas pārstāvju un Itālijas iestāžu pārstāvju tikšanās, kas notika 2004. gada 24. martā, un vairākām neoficiālām apspriedēm par aplūkojamo jautājumu Itālijas iestādes 2004. gada 20. maija vēstulē, kas reģistrēta 2004. gada 14. jūnijā, lūdza pagarināt termiņu tās informācijas iesniegšanai, kura joprojām bija nepieciešama lietas izvērtēšanai.

| (19) | Ar 2004. gada 29. oktobra vēstuli, kas reģistrēta 2004. gada 3. novembrī, Itālijas iestādes iesniedza papildu informāciju. Tajā pašā vēstulē Itālijas iestāžu pārstāvji norādīja, ka viņi lūdz neizpaust attiecīgo uzņēmumu finansiālos datus, veiktās intervences un grāmatvedības pārskatu izrakstus. |
| --- | --- |

(19)

Ar 2004. gada 29. oktobra vēstuli, kas reģistrēta 2004. gada 3. novembrī, Itālijas iestādes iesniedza papildu informāciju. Tajā pašā vēstulē Itālijas iestāžu pārstāvji norādīja, ka viņi lūdz neizpaust attiecīgo uzņēmumu finansiālos datus, veiktās intervences un grāmatvedības pārskatu izrakstus.

| (20) | Ar 2004. gada 24. novembra vēstuli, kas reģistrēta 2004. gada 3. decembrī, Itālijas iestādes iesniedza papildu informāciju. Tās arī norādīja, ka līdz tam laikam nekādas prasības ievērot konfidencialitāti nav iesniegtas. |
| --- | --- |

(20)

Ar 2004. gada 24. novembra vēstuli, kas reģistrēta 2004. gada 3. decembrī, Itālijas iestādes iesniedza papildu informāciju. Tās arī norādīja, ka līdz tam laikam nekādas prasības ievērot konfidencialitāti nav iesniegtas.

| (21) | Ar 2005. gada 4. aprīļa vēstuli, kas reģistrēta 2005. gada 7. aprīlī, tika nosūtīta papildu informācija. |
| --- | --- |

(21)

Ar 2005. gada 4. aprīļa vēstuli, kas reģistrēta 2005. gada 7. aprīlī, tika nosūtīta papildu informācija.

II.   ATBALSTA APRAKSTS

II.1.   Darbības joma

| (22) | Likums Nr. 290/99, kurā ir astoņi panti, paredz dažādu lauksaimniecības nozarē veicamu darbību termiņu pagarinājumu. Ar 2000. gada 24. februāra lēmumu Komisija neiebilda pret iepriekš minētā likuma 1., 2., 3., 6., 7. un 8. pantu, jo ar tiem neparedz valsts atbalstu Līguma 87. panta 1. punkta izpratnē. Tomēr lēmums uzsākt Līguma 88. panta 2. punktā paredzēto procedūru attiecās uz šā likuma 4. un 5. pantu, kā arī Likuma Nr. 67/88 15. panta 16. punktu un Likumu Nr. 252/91, kas veidoja tiesisko pamatu Likuma Nr. 290/99 5. pantā minēto subsīdiju piešķiršanai. |
| --- | --- |

(22)

Likums Nr. 290/99, kurā ir astoņi panti, paredz dažādu lauksaimniecības nozarē veicamu darbību termiņu pagarinājumu. Ar 2000. gada 24. februāra lēmumu Komisija neiebilda pret iepriekš minētā likuma 1., 2., 3., 6., 7. un 8. pantu, jo ar tiem neparedz valsts atbalstu Līguma 87. panta 1. punkta izpratnē. Tomēr lēmums uzsākt Līguma 88. panta 2. punktā paredzēto procedūru attiecās uz šā likuma 4. un 5. pantu, kā arī Likuma Nr. 67/88 15. panta 16. punktu un Likumu Nr. 252/91, kas veidoja tiesisko pamatu Likuma Nr. 290/99 5. pantā minēto subsīdiju piešķiršanai.

| (23) | 2002. gada 5. aprīlī Komisija pieņēma negatīvu galīgo lēmumu par Likuma Nr. 290/99 4. pantu. Pašreizējais lēmums attiecas uz Likuma Nr. 67/88 15. panta 16. punktu, Likumu Nr. 252/91, Likuma Nr. 290/99 4. pantu (tikai lauksaimniecības uzņēmumu, īstermiņa un zemju meliorācijas aizņēmumiem līdz 1998. gada 31. martam) un 5. pantu. |
| --- | --- |

(23)

2002. gada 5. aprīlī Komisija pieņēma negatīvu galīgo lēmumu par Likuma Nr. 290/99 4. pantu. Pašreizējais lēmums attiecas uz Likuma Nr. 67/88 15. panta 16. punktu, Likumu Nr. 252/91, Likuma Nr. 290/99 4. pantu (tikai lauksaimniecības uzņēmumu, īstermiņa un zemju meliorācijas aizņēmumiem līdz 1998. gada 31. martam) un 5. pantu.

II.2.   Pamatojums

| (24) | Spriežot pēc iesniegtās informācijas, astoņdesmito gadu beigās ražošana lopkopības nozarē Itālijā bija pārāk sadrumstalota, tādējādi veicinot novecojušu kvalitatīvai ražošanai nepiemērotu infrastruktūru saglabāšanos. Lai modernizētu visu sistēmu, Likumu Nr. 87/90 grozīja ar Likumu Nr. 252/91, paredzot atbalstu integrētiem projektiem – projektiem, kas apvieno vairākus savstarpēji saistītus uzņēmumus. Projektus iekļāva programmā, ko apstiprināja Itālijas ekonomikas plānošanas starpministriju komiteja (CIPE), pamatojoties uz to, ka jāfinansē tikai tie projekti, kurus īsteno savstarpēji saistītu uzņēmumu grupa, kas var nodrošināt šo projektu izpildi. Tas arī nozīmēja, ka visi projektā iesaistītie uzņēmumi bija atbildīgi par visa projekta izpildi, nodrošinot (ar īpašu noteikumu) visu apvienoto uzņēmumu kopējās saistības. Turklāt visus uzņēmumus aicināja arī ieguldīt projektos ievērojamus finanšu līdzekļus, veidojot jaunu kapitalizāciju, un – kooperatīviem – arī ņemot aizņēmumu uz 10 gadiem. Valsts prasītās garantijas (garantija visam projektam un uzņēmumu kapitalizācijai) atbalsta saņemšanai radīja iesaistītajiem uzņēmumiem nozīmīgus finansiālus ierobežojumus. |
| --- | --- |

(24)

Spriežot pēc iesniegtās informācijas, astoņdesmito gadu beigās ražošana lopkopības nozarē Itālijā bija pārāk sadrumstalota, tādējādi veicinot novecojušu kvalitatīvai ražošanai nepiemērotu infrastruktūru saglabāšanos. Lai modernizētu visu sistēmu, Likumu Nr. 87/90 grozīja ar Likumu Nr. 252/91, paredzot atbalstu integrētiem projektiem – projektiem, kas apvieno vairākus savstarpēji saistītus uzņēmumus. Projektus iekļāva programmā, ko apstiprināja Itālijas ekonomikas plānošanas starpministriju komiteja (CIPE), pamatojoties uz to, ka jāfinansē tikai tie projekti, kurus īsteno savstarpēji saistītu uzņēmumu grupa, kas var nodrošināt šo projektu izpildi. Tas arī nozīmēja, ka visi projektā iesaistītie uzņēmumi bija atbildīgi par visa projekta izpildi, nodrošinot (ar īpašu noteikumu) visu apvienoto uzņēmumu kopējās saistības. Turklāt visus uzņēmumus aicināja arī ieguldīt projektos ievērojamus finanšu līdzekļus, veidojot jaunu kapitalizāciju, un – kooperatīviem – arī ņemot aizņēmumu uz 10 gadiem. Valsts prasītās garantijas (garantija visam projektam un uzņēmumu kapitalizācijai) atbalsta saņemšanai radīja iesaistītajiem uzņēmumiem nozīmīgus finansiālus ierobežojumus.

| (25) | Ņemot vērā, ka integrētu projektu izpildei piešķirtie līdzekļi nevarēja segt visas nozares finansiālās vajadzības, šo integrēto projektu finansēšanai izmantoja arī Likumā Nr. 67/88 paredzētos papildresursus. Šie intervences pasākumi notika saskaņā ar liellopu gaļas nozares racionalizācijas un pārstrukturēšanas vispārējo programmu, kas atšķirībā no citām Eiropas valstīm Itālijā sākās tikai 90. gadu sākumā. Citas Eiropas Savienības valstis, piemēram, Francija, lopkautuvju racionalizācijas un pārstrukturēšanas programmas uzsāka jau 70. gados (6). Lielais lopkautuvju skaits Itālijā un to neatbilstīgs izvietojums pa visu valsti mudināja radikāli pārstrukturēt nozari, ko saskaņā ar Itālijas iestādēm varēja veikt tikai ar spēcīgu valsts atbalstu, pamatojoties uz programmu, kas veidota visas nozares modernizēšanai. Lai izdzīvotu, Itālijas uzņēmumiem vajadzēja sekmēt tehnoloģisku jauninājumu ieviešanu un organizatorisku pārstrukturēšanu divos galvenajos virzienos:






  a) | audzēšanas sistēmu racionalizācija, pieņemot tehnoloģiskas uzlabošanas metodes, ar kurām sasniegtu standartizētu ražošanu par konkurētspējīgām izmaksām; |
| --- | --- | --- |

(25)

Ņemot vērā, ka integrētu projektu izpildei piešķirtie līdzekļi nevarēja segt visas nozares finansiālās vajadzības, šo integrēto projektu finansēšanai izmantoja arī Likumā Nr. 67/88 paredzētos papildresursus. Šie intervences pasākumi notika saskaņā ar liellopu gaļas nozares racionalizācijas un pārstrukturēšanas vispārējo programmu, kas atšķirībā no citām Eiropas valstīm Itālijā sākās tikai 90. gadu sākumā. Citas Eiropas Savienības valstis, piemēram, Francija, lopkautuvju racionalizācijas un pārstrukturēšanas programmas uzsāka jau 70. gados (6). Lielais lopkautuvju skaits Itālijā un to neatbilstīgs izvietojums pa visu valsti mudināja radikāli pārstrukturēt nozari, ko saskaņā ar Itālijas iestādēm varēja veikt tikai ar spēcīgu valsts atbalstu, pamatojoties uz programmu, kas veidota visas nozares modernizēšanai. Lai izdzīvotu, Itālijas uzņēmumiem vajadzēja sekmēt tehnoloģisku jauninājumu ieviešanu un organizatorisku pārstrukturēšanu divos galvenajos virzienos:

a)

audzēšanas sistēmu racionalizācija, pieņemot tehnoloģiskas uzlabošanas metodes, ar kurām sasniegtu standartizētu ražošanu par konkurētspējīgām izmaksām;

| b) | augsti kvalitatīvu ražojumu dažādošana un pastāvīgas un vienotas kvalitātes produktu racionalizācija. |
| --- | --- |

b)

augsti kvalitatīvu ražojumu dažādošana un pastāvīgas un vienotas kvalitātes produktu racionalizācija.

Likums Nr. 67/88 bija jāievieš ekspertu grupai, kurai bija jāizveido steidzamas rīcības programma, jādefinē stratēģiskā pieeja un jāizlemj, vai iesniegtos projektus var atbalstīt.

Ņemot vērā nopietno liellopu nozares krīzi, programmā paredzētie veicamie pasākumi attiecās galvenokārt uz šo nozari un mazākā mērā – uz cūkgaļas un aitas gaļas nozari.

II.3.   Pasākumi

| (26) | Likums Nr. 67/88, ar ko nosaka tos piešķīrumus procentu maksājumu atvieglošanai, kas minēi Likuma Nr. 290/99 5. pantā, nosaka noteikumus gada un daudzgadu valsts budžetam un ir Itālijas 1988. gada finanšu likums. Šā Likuma 15. panta 16. punkts ļauj kooperatīviem un to konsorcijiem aizņemties ne vairāk par 700 miljardiem ITL lopkautuvju celtniecībai, pārstrukturēšanai vai paplašināšanai (7). Turklāt likumā paredzēts, ka minētos aizņēmumus var izmantot līdz pat 100 miljardiem ITL apmērā 1988. gadā un 50 miljardiem ITL apmērā 1989. gadā, lai konsolidētu esošo parādu par iepriekš minētajām būvēm un ēkām. Par šiem aizņēmumiem piešķir atbalstu maksimāli 10 % apmērā procentu maksājumu atvieglošanai. 15. panta 16. punktu piemēro arī tādu projektu finansēšanai, ar kuriem konsolidē un attīsta lauksaimniecības kooperatīvus un to konsorcijus, kas iesaistīti piena vai gaļas ražošanā. Likums nekad nav ticis paziņots Komisijai atbilstoši Līguma 88. panta 3. punktam. |
| --- | --- |

(26)

Likums Nr. 67/88, ar ko nosaka tos piešķīrumus procentu maksājumu atvieglošanai, kas minēi Likuma Nr. 290/99 5. pantā, nosaka noteikumus gada un daudzgadu valsts budžetam un ir Itālijas 1988. gada finanšu likums. Šā Likuma 15. panta 16. punkts ļauj kooperatīviem un to konsorcijiem aizņemties ne vairāk par 700 miljardiem ITL lopkautuvju celtniecībai, pārstrukturēšanai vai paplašināšanai (7). Turklāt likumā paredzēts, ka minētos aizņēmumus var izmantot līdz pat 100 miljardiem ITL apmērā 1988. gadā un 50 miljardiem ITL apmērā 1989. gadā, lai konsolidētu esošo parādu par iepriekš minētajām būvēm un ēkām. Par šiem aizņēmumiem piešķir atbalstu maksimāli 10 % apmērā procentu maksājumu atvieglošanai. 15. panta 16. punktu piemēro arī tādu projektu finansēšanai, ar kuriem konsolidē un attīsta lauksaimniecības kooperatīvus un to konsorcijus, kas iesaistīti piena vai gaļas ražošanā. Likums nekad nav ticis paziņots Komisijai atbilstoši Līguma 88. panta 3. punktam.

| (27) | Paziņotā Likuma 5. pants nosaka tos gadījumus, kad piešķīrumus procentu maksājumu atvieglošanai par aizņēmumiem, kas piešķirti saskaņā ar Likuma Nr. 67/88 15. panta 16. punktu, turpina piemērot arī tad, ja daži no sākotnēji noteiktajiem nosacījumiem netiek ievēroti. Konkrēti 5. panta 2. punkts paredz, ka piešķīrumus procentu maksājumu atvieglošanai par aizņēmumiem, kas piešķirti saskaņā ar iepriekš minēto 15. panta 16. punktu attiecībā uz kopējiem pasākumiem attīstībai un parādu konsolidēšanai, turpina piemērot, pat ja integrētais projekts, kas apstiprināts saskaņā ar Likuma Nr. 87/90 1. pantu, kurš aizstāts ar Likuma Nr. 252/91 1. pantu, ir īstenots tikai daļēji ar noteikumu, ka tiek pilnībā īstenots aizņēmuma saņēmēja integrētais projekts. 5. panta 3. punktā ir paredzēts, ka piešķīrumi procentu maksājumu atvieglošanai par aizņēmumiem, kas piešķirti tikai parādu konsolidēšanai, paliek spēkā arī tad, ja integrēto projektu neīsteno vai īsteno tikai daļēji ar noteikumu, ka persona, kas paņēmusi aizņēmumu, iesniedz personisku investīciju projektu, ko īstenos, izmantojot daļu aizņēmumu. Turklāt tā paša panta 4. punktā ir noteikts, ka uzņēmumi, kuri apvienojušies valsts mēroga integrētam lopkopības projektam un kuriem var piešķirt finansējumu atbilstoši Likuma Nr. 87/90 1. pantam, kas aizstāts ar Likuma Nr. 252/91 1. pantu, patur tiesības un saglabā atbilstīgumu piešķirtajam finansējumam, pat ja sākotnējais integrētais projekts nav pilnībā īstenots, ar noteikumu, ka tie ir īstenojuši savu projekta daļu. |
| --- | --- |

(27)

Paziņotā Likuma 5. pants nosaka tos gadījumus, kad piešķīrumus procentu maksājumu atvieglošanai par aizņēmumiem, kas piešķirti saskaņā ar Likuma Nr. 67/88 15. panta 16. punktu, turpina piemērot arī tad, ja daži no sākotnēji noteiktajiem nosacījumiem netiek ievēroti. Konkrēti 5. panta 2. punkts paredz, ka piešķīrumus procentu maksājumu atvieglošanai par aizņēmumiem, kas piešķirti saskaņā ar iepriekš minēto 15. panta 16. punktu attiecībā uz kopējiem pasākumiem attīstībai un parādu konsolidēšanai, turpina piemērot, pat ja integrētais projekts, kas apstiprināts saskaņā ar Likuma Nr. 87/90 1. pantu, kurš aizstāts ar Likuma Nr. 252/91 1. pantu, ir īstenots tikai daļēji ar noteikumu, ka tiek pilnībā īstenots aizņēmuma saņēmēja integrētais projekts. 5. panta 3. punktā ir paredzēts, ka piešķīrumi procentu maksājumu atvieglošanai par aizņēmumiem, kas piešķirti tikai parādu konsolidēšanai, paliek spēkā arī tad, ja integrēto projektu neīsteno vai īsteno tikai daļēji ar noteikumu, ka persona, kas paņēmusi aizņēmumu, iesniedz personisku investīciju projektu, ko īstenos, izmantojot daļu aizņēmumu. Turklāt tā paša panta 4. punktā ir noteikts, ka uzņēmumi, kuri apvienojušies valsts mēroga integrētam lopkopības projektam un kuriem var piešķirt finansējumu atbilstoši Likuma Nr. 87/90 1. pantam, kas aizstāts ar Likuma Nr. 252/91 1. pantu, patur tiesības un saglabā atbilstīgumu piešķirtajam finansējumam, pat ja sākotnējais integrētais projekts nav pilnībā īstenots, ar noteikumu, ka tie ir īstenojuši savu projekta daļu.

| (28) | Likuma Nr. 290/99 4. pantā ir paredzēti pasākumi, ar kuriem sekmē lauksaimniecības aizņēmumu operācijas. Konkrēti ar šā panta noteikumiem par divpadsmit mēnešiem pagarina atmaksas periodu lauksaimniecības uzņēmumu, īstermiņa un zemju meliorācijas aizņēmumiem, kuru atmaksas termiņš beidzās 1998. gada 31. martā. Saņēmēji bija lauksaimniecības uzņēmumi, kuri galvenokārt audzē olīvas Apūlijā, Kalabrijā un Sicīlijā un kurus vada īpašnieki apsaimniekotāji vai pilnas slodzes lauksaimnieki, vai olīvu audzēšanas kooperatīvi, kurus ietekmēja nopietna olīvu un olīveļļas tirgus krīze. Ja lauksaimniecības uzņēmumus un olīvu audzēšanas kooperatīvus citos reģionos, kur audzē olīvas, līdzīgi ietekmējusi olīvu un olīveļļas tirgus krīze, tie arī varēja pieteikties šiem pasākumiem ar tādiem pašiem noteikumiem un procedūrām. Pantā ir definēts lauksamniecības uzņēmums vai olīvu audzēšanas kooperatīvs – tas olīvu audzēšanā galvenokārt piedalās kā vienība, kas vismaz 50 % no savas bruto komercprodukcijas iegūst no olīvām. |
| --- | --- |

(28)

Likuma Nr. 290/99 4. pantā ir paredzēti pasākumi, ar kuriem sekmē lauksaimniecības aizņēmumu operācijas. Konkrēti ar šā panta noteikumiem par divpadsmit mēnešiem pagarina atmaksas periodu lauksaimniecības uzņēmumu, īstermiņa un zemju meliorācijas aizņēmumiem, kuru atmaksas termiņš beidzās 1998. gada 31. martā. Saņēmēji bija lauksaimniecības uzņēmumi, kuri galvenokārt audzē olīvas Apūlijā, Kalabrijā un Sicīlijā un kurus vada īpašnieki apsaimniekotāji vai pilnas slodzes lauksaimnieki, vai olīvu audzēšanas kooperatīvi, kurus ietekmēja nopietna olīvu un olīveļļas tirgus krīze. Ja lauksaimniecības uzņēmumus un olīvu audzēšanas kooperatīvus citos reģionos, kur audzē olīvas, līdzīgi ietekmējusi olīvu un olīveļļas tirgus krīze, tie arī varēja pieteikties šiem pasākumiem ar tādiem pašiem noteikumiem un procedūrām. Pantā ir definēts lauksamniecības uzņēmums vai olīvu audzēšanas kooperatīvs – tas olīvu audzēšanā galvenokārt piedalās kā vienība, kas vismaz 50 % no savas bruto komercprodukcijas iegūst no olīvām.

| (29) | Komisija 2002. gada 3. aprīlī (8) pieņēma negatīvu gala lēmumu attiecībā uz atbalstu, ko paredz Likuma Nr. 290/99 4. pants. Lai gan lēmumā tas ir skaidri norādīts, tomēr tas neskar un arī neietekmē lauksaimniecības uzņēmumu, īstermiņa un zemju meliorācijas aizņēmumus, kuru termiņš beidzās 1998. gada 31. martā un kuriem termiņa pagarinājumu apstiprināja ar Likuma Nr. 290/99 4. pantu. Tāpēc šie aizņēmumi ir joprojām jānovērtē. |
| --- | --- |

(29)

Komisija 2002. gada 3. aprīlī (8) pieņēma negatīvu gala lēmumu attiecībā uz atbalstu, ko paredz Likuma Nr. 290/99 4. pants. Lai gan lēmumā tas ir skaidri norādīts, tomēr tas neskar un arī neietekmē lauksaimniecības uzņēmumu, īstermiņa un zemju meliorācijas aizņēmumus, kuru termiņš beidzās 1998. gada 31. martā un kuriem termiņa pagarinājumu apstiprināja ar Likuma Nr. 290/99 4. pantu. Tāpēc šie aizņēmumi ir joprojām jānovērtē.

| (30) | Likuma Nr. 290/99 5. pantā kā dažādu atbalsta veidu piešķiršanas tiesiskais pamats ir minēts arī Likums Nr. 252/91, ar ko groza Likumu Nr. 87/90 par steidzamiem dzīvnieku audzēšanas pasākumiem. Likums dažādi atbalsta ārkārtējus dzīvnieku audzēšanas pasākumus valsts mēroga integrētu projektu veidā, kuriem arī apstiprina saistītus apropriējumus. Likums arī paredz atvērtas akciju sabiedrības iesaistīšanos, kurā 51 % akciju pieder Lauksaimniecības un mežsaimniecības politikas ministrijai; ministrijai uzticēs šādus uzdevumus:






  a) | garantiju nodrošināšana aizņēmumiem; |
| --- | --- | --- |

(30)

Likuma Nr. 290/99 5. pantā kā dažādu atbalsta veidu piešķiršanas tiesiskais pamats ir minēts arī Likums Nr. 252/91, ar ko groza Likumu Nr. 87/90 par steidzamiem dzīvnieku audzēšanas pasākumiem. Likums dažādi atbalsta ārkārtējus dzīvnieku audzēšanas pasākumus valsts mēroga integrētu projektu veidā, kuriem arī apstiprina saistītus apropriējumus. Likums arī paredz atvērtas akciju sabiedrības iesaistīšanos, kurā 51 % akciju pieder Lauksaimniecības un mežsaimniecības politikas ministrijai; ministrijai uzticēs šādus uzdevumus:

a)

garantiju nodrošināšana aizņēmumiem;

| b) | finanšu operāciju veikšana; |
| --- | --- |

b)

finanšu operāciju veikšana;

| c) | finanšu piešķiršana glābšanas un pārstrukturēšanas operācijām un uzņēmumu likvidācijai; |
| --- | --- |

c)

finanšu piešķiršana glābšanas un pārstrukturēšanas operācijām un uzņēmumu likvidācijai;

| d) | to uzņēmumu akciju iegāde, kas veic īpašus projektus. |
| --- | --- |

d)

to uzņēmumu akciju iegāde, kas veic īpašus projektus.

II.4.   Saņēmēji

| (31) | Lopkopji, kas strādā gaļas produktu ražošanas, pārstrādes un pārdošanas jomā. |
| --- | --- |

(31)

Lopkopji, kas strādā gaļas produktu ražošanas, pārstrādes un pārdošanas jomā.

II.5.   Budžets

| (32) | Kopējais grozītais budžets integrētu projektu veikšanai ir: | Likums Nr. 252/91: ITL 97 015 515 581 (apmēram EUR 50 miljoni); |
| --- | --- | --- |

(32)

Kopējais grozītais budžets integrētu projektu veikšanai ir:

Likums Nr. 252/91: ITL 97 015 515 581 (apmēram EUR 50 miljoni);

| | Likums Nr. 67/88 (attīstības aizņēmumi): ITL 6 349 660 726 (apmēram EUR 3,280 miljoni); |
| --- | --- |

Likums Nr. 67/88 (attīstības aizņēmumi): ITL 6 349 660 726 (apmēram EUR 3,280 miljoni);

| | Likums Nr. 67/88 (konsolidācijas aizņēmumi): ITL 1 968 222 804 (apmēram EUR 1,016 miljoni). |
| --- | --- |

Likums Nr. 67/88 (konsolidācijas aizņēmumi): ITL 1 968 222 804 (apmēram EUR 1,016 miljoni).

III.   PROCEDŪRAS SĀKŠANAS IEMESLI

| (33) | Likuma Nr. 290/99 5. pants nosaka gadījumus, kādos piešķīrumi procentu maksājumu atvieglošanai par aizņēmumiem, kas piešķirti saskaņā ar īpašiem tiesību aktiem, var joprojām piemērot, pat ja kaut kādi sākotnēji noteikti nosacījumi nav ievēroti. Laikā, kad Komisija nolēma uzsākt procedūru, kas paredzēta Līguma 88. panta 2. punktā, par 5. pantā minētajiem likumiem nebija informācijas, kas ir cieši saistīta ar iepriekš minētā panta novērtējumu. Itālijas iestādes nosūtīja šo abu pantu (Likuma Nr. 252/91 un Likuma Nr. 67/88) tekstu Komisijai pēc īpaša tās pieprasījuma. Tomēr, kad Komisija nolēma uzsākt procedūru, kas paredzēta Līguma 88. panta 2. punktā, Itālijas iestādes nesniedza papildu informāciju vai datus par šiem likumiem vai to īstenotajiem atbalsta pasākumiem. Komisija nevarēja pieņemt lēmumu, vai Likuma Nr. 290/99 5. pants ir saistāms ar atbalstu EK Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē, jo Itālijas iestādes nesniedza skaidru informāciju par izskatāmo jautājumu. Tomēr šķita, ka, dodot iespēju noteiktiem lauksaimniecības uzņēmumiem turpināt saņemt labumu no īpašiem atbalsta pasākumiem, pat neievērojot visas sākotnējās atbilstības prasības, ar pasākumu šie uzņēmumi tika īpaši atbalstīti salīdzinājumā ar tiem uzņēmumiem, kas tādā pašā situācijā prasības izpildīja. Tātad pasākums, ko paredz 5. pants, vismaz izvirzīja pieņēmumu par atbalstu, ko informācijas trūkuma dēļ no Itālijas iestādēm varēja noskaidrot, tikai uzsākot procedūru, ko paredz EK Līguma 88. panta 2. punkts. |
| --- | --- |

(33)

Likuma Nr. 290/99 5. pants nosaka gadījumus, kādos piešķīrumi procentu maksājumu atvieglošanai par aizņēmumiem, kas piešķirti saskaņā ar īpašiem tiesību aktiem, var joprojām piemērot, pat ja kaut kādi sākotnēji noteikti nosacījumi nav ievēroti. Laikā, kad Komisija nolēma uzsākt procedūru, kas paredzēta Līguma 88. panta 2. punktā, par 5. pantā minētajiem likumiem nebija informācijas, kas ir cieši saistīta ar iepriekš minētā panta novērtējumu. Itālijas iestādes nosūtīja šo abu pantu (Likuma Nr. 252/91 un Likuma Nr. 67/88) tekstu Komisijai pēc īpaša tās pieprasījuma. Tomēr, kad Komisija nolēma uzsākt procedūru, kas paredzēta Līguma 88. panta 2. punktā, Itālijas iestādes nesniedza papildu informāciju vai datus par šiem likumiem vai to īstenotajiem atbalsta pasākumiem. Komisija nevarēja pieņemt lēmumu, vai Likuma Nr. 290/99 5. pants ir saistāms ar atbalstu EK Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē, jo Itālijas iestādes nesniedza skaidru informāciju par izskatāmo jautājumu. Tomēr šķita, ka, dodot iespēju noteiktiem lauksaimniecības uzņēmumiem turpināt saņemt labumu no īpašiem atbalsta pasākumiem, pat neievērojot visas sākotnējās atbilstības prasības, ar pasākumu šie uzņēmumi tika īpaši atbalstīti salīdzinājumā ar tiem uzņēmumiem, kas tādā pašā situācijā prasības izpildīja. Tātad pasākums, ko paredz 5. pants, vismaz izvirzīja pieņēmumu par atbalstu, ko informācijas trūkuma dēļ no Itālijas iestādēm varēja noskaidrot, tikai uzsākot procedūru, ko paredz EK Līguma 88. panta 2. punkts.

| (34) | Turklāt Likuma Nr. 290/99 5. pantu nevarēja izvērtēt, nesaistot to ar tiesību aktiem, kas veidoja tiesisko pamatu noteiktu atvieglojumu (procentu likmju subsīdiju un finansējuma) piešķiršanai, uz ko tajā atsaucās, proti, uz Likuma Nr. 67/88 15. panta 16. punktu un Likumu Nr. 252/91. Itālijas iestādes nosūtīja šo instrumentu tekstus Komisijai pēc īpaša tās pieprasījuma. Tajos ir skaidri paredzēts valsts atbalsts EK Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē. Konkrēti Likuma Nr. 67/88 15. panta 16. punkts paredz piešķirt aizdevumu ar atvieglotiem nosacījumiem lauksaimniecības kooperatīviem un konsorcijiem, kam var piešķirt maksimālo procentu likmju subsīdiju 10 % apmērā. Tāpēc attiecīgajiem lauksaimniecības uzņēmumiem nav pilns procentu likmes maksājums, kas tirgū bija spēkā aizdevuma piešķiršanas laikā un ko maksātu cits lauksaimniecības uzņēmums, kuram nav piešķirtas šādas priekšrocības. Šajā gadījumā minētais “atvieglojums” (9) ir vienāds ar starpību starp spēkā esošu tirgus procentu likmi aizņēmuma ņemšanas brīdī un (zemāku) procentu likmi, ko saņēmēji faktiski maksā valsts atbalsta dēļ. Savukārt ar Likumu Nr. 252/91 var piešķirt valsts līdzekļus dažādu veidu projektu īstenošanai lopkopības nozarē un ar šīm darbībām tiek atbalstīti šo līdzekļu saņēmēji salīdzinājumā ar tiem lauksaimniecības uzņēmumiem, kuriem ir jāīsteno līdzīgi projekti, paļaujoties tikai uz saviem finanšu resursiem. Šķiet, ka pēc definīcijas attiecībā uz abiem iepriekš minētajiem pasākumiem var piemērot EK Līguma 87. panta 1. punktu. |
| --- | --- |

(34)

Turklāt Likuma Nr. 290/99 5. pantu nevarēja izvērtēt, nesaistot to ar tiesību aktiem, kas veidoja tiesisko pamatu noteiktu atvieglojumu (procentu likmju subsīdiju un finansējuma) piešķiršanai, uz ko tajā atsaucās, proti, uz Likuma Nr. 67/88 15. panta 16. punktu un Likumu Nr. 252/91. Itālijas iestādes nosūtīja šo instrumentu tekstus Komisijai pēc īpaša tās pieprasījuma. Tajos ir skaidri paredzēts valsts atbalsts EK Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē. Konkrēti Likuma Nr. 67/88 15. panta 16. punkts paredz piešķirt aizdevumu ar atvieglotiem nosacījumiem lauksaimniecības kooperatīviem un konsorcijiem, kam var piešķirt maksimālo procentu likmju subsīdiju 10 % apmērā. Tāpēc attiecīgajiem lauksaimniecības uzņēmumiem nav pilns procentu likmes maksājums, kas tirgū bija spēkā aizdevuma piešķiršanas laikā un ko maksātu cits lauksaimniecības uzņēmums, kuram nav piešķirtas šādas priekšrocības. Šajā gadījumā minētais “atvieglojums” (9) ir vienāds ar starpību starp spēkā esošu tirgus procentu likmi aizņēmuma ņemšanas brīdī un (zemāku) procentu likmi, ko saņēmēji faktiski maksā valsts atbalsta dēļ. Savukārt ar Likumu Nr. 252/91 var piešķirt valsts līdzekļus dažādu veidu projektu īstenošanai lopkopības nozarē un ar šīm darbībām tiek atbalstīti šo līdzekļu saņēmēji salīdzinājumā ar tiem lauksaimniecības uzņēmumiem, kuriem ir jāīsteno līdzīgi projekti, paļaujoties tikai uz saviem finanšu resursiem. Šķiet, ka pēc definīcijas attiecībā uz abiem iepriekš minētajiem pasākumiem var piemērot EK Līguma 87. panta 1. punktu.

| (35) | Komisija, uzsākot procedūru, nevarēja noteikt šādu atbalsta pasākumu likumību. Neskatoties uz specifiskiem un atkārtotiem pieprasījumiem šajā jautājumā (10), Itālijas iestādes Komisijai faktiski nav apstiprinājušas, vai instrumenti ir paziņoti saskaņā ar EK Līguma 88. panta 3. punktu un tādējādi, vai nu tajos iekļautie pasākumi bija atrodami pastāvošajās atbalsta shēmās, kuras Komisija ir novērtējusi saskaņā ar EK Līguma 87., 88. un 89. pantu, vai arī tie nekad nav tikuši paziņoti Komisijai. |
| --- | --- |

(35)

Komisija, uzsākot procedūru, nevarēja noteikt šādu atbalsta pasākumu likumību. Neskatoties uz specifiskiem un atkārtotiem pieprasījumiem šajā jautājumā (10), Itālijas iestādes Komisijai faktiski nav apstiprinājušas, vai instrumenti ir paziņoti saskaņā ar EK Līguma 88. panta 3. punktu un tādējādi, vai nu tajos iekļautie pasākumi bija atrodami pastāvošajās atbalsta shēmās, kuras Komisija ir novērtējusi saskaņā ar EK Līguma 87., 88. un 89. pantu, vai arī tie nekad nav tikuši paziņoti Komisijai.

| (36) | Komisijai pēc būtības bija šaubas par atbalsta shēmu, ko paredz šie tiesību akti, atbilsmi kopējam tirgum dažos aspektos. Pamatojoties uz tobrīd pieejamo informāciju, kas iegūta no Komisijai nosūtīto tekstu analīzes, daži pasākumi, kuri iekļauti Likuma Nr. 67/88 15. panta 16. punktā un Likumā Nr. 252/91, patiešām varēja būt atbalsts darbībai. Tā kā nebija precīzākas un sīkākas informācijas, kas atspēkotu šo sākotnējo pieņēmumu, tas varēja tikai mudināt Komisiju pieņemt negatīvu nostāju attiecībā uz šāda veida atbalstu. |
| --- | --- |

(36)

Komisijai pēc būtības bija šaubas par atbalsta shēmu, ko paredz šie tiesību akti, atbilsmi kopējam tirgum dažos aspektos. Pamatojoties uz tobrīd pieejamo informāciju, kas iegūta no Komisijai nosūtīto tekstu analīzes, daži pasākumi, kuri iekļauti Likuma Nr. 67/88 15. panta 16. punktā un Likumā Nr. 252/91, patiešām varēja būt atbalsts darbībai. Tā kā nebija precīzākas un sīkākas informācijas, kas atspēkotu šo sākotnējo pieņēmumu, tas varēja tikai mudināt Komisiju pieņemt negatīvu nostāju attiecībā uz šāda veida atbalstu.

| (37) | Komisija lēmumā par procedūras uzsākšanu saskaņā ar Līguma 88. panta 2. punktu pieprasīja Itālijai sniegt visu pieejamo informāciju par noteikumiem un nosacījumiem (procentu likmēm, iespējamām garantijām utt.), ar kādiem sākotnēji izsniedza aizdevumus, kuriem saskaņā ar Likuma Nr. 290/99 4. punktu pagarināja termiņu, un informāciju par piešķirto aizņēmumu kopsummu, kā arī norādīt, vai atbalsts ietilpa pastāvošajā atbalsta shēmā (un, ja ietilpa, tad norādīt, kurā). Tā kā galīgais lēmums par Likuma Nr. 290/99 4. pantu neskar vai neietekmē lauksaimniecības uzņēmumu, īstermiņa un zemju meliorācijas aizņēmumus, kuru termiņš beidzās 1998. gada 31. martā un kuru termiņu pagarināja ar iepriekš minēto pantu, šie aizņēmumi tomēr ir jāizvērtē, lai noteiktu, vai minēto atbalstu piešķīra pēc tirgus cenām (un, ja tā, šīs cenas ir jānorāda), vai tie bija iekļauti pastāvošās, Komisijas apstiprinātās atbalsta shēmās (arī jānorāda). |
| --- | --- |

(37)

Komisija lēmumā par procedūras uzsākšanu saskaņā ar Līguma 88. panta 2. punktu pieprasīja Itālijai sniegt visu pieejamo informāciju par noteikumiem un nosacījumiem (procentu likmēm, iespējamām garantijām utt.), ar kādiem sākotnēji izsniedza aizdevumus, kuriem saskaņā ar Likuma Nr. 290/99 4. punktu pagarināja termiņu, un informāciju par piešķirto aizņēmumu kopsummu, kā arī norādīt, vai atbalsts ietilpa pastāvošajā atbalsta shēmā (un, ja ietilpa, tad norādīt, kurā). Tā kā galīgais lēmums par Likuma Nr. 290/99 4. pantu neskar vai neietekmē lauksaimniecības uzņēmumu, īstermiņa un zemju meliorācijas aizņēmumus, kuru termiņš beidzās 1998. gada 31. martā un kuru termiņu pagarināja ar iepriekš minēto pantu, šie aizņēmumi tomēr ir jāizvērtē, lai noteiktu, vai minēto atbalstu piešķīra pēc tirgus cenām (un, ja tā, šīs cenas ir jānorāda), vai tie bija iekļauti pastāvošās, Komisijas apstiprinātās atbalsta shēmās (arī jānorāda).

IV.   ITĀLIJAS PĀRSTĀVJU SNIEGTĀ INFORMĀCIJA PĒC PROCEDŪRAS SĀKŠANAS

| (38) | Pēc procedūras sākšanas, atbildot uz Komisijas īpašajiem pieprasījumiem, Itālijas iestādes sniedza sīku informāciju ar 2000. gada 18. maija, 2000. gada 13. oktobra, 2001. gada 5. jūlija, 2003. gada 27. februāra vēstulēm un 2004. gada 29. oktobra vēstuli, ko reģistrēja 2004. gada 30. novembrī. Šajās vēstulēs sniegtā informācija jāuztver kopumā, jo pēc padziļinātas izmeklēšanas Itālijas iestādes mainīja dažus sākotnēji iesniegtos datus – konkrēti apkopotos datus par finansēm. Iesniegtā informācija ir apkopota III.3. daļā ar atsaucēm uz attiecīgo vēstuli. |
| --- | --- |

(38)

Pēc procedūras sākšanas, atbildot uz Komisijas īpašajiem pieprasījumiem, Itālijas iestādes sniedza sīku informāciju ar 2000. gada 18. maija, 2000. gada 13. oktobra, 2001. gada 5. jūlija, 2003. gada 27. februāra vēstulēm un 2004. gada 29. oktobra vēstuli, ko reģistrēja 2004. gada 30. novembrī. Šajās vēstulēs sniegtā informācija jāuztver kopumā, jo pēc padziļinātas izmeklēšanas Itālijas iestādes mainīja dažus sākotnēji iesniegtos datus – konkrēti apkopotos datus par finansēm. Iesniegtā informācija ir apkopota III.3. daļā ar atsaucēm uz attiecīgo vēstuli.

V.   TREŠO PERSONU KOMENTĀRI

| (39) | Komisija no trešām personām ir saņēmusi tikai vienu vēstuli. Šo 2000. gada 30. jūnija vēstuli nosūtīja uzņēmums CONAZO kā uzņēmumu grupas vadošais uzņēmums, kas bija saņēmis Itālijas iestāžu piešķirtos līdzekļus, pamatojoties uz Likumu Nr. 252/91 un Likumu Nr. 67/88, par kuriem Komisija uzsāka procedūras. |
| --- | --- |

(39)

Komisija no trešām personām ir saņēmusi tikai vienu vēstuli. Šo 2000. gada 30. jūnija vēstuli nosūtīja uzņēmums CONAZO kā uzņēmumu grupas vadošais uzņēmums, kas bija saņēmis Itālijas iestāžu piešķirtos līdzekļus, pamatojoties uz Likumu Nr. 252/91 un Likumu Nr. 67/88, par kuriem Komisija uzsāka procedūras.

| (40) | Šajā vēstulē CONAZO galvenokārt pauda savu neizpratni par to, ka Komisija, sākot procedūras, nepārprotami paziņojusi, ka tā nezināja par Likuma Nr. 252/91 un Likuma Nr. 67/88 esību, kā arī nezināja, ka Itālijas iestādes piešķīrušas atbalstu, pamatojoties uz šiem likumiem. |
| --- | --- |

(40)

Šajā vēstulē CONAZO galvenokārt pauda savu neizpratni par to, ka Komisija, sākot procedūras, nepārprotami paziņojusi, ka tā nezināja par Likuma Nr. 252/91 un Likuma Nr. 67/88 esību, kā arī nezināja, ka Itālijas iestādes piešķīrušas atbalstu, pamatojoties uz šiem likumiem.

| (41) | Pēc šā kooperatīva darbinieku domām, Komisija nevarēja ignorēt kraso pārstrukturēšanas programmu lopkopības un kaušanas nozarē, ko Itālijas iestādes aizsāka jau 1986. gadā. Tajā pašā vēstulē CONAZO minēja plašo pārstrukturēšanas programmu, kas bija vērsta uz abām iepriekš minētajām nozarēm un ko 1991. gadā izveidoja Itālijas starpministriju komiteja ekonomikas plānošanas jautājumos (CIPE). Uzņēmums arī atgādināja, ka, veicot radikālas darbības kaušanas nozarē, ievērojami samazinājās lopkautuvju skaits – no 8 500 lopkautuvēm 80. gados līdz 3 000 lopkautuvēm šobrīd. |
| --- | --- |

(41)

Pēc šā kooperatīva darbinieku domām, Komisija nevarēja ignorēt kraso pārstrukturēšanas programmu lopkopības un kaušanas nozarē, ko Itālijas iestādes aizsāka jau 1986. gadā. Tajā pašā vēstulē CONAZO minēja plašo pārstrukturēšanas programmu, kas bija vērsta uz abām iepriekš minētajām nozarēm un ko 1991. gadā izveidoja Itālijas starpministriju komiteja ekonomikas plānošanas jautājumos (CIPE). Uzņēmums arī atgādināja, ka, veicot radikālas darbības kaušanas nozarē, ievērojami samazinājās lopkautuvju skaits – no 8 500 lopkautuvēm 80. gados līdz 3 000 lopkautuvēm šobrīd.

VI.   NOVĒRTĒJUMS

| (42) | Saskaņā ar EK Līguma 87. panta 1. punktu ir aizliegts atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences traucējumus, dodot priekšroku atsevišķiem uzņēmumiem vai atsevišķu preču ražošanai, ciktāl šāda palīdzība iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(42)

Saskaņā ar EK Līguma 87. panta 1. punktu ir aizliegts atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences traucējumus, dodot priekšroku atsevišķiem uzņēmumiem vai atsevišķu preču ražošanai, ciktāl šāda palīdzība iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm.

| (43) | Līguma 87. un 88. pantu attiecina uz to produktu ražošanu un tirdzniecību, kuriem Itālijas iestādes nolēma piešķirt atbalstu. Padomes 1999. gada 17. maija Regulas (EK) Nr. 1254/1999 par liellopu un teļa gaļas tirgus kopīgo organizāciju (11) 40. pantā paredzēts, ka, izņemot gadījumus, kad šajā regulā ir noteikts citādi, Līguma 87., 88. un 89. pantu piemēro liellopu un teļa gaļas ražošanai un tirdzniecībai. Līdzīgi noteikumi ir Padomes 1975. gada 29. oktobra Regulas (EEK) Nr. 2759/75 par cūkgaļas tirgus kopīgo organizāciju (12) 21. pantā un Padomes 2001. gada 19. decembra Regulas (EK) Nr. 2529/2001 par aitu un kazu gaļas tirgus kopīgo organizāciju (13) 23. pantā. |
| --- | --- |

(43)

Līguma 87. un 88. pantu attiecina uz to produktu ražošanu un tirdzniecību, kuriem Itālijas iestādes nolēma piešķirt atbalstu. Padomes 1999. gada 17. maija Regulas (EK) Nr. 1254/1999 par liellopu un teļa gaļas tirgus kopīgo organizāciju (11) 40. pantā paredzēts, ka, izņemot gadījumus, kad šajā regulā ir noteikts citādi, Līguma 87., 88. un 89. pantu piemēro liellopu un teļa gaļas ražošanai un tirdzniecībai. Līdzīgi noteikumi ir Padomes 1975. gada 29. oktobra Regulas (EEK) Nr. 2759/75 par cūkgaļas tirgus kopīgo organizāciju (12) 21. pantā un Padomes 2001. gada 19. decembra Regulas (EK) Nr. 2529/2001 par aitu un kazu gaļas tirgus kopīgo organizāciju (13) 23. pantā.

VI.1.   Atbalsta esība

| (44) | Likuma Nr. 290/99 5. pants nosaka gadījumus, kādos procentu likmju subsīdijas par aizņēmumiem, kas piešķirti saskaņā ar īpašiem tiesību aktiem, var joprojām piemērot, pat ja sākotnēji noteikti nosacījumi nav ievēroti. Šķita, ka, dodot iespēju noteiktiem lauksaimniecības uzņēmumiem turpināt saņemt labumu no īpašiem atbalsta pasākumiem, pat neievērojot visas sākotnējās atbilstības prasības, ar pasākumu šie uzņēmumi tika īpaši atbalstīti salīdzinājumā ar tādiem uzņēmumiem, kas tādā pašā situācijā prasības izpildīja. |
| --- | --- |

(44)

Likuma Nr. 290/99 5. pants nosaka gadījumus, kādos procentu likmju subsīdijas par aizņēmumiem, kas piešķirti saskaņā ar īpašiem tiesību aktiem, var joprojām piemērot, pat ja sākotnēji noteikti nosacījumi nav ievēroti. Šķita, ka, dodot iespēju noteiktiem lauksaimniecības uzņēmumiem turpināt saņemt labumu no īpašiem atbalsta pasākumiem, pat neievērojot visas sākotnējās atbilstības prasības, ar pasākumu šie uzņēmumi tika īpaši atbalstīti salīdzinājumā ar tādiem uzņēmumiem, kas tādā pašā situācijā prasības izpildīja.

| (45) | Turklāt šo pantu nevar izvērtēt, nesaistot to ar tiesību aktiem, kas veido tiesisko pamatu noteiktu atvieglojumu (procentu likmju subsīdiju un finansējuma) piešķiršanai, uz ko tajā atsaucas, proti, uz Likuma Nr. 67/88 15. panta 16. punktu un Likumu Nr. 252/91. Saskaņā ar 37.–39. pantu šie abi tiesību akti skaidri paredz valsts atbalstu EK Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē. Konkrēti Likuma Nr. 67/88 15. panta 16. punkts paredz piešķirt aizdevumu ar atvieglotiem nosacījumiem lauksaimniecības kooperatīviem un konsorcijiem, kuriem var piešķirt maksimālo procentu likmju subsīdiju 10 % apmērā. Tāpēc valsts attiecīgajiem lauksaimniecības uzņēmumiem nepiemēro pilnu procentu likmes maksājumu, kas tirgū bija spēkā aizdevuma piešķiršanas brīdī, ko maksātu cits lauksaimniecības uzņēmums, kuram nav piešķirtas tādas pašas priekšrocības. Šajā gadījumā minētais “atvieglojums” ir vienāds ar starpību starp spēkā esošu tirgus procentu likmi aizņēmuma ņemšanas brīdī un procentu likmi, ko saņēmēji faktiski maksā valsts atbalsta dēļ. |
| --- | --- |

(45)

Turklāt šo pantu nevar izvērtēt, nesaistot to ar tiesību aktiem, kas veido tiesisko pamatu noteiktu atvieglojumu (procentu likmju subsīdiju un finansējuma) piešķiršanai, uz ko tajā atsaucas, proti, uz Likuma Nr. 67/88 15. panta 16. punktu un Likumu Nr. 252/91. Saskaņā ar 37.–39. pantu šie abi tiesību akti skaidri paredz valsts atbalstu EK Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē. Konkrēti Likuma Nr. 67/88 15. panta 16. punkts paredz piešķirt aizdevumu ar atvieglotiem nosacījumiem lauksaimniecības kooperatīviem un konsorcijiem, kuriem var piešķirt maksimālo procentu likmju subsīdiju 10 % apmērā. Tāpēc valsts attiecīgajiem lauksaimniecības uzņēmumiem nepiemēro pilnu procentu likmes maksājumu, kas tirgū bija spēkā aizdevuma piešķiršanas brīdī, ko maksātu cits lauksaimniecības uzņēmums, kuram nav piešķirtas tādas pašas priekšrocības. Šajā gadījumā minētais “atvieglojums” ir vienāds ar starpību starp spēkā esošu tirgus procentu likmi aizņēmuma ņemšanas brīdī un procentu likmi, ko saņēmēji faktiski maksā valsts atbalsta dēļ.

| (46) | Ar Likumu Nr. 252/91 var piešķirt valsts līdzekļus dažādu veidu projektu īstenošanai lopkopības nozarē un ar šīm darbībām tiek atbalstīti šo līdzekļu saņēmēji salīdzinājumā ar tiem lauksaimniecības uzņēmumiem, kuriem ir jāīsteno līdzīgi projekti, paļaujoties tikai uz saviem finanšu resursiem. Saskaņā ar Eiropas Kopienu Tiesas judikatūru uzņēmuma konkurētspējas uzlabošanās valsts finansiāla atbalsta dēļ var radīt iespējamu konkurences kropļojumu salīdzinājumā ar citiem konkurējošiem uzņēmumiem, kas šādu atbalstu nesaņem. Tā kā Kopienā lopkopības nozarē (14) notiek intensīva tirdzniecība, pasākums var izkropļot konkurenci un ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(46)

Ar Likumu Nr. 252/91 var piešķirt valsts līdzekļus dažādu veidu projektu īstenošanai lopkopības nozarē un ar šīm darbībām tiek atbalstīti šo līdzekļu saņēmēji salīdzinājumā ar tiem lauksaimniecības uzņēmumiem, kuriem ir jāīsteno līdzīgi projekti, paļaujoties tikai uz saviem finanšu resursiem. Saskaņā ar Eiropas Kopienu Tiesas judikatūru uzņēmuma konkurētspējas uzlabošanās valsts finansiāla atbalsta dēļ var radīt iespējamu konkurences kropļojumu salīdzinājumā ar citiem konkurējošiem uzņēmumiem, kas šādu atbalstu nesaņem. Tā kā Kopienā lopkopības nozarē (14) notiek intensīva tirdzniecība, pasākums var izkropļot konkurenci un ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm.

| (47) | Tāpēc Komisija secina, ka uz pasākumu attiecas EK Līguma 87. panta 1. punktā noteiktais aizliegums. |
| --- | --- |

(47)

Tāpēc Komisija secina, ka uz pasākumu attiecas EK Līguma 87. panta 1. punktā noteiktais aizliegums.

VI.1.a)   Atbalsta atbilstība

| (48) | 87. panta 2. un 3. punktā ir paredzēti vairākas atkāpes no Līguma 87. panta 1. punktā noteiktā aizliegum. |
| --- | --- |

(48)

87. panta 2. un 3. punktā ir paredzēti vairākas atkāpes no Līguma 87. panta 1. punktā noteiktā aizliegum.

| (49) | Ņemot vērā atbalsta pasākuma veidu un mērķi, 87. panta 2. punktā minētie izņēmumi nav piemērojami. Patiešām Itālija neatsaucās uz 87. panta 2. punktu piemērošanu. |
| --- | --- |

(49)

Ņemot vērā atbalsta pasākuma veidu un mērķi, 87. panta 2. punktā minētie izņēmumi nav piemērojami. Patiešām Itālija neatsaucās uz 87. panta 2. punktu piemērošanu.

| (50) | Līguma 87. panta 3. punktā ir minēti nosacījumi, kādos valsts atbalsts ir uzskatāms par saderīgu ar kopējo tirgu. Saderīgums ar kopējo tirgu ir jāvērtē no Kopienas, ne atsevišķas dalībvalsts redzējuma. |
| --- | --- |

(50)

Līguma 87. panta 3. punktā ir minēti nosacījumi, kādos valsts atbalsts ir uzskatāms par saderīgu ar kopējo tirgu. Saderīgums ar kopējo tirgu ir jāvērtē no Kopienas, ne atsevišķas dalībvalsts redzējuma.

| (51) | Nevar piemērot arī 87. panta 3. punkta a) apakšpunktu, jo minēto atbalstu nepiešķir ekonomikas attīstības veicināšanai apgabalos, kur dzīves līmenis ir ārkārtīgi zems vai kur valda liels bezdarbs. |
| --- | --- |

(51)

Nevar piemērot arī 87. panta 3. punkta a) apakšpunktu, jo minēto atbalstu nepiešķir ekonomikas attīstības veicināšanai apgabalos, kur dzīves līmenis ir ārkārtīgi zems vai kur valda liels bezdarbs.

| (52) | Attiecībā uz 87. panta 3. punkta b) apakšpunktu tiek norādīts, ka konkrētais atbalsts nav paredzēts, lai veicinātu kāda svarīga projekta īstenošanu visas Eiropas interesēs vai novērstu nopietnus traucējumus Itālijas tautsaimniecībā. |
| --- | --- |

(52)

Attiecībā uz 87. panta 3. punkta b) apakšpunktu tiek norādīts, ka konkrētais atbalsts nav paredzēts, lai veicinātu kāda svarīga projekta īstenošanu visas Eiropas interesēs vai novērstu nopietnus traucējumus Itālijas tautsaimniecībā.

| (53) | Atbalsts nav arī paredzēts vai piemērots tam, lai sasniegtu 87. panta 3. punkta d) apakšpunktā norādītos mērķus. |
| --- | --- |

(53)

Atbalsts nav arī paredzēts vai piemērots tam, lai sasniegtu 87. panta 3. punkta d) apakšpunktā norādītos mērķus.

| (54) | Saskaņā ar EK Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu atbalstu, kas veicina atsevišķu saimniecisko darbību vai atsevišķu tautsaimniecības jomu attīstību, var uzskatīt par atbilstīgu EK Līgumam, ja šādam atbalstam nav tāda nelabvēlīga iespaida uz tirdzniecības apstākļiem, kas būtu pretrunā ar vispārējām interesēm. Tāpēc paziņotā atbalsta shēma ir jānovērtē saskaņā ar šo pantu un tiem īpašajiem noteikumiem, kurus piemēro pārbaudāmajam gadījumam. |
| --- | --- |

(54)

Saskaņā ar EK Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu atbalstu, kas veicina atsevišķu saimniecisko darbību vai atsevišķu tautsaimniecības jomu attīstību, var uzskatīt par atbilstīgu EK Līgumam, ja šādam atbalstam nav tāda nelabvēlīga iespaida uz tirdzniecības apstākļiem, kas būtu pretrunā ar vispārējām interesēm. Tāpēc paziņotā atbalsta shēma ir jānovērtē saskaņā ar šo pantu un tiem īpašajiem noteikumiem, kurus piemēro pārbaudāmajam gadījumam.

| (55) | Visus integrētos projektus, kas ar atbalstu guva priekšrocības saskaņā ar Likumu Nr. 67/88 un Likumu Nr. 252/91, apstiprināja līdz 1992. gada 31. decembrim (15). Attiecīgās finanšu saistības apstiprināja līdz tai pašai dienai. Apspriežamais atbalsts nekad nav ticis paziņots Komisijai, un tāpēc tas nav likumīgs Regulas (EK) Nr. 659/1999 1. panta f) apakšpunkta nozīmē. Saskaņā ar Kopienas pamatnostādņu par valsts atbalstu lauksaimniecības nozarē (16) 23.3. punktu nelikumīgs atbalsts Regulas (EK) Nr. 659/1999 1. panta f) apakšpunkta nozīmē ir jānovērtē atbilstoši noteikumiem un pamatnostādnēm, kas ir spēkā atbalsta piešķiršanas brīdī. |
| --- | --- |

(55)

Visus integrētos projektus, kas ar atbalstu guva priekšrocības saskaņā ar Likumu Nr. 67/88 un Likumu Nr. 252/91, apstiprināja līdz 1992. gada 31. decembrim (15). Attiecīgās finanšu saistības apstiprināja līdz tai pašai dienai. Apspriežamais atbalsts nekad nav ticis paziņots Komisijai, un tāpēc tas nav likumīgs Regulas (EK) Nr. 659/1999 1. panta f) apakšpunkta nozīmē. Saskaņā ar Kopienas pamatnostādņu par valsts atbalstu lauksaimniecības nozarē (16) 23.3. punktu nelikumīgs atbalsts Regulas (EK) Nr. 659/1999 1. panta f) apakšpunkta nozīmē ir jānovērtē atbilstoši noteikumiem un pamatnostādnēm, kas ir spēkā atbalsta piešķiršanas brīdī.

| (56) | Saskaņā ar Itālijas iestāžu sniegto informāciju viss piešķirtais atbalsts bija saistīts ar investīcijām, kas veiktas piecos apstiprinātajos integrētajos projektos (17). Investīcijas veica gan primārās ražošanas (lopkopības un putnkopības), gan lauksaimniecības produktu pārstrādes un tirdzniecības līmenī. |
| --- | --- |

(56)

Saskaņā ar Itālijas iestāžu sniegto informāciju viss piešķirtais atbalsts bija saistīts ar investīcijām, kas veiktas piecos apstiprinātajos integrētajos projektos (17). Investīcijas veica gan primārās ražošanas (lopkopības un putnkopības), gan lauksaimniecības produktu pārstrādes un tirdzniecības līmenī.

| (57) | Investīcijas, kuras uzskatīja par atbilstošām atbalstam, attiecās galvenokārt uz tehnoloģisko un sanitārtehnisko modernizāciju, lopkautuvju tehnisko pilnveidošanu, blakusproduktu iznīcināšanu un izmantošanu, gaļas pārstrādes un iepakošanas līnijām, telpu un aprīkojuma pielāgošanu labākai produktu prezentēšanai un ieviešanai vai loģistikai, ražošanas iekārtu un pārstrādes, un tirdzniecības iekārtu iegādi ražošanas tehnoloģiju uzlabošanai, iekārtu iegādi kvalitātes procesu attīstības sekmēšanai. Investīcijas nemateriālos aktīvos, piemēram, tirdzniecībā un patentos, arī tika ņemtas vērā vispārēju projektu novērtēšanā, bet tas netika finansēts. |
| --- | --- |

(57)

Investīcijas, kuras uzskatīja par atbilstošām atbalstam, attiecās galvenokārt uz tehnoloģisko un sanitārtehnisko modernizāciju, lopkautuvju tehnisko pilnveidošanu, blakusproduktu iznīcināšanu un izmantošanu, gaļas pārstrādes un iepakošanas līnijām, telpu un aprīkojuma pielāgošanu labākai produktu prezentēšanai un ieviešanai vai loģistikai, ražošanas iekārtu un pārstrādes, un tirdzniecības iekārtu iegādi ražošanas tehnoloģiju uzlabošanai, iekārtu iegādi kvalitātes procesu attīstības sekmēšanai. Investīcijas nemateriālos aktīvos, piemēram, tirdzniecībā un patentos, arī tika ņemtas vērā vispārēju projektu novērtēšanā, bet tas netika finansēts.

| (58) | Atbalsts nav paredzēts šādiem izdevumiem:






  — | veicināšanas kampaņām un reklāmai, |
| --- | --- | --- |

(58)

Atbalsts nav paredzēts šādiem izdevumiem:

—

veicināšanas kampaņām un reklāmai,

| — | nemateriālām investīcijām, piemēram, preču zīmēm, |
| --- | --- |

—

nemateriālām investīcijām, piemēram, preču zīmēm,

| — | projektēšanas un celtniecības izmaksām, |
| --- | --- |

—

projektēšanas un celtniecības izmaksām,

| — | juridiskajām, administratīvajām un nodokļu izmaksām. |
| --- | --- |

—

juridiskajām, administratīvajām un nodokļu izmaksām.

VI.1.a) 1.   Investīcijas, kas saistītas ar lauksaimniecības produktu pārstrādi un tirdzniecību

| (59) | Kad tika apstiprināti projekti un ar tiem saistītās saistības, Komisija uzskatīja, ka ar kopējo tirgu ir saderīgas visas tās investīcijas, kuru atbalsta procentu likmes nepārsniedza maksimālās atbalsta procentu likmes, ko Komisija parasti apstiprina nozarei, proti, 55 % (75 % 1. mērķa reģionos), ja projekti atbilst nozares programmām vai vispārējiem kritērijiem, kas noteikti Regulā (EEK) Nr. 866/90 (18), un 35 % (50 % 1. mērķa reģionos) visiem pārējiem projektiem ar noteikumu, ka tie nav svītroti no atlases kritērijiem, kas noteikti Komisijas 1990. gada 7. jūnija Lēmuma pielikumā attiecībā uz investīcijām, kuras var tikt finansētas Regulas (EEK) Nr. 866/90 un Regulas (EEK) Nr. 867/90 darbības jomā, kuras izmantoja ar nepieciešamajām korekcijām atbilstoši Līguma 87. pantam. |
| --- | --- |

(59)

Kad tika apstiprināti projekti un ar tiem saistītās saistības, Komisija uzskatīja, ka ar kopējo tirgu ir saderīgas visas tās investīcijas, kuru atbalsta procentu likmes nepārsniedza maksimālās atbalsta procentu likmes, ko Komisija parasti apstiprina nozarei, proti, 55 % (75 % 1. mērķa reģionos), ja projekti atbilst nozares programmām vai vispārējiem kritērijiem, kas noteikti Regulā (EEK) Nr. 866/90 (18), un 35 % (50 % 1. mērķa reģionos) visiem pārējiem projektiem ar noteikumu, ka tie nav svītroti no atlases kritērijiem, kas noteikti Komisijas 1990. gada 7. jūnija Lēmuma pielikumā attiecībā uz investīcijām, kuras var tikt finansētas Regulas (EEK) Nr. 866/90 un Regulas (EEK) Nr. 867/90 darbības jomā, kuras izmantoja ar nepieciešamajām korekcijām atbilstoši Līguma 87. pantam.

| (60) | Tāpēc jāpārbauda, vai investīcijas, par kurām piešķirts atbalsts, faktiski atbilst Regulas (EEK) Nr. 866/90 prasībām, kā arī Komisijas 1990. gada 7. jūnija Lēmumā paredzētajiem nozares ierobežojumiem. Iepriekš minētā Lēmuma pielikuma 2.10. punktā, kas attiecas uz gaļu un olām, ir noteiktas prioritārās investīcijas – investīcijas, kuras Komisija īpaši atbalsta, jo tiek uzskatīts, ka tās vairāk nekā citas sekmē specifiskas nozares attīstību. |
| --- | --- |

(60)

Tāpēc jāpārbauda, vai investīcijas, par kurām piešķirts atbalsts, faktiski atbilst Regulas (EEK) Nr. 866/90 prasībām, kā arī Komisijas 1990. gada 7. jūnija Lēmumā paredzētajiem nozares ierobežojumiem. Iepriekš minētā Lēmuma pielikuma 2.10. punktā, kas attiecas uz gaļu un olām, ir noteiktas prioritārās investīcijas – investīcijas, kuras Komisija īpaši atbalsta, jo tiek uzskatīts, ka tās vairāk nekā citas sekmē specifiskas nozares attīstību.

| (61) | Attiecībā uz prioritārajām investīcijām Komisija atbalsta ar lopkautuvēm saistītu izciršanas iekārtu izveidi, jo īpaši ražošanas jomās, kur šādu iekārtu nav. Tomēr tas pats punkts izslēdz visas investīcijas, kas kāpina cūku, liellopu, aitu vai mājputnu kaušanas jaudu, ja vien līdzvērtīgu jaudu vairs neizmanto tas pats vai cits uzņēmums, vai cūku, liellopu, aitu un mājputnu, izņemot cāļus, audzēšanas līmenis reģionā nesasniedz nepieciešamo jaudu. |
| --- | --- |

(61)

Attiecībā uz prioritārajām investīcijām Komisija atbalsta ar lopkautuvēm saistītu izciršanas iekārtu izveidi, jo īpaši ražošanas jomās, kur šādu iekārtu nav. Tomēr tas pats punkts izslēdz visas investīcijas, kas kāpina cūku, liellopu, aitu vai mājputnu kaušanas jaudu, ja vien līdzvērtīgu jaudu vairs neizmanto tas pats vai cits uzņēmums, vai cūku, liellopu, aitu un mājputnu, izņemot cāļus, audzēšanas līmenis reģionā nesasniedz nepieciešamo jaudu.

| (62) | Saskaņā ar Itālijas iestāžu sniegto informāciju tikai dažas to veiktās investīcijas bija saistītas ar izciršanas iekārtu izveidi. Tā kā Itālijas iestādes nespēja norādīt precīzu to investīciju apmēru, ko ieguldīja izciršanas iekārtās, ir jānosaka, vai minētās investīcijas tika iekļautas investīciju tipā, kuru neatbalsta atbilstoši 2.10. punktam, proti, vai tās kāpināja kaušanas jaudu, ja vien līdzvērtīgas jaudas struktūra nav tikusi likvidēta tajā pašā vai citā uzņēmumā (19). |
| --- | --- |

(62)

Saskaņā ar Itālijas iestāžu sniegto informāciju tikai dažas to veiktās investīcijas bija saistītas ar izciršanas iekārtu izveidi. Tā kā Itālijas iestādes nespēja norādīt precīzu to investīciju apmēru, ko ieguldīja izciršanas iekārtās, ir jānosaka, vai minētās investīcijas tika iekļautas investīciju tipā, kuru neatbalsta atbilstoši 2.10. punktam, proti, vai tās kāpināja kaušanas jaudu, ja vien līdzvērtīgas jaudas struktūra nav tikusi likvidēta tajā pašā vai citā uzņēmumā (19).

| (63) | Itālijas iestādes 2001. gada 12. jūlija vēstulē uzsvēra, ka investīcijas kaušanā, lauksaimniecības produktu pārstrādē un tirdzniecībā veica septiņu projektu ietvaros. No iesniegtajiem datiem par katru lopkautuvi, kas piedalījās projektā, ir redzams, ka kopumā beigu kaušanas jauda ir zemāka par sākotnējo – attiecīgi par 30 galvām/stundā. Tāpēc Lēmuma 90/342/EEK pielikuma 2.10. punkta prasība ir ievērota. |
| --- | --- |

(63)

Itālijas iestādes 2001. gada 12. jūlija vēstulē uzsvēra, ka investīcijas kaušanā, lauksaimniecības produktu pārstrādē un tirdzniecībā veica septiņu projektu ietvaros. No iesniegtajiem datiem par katru lopkautuvi, kas piedalījās projektā, ir redzams, ka kopumā beigu kaušanas jauda ir zemāka par sākotnējo – attiecīgi par 30 galvām/stundā. Tāpēc Lēmuma 90/342/EEK pielikuma 2.10. punkta prasība ir ievērota.

| (64) | Atbalsta likmes, kas izteiktas kā atbalsta bruto dotācijas ekvivalents, ievērojot metodi, kas raksturota Pamatnostādnēs par reģionālo atbalstu (20) un iekļaujot visus valsts atbalsta veidus saskaņā ar Likumu Nr. 252/91 un Likumu Nr. 67/88 (ar Likumu Nr. 290/1999 nemainīja ne atbalsta likmes, ne atbalsta apmēru, ne arī atbalsta saņēmējus saskaņā ar Likumu Nr. 252/91 un Likumu Nr. 67/88), nepārsniedza 75 % atbalsta likmi (investīcijām 1. mērķa reģionos) un 55 % atbalsta likmi, kas tobrīd bija atļauta investīcijām, kuras saistītas ar lauksaimniecības produktu pārstrādi un tirdzniecību apgabaliem, kas atrodas ārpus 1. mērķa. Tāpēc visas pārbaudāmās investīcijas neatkarīgi no to atrašanās vietas atbilda maksimālajām atbalsta likmēm, kuras bija pieļautas tobrīd spēkā esošajos Kopienas tiesību aktos, sīkāk sk. 1. tabulā.
  1. tabula
  Investīcijas pārstrādes un tirdzniecības nozarē | | Attaisnotās izmaksas (ITL) | Kopējais finansējums (ITL) | % |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CONAZO | Investīcijas mazāk labvēlīgos apgabalos | 4 972 623 097 | 3 729 467 323 | 75,00 % |
| | Investīcijas citos apgabalos | 48 753 248 149 | 26 480 183 539 | 54,31 % |
| FIORUCCI | Investīcijas | 39 831 488 798 | 14 170 000 000 | 35,57 % |
| GUARDAMIGLIO | Investīcijas | 15 296 548 104 | 5 477 000 000 | 35,81 % |
| INALCA | Investīcijas | 139 597 581 320 | 42 502 000 000 | 30,45 % |
| PRUNOTTO | Investīcijas | 4 243 327 136 | 1 930 000 000 | 45,48 % |
| CAMALLEVAMENTI | Investīcijas | 4 667 623 201 | 2 567 192 000 | 55,00 % |
| C.L.S.M. | Investīcijas | 6 067 000 000 | 3 260 533 100 | 53,74 % |

(64)

Atbalsta likmes, kas izteiktas kā atbalsta bruto dotācijas ekvivalents, ievērojot metodi, kas raksturota Pamatnostādnēs par reģionālo atbalstu (20) un iekļaujot visus valsts atbalsta veidus saskaņā ar Likumu Nr. 252/91 un Likumu Nr. 67/88 (ar Likumu Nr. 290/1999 nemainīja ne atbalsta likmes, ne atbalsta apmēru, ne arī atbalsta saņēmējus saskaņā ar Likumu Nr. 252/91 un Likumu Nr. 67/88), nepārsniedza 75 % atbalsta likmi (investīcijām 1. mērķa reģionos) un 55 % atbalsta likmi, kas tobrīd bija atļauta investīcijām, kuras saistītas ar lauksaimniecības produktu pārstrādi un tirdzniecību apgabaliem, kas atrodas ārpus 1. mērķa. Tāpēc visas pārbaudāmās investīcijas neatkarīgi no to atrašanās vietas atbilda maksimālajām atbalsta likmēm, kuras bija pieļautas tobrīd spēkā esošajos Kopienas tiesību aktos, sīkāk sk. 1. tabulā.

1. tabula

Investīcijas pārstrādes un tirdzniecības nozarē

Attaisnotās izmaksas (ITL)

Kopējais finansējums (ITL)

%

CONAZO

Investīcijas mazāk labvēlīgos apgabalos

4 972 623 097

3 729 467 323

75,00 %

Investīcijas citos apgabalos

48 753 248 149

26 480 183 539

54,31 %

FIORUCCI

Investīcijas

39 831 488 798

14 170 000 000

35,57 %

GUARDAMIGLIO

Investīcijas

15 296 548 104

5 477 000 000

35,81 %

INALCA

Investīcijas

139 597 581 320

42 502 000 000

30,45 %

PRUNOTTO

Investīcijas

4 243 327 136

1 930 000 000

45,48 %

CAMALLEVAMENTI

Investīcijas

4 667 623 201

2 567 192 000

55,00 %

C.L.S.M.

Investīcijas

6 067 000 000

3 260 533 100

53,74 %

| (65) | Saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 866/90 11. pantu minētie pasākumi iecerēti lauksaimniecības produktu sagatavošanas, uzglabāšanas, apstrādes un pārstrādes vai blakusproduktu vai ražošanas atkritumu atkārtotas izmantošanas racionalizēšanai vai attīstīšanai, tirdzniecības kanālu, tostarp cenu veidošanās pārredzamības uzlabošanai, jaunu pārstrādes metožu piemērošanai, ieskaitot jaunu produktu un blakusproduktu izstrādi vai jaunu tirgu atvēršanu, kā arī investīcijām jauninājumu ieviešanai un produktu kvalitātes uzlabošanai. |
| --- | --- |

(65)

Saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 866/90 11. pantu minētie pasākumi iecerēti lauksaimniecības produktu sagatavošanas, uzglabāšanas, apstrādes un pārstrādes vai blakusproduktu vai ražošanas atkritumu atkārtotas izmantošanas racionalizēšanai vai attīstīšanai, tirdzniecības kanālu, tostarp cenu veidošanās pārredzamības uzlabošanai, jaunu pārstrādes metožu piemērošanai, ieskaitot jaunu produktu un blakusproduktu izstrādi vai jaunu tirgu atvēršanu, kā arī investīcijām jauninājumu ieviešanai un produktu kvalitātes uzlabošanai.

| (66) | Saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 866/90 11. panta 3. punktu attaisnotās izmaksas attiecas uz:






  — | nekustamā īpašuma iegādi, izņemot zemes gabalu iegādi, |
| --- | --- | --- |

(66)

Saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 866/90 11. panta 3. punktu attaisnotās izmaksas attiecas uz:

—

nekustamā īpašuma iegādi, izņemot zemes gabalu iegādi,

| — | jaunu iekārtu un aprīkojuma tostarp datorprogrammatūru un programmu iegādi, |
| --- | --- |

—

jaunu iekārtu un aprīkojuma tostarp datorprogrammatūru un programmu iegādi,

| — | vispārējām izmaksām, piemēram, arhitektu, inženieru un konsultantu honorāriem un izmaksām par priekšizpēti, nepārsniedzot iepriekš minētos 12 % no izmaksām. |
| --- | --- |

—

vispārējām izmaksām, piemēram, arhitektu, inženieru un konsultantu honorāriem un izmaksām par priekšizpēti, nepārsniedzot iepriekš minētos 12 % no izmaksām.

| (67) | Saskaņā ar turpmāk dokumentā paskaidroto (sk. 80.–98. punktu) izmaksas, kas vajadzīgas finanšu līdzsvara atjaunošanai, turpmāk vairs nav iekļaujamas attaisnotajās izmaksās, kas pārrēķinātas, pamatojoties vienīgi uz izmaksām, kuras tieši saistītas ar investīcijām un attaisnotajām izmaksām. Turklāt CIPE programma bija konkrēti paredzēta tam, lai nodrošinātu saskaņotību un atbilsmi KTO noteikumiem. |
| --- | --- |

(67)

Saskaņā ar turpmāk dokumentā paskaidroto (sk. 80.–98. punktu) izmaksas, kas vajadzīgas finanšu līdzsvara atjaunošanai, turpmāk vairs nav iekļaujamas attaisnotajās izmaksās, kas pārrēķinātas, pamatojoties vienīgi uz izmaksām, kuras tieši saistītas ar investīcijām un attaisnotajām izmaksām. Turklāt CIPE programma bija konkrēti paredzēta tam, lai nodrošinātu saskaņotību un atbilsmi KTO noteikumiem.

| (68) | Ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus, Itālijas iestāžu piešķirtais atbalsts to investīciju veikšanai, kas plānotas iepriekš raksturoto integrēto projektu ietvaros, ir saderīgs ar kopējo tirgu saskaņā ar EK Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu. To piemēro tikai atbalstam, kas piešķirts investīciju faktiskai īstenošanai, izņemot jebkāda veida atbalstu, kas piešķirts attiecīgo uzņēmumu finansiālai atlabšanai, un ar konsolidācijas aizņēmumiem saistīto atbalstu, kas tiks novērtēts turpmākajās iedaļās. |
| --- | --- |

(68)

Ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus, Itālijas iestāžu piešķirtais atbalsts to investīciju veikšanai, kas plānotas iepriekš raksturoto integrēto projektu ietvaros, ir saderīgs ar kopējo tirgu saskaņā ar EK Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu. To piemēro tikai atbalstam, kas piešķirts investīciju faktiskai īstenošanai, izņemot jebkāda veida atbalstu, kas piešķirts attiecīgo uzņēmumu finansiālai atlabšanai, un ar konsolidācijas aizņēmumiem saistīto atbalstu, kas tiks novērtēts turpmākajās iedaļās.

VI.1.a) 2.   Investīcijas saimniecībās

| (69) | Saskaņā ar iepriekš minēto ar shēmu paredzēja arī atbalstīt investīcijas primārās ražošanas līmenī, ko uzņēmumu grupas veica saskaņā ar vispārējo projektu. |
| --- | --- |

(69)

Saskaņā ar iepriekš minēto ar shēmu paredzēja arī atbalstīt investīcijas primārās ražošanas līmenī, ko uzņēmumu grupas veica saskaņā ar vispārējo projektu.

| (70) | Atbalstu piešķīra šādiem uzņēmumiem: CONAZO, GEA un Val di Cesola
   (21). Attaisnotās izmaksas un kopējais saņemtais atbalsts ir redzams 2. tabulā.
  2. tabula
  Investīcijas ražošanas nozarē | Kopējās attaisnotās izmaksas (ITL) | Kopējais finansējums (ITL) | % |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| CONAZO | 7 652 930 000 | 2 678 525 500 | 35,00 % |
| GEA | 2 368 708 000 | 558 831 181 | 23,59 % |
| Val di Cesola | 553 923 850 | 278 830 197 | 50,34 % |

(70)

Atbalstu piešķīra šādiem uzņēmumiem: CONAZO, GEA un Val di Cesola
   (21). Attaisnotās izmaksas un kopējais saņemtais atbalsts ir redzams 2. tabulā.

2. tabula

Investīcijas ražošanas nozarē

Kopējās attaisnotās izmaksas (ITL)

Kopējais finansējums (ITL)

%

CONAZO

7 652 930 000

2 678 525 500

35,00 %

GEA

2 368 708 000

558 831 181

23,59 %

Val di Cesola

553 923 850

278 830 197

50,34 %

| (71) | Pēc dažādo projektu apstiprināšanas dienas un tai sekojošās attiecīgo resursu piešķiršanas atbalstu investīcijām saimniecībās novērtēja, pamatojoties uz Padomes Regulas (EK) Nr. 2328/91 par lauksaimniecības struktūru efektivitātes uzlabošanu noteikumiem (22). Regulu, ar kuru ieviesa daļējas finansēšanas sistēmu lauksaimniecības uzņēmumu efektivitātes uzlabošanai, piemēroja individuālām saimniecībām. Ar to izveidoja kopējas rīcības sistēmu, ar kuru ļāva vai uzlika dalībvalstīm par pienākumu īstenot vairākas atbalsta shēmas, kuras daļēji finansēja no Kopienas līdzekļiem. Vienlaicīgi ar regulu tika noteiktas pamatnostādnes īpašu veidu valsts atbalsta piešķiršanai, finansējot tos no dalībvalsts līdzekļiem. Regulas (EEK) Nr. 2328/91 35. pantā izklāstīti nosacījumi, ar kādiem dalībvalstīm tika atļauts piešķirt valsts atbalstu, lai sasniegtu tos pašus mērķus, kas noteikti regulā. Konkrēti 35. pantā ir minēts, ka regula neskar dalībvalstu tiesības pieņemt papildu atbalsta pasākumus regulas aptvertajā darbības jomā, izņemot tās jomas, uz kurām attiecās 2., 6.–9., 11. pants, 12. panta 2., 3. un 4. punkts un 17. pants, ar nosacījumiem un piešķiršanas kārtību, kas atšķiras no regulā noteiktās, vai par summām, kas pārsniedz regulā noteiktos griestus ar noteikumu, ka Līguma 92., 93. un 94. pants netiek pārkāpts. 35. panta 2. punktā ir noteikts, ka Līguma 92., 93. un 94. pantu, izņemot 92. panta 2. punktu, nepiemēro atbalsta pasākumiem, kurus regulē 2., 6.–9., 11. pants, 12. panta 2., 3, un 4. punkts un 17. pants. |
| --- | --- |

(71)

Pēc dažādo projektu apstiprināšanas dienas un tai sekojošās attiecīgo resursu piešķiršanas atbalstu investīcijām saimniecībās novērtēja, pamatojoties uz Padomes Regulas (EK) Nr. 2328/91 par lauksaimniecības struktūru efektivitātes uzlabošanu noteikumiem (22). Regulu, ar kuru ieviesa daļējas finansēšanas sistēmu lauksaimniecības uzņēmumu efektivitātes uzlabošanai, piemēroja individuālām saimniecībām. Ar to izveidoja kopējas rīcības sistēmu, ar kuru ļāva vai uzlika dalībvalstīm par pienākumu īstenot vairākas atbalsta shēmas, kuras daļēji finansēja no Kopienas līdzekļiem. Vienlaicīgi ar regulu tika noteiktas pamatnostādnes īpašu veidu valsts atbalsta piešķiršanai, finansējot tos no dalībvalsts līdzekļiem. Regulas (EEK) Nr. 2328/91 35. pantā izklāstīti nosacījumi, ar kādiem dalībvalstīm tika atļauts piešķirt valsts atbalstu, lai sasniegtu tos pašus mērķus, kas noteikti regulā. Konkrēti 35. pantā ir minēts, ka regula neskar dalībvalstu tiesības pieņemt papildu atbalsta pasākumus regulas aptvertajā darbības jomā, izņemot tās jomas, uz kurām attiecās 2., 6.–9., 11. pants, 12. panta 2., 3. un 4. punkts un 17. pants, ar nosacījumiem un piešķiršanas kārtību, kas atšķiras no regulā noteiktās, vai par summām, kas pārsniedz regulā noteiktos griestus ar noteikumu, ka Līguma 92., 93. un 94. pants netiek pārkāpts. 35. panta 2. punktā ir noteikts, ka Līguma 92., 93. un 94. pantu, izņemot 92. panta 2. punktu, nepiemēro atbalsta pasākumiem, kurus regulē 2., 6.–9., 11. pants, 12. panta 2., 3, un 4. punkts un 17. pants.

| (72) | Tāpēc to veidu atbalsts, ko dalībvalstis drīkstēja piešķirt, bija skaidri definēts ar 35. panta noteikumiem, kas ierobežoja dalībvalstu rīcības brīvību attiecībā atbalstu, ko finansē tikai no valsts līdzekļiem. Praksē dalībvalstīm bija jāpaziņo Komisijai par visiem lēmumiem piešķirt atbalstu iniciatīvām, uz ko attiecas regula, vai nu regulā paredzētās procedūras ietvaros, lai iegūtu Kopienas līdzfinansējumu, vai pamatojoties uz Līguma 87. un 88. pantu attiecībā uz valsts atbalstu. Itālijas iestādes nepaziņoja Komisijai par minēto atbalstu Regulā (EEK) Nr. 2328/91 paredzētās procedūras ietvaros, lai iegūtu Kopienas līdzfinansējumu, vai saskaņā ar šīs regulas 12. panta 2., 3. un 4. punktu. Tāpēc atbalsta pasākums jānovērtē, pamatojoties uz Līguma 87., 88. un 89. pantu, ņemot vērā regulā noteiktos ierobežojumus un nosacījumus. |
| --- | --- |

(72)

Tāpēc to veidu atbalsts, ko dalībvalstis drīkstēja piešķirt, bija skaidri definēts ar 35. panta noteikumiem, kas ierobežoja dalībvalstu rīcības brīvību attiecībā atbalstu, ko finansē tikai no valsts līdzekļiem. Praksē dalībvalstīm bija jāpaziņo Komisijai par visiem lēmumiem piešķirt atbalstu iniciatīvām, uz ko attiecas regula, vai nu regulā paredzētās procedūras ietvaros, lai iegūtu Kopienas līdzfinansējumu, vai pamatojoties uz Līguma 87. un 88. pantu attiecībā uz valsts atbalstu. Itālijas iestādes nepaziņoja Komisijai par minēto atbalstu Regulā (EEK) Nr. 2328/91 paredzētās procedūras ietvaros, lai iegūtu Kopienas līdzfinansējumu, vai saskaņā ar šīs regulas 12. panta 2., 3. un 4. punktu. Tāpēc atbalsta pasākums jānovērtē, pamatojoties uz Līguma 87., 88. un 89. pantu, ņemot vērā regulā noteiktos ierobežojumus un nosacījumus.

| (73) | Regulas (EEK) Nr. 2328/91 12. pantā ir norādīti investīciju veidi, kurus dalībvalstis var finansēt tikai no saviem resursiem. Saskaņā ar 35. pantu Līguma 87.–89. pantu nepiemēro 12. panta 2., 3. un 4. punktam. Tāpēc atbalsta pasākumus var novērtēt, tikai pamatojoties uz Regulas (EEK) Nr. 2328/91 12. panta 1. un 5. punktu. |
| --- | --- |

(73)

Regulas (EEK) Nr. 2328/91 12. pantā ir norādīti investīciju veidi, kurus dalībvalstis var finansēt tikai no saviem resursiem. Saskaņā ar 35. pantu Līguma 87.–89. pantu nepiemēro 12. panta 2., 3. un 4. punktam. Tāpēc atbalsta pasākumus var novērtēt, tikai pamatojoties uz Regulas (EEK) Nr. 2328/91 12. panta 1. un 5. punktu.

| (74) | Regulas (EEK) Nr. 2328/91 12. panta 1. punktā paredzētie pasākumi ir papildu atbalsts, ko stingri noteiktos gadījumos dalībvalstis var piešķirt papildus Kopienas līdzfinansētajai atbalsta sistēmai saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 2328/91. Šos papildu atbalsta līdzekļus var piešķirt tikai uzņēmumiem, kas izpilda visus atbilstības kritērijus, kuri minēti regulā (5.–9. pants), Kopienas atbalsta saņemšanai un tikai integrētiem iepriekš apstiprinātiem līdzfinansētiem atbalsta pasākumiem. Tā kā šis punkts attiecas tikai uz atbalstu, kas papildina iepriekš apstiprināta līdzfinansēta atbalsta pasākumus, šie atbalsta pasākumi netiek iekļauti tā darbības jomā. |
| --- | --- |

(74)

Regulas (EEK) Nr. 2328/91 12. panta 1. punktā paredzētie pasākumi ir papildu atbalsts, ko stingri noteiktos gadījumos dalībvalstis var piešķirt papildus Kopienas līdzfinansētajai atbalsta sistēmai saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 2328/91. Šos papildu atbalsta līdzekļus var piešķirt tikai uzņēmumiem, kas izpilda visus atbilstības kritērijus, kuri minēti regulā (5.–9. pants), Kopienas atbalsta saņemšanai un tikai integrētiem iepriekš apstiprinātiem līdzfinansētiem atbalsta pasākumiem. Tā kā šis punkts attiecas tikai uz atbalstu, kas papildina iepriekš apstiprināta līdzfinansēta atbalsta pasākumus, šie atbalsta pasākumi netiek iekļauti tā darbības jomā.

| (75) | Regulas (EEK) Nr. 2328/91 12. panta 5. punktā ir norādīti tie investīciju atbalsta veidi, kas nav aizliegti, un ierobežojumi, kas paredzēti pārējos pantos, un kurus vispār varētu atļaut. Tie ir:






  — | atbalsts zemes iegādei, |
| --- | --- | --- |

(75)

Regulas (EEK) Nr. 2328/91 12. panta 5. punktā ir norādīti tie investīciju atbalsta veidi, kas nav aizliegti, un ierobežojumi, kas paredzēti pārējos pantos, un kurus vispār varētu atļaut. Tie ir:

—

atbalsts zemes iegādei,

| — | subsidēti īstermiņa aizņēmumi uz laikposmu, kas nepārsniedz vienu tirdzniecības gadu, |
| --- | --- |

—

subsidēti īstermiņa aizņēmumi uz laikposmu, kas nepārsniedz vienu tirdzniecības gadu,

| — | vaislas dzīvnieku (tēviņu) iegāde, |
| --- | --- |

—

vaislas dzīvnieku (tēviņu) iegāde,

| — | paņemto aizņēmumu, tostarp procentu, nodrošinājumi, |
| --- | --- |

—

paņemto aizņēmumu, tostarp procentu, nodrošinājumi,

| — | atbalsts investīcijām vides aizsardzībai un uzlabošanai ar noteikumu, ka tas nepalielina produkcijas apjomu, |
| --- | --- |

—

atbalsts investīcijām vides aizsardzībai un uzlabošanai ar noteikumu, ka tas nepalielina produkcijas apjomu,

| — | atbalsts investīcijām lopkopības saimniecību higiēnas apstākļu uzlabošanai vai Kopienas vai dalībvalstu (ja tie ir stingrāki par Kopienas prasībām) standartu ievērošanai dzīvnieku labturības jomā ar nosacījumu, ka šīs investīcijas nepalielina produkcijas apjomu un ka tās tiek piešķirtas saskaņā ar Līguma 87. un 88. pantu (bijušais 92. un 93. pants). |
| --- | --- |

—

atbalsts investīcijām lopkopības saimniecību higiēnas apstākļu uzlabošanai vai Kopienas vai dalībvalstu (ja tie ir stingrāki par Kopienas prasībām) standartu ievērošanai dzīvnieku labturības jomā ar nosacījumu, ka šīs investīcijas nepalielina produkcijas apjomu un ka tās tiek piešķirtas saskaņā ar Līguma 87. un 88. pantu (bijušais 92. un 93. pants).

| (76) | Ar 2000. gada 13. oktobra vēstuli Itālijas iestādes paziņoja, ka atbalsts investīcijām primārajai ražošanai saskaņā ar Likumu Nr. 252/91 ir piešķirts tikai trim projektiem. Šīs investīcijas bija paredzētas apsēklošanas centru pārstrukturēšanai un uzlabošanai, lai samazinātu ražošanas izmaksas, uzlabotu kvalitāti un sekmētu dzīvnieku veselības un labturības uzlabošanos. Kopumā investīcijas varēja izmantot labākas ēku ventilācijas, mazāka dzīvnieku blīvuma nodrošināšanai, apgaismojuma uzlabošanai, ūdens izplatīšanai utt. Itālijas iestādes apliecināja, ka atbalstu piešķīra tām investīcijām, kas neattiecas tikai uz dzīvnieku veselības un labturības standartiem, kuri noteikti Direktīvā 91/629/EEK (23) un Direktīvā 91/630/EEK. (24) Itālijas iestādes ar 2004. gada 24. novembra vēstuli, kas reģistrēta 2004. gada 3. decembrī, iesniedza investīciju sarakstu kā apstiprinājumu, ka tās tika paredzētas dzīvnieku veselības un labturības sekmēšanai un ka tās neattiecās tikai uz tobrīd piemērojamiem noteikumiem par dzīvnieku higiēnu un labturību. Ministrijas pārbaudes komiteja un attiecīgā reģiona komiteja pārbaudīja visus finansētos projektus, lai apstiprinātu, ka projektu mērķi tika sasniegti. |
| --- | --- |

(76)

Ar 2000. gada 13. oktobra vēstuli Itālijas iestādes paziņoja, ka atbalsts investīcijām primārajai ražošanai saskaņā ar Likumu Nr. 252/91 ir piešķirts tikai trim projektiem. Šīs investīcijas bija paredzētas apsēklošanas centru pārstrukturēšanai un uzlabošanai, lai samazinātu ražošanas izmaksas, uzlabotu kvalitāti un sekmētu dzīvnieku veselības un labturības uzlabošanos. Kopumā investīcijas varēja izmantot labākas ēku ventilācijas, mazāka dzīvnieku blīvuma nodrošināšanai, apgaismojuma uzlabošanai, ūdens izplatīšanai utt. Itālijas iestādes apliecināja, ka atbalstu piešķīra tām investīcijām, kas neattiecas tikai uz dzīvnieku veselības un labturības standartiem, kuri noteikti Direktīvā 91/629/EEK (23) un Direktīvā 91/630/EEK. (24) Itālijas iestādes ar 2004. gada 24. novembra vēstuli, kas reģistrēta 2004. gada 3. decembrī, iesniedza investīciju sarakstu kā apstiprinājumu, ka tās tika paredzētas dzīvnieku veselības un labturības sekmēšanai un ka tās neattiecās tikai uz tobrīd piemērojamiem noteikumiem par dzīvnieku higiēnu un labturību. Ministrijas pārbaudes komiteja un attiecīgā reģiona komiteja pārbaudīja visus finansētos projektus, lai apstiprinātu, ka projektu mērķi tika sasniegti.

| (77) | Maksimālā atbalsta likme, kas paredzēta regulā (35 % un 75 % – mazāk labvēlīgos reģionos), tostarp atbalsts no valsts finanšu resursiem, kas tika ieskaitīti investīcijās, netika pārsniegta. |
| --- | --- |

(77)

Maksimālā atbalsta likme, kas paredzēta regulā (35 % un 75 % – mazāk labvēlīgos reģionos), tostarp atbalsts no valsts finanšu resursiem, kas tika ieskaitīti investīcijās, netika pārsniegta.

| (78) | Turklāt Itālijas iestādes Komisijai apstiprināja, ka pēc investēšanas dzīvnieku kopskaits nepalielinājās un ka visas investīcijas tika veiktas saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2328/91 6. pantu. |
| --- | --- |

(78)

Turklāt Itālijas iestādes Komisijai apstiprināja, ka pēc investēšanas dzīvnieku kopskaits nepalielinājās un ka visas investīcijas tika veiktas saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2328/91 6. pantu.

| (79) | Atbilstoši VI.1. a) 3. iedaļai attaisnotās izmaksas neiekļauj finansiālo atlabšanu (esigenze di equilibrio finanziario) un parādu konsolidācijas aizņēmumus. |
| --- | --- |

(79)

Atbilstoši VI.1. a) 3. iedaļai attaisnotās izmaksas neiekļauj finansiālo atlabšanu (esigenze di equilibrio finanziario) un parādu konsolidācijas aizņēmumus.

| (80) | Ņemot vērā iepriekš minēto, minētie Itālijas iestāžu piešķirtie atbalsta pasākumi investīciju veikšanai primārajā ražošanā bija saderīgi ar kopējo tirgu saskaņā ar EK Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(80)

Ņemot vērā iepriekš minēto, minētie Itālijas iestāžu piešķirtie atbalsta pasākumi investīciju veikšanai primārajā ražošanā bija saderīgi ar kopējo tirgu saskaņā ar EK Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu.

VI.1.a) 3.   Atbalsts uzņēmumu finansiālai atlabšanai un parādu konsolidācijai

| (81) | Saskaņā ar iepriekšējo iedaļu Likuma Nr. 290/99 5. panta 2. punkts paredz, ka procentu likmju subsīdijas aizņēmumiem, kurus piešķīra saskaņā ar Likuma Nr. 67/88 15. panta 16. punktu attiecībā uz kopējas attīstības vai parādu konsolidācijas pasākumiem, turpina piemērot, pat ja integrēts projekts, ko apstiprināja saskaņā ar Likuma Nr. 87/90 1. pantu, kuru aizstāja ar Likuma Nr. 252/91 1. pantu, ir īstenots tikai daļēji ar noteikumu, ka ir īstenots personas, kas paņēmusi aizņēmumu, integrēts projekts. 5. panta 3. punktā ir paredzēts, ka procentu likmju subsīdijas par aizņēmumiem, kas piešķirti saskaņā ar iepriekš minēto Likumu tikai parādu konsolidācijai, paliek spēkā, pat ja integrētu projektu neīsteno vai īsteno tikai daļēji ar noteikumu, ka persona, kas paņēmusi aizņēmumu, iesniedz personisku investīciju projektu, ko īstenos, izmantojot aizņēmumu. |
| --- | --- |

(81)

Saskaņā ar iepriekšējo iedaļu Likuma Nr. 290/99 5. panta 2. punkts paredz, ka procentu likmju subsīdijas aizņēmumiem, kurus piešķīra saskaņā ar Likuma Nr. 67/88 15. panta 16. punktu attiecībā uz kopējas attīstības vai parādu konsolidācijas pasākumiem, turpina piemērot, pat ja integrēts projekts, ko apstiprināja saskaņā ar Likuma Nr. 87/90 1. pantu, kuru aizstāja ar Likuma Nr. 252/91 1. pantu, ir īstenots tikai daļēji ar noteikumu, ka ir īstenots personas, kas paņēmusi aizņēmumu, integrēts projekts. 5. panta 3. punktā ir paredzēts, ka procentu likmju subsīdijas par aizņēmumiem, kas piešķirti saskaņā ar iepriekš minēto Likumu tikai parādu konsolidācijai, paliek spēkā, pat ja integrētu projektu neīsteno vai īsteno tikai daļēji ar noteikumu, ka persona, kas paņēmusi aizņēmumu, iesniedz personisku investīciju projektu, ko īstenos, izmantojot aizņēmumu.

| (82) | Likuma Nr. 290/99 5. pantā minētās procentu likmju subsīdijas, kuras Komisija sākotnēji novērtēja, ir paredzētas Likumā Nr. 67/88. Šā Likuma 15. panta 16. punkts, attiecībā uz kuru Komisija nolēma uzsākt procedūras, paredz, ka kooperatīvi un to konsorciji var aizņemties maksimāli līdz 7 000 miljardiem ITL lopkautuvju celtniecībai, pārstrukturēšanai vai paplašināšanai. Saskaņā ar šo pantu lauksaimnieki, kas paņem aizņēmumus, var tos izmantot līdz pat 100 miljardiem ITL apmērā 1988. gadā un 50 miljardu apmērā ITL 1989. gadā, lai konsolidētu esošo parādu par iepriekš minētajām iekārtām un ēkām. |
| --- | --- |

(82)

Likuma Nr. 290/99 5. pantā minētās procentu likmju subsīdijas, kuras Komisija sākotnēji novērtēja, ir paredzētas Likumā Nr. 67/88. Šā Likuma 15. panta 16. punkts, attiecībā uz kuru Komisija nolēma uzsākt procedūras, paredz, ka kooperatīvi un to konsorciji var aizņemties maksimāli līdz 7 000 miljardiem ITL lopkautuvju celtniecībai, pārstrukturēšanai vai paplašināšanai. Saskaņā ar šo pantu lauksaimnieki, kas paņem aizņēmumus, var tos izmantot līdz pat 100 miljardiem ITL apmērā 1988. gadā un 50 miljardu apmērā ITL 1989. gadā, lai konsolidētu esošo parādu par iepriekš minētajām iekārtām un ēkām.

| (83) | Tāpēc Likuma Nr. 290/99 5. pants un Likuma Nr. 67/88 15. panta 16. punkts paredz iespēju izmantot asignējumus arī parādu konsolidācijai. |
| --- | --- |

(83)

Tāpēc Likuma Nr. 290/99 5. pants un Likuma Nr. 67/88 15. panta 16. punkts paredz iespēju izmantot asignējumus arī parādu konsolidācijai.

| (84) | Tomēr atbilstoši Itālijas iestāžu iesniegtajai informācijai, atbildot uz Komisijas (25) procedūru uzsākšanu Likuma Nr. 252/91 darbības jomā, valsts arī ņēma vērā finansiālo atlabšanas vajadzību raksturojumu. Saskaņā ar Itālijas iestāžu informāciju projektu izpildei bija vajadzīgas lielas finansiālās saistības “attīstības projektu” faktiskai īstenošanai un no tā izrietošu finansiālu saistību atguvei (26). Finansiālās atlabšanas vajadzības papildināja investīcijas, jo tās attiecināja uz naudas summu, ko veidoja minētās investīcijas. |
| --- | --- |

(84)

Tomēr atbilstoši Itālijas iestāžu iesniegtajai informācijai, atbildot uz Komisijas (25) procedūru uzsākšanu Likuma Nr. 252/91 darbības jomā, valsts arī ņēma vērā finansiālo atlabšanas vajadzību raksturojumu. Saskaņā ar Itālijas iestāžu informāciju projektu izpildei bija vajadzīgas lielas finansiālās saistības “attīstības projektu” faktiskai īstenošanai un no tā izrietošu finansiālu saistību atguvei (26). Finansiālās atlabšanas vajadzības papildināja investīcijas, jo tās attiecināja uz naudas summu, ko veidoja minētās investīcijas.

| (85) | Ņemot vērā iepriekš minēto, ir acīm redzams, ka Itālijas iestāžu piešķirtā atbalsta daļa uzņēmumiem saistītu projektu īstenošanai faktiski tika novirzīta šo uzņēmumu sekmēšanai, lai tiktu galā ar finansiālo slogu, kas izriet no šīm investīcijām, bet nav cieši ar tām saistīts. |
| --- | --- |

(85)

Ņemot vērā iepriekš minēto, ir acīm redzams, ka Itālijas iestāžu piešķirtā atbalsta daļa uzņēmumiem saistītu projektu īstenošanai faktiski tika novirzīta šo uzņēmumu sekmēšanai, lai tiktu galā ar finansiālo slogu, kas izriet no šīm investīcijām, bet nav cieši ar tām saistīts.

| (86) | Komisija allaž paudusi šaubas par atbalsta parādu konsolidācijai saskaņā ar Likumu Nr. 67/88 un atbalsta finansiālai atlabšanai saskaņā ar Likumu Nr. 252/91 saderību ar kopējo tirgu. Itālijas iestādes 2000. gada 18. maija atbildē par procedūru uzsākšanu minēja, ka abus atbalsta pasākumus piešķīra saistībā ar investīcijām, kuras veic plānotu integrētu projektu ietvaros. Patiešām, Itālijas iestādes paziņoja, ka Likums Nr. 67/88 saistīja parādu konsolidācijas apliecinājumu ar investīciju projektu faktisku izpildi. Viņuprāt, konsolidācijas aizņēmums nodrošina kooperatīvu likviditāti un šajā sakarā funkcionēja kā mērķfinansējums. Konsolidācijas aizņēmums bija finansiāla operācija, kas jebkurā gadījumā ir saistīta ar investīciju projektu. |
| --- | --- |

(86)

Komisija allaž paudusi šaubas par atbalsta parādu konsolidācijai saskaņā ar Likumu Nr. 67/88 un atbalsta finansiālai atlabšanai saskaņā ar Likumu Nr. 252/91 saderību ar kopējo tirgu. Itālijas iestādes 2000. gada 18. maija atbildē par procedūru uzsākšanu minēja, ka abus atbalsta pasākumus piešķīra saistībā ar investīcijām, kuras veic plānotu integrētu projektu ietvaros. Patiešām, Itālijas iestādes paziņoja, ka Likums Nr. 67/88 saistīja parādu konsolidācijas apliecinājumu ar investīciju projektu faktisku izpildi. Viņuprāt, konsolidācijas aizņēmums nodrošina kooperatīvu likviditāti un šajā sakarā funkcionēja kā mērķfinansējums. Konsolidācijas aizņēmums bija finansiāla operācija, kas jebkurā gadījumā ir saistīta ar investīciju projektu.

| (87) | Kaut arī tika izteikti šādi apgalvojumi, Komisija pauda šaubas par iepriekš minētajiem atbalsta pasākumiem un paziņoja, ka pretēji Itālijas iestāžu apgalvojumam izskatījās, ka iesniegtais apraksts un Likuma formulējums norāda uz to, ka atbalsts tika novirzīts atbalsta saņēmēju finansiālo problēmu risināšanai, to vispār nesaistot ar faktisko investīciju īstenošanu. Tajā pašā vēstulē, kurā Komisija pauda savus iebildumus, tā arī aicināja Itālijas iestādes paskaidrot, vai minētais atbalsts atbilda visiem piemērojamiem noteikumiem, kas bija spēkā brīdī, kad atbalstu sniedza. |
| --- | --- |

(87)

Kaut arī tika izteikti šādi apgalvojumi, Komisija pauda šaubas par iepriekš minētajiem atbalsta pasākumiem un paziņoja, ka pretēji Itālijas iestāžu apgalvojumam izskatījās, ka iesniegtais apraksts un Likuma formulējums norāda uz to, ka atbalsts tika novirzīts atbalsta saņēmēju finansiālo problēmu risināšanai, to vispār nesaistot ar faktisko investīciju īstenošanu. Tajā pašā vēstulē, kurā Komisija pauda savus iebildumus, tā arī aicināja Itālijas iestādes paskaidrot, vai minētais atbalsts atbilda visiem piemērojamiem noteikumiem, kas bija spēkā brīdī, kad atbalstu sniedza.

| (88) | Atbildot uz iepriekš minēto vēstuli, Itālijas iestādes paziņoja, ka attiecībā uz finansiālo atlabšanu plānotajās finanšu darbībās tika ņemtas vērā visu integrēto projektu vispārējās finanšu prasības (27). Šī vispārējā, globālā, finansiālā prasība tika ietverta faktiskajās investīcijās un finansiālajā līdzsvarā, kas nevarēja pārsniegt 50 % no kopējām finanšu vajadzībām. Tāpēc finansiālā atlabšana nodrošināja to finansiālo saistību nokārtošanu, kas saistīti ar veiktajām investīcijām. |
| --- | --- |

(88)

Atbildot uz iepriekš minēto vēstuli, Itālijas iestādes paziņoja, ka attiecībā uz finansiālo atlabšanu plānotajās finanšu darbībās tika ņemtas vērā visu integrēto projektu vispārējās finanšu prasības (27). Šī vispārējā, globālā, finansiālā prasība tika ietverta faktiskajās investīcijās un finansiālajā līdzsvarā, kas nevarēja pārsniegt 50 % no kopējām finanšu vajadzībām. Tāpēc finansiālā atlabšana nodrošināja to finansiālo saistību nokārtošanu, kas saistīti ar veiktajām investīcijām.

| (89) | Pēc Komisijas apsvērumu saņemšanas par šo īpašo punktu Itālijas iestādes 2004. gada 29. oktobra vēstulē, kas reģistrēta 2004. gada 3. novembrī, atdalīja finanšu atlabšanas vajadzības no attaisnotajām izmaksām. Tāpēc uzņēmumu finanšu atlabšanas vajadzības, kuras sākotnēji iekļāva attaisnotajās izmaksās saistībā ar investīcijām, tika izslēgtas. Tas nozīmē, ka tika ņemtas vērā tikai attaisnotās izmaksas, kas tieši saistītas ar finansētu investīciju īstenošanu un finansētas ar iepriekš minētajiem nosacījumiem. Finansiālās atlabšanas dēļ valsts nekad nenodeva finanšu resursus uzņēmumiem, kas veic integrētus projektus, bet sākotnēji pievienoja attaisnotajiem izdevumiem. |
| --- | --- |

(89)

Pēc Komisijas apsvērumu saņemšanas par šo īpašo punktu Itālijas iestādes 2004. gada 29. oktobra vēstulē, kas reģistrēta 2004. gada 3. novembrī, atdalīja finanšu atlabšanas vajadzības no attaisnotajām izmaksām. Tāpēc uzņēmumu finanšu atlabšanas vajadzības, kuras sākotnēji iekļāva attaisnotajās izmaksās saistībā ar investīcijām, tika izslēgtas. Tas nozīmē, ka tika ņemtas vērā tikai attaisnotās izmaksas, kas tieši saistītas ar finansētu investīciju īstenošanu un finansētas ar iepriekš minētajiem nosacījumiem. Finansiālās atlabšanas dēļ valsts nekad nenodeva finanšu resursus uzņēmumiem, kas veic integrētus projektus, bet sākotnēji pievienoja attaisnotajiem izdevumiem.

| (90) | Saskaņā ar jauno aprēķinu (izslēdzot finansiālas atlabšanas vajadzības no attaisnotajām izmaksām) divu labuma guvēju kooperatīvu (CONAZO un Consorzio latterie sociali mantovane) atbalsta intensitāte joprojām tika ierobežota līdz 35 % primārajai ražošanai, līdz 55 % – pārstrādes un tirdzniecības nozarei parastos apgabalos un līdz 75 % – mazāk labvēlīgos apgabalos (sk. sīkāk turpmāk redzamajā tabulā).
  3. tabula
  Finansiāla atlabšana | Attaisnotās izmaksas ITL | Valsts finansējums saskaņā ar Likumu Nr. 252/91 | % |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| CONAZO |
| Ražošana | 7 652 930 000 | 2 678 525 500 | 35,00 |
| Pārstrāde mazāk labvēlīgos apgabalos | 4 972 623 097 | 3 729 467 323 | 75,00 |
| Pārstrāde | 48 753 248 149 | 20 700 797 658 | 42,46 |
| CONAZO kopā | 61 378 801 246 | 27 108 790 481 | 44,16 |
| Consorzio Latterie Sociali Mantovane |
| Pārstrāde nelabvēlīgos apgabalos | 6 067 000 000 | 3 260 533 100 | 53,74 |

(90)

Saskaņā ar jauno aprēķinu (izslēdzot finansiālas atlabšanas vajadzības no attaisnotajām izmaksām) divu labuma guvēju kooperatīvu (CONAZO un Consorzio latterie sociali mantovane) atbalsta intensitāte joprojām tika ierobežota līdz 35 % primārajai ražošanai, līdz 55 % – pārstrādes un tirdzniecības nozarei parastos apgabalos un līdz 75 % – mazāk labvēlīgos apgabalos (sk. sīkāk turpmāk redzamajā tabulā).

3. tabula

Finansiāla atlabšana

Attaisnotās izmaksas ITL

Valsts finansējums saskaņā ar Likumu Nr. 252/91

%

CONAZO

Ražošana

7 652 930 000

2 678 525 500

35,00

Pārstrāde mazāk labvēlīgos apgabalos

4 972 623 097

3 729 467 323

75,00

Pārstrāde

48 753 248 149

20 700 797 658

42,46

CONAZO kopā

61 378 801 246

27 108 790 481

44,16

Consorzio Latterie Sociali Mantovane

Pārstrāde nelabvēlīgos apgabalos

6 067 000 000

3 260 533 100

53,74

| (91) | Par parādu konsolidāciju Itālijas iestādes norādīja, ka “parādu konsolidācijas līdzekļus” novirzīja “attīstības aizņēmumu” finansēšanai, proti, to aizņēmumu finansēšanai, kas saistīti ar integrētu projektu īstenošanu, kuriem resursi, ko nodrošināja atbilstoši Likumam Nr. 252/91, izrādījās nepietiekami un “konsolidācijas aizņēmumus” novirzīja iepriekšējo investīciju finansēšanai. |
| --- | --- |

(91)

Par parādu konsolidāciju Itālijas iestādes norādīja, ka “parādu konsolidācijas līdzekļus” novirzīja “attīstības aizņēmumu” finansēšanai, proti, to aizņēmumu finansēšanai, kas saistīti ar integrētu projektu īstenošanu, kuriem resursi, ko nodrošināja atbilstoši Likumam Nr. 252/91, izrādījās nepietiekami un “konsolidācijas aizņēmumus” novirzīja iepriekšējo investīciju finansēšanai.

| (92) | “Attīstības aizņēmumus” piešķīra to integrēto projektu darbības jomā, kurus finansēja saskaņā ar Likumu Nr. 252/91 un ar tādiem pašiem nosacījumiem. Tos piešķīra CONAZO, GEA un Val di Cesola. Šo aizņēmumu bruto dotācijas ekvivalentu un maksimālo dotācijas ekvivalentu iekļāva vispārējā atbalsta intensitātē, ko iegūst no atbalsta uzkrāšanās skaidras naudas subsīdiju veidā saskaņā ar Likumu Nr. 252/91 un attīstības aizņēmumu veidā saskaņā ar Likumu Nr. 67/88. Kopējās atbalsta likmes ir saskaņā ar atbalsta likmēm, kuras tobrīd apstiprināja Komisija (atbilstoši 2. tabulā redzamajam). |
| --- | --- |

(92)

“Attīstības aizņēmumus” piešķīra to integrēto projektu darbības jomā, kurus finansēja saskaņā ar Likumu Nr. 252/91 un ar tādiem pašiem nosacījumiem. Tos piešķīra CONAZO, GEA un Val di Cesola. Šo aizņēmumu bruto dotācijas ekvivalentu un maksimālo dotācijas ekvivalentu iekļāva vispārējā atbalsta intensitātē, ko iegūst no atbalsta uzkrāšanās skaidras naudas subsīdiju veidā saskaņā ar Likumu Nr. 252/91 un attīstības aizņēmumu veidā saskaņā ar Likumu Nr. 67/88. Kopējās atbalsta likmes ir saskaņā ar atbalsta likmēm, kuras tobrīd apstiprināja Komisija (atbilstoši 2. tabulā redzamajam).

| (93) | Tomēr “konsolidācijas aizņēmumi”, kas attiecas tikai uz CONAZO, bija saistīti ar iepriekš veiktajām investīcijām un ir paredzēti to aizņēmumu finansēšanas izmaksu samazināšanai, kas paņemti attiecībā uz iepriekšējām investīcijām. Tos piešķīra ar Komisijas 1989. gada 7. marta vēstulē (28) minētajiem nosacījumiem, proti:






  — | atbalstam (piemēram, procentu nomaksai) ir jābūt vērstam uz iepriekšēju aizņēmumu, kas ņemti investīciju finansēšanai, finansiālā sloga mazināšanu, |
| --- | --- | --- |

(93)

Tomēr “konsolidācijas aizņēmumi”, kas attiecas tikai uz CONAZO, bija saistīti ar iepriekš veiktajām investīcijām un ir paredzēti to aizņēmumu finansēšanas izmaksu samazināšanai, kas paņemti attiecībā uz iepriekšējām investīcijām. Tos piešķīra ar Komisijas 1989. gada 7. marta vēstulē (28) minētajiem nosacījumiem, proti:

—

atbalstam (piemēram, procentu nomaksai) ir jābūt vērstam uz iepriekšēju aizņēmumu, kas ņemti investīciju finansēšanai, finansiālā sloga mazināšanu,

| — | iepriekšējo aizdevumu, kas piešķirti aizņēmumu ņemšanas brīdī, un jaunā atbalsta pasākuma kumulētās dotācijas ekvivalents, nevar pārsniegt Komisijas robežlikmes primārās ražošanas investīcijām: 35 % vai 75 % – mazāk labvēlīgos apgabalos saskaņā ar Direktīvu 75/268/EEK; pārstrādes vai tirdzniecības investīcijām – 55 % (75 % – 1. mērķa apgabalos), |
| --- | --- |

—

iepriekšējo aizdevumu, kas piešķirti aizņēmumu ņemšanas brīdī, un jaunā atbalsta pasākuma kumulētās dotācijas ekvivalents, nevar pārsniegt Komisijas robežlikmes primārās ražošanas investīcijām: 35 % vai 75 % – mazāk labvēlīgos apgabalos saskaņā ar Direktīvu 75/268/EEK; pārstrādes vai tirdzniecības investīcijām – 55 % (75 % – 1. mērķa apgabalos),

| — | minētajam atbalstam ir jāievēro jaunu aizņēmumu procentu likmju izmaiņas, lai tādējādi ņemtu vērā naudas cenas izmaiņas (atbalstam ir jābūt mazākam par jaunu aizņēmumu likmes izmaiņām vai vienādam ar tām) vai ir jābūt lauksamniecības uzņēmumiem, kas iesniedz dzīvotspējas garantijas, īpaši ja finansiālais slogs no jau pastāvošajiem aizņēmumiem ir tāds, ka pastāv risks, ka uzņēmuma dzīvotspēja varētu tikt apdraudēta vai ka tas varētu bankrotēt. |
| --- | --- |

—

minētajam atbalstam ir jāievēro jaunu aizņēmumu procentu likmju izmaiņas, lai tādējādi ņemtu vērā naudas cenas izmaiņas (atbalstam ir jābūt mazākam par jaunu aizņēmumu likmes izmaiņām vai vienādam ar tām) vai ir jābūt lauksamniecības uzņēmumiem, kas iesniedz dzīvotspējas garantijas, īpaši ja finansiālais slogs no jau pastāvošajiem aizņēmumiem ir tāds, ka pastāv risks, ka uzņēmuma dzīvotspēja varētu tikt apdraudēta vai ka tas varētu bankrotēt.

| (94) | Šajā gadījumā Itālijas iestādes 2001. gada 12. jūlija vēstulē un 2004. gada 29. oktobra vēstulē, kas reģistrēta 2004. gada 3. novembrī, minēja, ka parāda konsolidācijas aizņēmumus piešķīra tikai vienam uzņēmumam – CONAZO –, kuram nebija finansiālu problēmu. Atbalsts, ko piešķīra parādu konsolidācijai, bija paredzēts uzņēmumu parādu, kas saistīti ar iepriekšējām investīcijām, mazināšanai, lai kooperatīvs varētu veikt jaunas investīcijas lopkopības nozares modernizācijai. Konsolidācijas aizņēmumus piešķīra to projektu finansēšanai, kurus īstenoja no 1986. gada līdz 1993. gadam, lopkautuvju izveidei, ēku celtniecībai, aprīkojuma iegādei un apsēklošanas centra iegādei; kopējā summa bija ITL 12 396 406 733 (apmēram EUR 6 miljoni). Šā finansējuma bruto dotācijas ekvivalents no vispārējām attaisnotajām izmaksām ir apmēram 9 % (ITL 1 198 351 597), un tāpēc saskaņā ar iepriekš minēto tas nepārsniedza Komisijas atbalsta likmes. |
| --- | --- |

(94)

Šajā gadījumā Itālijas iestādes 2001. gada 12. jūlija vēstulē un 2004. gada 29. oktobra vēstulē, kas reģistrēta 2004. gada 3. novembrī, minēja, ka parāda konsolidācijas aizņēmumus piešķīra tikai vienam uzņēmumam – CONAZO –, kuram nebija finansiālu problēmu. Atbalsts, ko piešķīra parādu konsolidācijai, bija paredzēts uzņēmumu parādu, kas saistīti ar iepriekšējām investīcijām, mazināšanai, lai kooperatīvs varētu veikt jaunas investīcijas lopkopības nozares modernizācijai. Konsolidācijas aizņēmumus piešķīra to projektu finansēšanai, kurus īstenoja no 1986. gada līdz 1993. gadam, lopkautuvju izveidei, ēku celtniecībai, aprīkojuma iegādei un apsēklošanas centra iegādei; kopējā summa bija ITL 12 396 406 733 (apmēram EUR 6 miljoni). Šā finansējuma bruto dotācijas ekvivalents no vispārējām attaisnotajām izmaksām ir apmēram 9 % (ITL 1 198 351 597), un tāpēc saskaņā ar iepriekš minēto tas nepārsniedza Komisijas atbalsta likmes.

| (95) | Atbalstu piešķīra, lai palīdzētu kooperatīviem pārvarēt grūtības, ko radīja augstās procentu likmes – no 17,80 % 1986. gadā līdz 14,75 % 1993. gadā. Lai gan kooperatīvs bija dzīvotspējīgs, banku piemērotās augstās procentu likmes ievērojami kaitēja tā finansiālajam stāvoklim. Turklāt kooperatīvs piesaistīja jaunas investīcijas integrēta projekta ietvaros, ko finansēja saskaņā ar Likumu Nr. 252/91. Lai piedalītos šādos projektos, kooperatīvs ir ievērojis sine qua non nosacījumu – lai vispārējas finanšu prasības daļa, ko nesedz valsts finansējums, segtu atbalsta saņēmēju uzņēmumus divējādi:






  a) | vismaz 20 % ar jaunu kapitālu, ko maksā akcionāri kā kapitāla palielinājumu, vai ar aizņēmumu uz 10 gadiem par tirgus cenām; |
| --- | --- | --- |

(95)

Atbalstu piešķīra, lai palīdzētu kooperatīviem pārvarēt grūtības, ko radīja augstās procentu likmes – no 17,80 % 1986. gadā līdz 14,75 % 1993. gadā. Lai gan kooperatīvs bija dzīvotspējīgs, banku piemērotās augstās procentu likmes ievērojami kaitēja tā finansiālajam stāvoklim. Turklāt kooperatīvs piesaistīja jaunas investīcijas integrēta projekta ietvaros, ko finansēja saskaņā ar Likumu Nr. 252/91. Lai piedalītos šādos projektos, kooperatīvs ir ievērojis sine qua non nosacījumu – lai vispārējas finanšu prasības daļa, ko nesedz valsts finansējums, segtu atbalsta saņēmēju uzņēmumus divējādi:

a)

vismaz 20 % ar jaunu kapitālu, ko maksā akcionāri kā kapitāla palielinājumu, vai ar aizņēmumu uz 10 gadiem par tirgus cenām;

| b) | ar garantiju, kas attiecas uz visu projektu, pamatojoties uz kopīgu un individuālu atbildību, saskaņā ar kuru visi integrēta projekta partneri bija atbildīgi pret citu partneri, ja kāda projekta daļa vai viss projekts netiktu īstenots. |
| --- | --- |

b)

ar garantiju, kas attiecas uz visu projektu, pamatojoties uz kopīgu un individuālu atbildību, saskaņā ar kuru visi integrēta projekta partneri bija atbildīgi pret citu partneri, ja kāda projekta daļa vai viss projekts netiktu īstenots.

| (96) | Saskaņā ar Itālijas iestāžu informāciju jaunu un vecu finansiālu saistību summa (kas izriet no augstajām bankas procentu likmēm iepriekšēju investīciju pabeigšanai) radītu smagas sekas pat dzīvotspējīgiem uzņēmumiem, piemēram, tādiem, kas attiecas uz šo pasākumu. Turklāt “konsolidācijas aizņēmumi” vienmēr ir saistīti ar uzņēmumu attīstības plānu, parādot tā finansiālo stāvokli, veiktās un veicamās investīcijas un atbilstību 94. punktā paredzētajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

(96)

Saskaņā ar Itālijas iestāžu informāciju jaunu un vecu finansiālu saistību summa (kas izriet no augstajām bankas procentu likmēm iepriekšēju investīciju pabeigšanai) radītu smagas sekas pat dzīvotspējīgiem uzņēmumiem, piemēram, tādiem, kas attiecas uz šo pasākumu. Turklāt “konsolidācijas aizņēmumi” vienmēr ir saistīti ar uzņēmumu attīstības plānu, parādot tā finansiālo stāvokli, veiktās un veicamās investīcijas un atbilstību 94. punktā paredzētajiem nosacījumiem.

| (97) | Investīcijas, kurām piešķīra parādu konsolidācijas aizņēmumus, bija citas un pilnīgi nesaistītas ar tām investīcijām, kuras finansēja saskaņā ar Likumu Nr. 252/91, un valsts finansējums parādu konsolidācijai (ar iepriekš minētajiem nosacījumiem) neietekmēja to investīciju atbalsta likmes, kuras finansēja saskaņā ar Likumu Nr. 252/91. |
| --- | --- |

(97)

Investīcijas, kurām piešķīra parādu konsolidācijas aizņēmumus, bija citas un pilnīgi nesaistītas ar tām investīcijām, kuras finansēja saskaņā ar Likumu Nr. 252/91, un valsts finansējums parādu konsolidācijai (ar iepriekš minētajiem nosacījumiem) neietekmēja to investīciju atbalsta likmes, kuras finansēja saskaņā ar Likumu Nr. 252/91.

| (98) | Turklāt Itālijas iestādes uzsvēra, ka Likuma Nr. 290/99 5. panta 3. punkts (kas paredz, ka procentu likmju subsīdijas par aizņēmumiem, kas piešķirti saskaņā ar Likumu Nr. 67/88 tikai parādu konsolidēšanai, paliek spēkā, pat ja integrētu projektu neīsteno vai īsteno tikai daļēji ar noteikumu, ka persona, kas paņēmusi aizņēmumu, iesniedz personisku investīciju projektu, ko īstenos, izmantojot aizņēmumu) nekad netika piemērots. Investīcijām, kuras netika īstenotas pilnībā, nepiešķīra atbalstu (konsolidācijas parādu aizņēmumu veidā). |
| --- | --- |

(98)

Turklāt Itālijas iestādes uzsvēra, ka Likuma Nr. 290/99 5. panta 3. punkts (kas paredz, ka procentu likmju subsīdijas par aizņēmumiem, kas piešķirti saskaņā ar Likumu Nr. 67/88 tikai parādu konsolidēšanai, paliek spēkā, pat ja integrētu projektu neīsteno vai īsteno tikai daļēji ar noteikumu, ka persona, kas paņēmusi aizņēmumu, iesniedz personisku investīciju projektu, ko īstenos, izmantojot aizņēmumu) nekad netika piemērots. Investīcijām, kuras netika īstenotas pilnībā, nepiešķīra atbalstu (konsolidācijas parādu aizņēmumu veidā).

| (99) | Pamatojoties uz Itālijas iestāžu sniegto informāciju, Komisija var secināt, ka:






  — | parāda konsolidācijas aizņēmumi, kas piešķirti saskaņā ar Likumu Nr. 67/88, atbilda attiecīgiem valsts atbalsta noteikumiem, kurus piemēroja atbalsta piešķiršanas brīdī, |
| --- | --- | --- |

(99)

Pamatojoties uz Itālijas iestāžu sniegto informāciju, Komisija var secināt, ka:

—

parāda konsolidācijas aizņēmumi, kas piešķirti saskaņā ar Likumu Nr. 67/88, atbilda attiecīgiem valsts atbalsta noteikumiem, kurus piemēroja atbalsta piešķiršanas brīdī,

| — | finanšu resursus, kurus piešķīra saskaņā ar Likumu Nr. 67/88 kā attīstības aizņēmumus, iekļāva katra projekta vispārējā finansējumā un novērtēja saskaņā ar valsts atbalsta noteikumiem, kurus piemēro investīcijām primārajai ražošanai vai pārstrādes un tirdzniecības nozarē (sk. VI.1. a) 1. un VI.1. a) 2. iedaļu), |
| --- | --- |

—

finanšu resursus, kurus piešķīra saskaņā ar Likumu Nr. 67/88 kā attīstības aizņēmumus, iekļāva katra projekta vispārējā finansējumā un novērtēja saskaņā ar valsts atbalsta noteikumiem, kurus piemēro investīcijām primārajai ražošanai vai pārstrādes un tirdzniecības nozarē (sk. VI.1. a) 1. un VI.1. a) 2. iedaļu),

| — | finansiālās atlabšanas vajadzību dēļ valsts resursi nekad netika izmantoti un to summu samazināja no attaisnotām izmaksām. |
| --- | --- |

—

finansiālās atlabšanas vajadzību dēļ valsts resursi nekad netika izmantoti un to summu samazināja no attaisnotām izmaksām.

VI.2.d)   Par Likuma Nr. 290/99 4. pantā minētajiem aizņēmumiem

| (100) | Itālijas iestādes 2003. gada 27. februāra vēstulē skaidri paziņoja, ka Likuma Nr. 290/99 4. pantā paredzētais pasākums nekad netika īstenots, jo nebija iespējams noteikt kredītu operācijas, ko ar likumu paredzēja finansēt (proti, lauksaimniecības uzņēmumu, īstermiņa un zemju meliorācijas aizņēmumi, kuru atmaksas termiņš beidzās 1998. gada 31. martā). Tā kā šīs kredītu operācijas tiešām nepastāvēja, tad arī valsts atbalstu, kā arī saistītus pasākumus Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē nevarēja piešķirt atbilstoši Likuma Nr. 290/99 4. pantam. |
| --- | --- |

(100)

Itālijas iestādes 2003. gada 27. februāra vēstulē skaidri paziņoja, ka Likuma Nr. 290/99 4. pantā paredzētais pasākums nekad netika īstenots, jo nebija iespējams noteikt kredītu operācijas, ko ar likumu paredzēja finansēt (proti, lauksaimniecības uzņēmumu, īstermiņa un zemju meliorācijas aizņēmumi, kuru atmaksas termiņš beidzās 1998. gada 31. martā). Tā kā šīs kredītu operācijas tiešām nepastāvēja, tad arī valsts atbalstu, kā arī saistītus pasākumus Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē nevarēja piešķirt atbilstoši Likuma Nr. 290/99 4. pantam.

VI.3.   FINAGRA

VI.3.1.   Atbalsta esība

| (101) | Kā jau tika norādīts iepriekšējā punktā, Likums Nr. 252/91 paredz arī privāttiesību akciju sabiedrības izveidi (finanziaria di partecipazioni di diritto privato) ar parakstītu un apmaksātu kapitālu ITL 70,114 miljonu apmērā. Galvenais akcionārs ir Lauksamniecības un mežsaimniecības politikas ministrija, kurai pieder 92,79 % uzņēmuma akciju. Pārējie 7,21 % pieder 13 dažādām kredītiestādēm. |
| --- | --- |

(101)

Kā jau tika norādīts iepriekšējā punktā, Likums Nr. 252/91 paredz arī privāttiesību akciju sabiedrības izveidi (finanziaria di partecipazioni di diritto privato) ar parakstītu un apmaksātu kapitālu ITL 70,114 miljonu apmērā. Galvenais akcionārs ir Lauksamniecības un mežsaimniecības politikas ministrija, kurai pieder 92,79 % uzņēmuma akciju. Pārējie 7,21 % pieder 13 dažādām kredītiestādēm.

| (102) | Uzņēmuma institucionālie uzdevumi ir šādi: palīdzības sniegšana pārstrukturēšanas un attīstības ekonomikas/finanšu programmu projektu sagatavošanā, kredītoperāciju garantiju piešķiršana, “kopējā fonda” finansējuma organizēšana, iepriekšēja kontaktēšanās ar bankām, lai atbalstītu plānotas finanšu operācijas, uzņēmumu, kooperatīvu, konsorciju, iestāžu un asociāciju nelielu daļu iegāde un tirdzniecība un atbalsta piešķiršana. |
| --- | --- |

(102)

Uzņēmuma institucionālie uzdevumi ir šādi: palīdzības sniegšana pārstrukturēšanas un attīstības ekonomikas/finanšu programmu projektu sagatavošanā, kredītoperāciju garantiju piešķiršana, “kopējā fonda” finansējuma organizēšana, iepriekšēja kontaktēšanās ar bankām, lai atbalstītu plānotas finanšu operācijas, uzņēmumu, kooperatīvu, konsorciju, iestāžu un asociāciju nelielu daļu iegāde un tirdzniecība un atbalsta piešķiršana.

| (103) | Ar 1999. gada 9. janvāra Dekrētu Nr. 1 (Riordino degli enti e delle società di promozione e istituzione della società Sviluppo Italia S.p.A) uzņēmums Finagra tika apvienots ar Sviluppo Italia S.p.A
   (29). |
| --- | --- |

(103)

Ar 1999. gada 9. janvāra Dekrētu Nr. 1 (Riordino degli enti e delle società di promozione e istituzione della società Sviluppo Italia S.p.A) uzņēmums Finagra tika apvienots ar Sviluppo Italia S.p.A
   (29).

| (104) | Itālijas iestādes allaž ir ziņojušas, ka Finagra darbības nekad nav iekļāvušas valsts atbalstu un ka uzņēmums Finagra vienmēr ir strādājis normālos tirgus ekonomikas apstākļos saskaņā ar Komisijas paziņojumu par EK Līguma 92. un 93. panta (tagad 87.–89. panta) piemērošanu valsts uzņēmumiem (30). |
| --- | --- |

(104)

Itālijas iestādes allaž ir ziņojušas, ka Finagra darbības nekad nav iekļāvušas valsts atbalstu un ka uzņēmums Finagra vienmēr ir strādājis normālos tirgus ekonomikas apstākļos saskaņā ar Komisijas paziņojumu par EK Līguma 92. un 93. panta (tagad 87.–89. panta) piemērošanu valsts uzņēmumiem (30).

| (105) | Lai pieradītu, ka uzņēmums Finagra vienmēr ir strādājis normālos tirgus apstākļos, pēc Komisijas pieprasījuma Itālijas iestādes iesniedza informāciju par visām 12 darbībām (uzņēmumos 5. panta nozīmē), kuras uzņēmums apstiprināja līdz 1998. gada 31. decembrim (31). |
| --- | --- |

(105)

Lai pieradītu, ka uzņēmums Finagra vienmēr ir strādājis normālos tirgus apstākļos, pēc Komisijas pieprasījuma Itālijas iestādes iesniedza informāciju par visām 12 darbībām (uzņēmumos 5. panta nozīmē), kuras uzņēmums apstiprināja līdz 1998. gada 31. decembrim (31).

| (106) | Finagra darbību analīze ir uzrādījusi, ka uzņēmums Finagra ir strādājis trīs līmeņos:






  — | akciju iegāde, |
| --- | --- | --- |

(106)

Finagra darbību analīze ir uzrādījusi, ka uzņēmums Finagra ir strādājis trīs līmeņos:

—

akciju iegāde,

| — | aizdevumu piešķiršana, |
| --- | --- |

—

aizdevumu piešķiršana,

| — | garantiju izdošana. |
| --- | --- |

—

garantiju izdošana.

| (107) | 2000. gada 13. oktobra vēstulē Itālijas iestādes uzsvēra, ka, pat ja uzņēmuma statūti paredzētu glābšanas un pārstrukturēšanas darbības, uzņēmums Finagra nekad nav veicis šāda veida darbības. |
| --- | --- |

(107)

2000. gada 13. oktobra vēstulē Itālijas iestādes uzsvēra, ka, pat ja uzņēmuma statūti paredzētu glābšanas un pārstrukturēšanas darbības, uzņēmums Finagra nekad nav veicis šāda veida darbības.

VI.3.1.a)   Akciju iegāde

| (108) | Komisijas nostāja attiecībā uz to, ka valsts iestādes pērk akcijas privātos uzņēmumos, ir atrodama Komisijas paziņojumā par EEK Līguma 92. un 93. panta piemērošanu valsts iestāžu kapitāldaļām. Saskaņā ar paziņojumu “valsts kapitāldaļa” ir tieša centrālās, reģionālās valdības vai pašvaldības kapitāldaļa vai finanšu iestāžu, vai citu valsts, reģionālu vai rūpniecisku aģentūru tieša kapitāldaļa, kura finansēta no valsts resursiem EK Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē vai kuru galvenokārt pārvalda centrālā, reģionālā valdība vai pašvaldība. |
| --- | --- |

(108)

Komisijas nostāja attiecībā uz to, ka valsts iestādes pērk akcijas privātos uzņēmumos, ir atrodama Komisijas paziņojumā par EEK Līguma 92. un 93. panta piemērošanu valsts iestāžu kapitāldaļām. Saskaņā ar paziņojumu “valsts kapitāldaļa” ir tieša centrālās, reģionālās valdības vai pašvaldības kapitāldaļa vai finanšu iestāžu, vai citu valsts, reģionālu vai rūpniecisku aģentūru tieša kapitāldaļa, kura finansēta no valsts resursiem EK Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē vai kuru galvenokārt pārvalda centrālā, reģionālā valdība vai pašvaldība.

| (109) | Itālijā Lauksaimniecības un mežsaimniecības politikas ministrijai pieder 92 % Finagra akciju; saskaņā ar iepriekš minēto paziņojumu šo kapitāldaļu varētu definēt kā “valsts” kapitāldaļu. |
| --- | --- |

(109)

Itālijā Lauksaimniecības un mežsaimniecības politikas ministrijai pieder 92 % Finagra akciju; saskaņā ar iepriekš minēto paziņojumu šo kapitāldaļu varētu definēt kā “valsts” kapitāldaļu.

| (110) | Līgums nosaka objektivitātes principu attiecībā uz īpašuma īpašumtiesību sistēmu (bijušais 222. pants) un vienlīdzīguma principu starp valsts un privātiem uzņēmumiem. Tādējādi Komisija nevar ne sodīt, ne arī atbalstīt valsts iestādes, kas nodrošina uzņēmumiem pamatkapitālu. Komisija arī nevar paust atzinumu par uzņēmumu izvēlētajām finansēšanas metodēm (aizņēmumu vai akciju kapitālu) neatkarīgi no tā, vai finansējums ir valsts vai privāts. Šajā sakarā Komisijai ir jānosaka, vai Finagra iegūtās kapitāldaļas dažādos uzņēmumos, kas strādā lauksamniecības nozarē, faktiski bija valsts atbalsts saskaņā ar EK Līguma 87. panta 1. punktu, un tāpēc ir jānovērtē, ņemot vērā EK Līguma 87.–89. pantu, vai atbilstoši Itālijas iestāžu paustajam viedoklim šādas intervences nebija uzskatāmas par valsts atbalstu saskaņā ar iepriekš minētā paziņojuma noteikumiem. |
| --- | --- |

(110)

Līgums nosaka objektivitātes principu attiecībā uz īpašuma īpašumtiesību sistēmu (bijušais 222. pants) un vienlīdzīguma principu starp valsts un privātiem uzņēmumiem. Tādējādi Komisija nevar ne sodīt, ne arī atbalstīt valsts iestādes, kas nodrošina uzņēmumiem pamatkapitālu. Komisija arī nevar paust atzinumu par uzņēmumu izvēlētajām finansēšanas metodēm (aizņēmumu vai akciju kapitālu) neatkarīgi no tā, vai finansējums ir valsts vai privāts. Šajā sakarā Komisijai ir jānosaka, vai Finagra iegūtās kapitāldaļas dažādos uzņēmumos, kas strādā lauksamniecības nozarē, faktiski bija valsts atbalsts saskaņā ar EK Līguma 87. panta 1. punktu, un tāpēc ir jānovērtē, ņemot vērā EK Līguma 87.–89. pantu, vai atbilstoši Itālijas iestāžu paustajam viedoklim šādas intervences nebija uzskatāmas par valsts atbalstu saskaņā ar iepriekš minētā paziņojuma noteikumiem.

| (111) | Paziņojumā ir nodalītas četras situācijas, kādās valsts iestādes var iegādāties uzņēmumu kapitāldaļas:






  a) | uzņēmuma dibināšana; |
| --- | --- | --- |

(111)

Paziņojumā ir nodalītas četras situācijas, kādās valsts iestādes var iegādāties uzņēmumu kapitāldaļas:

a)

uzņēmuma dibināšana;

| b) | īpašumtiesību daļēja vai pilnīga nodošana no privāta sektora valsts sektoram; |
| --- | --- |

b)

īpašumtiesību daļēja vai pilnīga nodošana no privāta sektora valsts sektoram;

| c) | svaiga kapitāla iepludināšana jau pastāvošā valsts uzņēmumā vai dotāciju fondu pārveide kapitālā; |
| --- | --- |

c)

svaiga kapitāla iepludināšana jau pastāvošā valsts uzņēmumā vai dotāciju fondu pārveide kapitālā;

| d) | akciju kapitāla palielināšana jau esoša privātā sektora uzņēmumā. |
| --- | --- |

d)

akciju kapitāla palielināšana jau esoša privātā sektora uzņēmumā.

| (112) | Pastāvošas kapitāldaļas daļēja vai pilnīga iegāde, neiepludinot svaigu kapitālu, nav atbalsts uzņēmumam. |
| --- | --- |

(112)

Pastāvošas kapitāldaļas daļēja vai pilnīga iegāde, neiepludinot svaigu kapitālu, nav atbalsts uzņēmumam.

| (113) | Saskaņā ar Itālijas iestāžu sniegto informāciju Finagra intervences esošajos privāta sektora uzņēmumos palielināja attiecīgā uzņēmuma akciju kapitālu, un tāpēc nevar uzreiz izslēgt, ka tās veidoja valsts atbalstu saskaņā ar EK Līguma 87. panta 1. punktu. |
| --- | --- |

(113)

Saskaņā ar Itālijas iestāžu sniegto informāciju Finagra intervences esošajos privāta sektora uzņēmumos palielināja attiecīgā uzņēmuma akciju kapitālu, un tāpēc nevar uzreiz izslēgt, ka tās veidoja valsts atbalstu saskaņā ar EK Līguma 87. panta 1. punktu.

| (114) | Tomēr, ja valsts iestāde sniedza kapitālu apstākļos, kas būtu pieņemami privātam investoram, kurš darbojas normālos tirgus apstākļos, svaiga kapitāla iepludināšanu privātā uzņēmumā nevar uzskatīt par nepārprotamu valsts atbalstu. No otras puses, valsts atbalsts ir fiksējams, ja “privāta investora” princips nav ievērots un svaigs kapitāls tiek iepludināts apstākļos, kas nebūtu pieņemami privātam investoram, kurš darbojas normālos tirgus ekonomikas apstākļos (32). Paziņojuma 3.2. punktā ir sešas situācijas, uz kurām to varētu attiecināt. |
| --- | --- |

(114)

Tomēr, ja valsts iestāde sniedza kapitālu apstākļos, kas būtu pieņemami privātam investoram, kurš darbojas normālos tirgus apstākļos, svaiga kapitāla iepludināšanu privātā uzņēmumā nevar uzskatīt par nepārprotamu valsts atbalstu. No otras puses, valsts atbalsts ir fiksējams, ja “privāta investora” princips nav ievērots un svaigs kapitāls tiek iepludināts apstākļos, kas nebūtu pieņemami privātam investoram, kurš darbojas normālos tirgus ekonomikas apstākļos (32). Paziņojuma 3.2. punktā ir sešas situācijas, uz kurām to varētu attiecināt.

| (115) | 2000. gada 13. oktobra vēstulē Itālijas iestādes paziņoja, ka kapitāldaļas vienmēr ņēma uz noteiktu laiku – laikposmu, kas nav ilgāks par pieciem gadiem. Tāpēc pēc iepriekšējas analīzes varētu uzskatīt, ka kapitāldaļas attiecas uz paziņojuma 3.3. iii) punkta darbības jomu, kur minēts, ka valsts atbalsts ir tad, ja kapitāldaļas ir īstermiņa uz iepriekš noteiktu ilgumu un pārdošanas cenu, tādējādi kapitāla nodrošinātāja peļņa ir ievērojami mazāka nekā viņš varētu gaidīt no kapitāla tirgus investīcijām uz līdzīgu laikposmu. Tomēr Itālijas iestāžu sniegtā informācija apstiprināja, ka līdzība ar iespējamību, kas minēta 3.3. iii) punktā par valsts atbalsta esību, ir ierobežota līdz šim elementam. Patiešām laika ziņā ierobežota iegāde nekad netika paredzēta nevienā juridiskā dokumentā un tika pieņemta pēc direktoru padomes, kurā bija arī pārējie 13 locekļi, ieskatiem. Kā jau tika minēts iepriekš (sk. 120. punktu), Finagra iegādājās akcijas kooperatīvos kā finansētājs (socio sovventore), kas to mudināja saņemt vairāk pozitīvo aspektu nekā parastam investētājam. Viena saistība katram finansētājam bija paturēt akcijas obligātu laikposmu, bet tiem nebija pienākuma tās pārdod obligātā perioda beigās. Kā minēts turpmāk šajā dokumentā, Finagra bija viens no daudziem finansētājiem (tostarp bankas) un ievēroja tieši tos pašus noteikumus/prasības, ko visi pārējie privātie investori. Citus uzņēmumus Finagra vidēji paturēja 3–3,5 gadus, un tie tika pārdoti par tirgus cenu. Itālijas iestādes vairākos gadījumos uzsvēra, ka akciju pārdošanas cena nekad netika noteikta iepriekš, bet gan to noteica par tirgus cenām. Tās noliedza, ka būtu jebkādi pierādījumi (juridisks dokuments, rakstisks vai mutisks līgums vai jebkāda veida netieša vienošanās), kas norādītu uz kapitāldaļas sākotnējo pārdošanas cenas iepriekšēju definīciju, ko noteica, pamatojoties uz tirgus cenu pārdošanas brīdī (sk. 2003. gada 27. februāra vēstuli). |
| --- | --- |

(115)

2000. gada 13. oktobra vēstulē Itālijas iestādes paziņoja, ka kapitāldaļas vienmēr ņēma uz noteiktu laiku – laikposmu, kas nav ilgāks par pieciem gadiem. Tāpēc pēc iepriekšējas analīzes varētu uzskatīt, ka kapitāldaļas attiecas uz paziņojuma 3.3. iii) punkta darbības jomu, kur minēts, ka valsts atbalsts ir tad, ja kapitāldaļas ir īstermiņa uz iepriekš noteiktu ilgumu un pārdošanas cenu, tādējādi kapitāla nodrošinātāja peļņa ir ievērojami mazāka nekā viņš varētu gaidīt no kapitāla tirgus investīcijām uz līdzīgu laikposmu. Tomēr Itālijas iestāžu sniegtā informācija apstiprināja, ka līdzība ar iespējamību, kas minēta 3.3. iii) punktā par valsts atbalsta esību, ir ierobežota līdz šim elementam. Patiešām laika ziņā ierobežota iegāde nekad netika paredzēta nevienā juridiskā dokumentā un tika pieņemta pēc direktoru padomes, kurā bija arī pārējie 13 locekļi, ieskatiem. Kā jau tika minēts iepriekš (sk. 120. punktu), Finagra iegādājās akcijas kooperatīvos kā finansētājs (socio sovventore), kas to mudināja saņemt vairāk pozitīvo aspektu nekā parastam investētājam. Viena saistība katram finansētājam bija paturēt akcijas obligātu laikposmu, bet tiem nebija pienākuma tās pārdod obligātā perioda beigās. Kā minēts turpmāk šajā dokumentā, Finagra bija viens no daudziem finansētājiem (tostarp bankas) un ievēroja tieši tos pašus noteikumus/prasības, ko visi pārējie privātie investori. Citus uzņēmumus Finagra vidēji paturēja 3–3,5 gadus, un tie tika pārdoti par tirgus cenu. Itālijas iestādes vairākos gadījumos uzsvēra, ka akciju pārdošanas cena nekad netika noteikta iepriekš, bet gan to noteica par tirgus cenām. Tās noliedza, ka būtu jebkādi pierādījumi (juridisks dokuments, rakstisks vai mutisks līgums vai jebkāda veida netieša vienošanās), kas norādītu uz kapitāldaļas sākotnējo pārdošanas cenas iepriekšēju definīciju, ko noteica, pamatojoties uz tirgus cenu pārdošanas brīdī (sk. 2003. gada 27. februāra vēstuli).

| (116) | Saskaņā ar Itālijas iestāžu informāciju to apliecina fakts, ka visos gadījumos, izņemot vienu, Finagra guva peļņu no akciju pārdošanas. Vienīgais izņēmums bija tāda kooperatīva (ARA) akciju iegāde, kas iesaistījās brīvprātīgā likvidācijas procesā, ar ITL 500 miljoniem zaudējuma (apmēram EUR 250 000). Zaudējumu no vienas akciju iegādes nevarētu vēl uzskatīt par norādi, ka Finagra nedarbojās kā jebkurš cits privāts investors, kad lēmums par uzņēmuma akciju iegādi bija drošs un tika pamatots uz dzīvotspējīgām finansiālām un ekonomiskām perspektīvām, un visi līdzekļi investētās naudas atguvei tika izmantoti. Šajā īpašajā gadījumā, pieņemot lēmumu par iegādi, kooperatīvā notika pārstrukturēšana un modernizēšana, lai kāpinātu ražošanu un racionalizētu tā rūpnieciskos procesus. Tā kā kooperatīvam bija laba ekonomiskā situācija atbilstošā ģeogrāfiskajā reģionā, tam bija augsts izaugsmes potenciāls. Tā ieņēmumi pastāvīgi pieauga no 1990. gada līdz 1994. gadam, un ekonomiskā veiktspēja uzlabojās. Tomēr kooperatīvam radās grūtības, saskaroties ar modernizācijas augstajām izmaksām un gaļas cenām, kas samazinājās. Tāpēc 1996. gadā kooperatīvam uzsāka likvidācijas procedūru. Kooperatīvs, kas arī bija integrēta projekta, ko finansēja saskaņā ar Likumu Nr. 252/92, sastāvdaļa, īstenoja ar to saistīto projekta daļu. Pēc tā likvidācijas procedūras valsts atguva visu naudu, ko piešķīra finansētām investīcijām. Tomēr akcijas, kas piederēja uzņēmumam Finagra, zaudēja ar uzņēmuma likvidācijas procedūru, neskatoties uz visām uzsāktajām piedziņas procedūrām. 2004. gada 24. novembra vēstulē Itālijas iestādes paskaidroja, ka visiem ITL 125 miljoniem garantijas bija izziņotas un ka tāpēc pārējie ITL 375 miljoni bija kredīts uzņēmuma Finagra labā. Šobrīd joprojām notiek piedziņas procedūra, un Finagra atgūs (pēc standarta piedziņas procedūrām) vismaz 40 % nesamaksātā kredīta. |
| --- | --- |

(116)

Saskaņā ar Itālijas iestāžu informāciju to apliecina fakts, ka visos gadījumos, izņemot vienu, Finagra guva peļņu no akciju pārdošanas. Vienīgais izņēmums bija tāda kooperatīva (ARA) akciju iegāde, kas iesaistījās brīvprātīgā likvidācijas procesā, ar ITL 500 miljoniem zaudējuma (apmēram EUR 250 000). Zaudējumu no vienas akciju iegādes nevarētu vēl uzskatīt par norādi, ka Finagra nedarbojās kā jebkurš cits privāts investors, kad lēmums par uzņēmuma akciju iegādi bija drošs un tika pamatots uz dzīvotspējīgām finansiālām un ekonomiskām perspektīvām, un visi līdzekļi investētās naudas atguvei tika izmantoti. Šajā īpašajā gadījumā, pieņemot lēmumu par iegādi, kooperatīvā notika pārstrukturēšana un modernizēšana, lai kāpinātu ražošanu un racionalizētu tā rūpnieciskos procesus. Tā kā kooperatīvam bija laba ekonomiskā situācija atbilstošā ģeogrāfiskajā reģionā, tam bija augsts izaugsmes potenciāls. Tā ieņēmumi pastāvīgi pieauga no 1990. gada līdz 1994. gadam, un ekonomiskā veiktspēja uzlabojās. Tomēr kooperatīvam radās grūtības, saskaroties ar modernizācijas augstajām izmaksām un gaļas cenām, kas samazinājās. Tāpēc 1996. gadā kooperatīvam uzsāka likvidācijas procedūru. Kooperatīvs, kas arī bija integrēta projekta, ko finansēja saskaņā ar Likumu Nr. 252/92, sastāvdaļa, īstenoja ar to saistīto projekta daļu. Pēc tā likvidācijas procedūras valsts atguva visu naudu, ko piešķīra finansētām investīcijām. Tomēr akcijas, kas piederēja uzņēmumam Finagra, zaudēja ar uzņēmuma likvidācijas procedūru, neskatoties uz visām uzsāktajām piedziņas procedūrām. 2004. gada 24. novembra vēstulē Itālijas iestādes paskaidroja, ka visiem ITL 125 miljoniem garantijas bija izziņotas un ka tāpēc pārējie ITL 375 miljoni bija kredīts uzņēmuma Finagra labā. Šobrīd joprojām notiek piedziņas procedūra, un Finagra atgūs (pēc standarta piedziņas procedūrām) vismaz 40 % nesamaksātā kredīta.

| (117) | Ņemot vērā iepriekš minēto, ka uzņēmumam Finagra uz neilgu laiku īpašumā bija akcijas, nevar uzskatīt par valsts atbalstu 87. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(117)

Ņemot vērā iepriekš minēto, ka uzņēmumam Finagra uz neilgu laiku īpašumā bija akcijas, nevar uzskatīt par valsts atbalstu 87. panta 1. punkta nozīmē.

| (118) | Jāņem vērā arī citi akciju paturēšanas īpašumā aspekti. Jo īpaši 2001. gada 12. jūlija vēstulē Itālijas iestādes iesniedza padziļinātu pētījumu, lai apstiprinātu, ka to intervences, iegādājoties kapitāldaļas, bija veiktas saskaņā ar tirgus principiem pēc detalizētas uzņēmuma finansiālā stāvokļa, jo īpaši tā parādu struktūras un apmēra, izvērtēšanas. Kad uzņēmuma stāvoklis nebija tāds, lai saprātīgā laikposmā varētu gaidīt normālu atdevi no investētā kapitāla, investīcijas netika veiktas. Kā jau nepārprotami paziņoja Itālijas iestādes, visos gadījumos uzņēmuma Finagra intervences pamatojās uz uzņēmuma finansiālā stāvokļa padziļinātu analīzi (finanšu pārskatu analīzi darbības laikā), pievēršoties normālai peļņas iespējai no investīcijām. Uzņēmuma finansiālais stāvoklis vienmēr bija drošs. Lai novērtētu uzņēmuma dzīvotspēju pirms akciju iegādes, tika izmantoti šādi kritēriji:






  — | uzņēmuma stāvoklis tirgū (ģeogrāfiskā zona, dažādošanas līmenis, pārdošanas līmenis procentos pasaules un vietējā tirgū), |
| --- | --- | --- |

(118)

Jāņem vērā arī citi akciju paturēšanas īpašumā aspekti. Jo īpaši 2001. gada 12. jūlija vēstulē Itālijas iestādes iesniedza padziļinātu pētījumu, lai apstiprinātu, ka to intervences, iegādājoties kapitāldaļas, bija veiktas saskaņā ar tirgus principiem pēc detalizētas uzņēmuma finansiālā stāvokļa, jo īpaši tā parādu struktūras un apmēra, izvērtēšanas. Kad uzņēmuma stāvoklis nebija tāds, lai saprātīgā laikposmā varētu gaidīt normālu atdevi no investētā kapitāla, investīcijas netika veiktas. Kā jau nepārprotami paziņoja Itālijas iestādes, visos gadījumos uzņēmuma Finagra intervences pamatojās uz uzņēmuma finansiālā stāvokļa padziļinātu analīzi (finanšu pārskatu analīzi darbības laikā), pievēršoties normālai peļņas iespējai no investīcijām. Uzņēmuma finansiālais stāvoklis vienmēr bija drošs. Lai novērtētu uzņēmuma dzīvotspēju pirms akciju iegādes, tika izmantoti šādi kritēriji:

—

uzņēmuma stāvoklis tirgū (ģeogrāfiskā zona, dažādošanas līmenis, pārdošanas līmenis procentos pasaules un vietējā tirgū),

| — | uzņēmuma peļņas/ieņēmumu tendence un to iemeslu kritiska analīze, kas nosaka šo peļņu, |
| --- | --- |

—

uzņēmuma peļņas/ieņēmumu tendence un to iemeslu kritiska analīze, kas nosaka šo peļņu,

| — | bruto darbības rezerves, robežpeļņa un neto aktīvi, |
| --- | --- |

—

bruto darbības rezerves, robežpeļņa un neto aktīvi,

| — | finanšu pārvaldības efektivitāte kopējo resursu izmantošanā. |
| --- | --- |

—

finanšu pārvaldības efektivitāte kopējo resursu izmantošanā.

Šie kritēriji bija raksturoti sīkāk un paredzēti uzņēmuma Finagra iekšējos noteikumos.

Itālijas iestādes ir iesniegušas sīkāku informāciju par piecu uzņēmumu/kooperatīvu akciju iegādi, norādot uzņēmumu stāvokli, izvērtējot pēc visiem iepriekš minētajiem rādītājiem (sk. 2001. gada 5. februāra un 2004. gada 26. novembra vēstuli).

| (119) | Finagra īpašumā esošās akcijas nekad nepārsniedza 30 % no iegādātā uzņēmuma neto vērtības un 10 % no uzņēmuma Finagra kapitāla laikā, kad pieņēma lēmumu par akciju iegādi; sīkāka informācija turpmāk redzamajā tabulā:
  4. tabula
  Uzņēmumam Finagra piederošās akcijas no uzņēmumu kopējās neto vērtības (33)









  Uzņēmums | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| MCLC | Neto vērtība | FINAGRA | % |
| 1994 | 28 412 481 648 | 1 240 200 000 | 4,36 |
| 1995 | 28 458 138 741 | 2 479 800 000 | 8,71 |
| 1996 | 30 546 834 954 | 2 479 800 000 | 8,12 |
| 1997 | 32 191 589 226 | 2 479 800 000 | 7,70 |
| 1998 | 33 957 143 898 | 2 479 800 000 | 7,30 |
| 1999 | 32 090 948 834 | 1 239 600 000 | 3,86 |
| 2000 | 34 682 267 274 | 1 239 600 000 | 3,57 |
| Unicarni | Neto vērtība | FINAGRA | % |
| 1994 | 12 669 243 845 | 2 000 000 000 | 15,79 |
| 1995 | 13 416 526 526 | 2 000 000 000 | 14,91 |
| 1996 | 14 558 518 843 | 2 060 000 000 | 14,15 |
| 1997 | 51 844 215 895 | 1 060 000 000 | 2,04 |
| 1998 | 51 918 316 470 | 1 075 000 000 | 2,07 |
| 1999 | 57 568 500 113 | 765 899 344 | 1,33 |
| 2000 | 60 804 913 354 | 795 580 426 | 1,31 |
| 2001 | 63 879 483 570 | 778 153 996 | 1,22 |
| 2002 | 64 931 137 640 | 799 164 462 | 1,23 |
| Ultrocchi | Neto vērtība | FINAGRA | % |
| 1995 | 46 033 965 272 | 1 805 200 000 | 3,92 |
| 1996 | 46 202 537 881 | 1 805 200 000 | 3,91 |
| 1997 | 46 376 056 268 | 1 805 200 000 | 3,89 |
| Guardamiglio | Neto vērtība | FINAGRA | % |
| 1995 | 9 807 056 542 | 0 | 0,00 |
| 1996 | 17 688 327 264 | 3 000 000 000 | 16,96 |
| 1997 | 17 457 904 625 | 3 000 000 000 | 17,18 |
| 1998 | 17 703 648 203 | 3 000 000 000 | 16,95 |

(119)

Finagra īpašumā esošās akcijas nekad nepārsniedza 30 % no iegādātā uzņēmuma neto vērtības un 10 % no uzņēmuma Finagra kapitāla laikā, kad pieņēma lēmumu par akciju iegādi; sīkāka informācija turpmāk redzamajā tabulā:

4. tabula

Uzņēmumam Finagra piederošās akcijas no uzņēmumu kopējās neto vērtības (33)

Uzņēmums

MCLC

Neto vērtība

FINAGRA

%

1994

28 412 481 648

1 240 200 000

4,36

1995

28 458 138 741

2 479 800 000

8,71

1996

30 546 834 954

2 479 800 000

8,12

1997

32 191 589 226

2 479 800 000

7,70

1998

33 957 143 898

2 479 800 000

7,30

1999

32 090 948 834

1 239 600 000

3,86

2000

34 682 267 274

1 239 600 000

3,57

Unicarni

Neto vērtība

FINAGRA

%

1994

12 669 243 845

2 000 000 000

15,79

1995

13 416 526 526

2 000 000 000

14,91

1996

14 558 518 843

2 060 000 000

14,15

1997

51 844 215 895

1 060 000 000

2,04

1998

51 918 316 470

1 075 000 000

2,07

1999

57 568 500 113

765 899 344

1,33

2000

60 804 913 354

795 580 426

1,31

2001

63 879 483 570

778 153 996

1,22

2002

64 931 137 640

799 164 462

1,23

Ultrocchi

Neto vērtība

FINAGRA

%

1995

46 033 965 272

1 805 200 000

3,92

1996

46 202 537 881

1 805 200 000

3,91

1997

46 376 056 268

1 805 200 000

3,89

Guardamiglio

Neto vērtība

FINAGRA

%

1995

9 807 056 542

0

0,00

1996

17 688 327 264

3 000 000 000

16,96

1997

17 457 904 625

3 000 000 000

17,18

1998

17 703 648 203

3 000 000 000

16,95

| (120) | Uzņēmumi vienmēr uzrādīja normālas investīciju izredzes un pietiekamas pašfinansēšanās naudas rezerves. Veiktajās darbībās Finagra definēja īstenoto investīciju nodošanas un no pusēm iegūto garantiju kritērijus, ņemot vērā iepriekš minētajā paziņojumā izklāstītos principus. Saskaņā ar Finagra statūtiem padomē ir pieci locekļi, kas arī pārstāv mazākumu akcionāru (bankas, kredītiestādes un privātus uzņēmumus). Visus padomes lēmumus pieņem ar vairākumu un pilnīgi neatkarīgi no valdības. Valsts pārvaldes iestādes neratificē un nekontrolē šos lēmumus. Administratīvā padome brīvi novērtēja visas tās intervences; tā īsteno darbības saskaņā ar noteikumiem, kurus piemēro visām tirdzniecības bankām (Dekrēts Nr. 385/93). Padome veica uzņēmuma Finagra finansiālās un kredītu darbības pilnīgi neatkarīgi no valsts, pamatojot savus lēmumus uz trim elementiem: risku, paredzēto peļņu un uzņēmuma dzīvotspēju. Šīs procedūras ir paredzētas uzņēmuma Finagra iekšējos noteikumos. |
| --- | --- |

(120)

Uzņēmumi vienmēr uzrādīja normālas investīciju izredzes un pietiekamas pašfinansēšanās naudas rezerves. Veiktajās darbībās Finagra definēja īstenoto investīciju nodošanas un no pusēm iegūto garantiju kritērijus, ņemot vērā iepriekš minētajā paziņojumā izklāstītos principus. Saskaņā ar Finagra statūtiem padomē ir pieci locekļi, kas arī pārstāv mazākumu akcionāru (bankas, kredītiestādes un privātus uzņēmumus). Visus padomes lēmumus pieņem ar vairākumu un pilnīgi neatkarīgi no valdības. Valsts pārvaldes iestādes neratificē un nekontrolē šos lēmumus. Administratīvā padome brīvi novērtēja visas tās intervences; tā īsteno darbības saskaņā ar noteikumiem, kurus piemēro visām tirdzniecības bankām (Dekrēts Nr. 385/93). Padome veica uzņēmuma Finagra finansiālās un kredītu darbības pilnīgi neatkarīgi no valsts, pamatojot savus lēmumus uz trim elementiem: risku, paredzēto peļņu un uzņēmuma dzīvotspēju. Šīs procedūras ir paredzētas uzņēmuma Finagra iekšējos noteikumos.

| (121) | Turklāt, kad ieguldījums bija saistīts ar kooperatīviem, Finagra piedalījās kā finansētājs. Tas nozīmē, ka saskaņā ar Itālijas tiesību aktiem tam bija īpašs stāvoklis salīdzinājumā ar parastiem kooperatīvu locekļiem, proti:






  — | tas ieguva lielāku peļņu nekā parasti locekļi (vidēji – vairāk par 2 %), |
| --- | --- | --- |

(121)

Turklāt, kad ieguldījums bija saistīts ar kooperatīviem, Finagra piedalījās kā finansētājs. Tas nozīmē, ka saskaņā ar Itālijas tiesību aktiem tam bija īpašs stāvoklis salīdzinājumā ar parastiem kooperatīvu locekļiem, proti:

—

tas ieguva lielāku peļņu nekā parasti locekļi (vidēji – vairāk par 2 %),

| — | tas varēja norīkot vienu locekli direktoru padomē un vienu locekli – ar likumu noteiktu auditoru padomē, |
| --- | --- |

—

tas varēja norīkot vienu locekli direktoru padomē un vienu locekli – ar likumu noteiktu auditoru padomē,

| — | iegūstot dalību kooperatīvā kā finansētājs, Finagra ieguva garantijas 50 % no investētā kapitāla, kas veidoja garantiju. Citas dalībnieces nepieprasīja šo garantiju, un tā bija īpaša drošība, kas atkarīga no uzņēmuma Finagra dalības. |
| --- | --- |

—

iegūstot dalību kooperatīvā kā finansētājs, Finagra ieguva garantijas 50 % no investētā kapitāla, kas veidoja garantiju. Citas dalībnieces nepieprasīja šo garantiju, un tā bija īpaša drošība, kas atkarīga no uzņēmuma Finagra dalības.

| (122) | Nopērkot akcijas kooperatīvos kā finansētājam, Finagra darbojās kā jebkurš cits privāts dalībnieks, galvenokārt bankas un kredītiestādes, ar tādiem pašiem nosacījumiem. Itālijas iestādes par šo sniedza pierādījumu, minot visas kredītiestādes un privātpersonas/uzņēmumus, kas piedalījās kā to kooperatīvu finansētāji, kuros uzņēmumam Finagra bija akcijas (34) (sk. 136. punkta 5. tabulu). Tās arī sniedza dokumentus par bankas intervenci vienā no šiem kooperatīviem – MCLC –, lai apstiprinātu, ka Finagra darbojās ar tādiem pašiem nosacījumiem kā jebkurš cits privāts finansētājs, vienīgā atšķirība bija tikai tāda, ka Finagra pieprasīja lielākas garantijas pirms lēmuma pieņemšanas, vai finansēt kooperatīvu kā finansētājam. Turklāt tās izdeva lēmumus par Unicarni finansētāju akcijām un daudzu privātu kredītiestāžu, kas vēlas kļūt par finansētājiem, pieprasījumiem (un apstiprinājumu). |
| --- | --- |

(122)

Nopērkot akcijas kooperatīvos kā finansētājam, Finagra darbojās kā jebkurš cits privāts dalībnieks, galvenokārt bankas un kredītiestādes, ar tādiem pašiem nosacījumiem. Itālijas iestādes par šo sniedza pierādījumu, minot visas kredītiestādes un privātpersonas/uzņēmumus, kas piedalījās kā to kooperatīvu finansētāji, kuros uzņēmumam Finagra bija akcijas (34) (sk. 136. punkta 5. tabulu). Tās arī sniedza dokumentus par bankas intervenci vienā no šiem kooperatīviem – MCLC –, lai apstiprinātu, ka Finagra darbojās ar tādiem pašiem nosacījumiem kā jebkurš cits privāts finansētājs, vienīgā atšķirība bija tikai tāda, ka Finagra pieprasīja lielākas garantijas pirms lēmuma pieņemšanas, vai finansēt kooperatīvu kā finansētājam. Turklāt tās izdeva lēmumus par Unicarni finansētāju akcijām un daudzu privātu kredītiestāžu, kas vēlas kļūt par finansētājiem, pieprasījumiem (un apstiprinājumu).

| (123) | Finagra pieprasītās papildu garantijas tika iekļautas uzņēmuma 50 % akciju nodrošinājumā. Piemēram, MCLC nodrošinājums valsts obligācijās bija ITL 240 miljoni (no kopējām Finagra īpašumā esošajām akcijām un ITL 2 479,8 miljoni apmērā), bet Unicarni gadījumā tas bija ITL 674 miljonu apmērā (no kopējām Finagra īpašumā esošajām akcijām un ITL 2 825,9 miljonu apmērā). Itālijas iestādes uzsvēra, ka citi privāti finansētāji nepieprasīja šādas papildu garantijas (kas ir ievērojamas salīdzinājumā ar Finagra piederošajām uzņēmuma akcijām) un saskaņā ar to tas ir papildu pierādījums, ko Finagra piemēroja to pašu (un pat stingrāku) kritēriju nekā privātie investori. |
| --- | --- |

(123)

Finagra pieprasītās papildu garantijas tika iekļautas uzņēmuma 50 % akciju nodrošinājumā. Piemēram, MCLC nodrošinājums valsts obligācijās bija ITL 240 miljoni (no kopējām Finagra īpašumā esošajām akcijām un ITL 2 479,8 miljoni apmērā), bet Unicarni gadījumā tas bija ITL 674 miljonu apmērā (no kopējām Finagra īpašumā esošajām akcijām un ITL 2 825,9 miljonu apmērā). Itālijas iestādes uzsvēra, ka citi privāti finansētāji nepieprasīja šādas papildu garantijas (kas ir ievērojamas salīdzinājumā ar Finagra piederošajām uzņēmuma akcijām) un saskaņā ar to tas ir papildu pierādījums, ko Finagra piemēroja to pašu (un pat stingrāku) kritēriju nekā privātie investori.

| (124) | Itālijas iestādes kā papildargumentu norādīja, ka Finagra bilancē kapitāls vienmēr ir nesis peļņu. |
| --- | --- |

(124)

Itālijas iestādes kā papildargumentu norādīja, ka Finagra bilancē kapitāls vienmēr ir nesis peļņu.

| (125) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija var secināt, ka, iegādājoties akcijas, Finagra darbojās kā jebkurš cits privāts uzņēmējs tirgus apstākļos. Tāpēc šāda veida iegādē nav valsts atbalsta EK Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(125)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija var secināt, ka, iegādājoties akcijas, Finagra darbojās kā jebkurš cits privāts uzņēmējs tirgus apstākļos. Tāpēc šāda veida iegādē nav valsts atbalsta EK Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē.

VI.3.1. b)   Aizdevumu piešķiršana

| (126) | Saskaņā ar iepriekš minēto 106. punktā Finagra arī piešķīra aizdevumus uzņēmumiem, kas strādāja lauksaimniecības nozarē. Ņemot vērā Itālijas iestāžu iesniegto informāciju, Finagra ir piešķīrusi aizdevumus par ITL 17 800 miljoniem. |
| --- | --- |

(126)

Saskaņā ar iepriekš minēto 106. punktā Finagra arī piešķīra aizdevumus uzņēmumiem, kas strādāja lauksaimniecības nozarē. Ņemot vērā Itālijas iestāžu iesniegto informāciju, Finagra ir piešķīrusi aizdevumus par ITL 17 800 miljoniem.

| (127) | 2000. gada 13. oktobra vēstulē Itālijas iestādes paziņoja, ka aizdevumi vienmēr tika izsniegti pēc tirgus nosacījumiem, piemērojot procentu likmi, kas atspoguļoja ar piešķirto aizņēmumu saistīto risku, un nekad nebija zemāka par aizdevuma piešķiršanas brīdī spēkā esošo procentu likmi. |
| --- | --- |

(127)

2000. gada 13. oktobra vēstulē Itālijas iestādes paziņoja, ka aizdevumi vienmēr tika izsniegti pēc tirgus nosacījumiem, piemērojot procentu likmi, kas atspoguļoja ar piešķirto aizņēmumu saistīto risku, un nekad nebija zemāka par aizdevuma piešķiršanas brīdī spēkā esošo procentu likmi.

| (128) | Aizdevumi tika piešķirti ar procentu likmi, kas bija līdzvērtīga valdības obligācijām, (Rendistato) darbībām, kas ilga vairāk nekā 18 mēnešus, mīnus 5 procentu punkti. Tomēr minimālā maksājamā procentu likme tika noteikta 3 % apmērā. Procentu likmi par valdības obligācijām uzskatīja par kritēriju finanšu investīciju ekonomiskās dzīvotspējas izveidei. Investīcijas uzskatīja par dzīvotspējīgām, ja to peļņa bija paredzama vismaz kā analoga tai, par kādu var iegādāties to pašu naudas summu, investējot valdības obligācijās. Tomēr 5 procentu punktu kritums salīdzinājumā ar valsts obligāciju (Rendistato) procentu likmi uzrāda, ka Finagra, piešķirot aizņēmumus, varēja pieņemt likmes, kas ir zemākas par tirgū esošajām. |
| --- | --- |

(128)

Aizdevumi tika piešķirti ar procentu likmi, kas bija līdzvērtīga valdības obligācijām, (Rendistato) darbībām, kas ilga vairāk nekā 18 mēnešus, mīnus 5 procentu punkti. Tomēr minimālā maksājamā procentu likme tika noteikta 3 % apmērā. Procentu likmi par valdības obligācijām uzskatīja par kritēriju finanšu investīciju ekonomiskās dzīvotspējas izveidei. Investīcijas uzskatīja par dzīvotspējīgām, ja to peļņa bija paredzama vismaz kā analoga tai, par kādu var iegādāties to pašu naudas summu, investējot valdības obligācijās. Tomēr 5 procentu punktu kritums salīdzinājumā ar valsts obligāciju (Rendistato) procentu likmi uzrāda, ka Finagra, piešķirot aizņēmumus, varēja pieņemt likmes, kas ir zemākas par tirgū esošajām.

| (129) | Šajā sakarā Itālijas iestādes vērsa uzmanību uz to, ka uzņēmumus, kuriem piešķirt aizdevumus, izvēlējās ļoti rūpīgi, lai tādējādi samazinātu maksātnespējas risku. Patiešām, Finagra, piešķirot aizdevumus un izskatot pieteikumus par to piešķiršanu, rīkojās līdzīgi finanšu iestādei, kas strādā tirgus apstākļos. Aizdevumus piešķīra, pamatojoties uz pieteikuma iesniedzēja iesniegtajām investīcijām, un līgumos vienmēr paredzēja aizdevumu piešķiršanas un atmaksas nosacījumus, kas atbilst to uzņēmumu saistībām, kas pieteikušies aizņēmumiem. Saskaņā ar līgumiem aizņēmumi vienmēr bija jāatmaksā 48 mēnešu laikā vai uzreiz, ja līgums netiek pildīts vai tiek kavēta aizņēmuma atmaksa. Aizdevumus vienmēr piešķīra, lai atbalstītu ekonomiski dzīvotspējīgus projektus un sekmētu vairāku iestāžu apvienošanos tādu projektu vadībai, kas balstās uz reāliem rūpnieciskiem plāniem ar reālām attīstības izredzēm. Finagra izvērtēja atmaksas iespējas, pamatojoties uz pieejamajiem dokumentiem (finanšu pārskatiem, investīciju projektiem, trīs gadu plāniem), kam sekoja rūpīga analīze, kas līdzvērtīga pētījumiem, kādus kredītiestādes veic šiem pašiem mērķiem. Turklāt visi attiecīgie uzņēmumi regulāri atmaksāja maksājumus saskaņā ar noteikto grafiku, kas saskaņā ar Itālijas iestāžu sniegto informāciju apstiprina, ka uzņēmumus izvēlējās, pamatojoties uz striktiem ekonomiskiem kritērijiem, lai tādējādi samazinātu maksātnespējas risku. |
| --- | --- |

(129)

Šajā sakarā Itālijas iestādes vērsa uzmanību uz to, ka uzņēmumus, kuriem piešķirt aizdevumus, izvēlējās ļoti rūpīgi, lai tādējādi samazinātu maksātnespējas risku. Patiešām, Finagra, piešķirot aizdevumus un izskatot pieteikumus par to piešķiršanu, rīkojās līdzīgi finanšu iestādei, kas strādā tirgus apstākļos. Aizdevumus piešķīra, pamatojoties uz pieteikuma iesniedzēja iesniegtajām investīcijām, un līgumos vienmēr paredzēja aizdevumu piešķiršanas un atmaksas nosacījumus, kas atbilst to uzņēmumu saistībām, kas pieteikušies aizņēmumiem. Saskaņā ar līgumiem aizņēmumi vienmēr bija jāatmaksā 48 mēnešu laikā vai uzreiz, ja līgums netiek pildīts vai tiek kavēta aizņēmuma atmaksa. Aizdevumus vienmēr piešķīra, lai atbalstītu ekonomiski dzīvotspējīgus projektus un sekmētu vairāku iestāžu apvienošanos tādu projektu vadībai, kas balstās uz reāliem rūpnieciskiem plāniem ar reālām attīstības izredzēm. Finagra izvērtēja atmaksas iespējas, pamatojoties uz pieejamajiem dokumentiem (finanšu pārskatiem, investīciju projektiem, trīs gadu plāniem), kam sekoja rūpīga analīze, kas līdzvērtīga pētījumiem, kādus kredītiestādes veic šiem pašiem mērķiem. Turklāt visi attiecīgie uzņēmumi regulāri atmaksāja maksājumus saskaņā ar noteikto grafiku, kas saskaņā ar Itālijas iestāžu sniegto informāciju apstiprina, ka uzņēmumus izvēlējās, pamatojoties uz striktiem ekonomiskiem kritērijiem, lai tādējādi samazinātu maksātnespējas risku.

| (130) | Minimālā procentu likme, ko Finagra piemēroja, bija 3 % līdz 1999. gada maijam un 2 % pēc tam (līdz 2000. gada jūnijam, kad uzņēmumu Finagra apvienoja ar Sviluppo Italia). Tās ir acīm redzami zemākas par Komisijas atsauces likmēm, kādas tika piemērotas attiecīgajā periodā. |
| --- | --- |

(130)

Minimālā procentu likme, ko Finagra piemēroja, bija 3 % līdz 1999. gada maijam un 2 % pēc tam (līdz 2000. gada jūnijam, kad uzņēmumu Finagra apvienoja ar Sviluppo Italia). Tās ir acīm redzami zemākas par Komisijas atsauces likmēm, kādas tika piemērotas attiecīgajā periodā.

| (131) | Tomēr ir atšķirība starp kooperatīviem un privātiem uzņēmumiem, kas saņem aizdevumus. Aizņēmumus no Finagra saņēma tikai divi kooperatīvi (MCLC un Unicarni) kopumā ITL 8,3 miljardu apmērā. |
| --- | --- |

(131)

Tomēr ir atšķirība starp kooperatīviem un privātiem uzņēmumiem, kas saņem aizdevumus. Aizņēmumus no Finagra saņēma tikai divi kooperatīvi (MCLC un Unicarni) kopumā ITL 8,3 miljardu apmērā.

| (132) | Finagra kā atsevišķs kooperatīvu loceklis, kā to īpaši paredz Likums Nr. 59/92 (sk. aprakstu iepriekš 120. punktā), piešķīra kooperatīviem aizdevumus saskaņā ar finansētājiem noteiktiem nosacījumiem. Finagra lēmumu par aizdevumu piešķiršanu pieņēma, pamatojoties uz peļņu no aizdevumiem, kas balstās uz kooperatīva statūtos noteiktajām likmēm. Finagra administratīvā padome, kurā bija visi finanšu un citi locekļi (tostarp, kā jau tika paskaidrots iepriekš, vairākas bankas, kredītiestādes un privāti investori), apstiprināja šos lēmumus. |
| --- | --- |

(132)

Finagra kā atsevišķs kooperatīvu loceklis, kā to īpaši paredz Likums Nr. 59/92 (sk. aprakstu iepriekš 120. punktā), piešķīra kooperatīviem aizdevumus saskaņā ar finansētājiem noteiktiem nosacījumiem. Finagra lēmumu par aizdevumu piešķiršanu pieņēma, pamatojoties uz peļņu no aizdevumiem, kas balstās uz kooperatīva statūtos noteiktajām likmēm. Finagra administratīvā padome, kurā bija visi finanšu un citi locekļi (tostarp, kā jau tika paskaidrots iepriekš, vairākas bankas, kredītiestādes un privāti investori), apstiprināja šos lēmumus.

| (133) | Piemērotās procentu likmes bija arī paredzētās peļņas daļa no kapitāla investīcijām, no kurām uzņēmums Finagra kā finansētājs guva lielāku peļņu nekā parasti locekļi, un tāpēc bija saistītas ar vispārēju tā investēšanas stratēģiju. Finagra varēja ne tikai tieši kontrolēt to uzņēmumu vadību, kas saņēma aizņēmumus (35), un gūt lielāku peļņu, bet arī samazināt vadības izmaksas, jo tās partneri bija lielas bankas un kredītiestādes. Itālijas iestādes paziņoja, ka citi privāti finansētāji, aizdodot naudu kooperatīviem, kuros paši bija locekļi, piemēroja tādas pašas procentu likmes, jo šīs procentu likmes ir noteiktas locekļu aizņēmumu savākšanas noteikumos, ko apstiprina kooperatīvi. |
| --- | --- |

(133)

Piemērotās procentu likmes bija arī paredzētās peļņas daļa no kapitāla investīcijām, no kurām uzņēmums Finagra kā finansētājs guva lielāku peļņu nekā parasti locekļi, un tāpēc bija saistītas ar vispārēju tā investēšanas stratēģiju. Finagra varēja ne tikai tieši kontrolēt to uzņēmumu vadību, kas saņēma aizņēmumus (35), un gūt lielāku peļņu, bet arī samazināt vadības izmaksas, jo tās partneri bija lielas bankas un kredītiestādes. Itālijas iestādes paziņoja, ka citi privāti finansētāji, aizdodot naudu kooperatīviem, kuros paši bija locekļi, piemēroja tādas pašas procentu likmes, jo šīs procentu likmes ir noteiktas locekļu aizņēmumu savākšanas noteikumos, ko apstiprina kooperatīvi.

| (134) | Tāpēc saskaņā ar Itālijas iestāžu sniegto informāciju Finagra piemērotās procentu likmes aizdevumiem ir jānovērtē atbilstoši citiem nosacījumiem, kas saistīti ar šo aizdevumu piešķiršanu, proti:






  — | saikne starp kooperatīvu finansētāja un aizdevuma nodrošinātāja statusu, |
| --- | --- | --- |

(134)

Tāpēc saskaņā ar Itālijas iestāžu sniegto informāciju Finagra piemērotās procentu likmes aizdevumiem ir jānovērtē atbilstoši citiem nosacījumiem, kas saistīti ar šo aizdevumu piešķiršanu, proti:

—

saikne starp kooperatīvu finansētāja un aizdevuma nodrošinātāja statusu,

| — | fakts, ka piemērotās aizdevumu likmes bija vienādas visiem subsidējošiem locekļiem, |
| --- | --- |

—

fakts, ka piemērotās aizdevumu likmes bija vienādas visiem subsidējošiem locekļiem,

| — | Finagra tieša dalība kooperatīvos, kas saņem aizņēmumus, vadībā – piedaloties to valdēs, |
| --- | --- |

—

Finagra tieša dalība kooperatīvos, kas saņem aizņēmumus, vadībā – piedaloties to valdēs,

| — | kapitāla peļņa lielāka par 2 %, salīdzinot ar jebkura parasta kooperatīvu locekļa peļņu, |
| --- | --- |

—

kapitāla peļņa lielāka par 2 %, salīdzinot ar jebkura parasta kooperatīvu locekļa peļņu,

| — | fakts, ka Finagra aizdevumus piešķīra tikai tiem kooperatīviem, kas iesniedza pietiekamas atmaksas garantijas, piemērojot stingrākus noteikumus aizdevumu nodrošināšanai, |
| --- | --- |

—

fakts, ka Finagra aizdevumus piešķīra tikai tiem kooperatīviem, kas iesniedza pietiekamas atmaksas garantijas, piemērojot stingrākus noteikumus aizdevumu nodrošināšanai,

| — | Fianagra zemās vadības izmaksas, jo to kapitāldaļā piedalījās bankas, kas tam ļāva iegūt zemākas likmes, |
| --- | --- |

—

Fianagra zemās vadības izmaksas, jo to kapitāldaļā piedalījās bankas, kas tam ļāva iegūt zemākas likmes,

| — | iekšējais noteikums kapitāla apkopošanai nodrošināja minimālo likmi 3 % apmērā līdz 1999. gada maijam pat tad, ja valdības obligāciju (Rendistato) likmes mīnus 5 procentu punkti piemērošana vērtības pietuvinātu nullei un pat ja dažos punktos būtu negatīvas. |
| --- | --- |

—

iekšējais noteikums kapitāla apkopošanai nodrošināja minimālo likmi 3 % apmērā līdz 1999. gada maijam pat tad, ja valdības obligāciju (Rendistato) likmes mīnus 5 procentu punkti piemērošana vērtības pietuvinātu nullei un pat ja dažos punktos būtu negatīvas.

| (135) | Lai pierādītu, ka Finagra bija viens no daudziem šo kooperatīvu finansētājiem, Itālijas iestādes iesniedza daudzu kredītiestāžu pieprasījumu (un apstiprinājumu) kļūt par MCLC un Unicarni finansētājiem ar tādiem pašiem noteikumiem un nosacījumiem kā Finagra. |
| --- | --- |

(135)

Lai pierādītu, ka Finagra bija viens no daudziem šo kooperatīvu finansētājiem, Itālijas iestādes iesniedza daudzu kredītiestāžu pieprasījumu (un apstiprinājumu) kļūt par MCLC un Unicarni finansētājiem ar tādiem pašiem noteikumiem un nosacījumiem kā Finagra.

| (136) | MCLC un Unicarni finansētāju skaits ir redzams turpmāk sniegtajā tabulā.
  5. tabula

  MCLC un Unicarni finansētāji | MCLC un Unicarni finansētāji |
| --- | --- | --- |
| 1994 | 23 |
| 1995 | 35 |
| 1996 | 39 |
| 1997 | 52 |
| 1998 | 55 |
| 1999 | 58 |
| 2000 | 61 |
| 2001 | 79 |
| 2002 | 93 |
| 2003 | 103 |

(136)

MCLC un Unicarni finansētāju skaits ir redzams turpmāk sniegtajā tabulā.

5. tabula

MCLC un Unicarni finansētāji

MCLC un Unicarni finansētāji

1994

23

1995

35

1996

39

1997

52

1998

55

1999

58

2000

61

2001

79

2002

93

2003

103

2004. gadā Unicarni bija desmit finansētāju kopējai akciju vērtībai EUR 5 918 000 apmērā, un MCLC bija 64 finansētāji kopējai akciju vērtībai EUR 1 559 286 apmērā.

| (137) | Visiem finansētājiem, izsniedzot aizdevumus, bija saistoši aizdevumu savākšanas noteikumi, kurus apstiprināja kooperatīvu valdes. Šie noteikumi paredzēja procentu likmi, kas bija līdzvērtīga valdības obligācijām, (Rendistato) darbībām, kas ilga vairāk nekā 18 mēnešus, mīnus 5 procentu punkti. Minimālā maksājamā procentu likme tika noteikta 3 % apmērā līdz 1999. gada maijam. Tāpēc Finagra, izsniedzot aizdevumus kooperatīviem, darbojās kā jebkurš cits (privāts) finansētājs. |
| --- | --- |

(137)

Visiem finansētājiem, izsniedzot aizdevumus, bija saistoši aizdevumu savākšanas noteikumi, kurus apstiprināja kooperatīvu valdes. Šie noteikumi paredzēja procentu likmi, kas bija līdzvērtīga valdības obligācijām, (Rendistato) darbībām, kas ilga vairāk nekā 18 mēnešus, mīnus 5 procentu punkti. Minimālā maksājamā procentu likme tika noteikta 3 % apmērā līdz 1999. gada maijam. Tāpēc Finagra, izsniedzot aizdevumus kooperatīviem, darbojās kā jebkurš cits (privāts) finansētājs.

| (138) | Finansētāji nodrošināja ievērojamu naudas daļu, ko aizņēmās divi kooperatīvi. Kā redzams turpmākajā tabulā, laikposmā no 1996. gada līdz 2003. gadam MCLC un Unicarni saņēma aizņēmumus no Finagra un citiem privātiem investoriem kā finansētājiem.
  6. tabula
  Aizdevumi, kurus visi finansētāji piešķīra MCLC un Unicarni no 1996. gada līdz 2003. gadam








  Gads | Finansētāju piešķirtā aizdevumu kopsumma (ITL) | Finansētāju skaits | Finagra piešķirto aizdevumu vērtība (ITL) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1996 | 6 390 361 001 | 39 | 3 500 000 000 (36) |
| 1997 | 6 727 572 001 | 48 | |
| 1998 | 10 366 345 007 | 51 | 33 000 000 000 (37) |
| 1999 | 10 274 854 007 | 53 | |
| 2000 | 8 342 949 006 | 53 | |
| 2001 | 8 520 314 006 | 54 | |
| 2002 | 6 603 670 715 | 91 | |
| 2003 | 7 491 842 237 | 98 | |

(138)

Finansētāji nodrošināja ievērojamu naudas daļu, ko aizņēmās divi kooperatīvi. Kā redzams turpmākajā tabulā, laikposmā no 1996. gada līdz 2003. gadam MCLC un Unicarni saņēma aizņēmumus no Finagra un citiem privātiem investoriem kā finansētājiem.

6. tabula

Aizdevumi, kurus visi finansētāji piešķīra MCLC un Unicarni no 1996. gada līdz 2003. gadam

Gads

Finansētāju piešķirtā aizdevumu kopsumma (ITL)

Finansētāju skaits

Finagra piešķirto aizdevumu vērtība (ITL)

1996

6 390 361 001

39

3 500 000 000 (36)

1997

6 727 572 001

48

1998

10 366 345 007

51

33 000 000 000 (37)

1999

10 274 854 007

53

2000

8 342 949 006

53

2001

8 520 314 006

54

2002

6 603 670 715

91

2003

7 491 842 237

98

| (139) | Fakts, ka šos aizdevumus piešķīra ar tādiem pašiem noteikumiem kā jebkurš cits privāts investors, kas daudz investē tajos pašos kooperatīvos, kuriem arī Finagra kļuva par finansētāju, apstiprina, ka vienlīdzības princips netika pārkāpts. |
| --- | --- |

(139)

Fakts, ka šos aizdevumus piešķīra ar tādiem pašiem noteikumiem kā jebkurš cits privāts investors, kas daudz investē tajos pašos kooperatīvos, kuriem arī Finagra kļuva par finansētāju, apstiprina, ka vienlīdzības princips netika pārkāpts.

| (140) | Pamatojoties uz iepriekš minētajiem apsvērumiem, Komisija var secināt, ka Finagra, piešķirot aizdevumus kooperatīviem, darbojās kā privāts investors, kas strādā tirgū pēc tādiem pašiem noteikumiem. Uzņēmuma Finagra sniegtās priekšrocības noteiktiem aizņēmumu ņēmējiem lauksaimniecības nozarē izriet no tā gribas un likumā noteiktas prasības būt par starpnieku lauksaimniecības uzņēmumos. Šajā sakarā Finagra piešķirtie aizdevumi kooperatīviem neveido valsts atbalstu Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(140)

Pamatojoties uz iepriekš minētajiem apsvērumiem, Komisija var secināt, ka Finagra, piešķirot aizdevumus kooperatīviem, darbojās kā privāts investors, kas strādā tirgū pēc tādiem pašiem noteikumiem. Uzņēmuma Finagra sniegtās priekšrocības noteiktiem aizņēmumu ņēmējiem lauksaimniecības nozarē izriet no tā gribas un likumā noteiktas prasības būt par starpnieku lauksaimniecības uzņēmumos. Šajā sakarā Finagra piešķirtie aizdevumi kooperatīviem neveido valsts atbalstu Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē.

| (141) | Citu privātu uzņēmumu gadījumā starpība starp valsts atbalsta likmēm, par kādām aizņēmumus izsniedza, un Komisijas atsauces likmēm var veidot valsts atbalstu Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē, pat ja visus nosacījumus, kas minēti iepriekš 125.–129. punktā, privāti uzņēmumi ir izpildījuši. Starpība starp peļņu no aizdevumiem, kas piešķirti privātiem uzņēmumiem, un aizdevumiem, kas piešķirti kooperatīviem, kuros Finagra bija finansētājs, nav noliedzama un apkopota iepriekš 131.–133. punktā. Kooperatīvu sakarā Finagra, pat ja piemēro likmes, kas bija zemākas par Komisijas atsauces likmēm, darbojās kā jebkurš cits privāts investors tādā pašā situācijā un paredzēja lielāku peļņu no kapitāla operācijām, ar kurām aizņēmumi bija saistīti. Šī papildu peļņa kopā ar uzņēmuma Finagra uzvedību tirgū, ko var pielīdzināt citu privātu uzņēmēju uzvedībai tādā pašā situācijā, nepārprotami nav piemērojama aizņēmumu gadījumā privātiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(141)

Citu privātu uzņēmumu gadījumā starpība starp valsts atbalsta likmēm, par kādām aizņēmumus izsniedza, un Komisijas atsauces likmēm var veidot valsts atbalstu Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē, pat ja visus nosacījumus, kas minēti iepriekš 125.–129. punktā, privāti uzņēmumi ir izpildījuši. Starpība starp peļņu no aizdevumiem, kas piešķirti privātiem uzņēmumiem, un aizdevumiem, kas piešķirti kooperatīviem, kuros Finagra bija finansētājs, nav noliedzama un apkopota iepriekš 131.–133. punktā. Kooperatīvu sakarā Finagra, pat ja piemēro likmes, kas bija zemākas par Komisijas atsauces likmēm, darbojās kā jebkurš cits privāts investors tādā pašā situācijā un paredzēja lielāku peļņu no kapitāla operācijām, ar kurām aizņēmumi bija saistīti. Šī papildu peļņa kopā ar uzņēmuma Finagra uzvedību tirgū, ko var pielīdzināt citu privātu uzņēmēju uzvedībai tādā pašā situācijā, nepārprotami nav piemērojama aizņēmumu gadījumā privātiem uzņēmumiem.

| (142) | Itālijas iestādes paziņoja, ka Finagra piešķīra aizdevumus tikai diviem privātiem uzņēmumiem (Guardamiglio un Ultrocchi) un ka starpība starp šiem aizdevumiem piemērotajām likmēm un tolaik piemērojamām Komisijas atsauces likmēm bija no –3,18 līdz –5,20 procentu punktiem. Saskaņā ar Itālijas iestāžu sniegto informāciju šo starpību var uzlūkot kā atbalstu to investīciju īstenošanai, kas attiecas uz integrētiem projektiem atbilstoši Likumam Nr. 252/91, bet skaidri nodalīti no tiem, kurus finansēja saskaņā ar šo likumu. Tāpēc investīcijas, neskatoties uz visu kritēriju finansējuma ieguvei saskaņā ar Likumu Nr. 252/91 ievērošanu, neguva labumu no jebkādiem līdzekļiem atbilstoši šim likumam vai jebkādiem citiem valsts naudas līdzekļiem. Šie projekti iekļāvās integrētos projektos, bet no tiem nebija finansiāli atkarīgi. Tāpēc aizdevumi bija stratēģijas daļa, ar kuru gribēja īstenot integrētus projektus, izmantojot dažādus finansējuma līdzekļus (kaut arī ne uzkrātus, kā šajā gadījumā). Divu aizdevumu, kurus piešķīra investīciju īstenošanai pārstrādes un tirdzniecības nozarē, bruto dotācijas ekvivalenta atbalsta procentu likme ir 0,96 % un 4,51 % (sk. turpmāk redzamo tabulu).
  7. tabula

  Finagra aizdevumi privātiem uzņēmumiem








  Saņēmējs | Attaisnotās izmaksas (kuras neaptver Likums Nr. 252/91)(ITL) | Procentu starpība (ITL) | % no atbalsta |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | 2. | 3. | 4 = 3/2 |
| Guardamiglio | 9 162 000 000 | 413 508 030 | 4,51 % |
| Ultrocchi | 42 940 033 423 | 415 954 000 | 0,96 % |

(142)

Itālijas iestādes paziņoja, ka Finagra piešķīra aizdevumus tikai diviem privātiem uzņēmumiem (Guardamiglio un Ultrocchi) un ka starpība starp šiem aizdevumiem piemērotajām likmēm un tolaik piemērojamām Komisijas atsauces likmēm bija no –3,18 līdz –5,20 procentu punktiem. Saskaņā ar Itālijas iestāžu sniegto informāciju šo starpību var uzlūkot kā atbalstu to investīciju īstenošanai, kas attiecas uz integrētiem projektiem atbilstoši Likumam Nr. 252/91, bet skaidri nodalīti no tiem, kurus finansēja saskaņā ar šo likumu. Tāpēc investīcijas, neskatoties uz visu kritēriju finansējuma ieguvei saskaņā ar Likumu Nr. 252/91 ievērošanu, neguva labumu no jebkādiem līdzekļiem atbilstoši šim likumam vai jebkādiem citiem valsts naudas līdzekļiem. Šie projekti iekļāvās integrētos projektos, bet no tiem nebija finansiāli atkarīgi. Tāpēc aizdevumi bija stratēģijas daļa, ar kuru gribēja īstenot integrētus projektus, izmantojot dažādus finansējuma līdzekļus (kaut arī ne uzkrātus, kā šajā gadījumā). Divu aizdevumu, kurus piešķīra investīciju īstenošanai pārstrādes un tirdzniecības nozarē, bruto dotācijas ekvivalenta atbalsta procentu likme ir 0,96 % un 4,51 % (sk. turpmāk redzamo tabulu).

7. tabula

Finagra aizdevumi privātiem uzņēmumiem

Saņēmējs

Attaisnotās izmaksas (kuras neaptver Likums Nr. 252/91)(ITL)

Procentu starpība (ITL)

% no atbalsta

1.

2.

3.

4 = 3/2

Guardamiglio

9 162 000 000

413 508 030

4,51 %

Ultrocchi

42 940 033 423

415 954 000

0,96 %

| (143) | Kopš tiek uzskatīts, ka visas subsidētās investīcijas atbilst noteikumiem, kurus piemēro investīcijām pārstrādes un tirdzniecības nozarē, kas minēti VI.1. a) 1. iedaļā, un ka atbalsta procentu likme (aprēķināta kā starpības starp šiem aizņēmumiem piemērojamo likmi un tolaik piemērojamo Komisijas atsauces likmi bruto dotācijas ekvivalents) ir maksimālo atbalsta procentu likmju robežās, kuras piemēro šāda veida investīcijām, Komisija var secināt, ka Finagra piešķirtie aizdevumi privātiem uzņēmumiem veido valsts atbalstu Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē. Šis atbalsts atbilst kopienas tirgum saskaņā ar EK Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(143)

Kopš tiek uzskatīts, ka visas subsidētās investīcijas atbilst noteikumiem, kurus piemēro investīcijām pārstrādes un tirdzniecības nozarē, kas minēti VI.1. a) 1. iedaļā, un ka atbalsta procentu likme (aprēķināta kā starpības starp šiem aizņēmumiem piemērojamo likmi un tolaik piemērojamo Komisijas atsauces likmi bruto dotācijas ekvivalents) ir maksimālo atbalsta procentu likmju robežās, kuras piemēro šāda veida investīcijām, Komisija var secināt, ka Finagra piešķirtie aizdevumi privātiem uzņēmumiem veido valsts atbalstu Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē. Šis atbalsts atbilst kopienas tirgum saskaņā ar EK Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu.

VI.3.1.c)   Garantiju izsniegšana

| (144) | 2004. gada 29. oktobra vēstulēs, kas reģistrētas 2004. gada 3. novembrī un 2004. gada 23. novembrī, Itālijas iestādes paziņoja, ka attiecībā uz banku aizdevumiem Finagra izsniedza tikai vienu garantiju – uzņēmumam Guardamiglio. |
| --- | --- |

(144)

2004. gada 29. oktobra vēstulēs, kas reģistrētas 2004. gada 3. novembrī un 2004. gada 23. novembrī, Itālijas iestādes paziņoja, ka attiecībā uz banku aizdevumiem Finagra izsniedza tikai vienu garantiju – uzņēmumam Guardamiglio.

| (145) | Bankas garantiju uzņēmumam Guardamiglio ITL 2 miljardu vērtībā piešķīra aizdevumam ITL 17 miljardu apmērā, ko Guardamiglio pilnīgi atmaksāja, nepieprasot garantiju. |
| --- | --- |

(145)

Bankas garantiju uzņēmumam Guardamiglio ITL 2 miljardu vērtībā piešķīra aizdevumam ITL 17 miljardu apmērā, ko Guardamiglio pilnīgi atmaksāja, nepieprasot garantiju.

| (146) | Kad garantija bija izsniegta, valsts garantiju noteikumus pārbaudīja saskaņā ar principiem, kas noteikti Komisijas 1989. gada 5. aprīļa vēstulē SG(89) D/4328, Komisijas 1989. gada 12. oktobra vēstulē dalībvalstīm SG(89) D/12772 un Komisijas paziņojumā dalībvalstīm par EK Līguma 92. un 93. panta piemērošanu un Komisijas Direktīvas 80/723/EEK 5. panta piemērošanu valsts uzņēmumiem ražošanas nozarē. (38) Pamatojoties uz šiem dokumentiem, Komisija pieņēma garantijas tikai tad, ja to piešķiršana bija saistīta ar līgumu, kas var izraisīt saņēmēja bankrotu vai līdzīgas procedūras. Garantiju atbalsta apjoma novērtējumu saistīja ar aizņēmuma ņēmēja finansiālā stāvokļa analīzi. Šo garantiju atbalsta apjoms būtu to procentu likmju starpība, ko aizņēmuma ņēmējs maksātu brīvā tirgū un ko faktiski ieguva ar garantiju, un visu to prēmiju neto summa, ko maksāja par garantiju. |
| --- | --- |

(146)

Kad garantija bija izsniegta, valsts garantiju noteikumus pārbaudīja saskaņā ar principiem, kas noteikti Komisijas 1989. gada 5. aprīļa vēstulē SG(89) D/4328, Komisijas 1989. gada 12. oktobra vēstulē dalībvalstīm SG(89) D/12772 un Komisijas paziņojumā dalībvalstīm par EK Līguma 92. un 93. panta piemērošanu un Komisijas Direktīvas 80/723/EEK 5. panta piemērošanu valsts uzņēmumiem ražošanas nozarē. (38) Pamatojoties uz šiem dokumentiem, Komisija pieņēma garantijas tikai tad, ja to piešķiršana bija saistīta ar līgumu, kas var izraisīt saņēmēja bankrotu vai līdzīgas procedūras. Garantiju atbalsta apjoma novērtējumu saistīja ar aizņēmuma ņēmēja finansiālā stāvokļa analīzi. Šo garantiju atbalsta apjoms būtu to procentu likmju starpība, ko aizņēmuma ņēmējs maksātu brīvā tirgū un ko faktiski ieguva ar garantiju, un visu to prēmiju neto summa, ko maksāja par garantiju.

| (147) | Šajā gadījumā saskaņā ar Itālijas iestāžu sniegto informāciju garantija neveido valsts atbalstu Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē šādu iemeslu dēļ:






  — | aizņēmuma ņēmējam nebija finansiālu grūtību, |
| --- | --- | --- |

(147)

Šajā gadījumā saskaņā ar Itālijas iestāžu sniegto informāciju garantija neveido valsts atbalstu Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē šādu iemeslu dēļ:

—

aizņēmuma ņēmējam nebija finansiālu grūtību,

| — | aizņēmuma ņēmējs bija saņēmis aizņēmumu ITL 17 miljardu apmērā finanšu tirgū, kas apstiprina, ka uzņēmumu uzskatīja par drošu un investīcijas rentablas, |
| --- | --- |

—

aizņēmuma ņēmējs bija saņēmis aizņēmumu ITL 17 miljardu apmērā finanšu tirgū, kas apstiprina, ka uzņēmumu uzskatīja par drošu un investīcijas rentablas,

| — | garantija bija saistīta ar konkrētu finanšu darījumu, noslēgta par fiksētu maksimālo summu un uz ierobežotu laikposmu; garantija sedz tikai apmēram 11 % no kopējās aizņēmuma summas, |
| --- | --- |

—

garantija bija saistīta ar konkrētu finanšu darījumu, noslēgta par fiksētu maksimālo summu un uz ierobežotu laikposmu; garantija sedz tikai apmēram 11 % no kopējās aizņēmuma summas,

| — | Finagra garantijas dēļ aizņēmuma ņēmējs nav saņēmis aizņēmumu saskaņā ar nosacījumiem, kas būtu labvēlīgāki par normālu tirgus procentu likmi, |
| --- | --- |

—

Finagra garantijas dēļ aizņēmuma ņēmējs nav saņēmis aizņēmumu saskaņā ar nosacījumiem, kas būtu labvēlīgāki par normālu tirgus procentu likmi,

| — | uz garantiju attiecās īpaši kredīta piedziņas nosacījumi – vai nu ārpustiesas izšķirami, vai saskaņā ar Itālijas civilkodeksa noteikumiem, izmantojot tiesu izpildītājus, kas piedzen kredītu no garantētiem parādnieku aktīviem, |
| --- | --- |

—

uz garantiju attiecās īpaši kredīta piedziņas nosacījumi – vai nu ārpustiesas izšķirami, vai saskaņā ar Itālijas civilkodeksa noteikumiem, izmantojot tiesu izpildītājus, kas piedzen kredītu no garantētiem parādnieku aktīviem,

| — | Finagra pieprasītā prēmija bija gada likme 0,40 % apmērā un saskaņā ar Itālijas iestāžu sniegto informāciju bija papildu garantiju tirgus cena (39) laikā, kad apsvēra drošu aizņēmuma saņēmēja finansiālo stāvokli, tā ekonomiskās izredzes un veicamās investīcijas. Tolaik saskaņā ar Itālijas iestāžu sniegto informāciju primārās garantijas tirgus cena bija 0,70 %. Papildu garantiju gadījumā tirgus procentu likme bija no 0,40 % līdz 0,70 % atkarībā no aizņēmuma saņēmēja finansiālā stāvokļa. Ja aizņēmumu piešķīra uzņēmumam pēc banku kopfonda pozitīva atzinuma un uzņēmumam ir labas ekonomiskās izredzes, un ja tajā notiek modernizācija, atbilstoši Itālijas iestāžu sniegtajai informācijai gada likme 0,40 % apmērā ir tirgus procentu likme, ko piemēro šāda veida operācijai. Garantija ir saistīta ar pamatā esošo operāciju (investīcijām), ko līdzfinansēja valsts saskaņā ar Likumu Nr. 252/91, un tāpēc atbilst valsts atbalsta likumiem. |
| --- | --- |

—

Finagra pieprasītā prēmija bija gada likme 0,40 % apmērā un saskaņā ar Itālijas iestāžu sniegto informāciju bija papildu garantiju tirgus cena (39) laikā, kad apsvēra drošu aizņēmuma saņēmēja finansiālo stāvokli, tā ekonomiskās izredzes un veicamās investīcijas. Tolaik saskaņā ar Itālijas iestāžu sniegto informāciju primārās garantijas tirgus cena bija 0,70 %. Papildu garantiju gadījumā tirgus procentu likme bija no 0,40 % līdz 0,70 % atkarībā no aizņēmuma saņēmēja finansiālā stāvokļa. Ja aizņēmumu piešķīra uzņēmumam pēc banku kopfonda pozitīva atzinuma un uzņēmumam ir labas ekonomiskās izredzes, un ja tajā notiek modernizācija, atbilstoši Itālijas iestāžu sniegtajai informācijai gada likme 0,40 % apmērā ir tirgus procentu likme, ko piemēro šāda veida operācijai. Garantija ir saistīta ar pamatā esošo operāciju (investīcijām), ko līdzfinansēja valsts saskaņā ar Likumu Nr. 252/91, un tāpēc atbilst valsts atbalsta likumiem.

| (148) | Pamatojoties uz iepriekš minēto informāciju, Komisija var secināt, ka uzņēmuma Finagra sniegtās garantijas neveido valsts atbalstu saskaņā ar Līguma 87. panta 1. punktu. |
| --- | --- |

(148)

Pamatojoties uz iepriekš minēto informāciju, Komisija var secināt, ka uzņēmuma Finagra sniegtās garantijas neveido valsts atbalstu saskaņā ar Līguma 87. panta 1. punktu.

VII.   SECINĀJUMI

| (149) | Komisija uzskata, ka Itālija ir nelikumīgi īstenojusi minēto atbalstu, pārkāpjot EK Līguma 88. panta 3. punktu. Tomēr no visiem iepriekš minētajiem apsvērumiem var secināt, ka:






  — | atbalsta pasākumi, kas noteikti Likuma Nr. 67/88 15. panta 16. punktā, Likuma Nr. 290/99 5. pantā un Likumā Nr. 252/91 (integrēti projekti) atbilst kopējam tirgum Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunkta nozīmē, |
| --- | --- | --- |

(149)

Komisija uzskata, ka Itālija ir nelikumīgi īstenojusi minēto atbalstu, pārkāpjot EK Līguma 88. panta 3. punktu. Tomēr no visiem iepriekš minētajiem apsvērumiem var secināt, ka:

—

atbalsta pasākumi, kas noteikti Likuma Nr. 67/88 15. panta 16. punktā, Likuma Nr. 290/99 5. pantā un Likumā Nr. 252/91 (integrēti projekti) atbilst kopējam tirgum Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunkta nozīmē,

| — | pasākumi, kas noteikti Likuma Nr. 290/99 4. pantā (proti, lauksaimniecības uzņēmumu, īstermiņa un zemju meliorācijas aizņēmumi līdz 1998. gada 31. martam) nekad netika īstenoti un tāpēc neveidoja valsts atbalstu EK Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē, |
| --- | --- |

—

pasākumi, kas noteikti Likuma Nr. 290/99 4. pantā (proti, lauksaimniecības uzņēmumu, īstermiņa un zemju meliorācijas aizņēmumi līdz 1998. gada 31. martam) nekad netika īstenoti un tāpēc neveidoja valsts atbalstu EK Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē,

| — | Finagra intervences saskaņā ar Likumu Nr. 252/91 attiecībā uz kapitāldaļu iegādi, aizdevumu piešķiršana kooperatīviem un garantiju sniegšana neveido valsts atbalstu Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē, |
| --- | --- |

—

Finagra intervences saskaņā ar Likumu Nr. 252/91 attiecībā uz kapitāldaļu iegādi, aizdevumu piešķiršana kooperatīviem un garantiju sniegšana neveido valsts atbalstu Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē,

| — | Finagra intervences saskaņā ar Likumu Nr. 252/91 attiecībā uz aizņēmumu piešķiršanu privātiem uzņēmumiem bija valsts atbalsts Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē. Tie atbilst kopējam tirgum Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunkta nozīmē. |
| --- | --- |

—

Finagra intervences saskaņā ar Likumu Nr. 252/91 attiecībā uz aizņēmumu piešķiršanu privātiem uzņēmumiem bija valsts atbalsts Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē. Tie atbilst kopējam tirgum Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunkta nozīmē.

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

1.   Valsts atbalsts, ar ko Itālija atbalstīja lopkopības nozari un ko paredzēja Likuma Nr. 67/88 15. panta 16. punkts, Likuma Nr. 290/99 5. pants un Likums Nr. 252/91 (integrēti projekti), un uzņēmuma Finagra intervences saskaņā ar Likumu Nr. 252/91 attiecībā uz aizdevumu piešķiršanu privātiem uzņēmumiem atbilst kopējam tirgum Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunkta nozīmē.

2.   Likuma Nr. 290/99 4. pantā paredzētie pasākumi par lauksaimniecības uzņēmumu, īstermiņa un zemju meliorācijas aizņēmumiem līdz 1998. gada 31. martam nekad netika īstenoti un tāpēc neradīja valsts atbalstu Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē.

3.   Finagra intervences saskaņā ar Likumu Nr. 252/91 attiecībā uz kapitāldaļu iegādi, aizņēmumu piešķiršana kooperatīviem un garantiju sniegšana neveidoja valsts atbalstu Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Itālijas Republikai.

Briselē, 2005. gada 5. jūlijā

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV C 148, 27.5.2000., 2. lpp.

1

(2)  SG(2000) D/101808.

2

(3)  OV L 83, 27.3.1999., 1. lpp.

3

(4)  OV C 148, 27.5.2000., 2. lpp.

4

(5)  Komisijas 2002. gada 5. aprīļa Lēmums SG (2002) D/229239.

5

(6)  Laikposmā no 1970. gada līdz 1990. gadam Francija mēģināja samazināt lopkautuvju skaitu no 1738 līdz 357. Turpretim Itālijā 90. gadu sākumā joprojām bija 8 500 funkcionējošas lopkautuves – salīdzinoši ar 357 minētajām lopkautuvēm Francijā, 270 – Vācijā un 30 – Nīderlandē.

6

(7)  700 miljardi ITL sastāv no 400 miljardiem ITL 1988. gadam un 300 miljardiem ITL 1989. gadam.

7

(8)  Vēstule SG (2002) D/229239.

8

(9)  Komisijas novērtējumā tā ir Komisijas atsauces likme Itālijai aizņēmuma ņemšanas brīdī.

9

(10)  Sk. Komisijas 1999. gada 28. janvāra vēstuli.

10

(11)  OV L 160, 26.6.1999., 21. lpp.

11

(12)  OV L 282, 1.11.1975., 1. lpp.

12

(13)  OV L 341, 22.12.2001., 3. lpp.

13

(14)  2000. gadā Itālijā nokauto liellopu un teļu kopējais dzīvsvars bija 1 154 000 t. Tajā pašā laikposmā ES tas bija 7 401 000 t.

14

(15)  Sk. Itālijas iestāžu 2000. gada 18. maija vēstuli.

15

(16)  OV C 232, 12.8.2000., 17.–41. lpp.

16

(17)  No sākotnēji iesniegtajiem 13 integrētajiem projektiem tikai astoņus apstiprināja un tikai piecus īstenoja.

17

(18)  Padomes 1990. gada 29. marta Regula (EK) Nr. 866/90 par lauksaimniecības produktu pārstrādes un tirdzniecības nosacījumu uzlabošanu (OV L 91, 6.4.1990., 1.–6. lpp.).

18

(19)  Lai parādītu, ka iepriekš minētā prasība ir izpildīta, Itālijas iestādes vispirms iesniedza 2000. gada septembra pētījumu, kuru izstrādāja Itālijas pētījumu, izpētes un lauksaimniecības tirgus informācijas institūts (ISMEA) un kurā bija atrodams vispārējs apskats par izmaiņām, kas raksturoja kaušanas nozari Itālijā 90. gados. Pētījuma secinājumi bija tādi, ka Itālijā laikposmā no 1990. gada līdz 1998. gadam lopu kaušanas jauda samazinājās par 3 %. Saskaņā ar Itālijas iestāžu sniegto informāciju jaudas samazināšanās apstiprināja, ka investīcijas, kas ieguldītas atbilstoši izvērtējamiem likumiem, atbilda iepriekš minētajiem nozares ierobežojumiem. Komisija iebilda, ka ISMEA pētījumā raksturotā lopu kaušanas jaudas samazināšanās ir saistāma ar vispārēju tendenci gaļas nozarē tajos gados visā Eiropā. Patiešām, kaušanas iekārtu skaita un kaušanas jaudas samazināšana, ko Itālijā veica 90. gados (galvenokārt jaunu higiēnas standartu piemērošanas dēļ), citās valstīs (piemēram, Francijā) tika veikta jau 70. gados. Saskaņā ar dokumentu Itālija nozari sāka pārstrukturēt vēlāk – 80. un 90. gados. Tāpēc Itālijas iestāžu uzrādītais samazinājums par 3 % neapstiprina, ka Lēmums 90/342/EEK būtu ticis pildīts. Tāpēc Itālijas iestādes mudināja iesniegt īpašus datus par izmaiņām kaušanas jaudā, ko sekmēja veiktās investīcijas katrā lopkautuvē, kas piedalījās integrētos projektos.

19

(ISMEA)

ISMEA

(20)  OV C 74, 10.3.1998., 9. lpp., grozīts ar OV C 258, 9.9.2000., 5. lpp.

20

(21)  Gea un Val di Cesola bija sākotnēja projekta Centro Carni Sud daļa, ko neīstenoja un tāpēc nepieņēma finansējuma saņemšanai. Tomēr Gea un Val di Cesola divi veiktie projekti tika pilnībā īstenoti un finansēti.

21

Gea

Val di Cesola

Centro Carni Sud

Gea

Val di Cesola

(22)  OV L 218, 6.8.1991., 1. lpp.

22

(23)  Padomes 1991. gada 19. novembra Direktīva 91/629/EEK, ar ko nosaka obligātos standartus teļu aizsardzībai (OV L 340, 11.12.1991., 28.–32. lpp.).

23

(24)  Padomes 1991. gada 19. novembra Direktīva 91/630/EEK, ar ko nosaka obligātos standartus cūku aizsardzībai (OV L 340, 11.12.1991., 33.–38. lpp.)

24

(25)  Itālijas iestāžu 2000. gada 18. maija vēstule.

25

(26)  Sk. iepriekš minētās vēstules 5. lpp.

26

(27)  Itālijas iestāžu 2000. gada 13. oktobra vēstule.

27

(28)  SEC(89) 343/2 7.3.1989.

28

(29)  1999. gada 9. janvāra Dekrēts Nr. 1 (Riordino degli enti e delle società di promozione e istituzione della società Sviluppo Italia S.p.A).

29

Riordino degli enti e delle società di promozione e istituzione della società Sviluppo Italia S.p.A

(30)  Aizzīme EK 9-1984.

30

(31)  Vispārējai ITL 33 458 miljonu saistībai.

31

(32)  Ibid., 3.3. punkts.

32

(33)  Saskaņā ar katra gada 31. decembrī ziņoto.

33

(34)  Privātie uzņēmumi un privātpersonas: CoopFons Spa, Agricola Sabbadina srl, CCFR Scarl. No kredītiestādēm: Banca Agricola Mantovana, Em. Popolare Spa, Bipop Carire Spa, Banca Popolare di Verona – Banca S.Geminiano S. Prospero, Banca di Roma, Finec Merchant Spa, Agrisviluppo Spa.

34

CoopFons Spa, Agricola Sabbadina srl, CCFR Scarl.

Banca Agricola Mantovana, Em

Popolare Spa, Bipop Carire Spa, Banca Popolare di Verona – Banca S.Geminiano S. Prospero, Banca di Roma, Finec Merchant Spa, Agrisviluppo Spa

(35)  Finagra kā kooperatīvu finansētājs varēja iecelt valdes locekli un ārējo revidentu kolēģijas locekli.

35

Finagra

(36)  Šajā summā ir iekļauts aizdevums uz 4 gadiem ITL 500 miljonu vērtībā Unicarni un aizdevums uz 4 gadiem ITL 3 miljardu apmērā MCLC, ko piešķīra 1996. gadā. MCLC saņēma aizņēmumus arī 1994. gadā – ITL 1 500 miljonu apmērā (Itālijas iestāžu 2001. gada 5. jūlija vēstule).

36

Unicarni

(37)  Unicarni piešķirtais aizdevums.

37

Unicarni

(38)  OV C 307, 13.11.1993., 3.–14. lpp.

38

(39)  Finagra sniegtā garantija īstenībā bija papildu garantija, jo uz aizņēmumu jau attiecās primārā garantija.

39

Finagra

---

| 19.10.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 276/22 |
| --- | --- | --- | --- |

19.10.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 276/22

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2006. gada 20. decembris)

par valsts atbalstu C 12/05 (ex N 611/03), ko Vācija plāno īstenot attiecībā uz e-glass AG

(izziņots ar dokumenta numuru C(2006) 6587)

(Autentisks ir tikai teksts vācu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2007/656/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 88. panta 2. punkta 1. daļu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas zonas līgumu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

ņemot vērā Padomes 1999. gada 22. marta Regulu (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK Līguma 93. panta (1) piemērošanai, un jo īpaši tās 9. pantu,

pēc aicinājuma ieinteresētajām personām izteikt savus komentārus saskaņā ar minētiem noteikumiem (2) un ņemot vērā saņemtos izteikumus,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

| (1) | Vācijas iestādes 2003. gada 15. decembra vēstulē, kas Komisijā reģistrēta 2003. gada 18. decembrī, paziņoja Komisijai par plānotu ieguldījuma atbalstu e-glass AG, Osterweddingen (N 611/03) saskaņā ar paziņošanas prasību, kas noteikta 1998. gada daudznozaru pamatprincipos par reģionālo atbalstu lielos ieguldījumu projektos (turpmāk tekstā – “MSF 1998”) (3). Komisija 2004. gada 23. janvārī un 27. februārī pieprasīja papildu informāciju. Vācija iesniedza pieprasīto informāciju ar 2004. gada 13. februāra vēstuli, kas reģistrēta kā saņemta tajā pašā dienā, un 2004. gada 4. marta vēstuli, kas reģistrēta kā saņemta tajā pašā dienā. |
| --- | --- |

(1)

Vācijas iestādes 2003. gada 15. decembra vēstulē, kas Komisijā reģistrēta 2003. gada 18. decembrī, paziņoja Komisijai par plānotu ieguldījuma atbalstu e-glass AG, Osterweddingen (N 611/03) saskaņā ar paziņošanas prasību, kas noteikta 1998. gada daudznozaru pamatprincipos par reģionālo atbalstu lielos ieguldījumu projektos (turpmāk tekstā – “MSF 1998”) (3). Komisija 2004. gada 23. janvārī un 27. februārī pieprasīja papildu informāciju. Vācija iesniedza pieprasīto informāciju ar 2004. gada 13. februāra vēstuli, kas reģistrēta kā saņemta tajā pašā dienā, un 2004. gada 4. marta vēstuli, kas reģistrēta kā saņemta tajā pašā dienā.

| (2) | Komisija 2004. gada 20. aprīlī apstiprināja atbalsta intensitāti e-glass AG (C(2004) 1350, galīgā redakcija), kas paziņota saskaņā ar MSF 1998. |
| --- | --- |

(2)

Komisija 2004. gada 20. aprīlī apstiprināja atbalsta intensitāti e-glass AG (C(2004) 1350, galīgā redakcija), kas paziņota saskaņā ar MSF 1998.

| (3) | Vācija 2004. gada 25. oktobra vēstulē, kas reģistrēta kā saņemta 2004. gada 26. oktobrī, informēja Komisiju, ka daļa informācijas par e-glass AG īpašniekiem sākotnējā paziņojumā bija nepatiesa, un lūdza Komisiju 2004. gada 20. aprīļa lēmumu labot. |
| --- | --- |

(3)

Vācija 2004. gada 25. oktobra vēstulē, kas reģistrēta kā saņemta 2004. gada 26. oktobrī, informēja Komisiju, ka daļa informācijas par e-glass AG īpašniekiem sākotnējā paziņojumā bija nepatiesa, un lūdza Komisiju 2004. gada 20. aprīļa lēmumu labot.

| (4) | Vācija 2005. gada 8. februāra vēstulē, kas reģistrēta kā saņemta 2005. gada 9. februārī, iesniedza papildu informāciju. |
| --- | --- |

(4)

Vācija 2005. gada 8. februāra vēstulē, kas reģistrēta kā saņemta 2005. gada 9. februārī, iesniedza papildu informāciju.

| (5) | Komisija 2005. gada 24. februāra vēstulē (D/51447) deva Vācijai iespēju komentēt Komisijas nodomu atcelt savu 2004. gada 20. aprīļa lēmumu, uzsākot formālu izmeklēšanas procedūru. Vācija iesniedza savus komentārus 2005. gada 4. marta vēstulē, kas reģistrēta kā saņemta 2005. gada 8. martā. |
| --- | --- |

(5)

Komisija 2005. gada 24. februāra vēstulē (D/51447) deva Vācijai iespēju komentēt Komisijas nodomu atcelt savu 2004. gada 20. aprīļa lēmumu, uzsākot formālu izmeklēšanas procedūru. Vācija iesniedza savus komentārus 2005. gada 4. marta vēstulē, kas reģistrēta kā saņemta 2005. gada 8. martā.

| (6) | Komisija 2005. gada 20. aprīļa vēstulē (C(2005) 1114) informēja Vācija, ka tā ir pieņēmusi lēmumu uzsākt EK Līguma 88. panta 2. punktā noteikto procedūru attiecībā uz atbalstu e-glass AG. Komisijas lēmums uzsākt procedūru tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (4). Komisija aicināja ieinteresētās personas izteikt savus komentārus. |
| --- | --- |

(6)

Komisija 2005. gada 20. aprīļa vēstulē (C(2005) 1114) informēja Vācija, ka tā ir pieņēmusi lēmumu uzsākt EK Līguma 88. panta 2. punktā noteikto procedūru attiecībā uz atbalstu e-glass AG. Komisijas lēmums uzsākt procedūru tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (4). Komisija aicināja ieinteresētās personas izteikt savus komentārus.

| (7) | Vācija iesniedza savus komentārus 2005. gada 7. jūnija vēstulē, kas reģistrēta kā saņemta 2005. gada 9. jūnijā. |
| --- | --- |

(7)

Vācija iesniedza savus komentārus 2005. gada 7. jūnija vēstulē, kas reģistrēta kā saņemta 2005. gada 9. jūnijā.

| (8) | Komisija saņēma komentārus no ieinteresētām personām ar 2005. gada 3. oktobra vēstuli, kas reģistrēta kā saņemta 2005. gada 4. oktobrī, ar 2005. gada 7. oktobra vēstuli, kas reģistrēta kā saņemta 2005. gada 10. oktobrī, un ar 2005. gada 10. oktobra vēstuli, kas reģistrēta kā saņemta tajā pašā dienā. Komisija pārsūtīja komentārus Vācijai, dodot tai iespēju atbildēt. Vācijas komentāri tika saņemti 2005. gada 22. novembra vēstulē, kas reģistrēta kā saņemta 2005. gada 25. novembrī. |
| --- | --- |

(8)

Komisija saņēma komentārus no ieinteresētām personām ar 2005. gada 3. oktobra vēstuli, kas reģistrēta kā saņemta 2005. gada 4. oktobrī, ar 2005. gada 7. oktobra vēstuli, kas reģistrēta kā saņemta 2005. gada 10. oktobrī, un ar 2005. gada 10. oktobra vēstuli, kas reģistrēta kā saņemta tajā pašā dienā. Komisija pārsūtīja komentārus Vācijai, dodot tai iespēju atbildēt. Vācijas komentāri tika saņemti 2005. gada 22. novembra vēstulē, kas reģistrēta kā saņemta 2005. gada 25. novembrī.

2.   ATBALSTA PASĀKUMA APRAKSTS

| (9) | Vācija plāno sniegt reģionālu ieguldījuma atbalstu akciju saiedrībai e-glass AG (“e-glass”) jaunas rūpnīcas būvniecībai pludinātā stikla ražošanai Vācijā, Saksijā-Anhaltē. |
| --- | --- |

(9)

Vācija plāno sniegt reģionālu ieguldījuma atbalstu akciju saiedrībai e-glass AG (“e-glass”) jaunas rūpnīcas būvniecībai pludinātā stikla ražošanai Vācijā, Saksijā-Anhaltē.

2.1.   Atbalsta saņēmēji un akciju īpašuma struktūras izmaiņas

| (10) | E-glass saskaņā ar tā statūtiem veic “visu veidu lokšņu stikla ražošanu, apstrādi un izplatīšanu”. |
| --- | --- |

(10)

E-glass saskaņā ar tā statūtiem veic “visu veidu lokšņu stikla ražošanu, apstrādi un izplatīšanu”.

| (11) | 2003. gada 15. decembrī tika paziņota šāda akciju īpašuma struktūra:






  — | Luxfinpart S.A., Luksemburga – [...] (5) %, |
| --- | --- | --- |

(11)

2003. gada 15. decembrī tika paziņota šāda akciju īpašuma struktūra:

—

Luxfinpart S.A., Luksemburga – [...] (5) %,

| — | Semco Glaskooperation GmbH (“Semco”), Vācija – [...] %, |
| --- | --- |

—

Semco Glaskooperation GmbH (“Semco”), Vācija – [...] %,

| — | Heckmann kungs, advokāts, kas rīkojas kā pilnvarotais kāda Vācijas uzņēmuma (“Treugeberin”) vārdā – [...] %. |
| --- | --- |

—

Heckmann kungs, advokāts, kas rīkojas kā pilnvarotais kāda Vācijas uzņēmuma (“Treugeberin”) vārdā – [...] %.

Luxfinpart S.A., kas ir dibināts 1997. gadā, ir kontrolakciju sabiedrība, kurai minētais projekts, šķiet, paziņojuma brīdī bija tikai finanšu ieguldījums.

Semco, dibināts 1997. gadā ražo pludināto stiklu. Akcionāri ir Sawatzki GmbH & Co. Vermögensanlage KG un Hermann Schüler GmbH & Co. KG, katram piederot [...] %.

Pilnvaras devējs ir [...], kas apstrādā un attīra stiklu un pludināto stiklu. Pilnvaras devēja akcijas pieder [...], kā arī [...].

| (12) | Vācija 2004. gada 25. oktobra vēstulē informēja Komisiju par nepatiesu informāciju, kas minēta paziņojumā attiecībā uz vienu no e-glass īpašniekiem un tā darbību pludinātā stikla tirgū (6). |
| --- | --- |

(12)

Vācija 2004. gada 25. oktobra vēstulē informēja Komisiju par nepatiesu informāciju, kas minēta paziņojumā attiecībā uz vienu no e-glass īpašniekiem un tā darbību pludinātā stikla tirgū (6).

| (13) | Vācija 2005. gada 8. februāra vēstulē informēja Komisiju par izmaiņām e-glass akciju īpašuma struktūrā, kas notika 2004. gada 21. decembrī. Komisija tika informēta, ka Luxfinpart S.A. ir pārdevis savu e-glass daļu Glas Trösch Holding GmbH (Vācija, Bad Krozingen (“Trösch”)). Trösch papildus nopirka [...], iegūstot [...] % e-glass daļu. |
| --- | --- |

(13)

Vācija 2005. gada 8. februāra vēstulē informēja Komisiju par izmaiņām e-glass akciju īpašuma struktūrā, kas notika 2004. gada 21. decembrī. Komisija tika informēta, ka Luxfinpart S.A. ir pārdevis savu e-glass daļu Glas Trösch Holding GmbH (Vācija, Bad Krozingen (“Trösch”)). Trösch papildus nopirka [...], iegūstot [...] % e-glass daļu.

| (14) | Trösch ir Trösch grupas Vācijas kontrolakciju sabiedrība, kuras galvenais birojs atrodas Bernē (Šveice). Trösch pieder lielākā daļa šādos uzņēmumos: Euroglas S.A., Hombourg (Francija) un Euroglas GmbH, Haldensleben (Vācija). Trösch grupa ražo pludināto stiklu un ir arī aktīva pludinātā stikla apstrādē. |
| --- | --- |

(14)

Trösch ir Trösch grupas Vācijas kontrolakciju sabiedrība, kuras galvenais birojs atrodas Bernē (Šveice). Trösch pieder lielākā daļa šādos uzņēmumos: Euroglas S.A., Hombourg (Francija) un Euroglas GmbH, Haldensleben (Vācija). Trösch grupa ražo pludināto stiklu un ir arī aktīva pludinātā stikla apstrādē.

| (15) | Jurists Heckmann kungs, kurš rīkojās kā Vācijas uzņēmuma pilnvarotais, pārnesa savas akcijas uzņēmumam AD Augento GmbH, Štutgarte (Vācija) (“AD-GmbH”) ar spēkā stāšanās datumu 2004. gada 21. decembris. [...] (7). |
| --- | --- |

(15)

Jurists Heckmann kungs, kurš rīkojās kā Vācijas uzņēmuma pilnvarotais, pārnesa savas akcijas uzņēmumam AD Augento GmbH, Štutgarte (Vācija) (“AD-GmbH”) ar spēkā stāšanās datumu 2004. gada 21. decembris. [...] (7).

| (16) | E-glass akciju īpašuma struktūra pēc darījuma 2004. gada 21. decembrī ir šāda:












  — | Trösch |
| --- | --- | --- |

(16)

E-glass akciju īpašuma struktūra pēc darījuma 2004. gada 21. decembrī ir šāda:

—

Trösch

[...] %

| — | - [...] |
| --- | --- |

—

- [...]

[...] %

| — | Trešais īpašnieks (daļas pārvalda AD-GmbH atbilstīgi pilnvaras līgumam) |
| --- | --- |

—

Trešais īpašnieks (daļas pārvalda AD-GmbH atbilstīgi pilnvaras līgumam)

[...] %

2.2.   Projekts

| (17) | Projekts tiek īstenots Sülzetal-Osterweddingen, kas saskaņā ar EK Līguma 87. panta 3. punkta a) apakšpunktu ir atbalstāms reģions. Maksimālais reģionālais atbalsts lieliem uzņēmumiem ir 28 % (bruto) vai izņēmuma gadījumos 35 % (bruto) (8). Ieguldījumu projekta sākums ir 2003. gada 15. aprīlis. Bija plānots, ka projekts tiks pabeigts 2005. gada 31. decembrī. Pieteikums atbalsta piešķiršanai tika iesniegts pirms projekta sākuma. |
| --- | --- |

(17)

Projekts tiek īstenots Sülzetal-Osterweddingen, kas saskaņā ar EK Līguma 87. panta 3. punkta a) apakšpunktu ir atbalstāms reģions. Maksimālais reģionālais atbalsts lieliem uzņēmumiem ir 28 % (bruto) vai izņēmuma gadījumos 35 % (bruto) (8). Ieguldījumu projekta sākums ir 2003. gada 15. aprīlis. Bija plānots, ka projekts tiks pabeigts 2005. gada 31. decembrī. Pieteikums atbalsta piešķiršanai tika iesniegts pirms projekta sākuma.

| (18) | Projekta mērķis bija uzbūvēt jaunu rūpnīcu neapstrādāta pludinātā stikla ražošanai. Pludinātais stikls ir visizplatītākais lokšņu stikla veids. Citas lokšņu stikla kategorijas ietver stiklu ar rakstu, spoguļstiklu un lokšņu stiklu. Pludinātā stikla daļa ir aptuveni 80 % no kopējā lokšņu stikla ražošanas apjoma pasaulē (9). Pludinātā stikla daļa EEZ, iespējams, ir virs 80 %. Pludinātā stikla tirgus ir sadalīts divos līmeņos, t.i., neapstrādāta pludinātā stikla ražošana (1. līmenis) un pludinātā stikla apstrāde (2. līmenis). |
| --- | --- |

(18)

Projekta mērķis bija uzbūvēt jaunu rūpnīcu neapstrādāta pludinātā stikla ražošanai. Pludinātais stikls ir visizplatītākais lokšņu stikla veids. Citas lokšņu stikla kategorijas ietver stiklu ar rakstu, spoguļstiklu un lokšņu stiklu. Pludinātā stikla daļa ir aptuveni 80 % no kopējā lokšņu stikla ražošanas apjoma pasaulē (9). Pludinātā stikla daļa EEZ, iespējams, ir virs 80 %. Pludinātā stikla tirgus ir sadalīts divos līmeņos, t.i., neapstrādāta pludinātā stikla ražošana (1. līmenis) un pludinātā stikla apstrāde (2. līmenis).

| (19) | Neapstrādāta pludinātā stikla ražošanai vispirms tiek izgatavota vienlaidu stikla lente, pludinot kausētu stiklu uz kausētas alvas. Tādējādi tiek radītas stikla lokšņu virsmas. Pēc atdzesēšanas stiklu sagriež, un tad tas ir gatavs pārdošanai. Pludināto stiklu bieži izmanto turpmākai apstrādei, un to lieto gadījumos, kad ir vajadzīgas stikla loksnes, jo īpaši būvniecības nozarē un mehānisko transportlīdzekļu rūpniecības nozarē. |
| --- | --- |

(19)

Neapstrādāta pludinātā stikla ražošanai vispirms tiek izgatavota vienlaidu stikla lente, pludinot kausētu stiklu uz kausētas alvas. Tādējādi tiek radītas stikla lokšņu virsmas. Pēc atdzesēšanas stiklu sagriež, un tad tas ir gatavs pārdošanai. Pludināto stiklu bieži izmanto turpmākai apstrādei, un to lieto gadījumos, kad ir vajadzīgas stikla loksnes, jo īpaši būvniecības nozarē un mehānisko transportlīdzekļu rūpniecības nozarē.

| (20) | Jaunā rūpnīca būs e-glass pirmā ražotne. Tika paredzēts, ka ražošanu uzsāks [...] un ka rūpnīca darbosies pilnībā [...]. Pēc tam, kad sākuma periods tiks pabeigts [...], neapstrādāta pludinātā stikla gada apjoms tiek plānots aptuveni [...] tonnu apmērā (bruto). |
| --- | --- |

(20)

Jaunā rūpnīca būs e-glass pirmā ražotne. Tika paredzēts, ka ražošanu uzsāks [...] un ka rūpnīca darbosies pilnībā [...]. Pēc tam, kad sākuma periods tiks pabeigts [...], neapstrādāta pludinātā stikla gada apjoms tiek plānots aptuveni [...] tonnu apmērā (bruto).

| (21) | Attaisnotās izmaksas ir 121 miljons euro, kas tiek sadalītas šādi:






  Postenis | Attaisnotās izmaksas (EUR) |
| --- | --- | --- |
| Zeme | [...] |
| Ēkas | [...] |
| Ārējas iekārtas | [...] |
| Iekārtas, mehānismi | [...] |
| Nemateriālie aktīvi (programmatūra) | [...] |
| Kopā | 121 000 000 |

(21)

Attaisnotās izmaksas ir 121 miljons euro, kas tiek sadalītas šādi:

Postenis

Attaisnotās izmaksas (EUR)

Zeme

[...]

Ēkas

[...]

Ārējas iekārtas

[...]

Iekārtas, mehānismi

[...]

Nemateriālie aktīvi (programmatūra)

[...]

Kopā

121 000 000

| (22) | Saskaņā ar informāciju paziņojumā projekts palīdzēs tiešā veidā radīt 186 darbavietas, ieskaitot desmit mācekļu vietas. Ir arī gaidāms, ka tas netieši palīdzēs radīt 358 darbavietas atbalstītajā reģionā un kaimiņu atbalsta reģionos (NUTS II līmenī). |
| --- | --- |

(22)

Saskaņā ar informāciju paziņojumā projekts palīdzēs tiešā veidā radīt 186 darbavietas, ieskaitot desmit mācekļu vietas. Ir arī gaidāms, ka tas netieši palīdzēs radīt 358 darbavietas atbalstītajā reģionā un kaimiņu atbalsta reģionos (NUTS II līmenī).

2.3.   Atbalsta intensitāte

| (23) | Vācija lūdz apstiprināt atbalstu ar bruto intensitāti līdz 35 % no kopējām attaisnotām izmaksām 121 miljona euro apmērā. |
| --- | --- |

(23)

Vācija lūdz apstiprināt atbalstu ar bruto intensitāti līdz 35 % no kopējām attaisnotām izmaksām 121 miljona euro apmērā.

2.4.   Atbalsta pasākumi

| (24) | Atbalsts uzņēmumam e-glass ietver:






  — | ieguldījuma piešķīrumu, pamatojoties uz Kopienas uzdevumu “Reģionālās saimniecības struktūras uzlabošana”(Gemeinschaftsaufgabe “Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur”) kopā ar Kopienas uzdevuma 32. pamatprogrammu (32. Rahmenplan der Gemeinschaftsaufgabe). 32. pamatprogrammas attiecīgie noteikumi ir identiski iepriekšējai 31. pamatprogrammai, ko Komisija ir apstiprinājusi līdz 2006. gada beigām (10), |
| --- | --- | --- |

(24)

Atbalsts uzņēmumam e-glass ietver:

—

ieguldījuma piešķīrumu, pamatojoties uz Kopienas uzdevumu “Reģionālās saimniecības struktūras uzlabošana”(Gemeinschaftsaufgabe “Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur”) kopā ar Kopienas uzdevuma 32. pamatprogrammu (32. Rahmenplan der Gemeinschaftsaufgabe). 32. pamatprogrammas attiecīgie noteikumi ir identiski iepriekšējai 31. pamatprogrammai, ko Komisija ir apstiprinājusi līdz 2006. gada beigām (10),

| — | ieguldījuma piemaksu, pamatojoties uz 1999. gada likumu par ieguldījuma piemaksām (Investitionszulagengesetz 1999), ko Komisija ir apstiprinājusi tautsaimniecības preču ražošanai vai iegādei, kas ir pabeigts pirms 2005. gada un piesaistīts sākotnējam ieguldījumu projektam (11). Vācija saglabāja iespēju 1999. gada likumu par ieguldījuma piemaksām izmantot turpmākām shēmām, |
| --- | --- |

—

ieguldījuma piemaksu, pamatojoties uz 1999. gada likumu par ieguldījuma piemaksām (Investitionszulagengesetz 1999), ko Komisija ir apstiprinājusi tautsaimniecības preču ražošanai vai iegādei, kas ir pabeigts pirms 2005. gada un piesaistīts sākotnējam ieguldījumu projektam (11). Vācija saglabāja iespēju 1999. gada likumu par ieguldījuma piemaksām izmantot turpmākām shēmām,

| — | bankas garantiju aizdevumam, pamatojoties uz 1991. gadā apstiprināto atbalsta shēmu (12). |
| --- | --- |

—

bankas garantiju aizdevumam, pamatojoties uz 1991. gadā apstiprināto atbalsta shēmu (12).

| (25) | Vācija ir apstiprinājusi, ka tiks ievēroti nosacījumi apstiprinātajai reģionālā atbalsta kartei un iepriekš minētām atbalsta shēmām (13). |
| --- | --- |

(25)

Vācija ir apstiprinājusi, ka tiks ievēroti nosacījumi apstiprinātajai reģionālā atbalsta kartei un iepriekš minētām atbalsta shēmām (13).

3.   PROCEDŪRAS UZSĀKŠANA

3.1.   Nepatiesa informācija

| (26) | Vācija 2004. gada 25. oktobra vēstulē informēja Komisiju par to, ka daļa informācijas, kas ietverta sākotnējā paziņojumā par E-Glass AG īpašniekiem, ir nepatiesa. Vācija un e-glass vadība uzsver, ka tās nebija informētas par šo situācijum, pirms Komisija pieņēma lēmumu. |
| --- | --- |

(26)

Vācija 2004. gada 25. oktobra vēstulē informēja Komisiju par to, ka daļa informācijas, kas ietverta sākotnējā paziņojumā par E-Glass AG īpašniekiem, ir nepatiesa. Vācija un e-glass vadība uzsver, ka tās nebija informētas par šo situācijum, pirms Komisija pieņēma lēmumu.

| (27) | Jaunā informācija ir saistīta ar vienu no e-glass īpašniekiem (Luxfinpart S.A.) un tā darbībām apstrādes tirgū (2. līmenis). Sākotnējā paziņojumā tika norādīti trīs īpašnieki, no kuriem divi bija aktīvi apstrādes tirgū (2. līmenis), trešais tika uzskatīts tikai kā finanšu ieguldītājs (Luxfinpart S.A.), kas nav aktīvs ne neapstrādāta pludinātā stikla tirgū (1. līmenis), ne apstrādes tirgū (2. līmenis). Patiesā informācija, ko Vācija iesniedza Komisijai 2004. gada 25. oktobra vēstulē, bija informācija, ka paziņojuma iesniegšanas brīdī e-glass trīs īpašnieki bija aktīvi apstrādes tirgū (2. līmenis). |
| --- | --- |

(27)

Jaunā informācija ir saistīta ar vienu no e-glass īpašniekiem (Luxfinpart S.A.) un tā darbībām apstrādes tirgū (2. līmenis). Sākotnējā paziņojumā tika norādīti trīs īpašnieki, no kuriem divi bija aktīvi apstrādes tirgū (2. līmenis), trešais tika uzskatīts tikai kā finanšu ieguldītājs (Luxfinpart S.A.), kas nav aktīvs ne neapstrādāta pludinātā stikla tirgū (1. līmenis), ne apstrādes tirgū (2. līmenis). Patiesā informācija, ko Vācija iesniedza Komisijai 2004. gada 25. oktobra vēstulē, bija informācija, ka paziņojuma iesniegšanas brīdī e-glass trīs īpašnieki bija aktīvi apstrādes tirgū (2. līmenis).

| (28) | Kopš 2003. gada marta Luxfinpart S.A. bija komerciālas attiecības ar [...]. [...] apstrādā pludināto stiklu (2. līmenis). [...] ir uzņēmies ekonomisko risku par Luxfinpart daļu uzņēmumā e-glass. Vienlaicīgi [...] ir uzņēmies līgumsaistības iegādāties [...] % no e-glass saražotā apjoma. |
| --- | --- |

(28)

Kopš 2003. gada marta Luxfinpart S.A. bija komerciālas attiecības ar [...]. [...] apstrādā pludināto stiklu (2. līmenis). [...] ir uzņēmies ekonomisko risku par Luxfinpart daļu uzņēmumā e-glass. Vienlaicīgi [...] ir uzņēmies līgumsaistības iegādāties [...] % no e-glass saražotā apjoma.

3.2.   Sekas sakarā ar nepatieso informāciju, kas tika iesniegta novērtējumam

| (29) | Sākotnējā 2004. gada 20. aprīļa lēmumā konkrētais tirgus tika definēts kā neapstrādāta pludinātā stikla tirgus (1. līmenis). Kaut arī divi no trim e-glass īpašniekiem bija aktīvi apstrādes tirgū (2. līmenis), Vācija sniedza pierādījumus, kas Komisijai ļāva secināt, ka analīzi var sašaurināt līdz 1. līmenim. |
| --- | --- |

(29)

Sākotnējā 2004. gada 20. aprīļa lēmumā konkrētais tirgus tika definēts kā neapstrādāta pludinātā stikla tirgus (1. līmenis). Kaut arī divi no trim e-glass īpašniekiem bija aktīvi apstrādes tirgū (2. līmenis), Vācija sniedza pierādījumus, kas Komisijai ļāva secināt, ka analīzi var sašaurināt līdz 1. līmenim.

| (30) | Komisijas rīcībā bija līgumu projektu kopijas starp e-glass un neatkarīgu klientu. Līgumā ar neatkarīgu klientu tika noteikti tādi paši nosacījumi kā līgumos ar īpašniekiem-klientiem. Tāpēc tika secināts, ka tiek ievērota vienlīdzīga attieksme starp īpašniekiem-klientiem un citiem klientiem, kas ir aktīvi pakārtotajā tirgū, līdz ar to atbalsts neietekmētu apstrādes tirgu, un Komisijai konkrētā tirgus definīcijā nav jāiekļauj apstrādes tirgu (2. līmenis). Turklāt tika argumentēts, ka ražošanas (1. līmenis) un apstrādes (2. līmenis) tirgi attīstīsies līdzīgi, jo neapstrādāts pludinātais stikls ir galvenais elements, ko izmanto apstrādes tirgū. |
| --- | --- |

(30)

Komisijas rīcībā bija līgumu projektu kopijas starp e-glass un neatkarīgu klientu. Līgumā ar neatkarīgu klientu tika noteikti tādi paši nosacījumi kā līgumos ar īpašniekiem-klientiem. Tāpēc tika secināts, ka tiek ievērota vienlīdzīga attieksme starp īpašniekiem-klientiem un citiem klientiem, kas ir aktīvi pakārtotajā tirgū, līdz ar to atbalsts neietekmētu apstrādes tirgu, un Komisijai konkrētā tirgus definīcijā nav jāiekļauj apstrādes tirgu (2. līmenis). Turklāt tika argumentēts, ka ražošanas (1. līmenis) un apstrādes (2. līmenis) tirgi attīstīsies līdzīgi, jo neapstrādāts pludinātais stikls ir galvenais elements, ko izmanto apstrādes tirgū.

| (31) | Saskaņā ar informāciju, ko Vācija iesniedza 2004. gada 25. oktobrī, tika atklāts, ka paziņojuma brīdī iepriekšminētais līguma piemērs nebija ar neatkarīgu klientu, bet ar vienu no (netiešajiem) e-glass īpašniekiem, t. i., [...], kas ir aktīvs pludinātā stikla apstrādes tirgū (2. līmenis).
  Tāpēc secinājumam, ka atbalstam nav traucējošas ietekmes uz apstrādes tirgu (2. līmenis) un ka Komisijai tāpēc nebūtu jānovērtē apstrādes tirgus attīstība, nav pamata. Jaunā informācija liecina, ka apstrādes tirgus (2. līmenis) ir jāiekļauj Komisijas novērtējumā par atbalsta pasākuma saderību. |
| --- | --- |

(31)

Saskaņā ar informāciju, ko Vācija iesniedza 2004. gada 25. oktobrī, tika atklāts, ka paziņojuma brīdī iepriekšminētais līguma piemērs nebija ar neatkarīgu klientu, bet ar vienu no (netiešajiem) e-glass īpašniekiem, t. i., [...], kas ir aktīvs pludinātā stikla apstrādes tirgū (2. līmenis).

Tāpēc secinājumam, ka atbalstam nav traucējošas ietekmes uz apstrādes tirgu (2. līmenis) un ka Komisijai tāpēc nebūtu jānovērtē apstrādes tirgus attīstība, nav pamata. Jaunā informācija liecina, ka apstrādes tirgus (2. līmenis) ir jāiekļauj Komisijas novērtējumā par atbalsta pasākuma saderību.

| (32) | Tā kā nepatiesā informācija ietekmēja konkrētā tirgus definīcijas noteikšanu un tāpēc ietekmēja konkurences faktoru, un tādējādi maksimāli atļaujamo atbalsta intensitāti saskaņā ar MSF 1998, nepatiesā informācija ir jāuzskata kā noteicošais faktors lēmumam Regulas (EK) Nr. 659/1999 9. panta nozīmē. |
| --- | --- |

(32)

Tā kā nepatiesā informācija ietekmēja konkrētā tirgus definīcijas noteikšanu un tāpēc ietekmēja konkurences faktoru, un tādējādi maksimāli atļaujamo atbalsta intensitāti saskaņā ar MSF 1998, nepatiesā informācija ir jāuzskata kā noteicošais faktors lēmumam Regulas (EK) Nr. 659/1999 9. panta nozīmē.

| (33) | Regulas (EK) Nr. 659/1999 9. pantā ir noteikts, ka “Komisija var atcelt lēmumu, [...], pēc tam, kad attiecīgai dalībvalstij dota iespēja iesniegt savas piezīmes, ja attiecīgais lēmums pamatojas uz nepareizu informāciju, kas sniegta saskaņā ar procedūru un kas bija izšķirošais faktors lēmuma pieņemšanā. Pirms kāda lēmuma atcelšanas un jauna lēmuma pieņemšanas Komisija sāk formālu izmeklēšanas procedūru saskaņā ar 4. panta 4. punktu [...]”. |
| --- | --- |

(33)

Regulas (EK) Nr. 659/1999 9. pantā ir noteikts, ka “Komisija var atcelt lēmumu, [...], pēc tam, kad attiecīgai dalībvalstij dota iespēja iesniegt savas piezīmes, ja attiecīgais lēmums pamatojas uz nepareizu informāciju, kas sniegta saskaņā ar procedūru un kas bija izšķirošais faktors lēmuma pieņemšanā. Pirms kāda lēmuma atcelšanas un jauna lēmuma pieņemšanas Komisija sāk formālu izmeklēšanas procedūru saskaņā ar 4. panta 4. punktu [...]”.

| (34) | Pirms atcelt sākotnējo lēmumu, kurš tika pamatots ar nepatiesu informāciju, kas bija noteicošais faktors minētā lēmuma pieņemšanā, un pieņemt jaunu lēmumu, Komisija 2005. gada 20. aprīlī uzsāka oficiālu izmeklēšanas procedūru saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 659/1999 9. pantu. |
| --- | --- |

(34)

Pirms atcelt sākotnējo lēmumu, kurš tika pamatots ar nepatiesu informāciju, kas bija noteicošais faktors minētā lēmuma pieņemšanā, un pieņemt jaunu lēmumu, Komisija 2005. gada 20. aprīlī uzsāka oficiālu izmeklēšanas procedūru saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 659/1999 9. pantu.

4.   IEINTERESĒTO PERSONU KOMENTĀRI

| (35) | Pēc uzaicinājuma iesniegt komentārus saskaņā ar EK Līguma 88. panta 2. punktu Komisija saņēma komentārus no trīs konkurentiem. |
| --- | --- |

(35)

Pēc uzaicinājuma iesniegt komentārus saskaņā ar EK Līguma 88. panta 2. punktu Komisija saņēma komentārus no trīs konkurentiem.

| (36) | Pirmā ieinteresētā persona – Saint-Gobain – uzskatīja, ka Komisija nevarēja ignorēt tirgus attīstību, ko tā zināja lēmuma par saderību atbilstoši EK Līguma 87. pantam un MSF 1998 pieņemšanas brīdī. Rezultātā šajā oficiālajā izmeklēšanas procedūrā Komisija nevarēja pamatoties uz patēriņa ikgada vidējo pieaugumu periodā no 1997. gada līdz 2002. gadam. Saint-Gobain komentēja, ka, ņemot vērā paziņojumā sniegto nepatieso informāciju, Komisijai vajadzētu apskatīt laika periodu no 1999. gada līdz 2004. gadam, skatoties no šodienas perspektīvas, kas ir atbilstošais periods minētā valsts atbalsta intensitātes novērtēšanai. |
| --- | --- |

(36)

Pirmā ieinteresētā persona – Saint-Gobain – uzskatīja, ka Komisija nevarēja ignorēt tirgus attīstību, ko tā zināja lēmuma par saderību atbilstoši EK Līguma 87. pantam un MSF 1998 pieņemšanas brīdī. Rezultātā šajā oficiālajā izmeklēšanas procedūrā Komisija nevarēja pamatoties uz patēriņa ikgada vidējo pieaugumu periodā no 1997. gada līdz 2002. gadam. Saint-Gobain komentēja, ka, ņemot vērā paziņojumā sniegto nepatieso informāciju, Komisijai vajadzētu apskatīt laika periodu no 1999. gada līdz 2004. gadam, skatoties no šodienas perspektīvas, kas ir atbilstošais periods minētā valsts atbalsta intensitātes novērtēšanai.

| (37) | Saskaņā ar Saint-Gobain informāciju neapstrādāta pludinātā stikla patēriņa ikgada vidējais pieaugums pēdējos piecos gados bija negatīvs (no 1999. līdz 2004. gadam –0,62 %), un tāpēc tirgus jādefinē kā “tirgus ar absolūtu lejupslīdi”MSF 1998 7.8. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(37)

Saskaņā ar Saint-Gobain informāciju neapstrādāta pludinātā stikla patēriņa ikgada vidējais pieaugums pēdējos piecos gados bija negatīvs (no 1999. līdz 2004. gadam –0,62 %), un tāpēc tirgus jādefinē kā “tirgus ar absolūtu lejupslīdi”MSF 1998 7.8. punkta nozīmē.

| (38) | Saint-Gobain arī uzskatīja, ka laikā, kad tika pieņemts 2004. gada 20. aprīļa lēmums, Komisijai vajadzēja ņemt vērā paredzamās patēriņa izmaiņas, jo īpaši, ja bija paredzamas būtiskas patēriņa gada vidējā pieauguma izmaiņas. Saint-Gobain uzsvēra, ka Komisija pati pieprasa paziņotājai dalībvalstij iesniegt novērtējumus un prognozes attiecīgo produktu patēriņa izmaiņām trīs finanšu gadus pēc paziņojuma (skatīt MSF 1998 pielikuma 5. iedaļas 5.4.2. punktu). |
| --- | --- |

(38)

Saint-Gobain arī uzskatīja, ka laikā, kad tika pieņemts 2004. gada 20. aprīļa lēmums, Komisijai vajadzēja ņemt vērā paredzamās patēriņa izmaiņas, jo īpaši, ja bija paredzamas būtiskas patēriņa gada vidējā pieauguma izmaiņas. Saint-Gobain uzsvēra, ka Komisija pati pieprasa paziņotājai dalībvalstij iesniegt novērtējumus un prognozes attiecīgo produktu patēriņa izmaiņām trīs finanšu gadus pēc paziņojuma (skatīt MSF 1998 pielikuma 5. iedaļas 5.4.2. punktu).

| (39) | Saint-Gobain argumentēja, ka konkrētajā tirgū ir jāiekļauj stikla apstrādes tirgu (2. līmenis). Taču Saint-Gobain uzskata, ka šajā gadījumā tikai stikla apstrādes tirgus pakārtotais tirgus ir konkrētais tirgus. Saint-Gobain nodalīja tirgu stiklam, ko izmanto automašīnām no vispārējas izmantošanas stikla tirgus (būvniecības nozarē izmantotais stikls), jo tas uzskata, ka salīdzinājumā ar būvniecības nozarē izmantojamo stiklu automašīnām izmantotā stikla ražošanas tehnoloģija, klienti un veids, kādā automašīnām izmantotais stikls nonāk tirgū, ļoti atšķiras. Saint-Gobain turpina sadalīt būvniecībā izmantojamā stikla nozari četros atsevišķos tirgos: i) cieši noslēgtas vienības (dubults vai vairāku kārtu stiklojums); ii) rūdīts stikls (drošais stikls); iii) laminēts stikls (drošais stikls) un iv) apsudrabots stikls (spoguļi). Tā kā stikla patēriņš apjoma ziņā cieši noslēgtu vienību ražošanā (dubults stiklojums) bija aptuveni 80 % no vispārējā stikla tirgus (ko izmanto automašīnu ražošanā), Saint-Gobain uzskata, ka šajā gadījumā galvenais produkta konkrētais tirgus bija tirgus cieši noslēgtām vienībām. |
| --- | --- |

(39)

Saint-Gobain argumentēja, ka konkrētajā tirgū ir jāiekļauj stikla apstrādes tirgu (2. līmenis). Taču Saint-Gobain uzskata, ka šajā gadījumā tikai stikla apstrādes tirgus pakārtotais tirgus ir konkrētais tirgus. Saint-Gobain nodalīja tirgu stiklam, ko izmanto automašīnām no vispārējas izmantošanas stikla tirgus (būvniecības nozarē izmantotais stikls), jo tas uzskata, ka salīdzinājumā ar būvniecības nozarē izmantojamo stiklu automašīnām izmantotā stikla ražošanas tehnoloģija, klienti un veids, kādā automašīnām izmantotais stikls nonāk tirgū, ļoti atšķiras. Saint-Gobain turpina sadalīt būvniecībā izmantojamā stikla nozari četros atsevišķos tirgos: i) cieši noslēgtas vienības (dubults vai vairāku kārtu stiklojums); ii) rūdīts stikls (drošais stikls); iii) laminēts stikls (drošais stikls) un iv) apsudrabots stikls (spoguļi). Tā kā stikla patēriņš apjoma ziņā cieši noslēgtu vienību ražošanā (dubults stiklojums) bija aptuveni 80 % no vispārējā stikla tirgus (ko izmanto automašīnu ražošanā), Saint-Gobain uzskata, ka šajā gadījumā galvenais produkta konkrētais tirgus bija tirgus cieši noslēgtām vienībām.

| (40) | Attiecībā uz iepriekš minēto tirgu ģeogrāfisko pārklājumu, Saint-Gobain argumentēja, ka apsudrabotā stikla (spoguļi) un laminētā stikla tirgi ir jāuzskata par Kopienas mēroga tirgiem. Taču par citiem produktu tirgiem, jo īpaši rūdītā stikla un cieši noslēgtu vienību tirgiem, nav skaidru norāžu, ka tie būtu Kopienas mēroga tirgi. Šādi tirgi drīzāk ietver vietējos vai pat reģionālos tirgus sakarā ar lielām transporta izmaksām. Ņemot vērā dubultā stiklojuma esošās cenas, augstā cena vairs neļauj veikt transportēšanu garās distancēs, un, cik zināms Saint-Gobain, visi stikla piegādātāji klientiem piegādāja cieši noslēgtās vienības aptuveni 250–300 km attālumā no pārstrādes uzņēmuma. Saint-Gobain tāpēc argumentēja, ka tirgus cieši noslēgtām vienībām jo īpaši būtu jāuzskata par valsts vai reģionāla mēroga tirgu. |
| --- | --- |

(40)

Attiecībā uz iepriekš minēto tirgu ģeogrāfisko pārklājumu, Saint-Gobain argumentēja, ka apsudrabotā stikla (spoguļi) un laminētā stikla tirgi ir jāuzskata par Kopienas mēroga tirgiem. Taču par citiem produktu tirgiem, jo īpaši rūdītā stikla un cieši noslēgtu vienību tirgiem, nav skaidru norāžu, ka tie būtu Kopienas mēroga tirgi. Šādi tirgi drīzāk ietver vietējos vai pat reģionālos tirgus sakarā ar lielām transporta izmaksām. Ņemot vērā dubultā stiklojuma esošās cenas, augstā cena vairs neļauj veikt transportēšanu garās distancēs, un, cik zināms Saint-Gobain, visi stikla piegādātāji klientiem piegādāja cieši noslēgtās vienības aptuveni 250–300 km attālumā no pārstrādes uzņēmuma. Saint-Gobain tāpēc argumentēja, ka tirgus cieši noslēgtām vienībām jo īpaši būtu jāuzskata par valsts vai reģionāla mēroga tirgu.

| (41) | Saint-Gobain arī komentēja prognožu novērtējumu par jauno darbavietu skaitu, kas tiek radītas ieguldījuma rezultātā. Tas informēja, ka plānotā pludinātā stikla rūpnīca Osterweddingen atrastos 40 km no jau esošas pludinātā stikla rūpnīcas Haldensleben, ko izmanto Euroglas. Viens no trim Euroglas īpašniekiem bija Trösch. Iespējamo sinerģiju dēļ starp abām rūpnīcām un sakarā ar to, ka jaunā e-glass rūpnīca būtu aprīkota ar vismodernāko tehnoloģiju, Saint-Gobain argumentēja, ka e-glass, šķiet, varētu rūpnīcā nodarbināt mazāk kā 120 darbiniekus (ieskaitot mācekļus). |
| --- | --- |

(41)

Saint-Gobain arī komentēja prognožu novērtējumu par jauno darbavietu skaitu, kas tiek radītas ieguldījuma rezultātā. Tas informēja, ka plānotā pludinātā stikla rūpnīca Osterweddingen atrastos 40 km no jau esošas pludinātā stikla rūpnīcas Haldensleben, ko izmanto Euroglas. Viens no trim Euroglas īpašniekiem bija Trösch. Iespējamo sinerģiju dēļ starp abām rūpnīcām un sakarā ar to, ka jaunā e-glass rūpnīca būtu aprīkota ar vismodernāko tehnoloģiju, Saint-Gobain argumentēja, ka e-glass, šķiet, varētu rūpnīcā nodarbināt mazāk kā 120 darbiniekus (ieskaitot mācekļus).

| (42) | Otrā ieinteresētā persona [...] (14) iesniedza atjauninātus skaitļus attiecībā uz informāciju par neapstrādāta pludinātā stikla tirgu (Kopienas mērogā, daudzums un vērtība), ko Komisija izmantoja savā 2004. gada 20. aprīļa lēmumā. Tā arī argumentēja, ka Komisijai ir jāņem vērā tirgus stāvoklis Vācijā. Tāpēc tā iesniedza skaitļus par daudzumu un vērtību kopējam neapstrādātā pludinātā stikla patēriņam Vācijā (no 2001. līdz 2004. gadam). |
| --- | --- |

(42)

Otrā ieinteresētā persona [...] (14) iesniedza atjauninātus skaitļus attiecībā uz informāciju par neapstrādāta pludinātā stikla tirgu (Kopienas mērogā, daudzums un vērtība), ko Komisija izmantoja savā 2004. gada 20. aprīļa lēmumā. Tā arī argumentēja, ka Komisijai ir jāņem vērā tirgus stāvoklis Vācijā. Tāpēc tā iesniedza skaitļus par daudzumu un vērtību kopējam neapstrādātā pludinātā stikla patēriņam Vācijā (no 2001. līdz 2004. gadam).

| (43) | Otrā ieinteresētā persona arī uzskatīja, ka, lai gan ir ļoti sarežģīti iegūt jaunākos skaitļus par apstrādātā stikla patēriņa daudzumu un vērtību Kopienā, šādi skaitļi atspoguļotu tendenci neapstrādātā pludinātā stikla nozarē. Tā uzsvēra, ka, tā kā viss saražotais neapstrādātā pludinātā stikla apjoms tika pārstrādāts, tendence, ko atspoguļo neapstrādātā pludinātā stikla nozares dati, ir ļoti līdzīga apstrādātā stikla tirgus tendencei, un apstrādātā stikla ieveduma un izveduma svārstības attiecīgi Kopienā vai no Kopienas var neņemt vērā. |
| --- | --- |

(43)

Otrā ieinteresētā persona arī uzskatīja, ka, lai gan ir ļoti sarežģīti iegūt jaunākos skaitļus par apstrādātā stikla patēriņa daudzumu un vērtību Kopienā, šādi skaitļi atspoguļotu tendenci neapstrādātā pludinātā stikla nozarē. Tā uzsvēra, ka, tā kā viss saražotais neapstrādātā pludinātā stikla apjoms tika pārstrādāts, tendence, ko atspoguļo neapstrādātā pludinātā stikla nozares dati, ir ļoti līdzīga apstrādātā stikla tirgus tendencei, un apstrādātā stikla ieveduma un izveduma svārstības attiecīgi Kopienā vai no Kopienas var neņemt vērā.

| (44) | Otrā ieinteresētā persona arī komentēja Komisijas novērtējumu kapitālieguldījumu – darbavietu faktoram. Tā norādīja, ka, pirmkārt, līdzīga Trösch rūpnīca Homburgā, Francijā radīja 168 jaunas darbavietas. Otrkārt, tā argumentēja, ka Trösch varētu e-glass sniegt administratīvus, tehniskus un citus pakalpojumus, vadības atbalstu un apmācību. Tāpēc e-glass projekta radīto jauno darbavietu skaits būtu mazāks par 168. |
| --- | --- |

(44)

Otrā ieinteresētā persona arī komentēja Komisijas novērtējumu kapitālieguldījumu – darbavietu faktoram. Tā norādīja, ka, pirmkārt, līdzīga Trösch rūpnīca Homburgā, Francijā radīja 168 jaunas darbavietas. Otrkārt, tā argumentēja, ka Trösch varētu e-glass sniegt administratīvus, tehniskus un citus pakalpojumus, vadības atbalstu un apmācību. Tāpēc e-glass projekta radīto jauno darbavietu skaits būtu mazāks par 168.

| (45) | Trešā ieinteresētā persona – Pilkington – iesniedza komentāru attiecībā uz atsauces periodu, kas jāņem vērā konkurences faktora aprēķinā. Tā argumentēja, ka Komisijai nevajadzētu turpināt iesākto izmeklēšanu, bet jāveic jauna izmeklēšana. Vienlaicīgi Komisijai jāņem vērā jaunākā pieejamā informācija. Tāpēc piecu gadu periods, kas jāņem vērā, ir no 1999. gada līdz 2004. gadam. |
| --- | --- |

(45)

Trešā ieinteresētā persona – Pilkington – iesniedza komentāru attiecībā uz atsauces periodu, kas jāņem vērā konkurences faktora aprēķinā. Tā argumentēja, ka Komisijai nevajadzētu turpināt iesākto izmeklēšanu, bet jāveic jauna izmeklēšana. Vienlaicīgi Komisijai jāņem vērā jaunākā pieejamā informācija. Tāpēc piecu gadu periods, kas jāņem vērā, ir no 1999. gada līdz 2004. gadam.

| (46) | Pilkington arī argumentēja, ka konkrētais tirgus ir apstrādātā stikla tirgus vispārējai izmantošanai, nevis izmantošanai automašīnām. Šajā tirgū daudzkārtu izolācijas stikls bija lielākais segments. Pilkington uzskata, ka šajā gadījumā apstrādātā stikla (2. līmenis) konkrētais ģeogrāfiskais tirgus ir nevis Kopienas mēroga, bet gan Vācijas mēroga (vai Vācijas un tās tuvāko kaimiņu teritorijas). |
| --- | --- |

(46)

Pilkington arī argumentēja, ka konkrētais tirgus ir apstrādātā stikla tirgus vispārējai izmantošanai, nevis izmantošanai automašīnām. Šajā tirgū daudzkārtu izolācijas stikls bija lielākais segments. Pilkington uzskata, ka šajā gadījumā apstrādātā stikla (2. līmenis) konkrētais ģeogrāfiskais tirgus ir nevis Kopienas mēroga, bet gan Vācijas mēroga (vai Vācijas un tās tuvāko kaimiņu teritorijas).

5.   VĀCIJAS KOMENTĀRI

| (47) | Vācija iesniedza savus komentārus par lēmumu uzsākt procedūru 2005. gada 7. jūnija vēstulē, kas reģistrēta kā saņemta 2005. gada 9. jūnijā. |
| --- | --- |

(47)

Vācija iesniedza savus komentārus par lēmumu uzsākt procedūru 2005. gada 7. jūnija vēstulē, kas reģistrēta kā saņemta 2005. gada 9. jūnijā.

| (48) | Attiecībā uz atbilstīgu laika periodu analīzes vajadzībām Vācija atbalsta Komisijas viedokli, kas noteikts tās 2005. gada 20. aprīļa lēmumā, ka jāņem vērā dati no 1997. gada līdz 2002. gadam, jo šie dati atspoguļo jaunākos pieejamos datus paziņojuma brīdī. |
| --- | --- |

(48)

Attiecībā uz atbilstīgu laika periodu analīzes vajadzībām Vācija atbalsta Komisijas viedokli, kas noteikts tās 2005. gada 20. aprīļa lēmumā, ka jāņem vērā dati no 1997. gada līdz 2002. gadam, jo šie dati atspoguļo jaunākos pieejamos datus paziņojuma brīdī.

| (49) | Vācija ieteica nodalīt drošā stikla (ESG un VSG), daudzkārtu stikla un tehniskā stikla 2. līmeņa tirgu. Drošais stikls (ESG un VSG) tika izmantots automašīnu ražošanā un būvniecības nozarē, daudzkārtu stikls galvenokārt tika izmantots būvniecības nozarē. Tā kā visi trīs e-glass īpašnieki ražoja drošo stiklu (ESG un VSG) un daudzkārtu stiklu būvniecības nozarei, par konkrētiem tirgiem būtu jāuzskata tikai šie pakārtotie tirgi. Turklāt Vācijas iestādes sniedza informāciju par šo produktu piedāvājuma līmeņa aizstājamību. |
| --- | --- |

(49)

Vācija ieteica nodalīt drošā stikla (ESG un VSG), daudzkārtu stikla un tehniskā stikla 2. līmeņa tirgu. Drošais stikls (ESG un VSG) tika izmantots automašīnu ražošanā un būvniecības nozarē, daudzkārtu stikls galvenokārt tika izmantots būvniecības nozarē. Tā kā visi trīs e-glass īpašnieki ražoja drošo stiklu (ESG un VSG) un daudzkārtu stiklu būvniecības nozarei, par konkrētiem tirgiem būtu jāuzskata tikai šie pakārtotie tirgi. Turklāt Vācijas iestādes sniedza informāciju par šo produktu piedāvājuma līmeņa aizstājamību.

| (50) | Vācija uzskata, ka drošā stikla (ESG un VSG) un daudzkārtu stikla 2. līmeņa tirgus ir EEZ mēroga tirgus. Turklāt Vācija sniedza informāciju par šā tirgus pozitīvu attīstību no 1997. gada līdz 2002. gadam. |
| --- | --- |

(50)

Vācija uzskata, ka drošā stikla (ESG un VSG) un daudzkārtu stikla 2. līmeņa tirgus ir EEZ mēroga tirgus. Turklāt Vācija sniedza informāciju par šā tirgus pozitīvu attīstību no 1997. gada līdz 2002. gadam.

| (51) | Vācija 2005. gada 22. novembra vēstulē, kas reģistrēta kā saņemta 2005. gada 25. novembrī, iesniedza komentārus par e-glass konkurentu piezīmēm. Vācija uzsvēra, ka atsauces periods no 1997. gada līdz 2002. gadam nav maināms, jo var ņemt vērā tikai paziņojuma brīdī pieejamo informāciju. Uzsākot oficiālo izmeklēšanas procedūru, Komisija turpināja novērtēšanu, kas tika uzsākta pēc paziņojuma 2003. gada decembrī. |
| --- | --- |

(51)

Vācija 2005. gada 22. novembra vēstulē, kas reģistrēta kā saņemta 2005. gada 25. novembrī, iesniedza komentārus par e-glass konkurentu piezīmēm. Vācija uzsvēra, ka atsauces periods no 1997. gada līdz 2002. gadam nav maināms, jo var ņemt vērā tikai paziņojuma brīdī pieejamo informāciju. Uzsākot oficiālo izmeklēšanas procedūru, Komisija turpināja novērtēšanu, kas tika uzsākta pēc paziņojuma 2003. gada decembrī.

| (52) | Vācija iesniedza informāciju par neapstrādāta pludinātā stikla tirgus attīstību 2003. un 2004. gadā, kas atspoguļoja pozitīvu tirgus attīstību. Vācija arī norādīja, ka galvenie pludinātā stikla ražotāji plānoja palielināt ražošanas jaudas, kas sakrīt ar pozitīvo situāciju tirgū. |
| --- | --- |

(52)

Vācija iesniedza informāciju par neapstrādāta pludinātā stikla tirgus attīstību 2003. un 2004. gadā, kas atspoguļoja pozitīvu tirgus attīstību. Vācija arī norādīja, ka galvenie pludinātā stikla ražotāji plānoja palielināt ražošanas jaudas, kas sakrīt ar pozitīvo situāciju tirgū.

| (53) | Vācija paliek pie viedokļa, ka apstrādātā stikla tirgus (2. līmenis) nav jāiekļauj analīzē. Tā argumentēja, ka ļoti liela daļa neapstrādāta pludinātā stikla tiks tieši pārdota tirgū un e-glass īpašnieki neapstrādāto pludināto stiklu pirks par tirgus cenām. Rezultātā atbalsts nekādi neietekmēs 2. līmeņa tirgu. |
| --- | --- |

(53)

Vācija paliek pie viedokļa, ka apstrādātā stikla tirgus (2. līmenis) nav jāiekļauj analīzē. Tā argumentēja, ka ļoti liela daļa neapstrādāta pludinātā stikla tiks tieši pārdota tirgū un e-glass īpašnieki neapstrādāto pludināto stiklu pirks par tirgus cenām. Rezultātā atbalsts nekādi neietekmēs 2. līmeņa tirgu.

| (54) | Saistībā ar attiecīgo tirgu Vācija argumentēja pret uzskatu, ka tikai daudzkārtu stikla tirgus ir konkrētais tirgus, un uzsvēra, ka konkrētais tirgus bija EEZ mēroga, un ir jāietver drošais stikls (ESG un VSG), kā arī daudzkārtu stikls. |
| --- | --- |

(54)

Saistībā ar attiecīgo tirgu Vācija argumentēja pret uzskatu, ka tikai daudzkārtu stikla tirgus ir konkrētais tirgus, un uzsvēra, ka konkrētais tirgus bija EEZ mēroga, un ir jāietver drošais stikls (ESG un VSG), kā arī daudzkārtu stikls.

| (55) | Vācija arī iesniedza informāciju par neapstrādāta pludinātā stikla un apstrādāta pludinātā stikla transporta izmaksām. Transporta izmaksas procentuāli bija lielākas apstrādātam pludinātam stiklam sakarā ar to, ka apstrādātam stiklam ir augstāka cena. Tas nozīmē, ka attiecīgais tirgus ir EEZ mēroga tirgus. Turklāt Vācija ieteica, ka apstrādātā stikla ražotņu sadales apgabali pārklājas EEZ, no kā var secināt, ka tirgus ir EEZ mēroga. |
| --- | --- |

(55)

Vācija arī iesniedza informāciju par neapstrādāta pludinātā stikla un apstrādāta pludinātā stikla transporta izmaksām. Transporta izmaksas procentuāli bija lielākas apstrādātam pludinātam stiklam sakarā ar to, ka apstrādātam stiklam ir augstāka cena. Tas nozīmē, ka attiecīgais tirgus ir EEZ mēroga tirgus. Turklāt Vācija ieteica, ka apstrādātā stikla ražotņu sadales apgabali pārklājas EEZ, no kā var secināt, ka tirgus ir EEZ mēroga.

| (56) | Vācija komentēja konkurentu viedokli, ka kapitālieguldījumu – darbavietu faktors būtu jākoriģē, jo Trösch var izmantot sinerģijas starp e-glass ražotni un citām grupas rūpnīcām attiecīgajā apgabalā. Vācija argumentēja, ka šādas sinerģijas nav iespējamas, jo Trösch ir tikai viens no trim īpašniekiem, kas visi ir konkurenti apstrādātā stikla tirgū. Vācija sniedza arī informāciju par darbinieku skaita pareizu novērtēšanu un argumentēja, ka konkurentu veiktie salīdzinājumi starp rūpnīcām nav pareizi, un tie rada nepareizus secinājumus. |
| --- | --- |

(56)

Vācija komentēja konkurentu viedokli, ka kapitālieguldījumu – darbavietu faktors būtu jākoriģē, jo Trösch var izmantot sinerģijas starp e-glass ražotni un citām grupas rūpnīcām attiecīgajā apgabalā. Vācija argumentēja, ka šādas sinerģijas nav iespējamas, jo Trösch ir tikai viens no trim īpašniekiem, kas visi ir konkurenti apstrādātā stikla tirgū. Vācija sniedza arī informāciju par darbinieku skaita pareizu novērtēšanu un argumentēja, ka konkurentu veiktie salīdzinājumi starp rūpnīcām nav pareizi, un tie rada nepareizus secinājumus.

6.   ATBALSTA NOVĒRTĒJUMS

6.1.   Iepriekšējas piezīmes

| (57) | 2004. gada 20. aprīlī Komisija apstiprināja atbalsta intensitāti e-glass saskaņā ar Vācijas 2003. gada 15. decembra paziņojumu. Tā kā par sākotnējā paziņojumā ietverto nepatieso informāciju Vācija Komisiju informēja jau pēc lēmuma pieņemšanas un tā kā šī informācija bija noteicošais faktors minētā lēmuma pieņemšanā, Komisija 2005. gada 20. aprīlī pieņēma lēmumu uzsākt oficiālu izmeklēšanas procedūru nolūkā atcelt sākotnējo 2004. gada 20. aprīļa lēmumu un pieņemt jaunu lēmumu. |
| --- | --- |

(57)

2004. gada 20. aprīlī Komisija apstiprināja atbalsta intensitāti e-glass saskaņā ar Vācijas 2003. gada 15. decembra paziņojumu. Tā kā par sākotnējā paziņojumā ietverto nepatieso informāciju Vācija Komisiju informēja jau pēc lēmuma pieņemšanas un tā kā šī informācija bija noteicošais faktors minētā lēmuma pieņemšanā, Komisija 2005. gada 20. aprīlī pieņēma lēmumu uzsākt oficiālu izmeklēšanas procedūru nolūkā atcelt sākotnējo 2004. gada 20. aprīļa lēmumu un pieņemt jaunu lēmumu.

| (58) | 2004. gada 20. aprīļa lēmums ietver paziņojuma pilnīgu novērtējumu. Minētais novērtējums ir izmantots šajā lēmumā, izņemot tajās daļās, kuras ir jālabo sakarā ar informāciju, ko Vācija nosūtīja 2004. gada 25. oktobrī un kas veidoja 2005. gada 20. aprīļa lēmuma daļu. |
| --- | --- |

(58)

2004. gada 20. aprīļa lēmums ietver paziņojuma pilnīgu novērtējumu. Minētais novērtējums ir izmantots šajā lēmumā, izņemot tajās daļās, kuras ir jālabo sakarā ar informāciju, ko Vācija nosūtīja 2004. gada 25. oktobrī un kas veidoja 2005. gada 20. aprīļa lēmuma daļu.

| (59) | Vācija 2003. gada 15. decembrī paziņoja atbalstu uzņēmumam e-glass, šis paziņojums tika reģistrēts saņemts 2003. gada 18. decembrī. 2003. gada daudznozaru pamatprincipu par reģionālo atbalstu lielos ieguldījumu projektos (15) (MSF 2002) 40. punktā ir noteikts, ka projektu novērtē, ņemot vērā paziņojuma brīdī piemērojamus kritērijus: “..šo pamatprincipu noteikumus piemēro no 2004. gada 1. janvāra. Līdz 2003. gada 31. decembrim piemēro iepriekšējos daudznozaru pamatprincipus. Tomēr paziņojumus, ko Komisija reģistrējusi pirms 2004. gada 1. janvāra, tā izskatīs, ņemot vērā kritērijus, kas bijuši spēkā paziņojuma iesniegšanas laikā..” Ņemot vērā iepriekšminēto, e-glass atbalsta novērtēšanai pielieto MSF 1998. |
| --- | --- |

(59)

Vācija 2003. gada 15. decembrī paziņoja atbalstu uzņēmumam e-glass, šis paziņojums tika reģistrēts saņemts 2003. gada 18. decembrī. 2003. gada daudznozaru pamatprincipu par reģionālo atbalstu lielos ieguldījumu projektos (15) (MSF 2002) 40. punktā ir noteikts, ka projektu novērtē, ņemot vērā paziņojuma brīdī piemērojamus kritērijus: “..šo pamatprincipu noteikumus piemēro no 2004. gada 1. janvāra. Līdz 2003. gada 31. decembrim piemēro iepriekšējos daudznozaru pamatprincipus. Tomēr paziņojumus, ko Komisija reģistrējusi pirms 2004. gada 1. janvāra, tā izskatīs, ņemot vērā kritērijus, kas bijuši spēkā paziņojuma iesniegšanas laikā..” Ņemot vērā iepriekšminēto, e-glass atbalsta novērtēšanai pielieto MSF 1998.

| (60) | Šajā novērtējumā tiek ņemti vērā fakti, skaitļi un stāvokļi paziņojuma brīdī, t. i., 2003. gada 15. decembrī. |
| --- | --- |

(60)

Šajā novērtējumā tiek ņemti vērā fakti, skaitļi un stāvokļi paziņojuma brīdī, t. i., 2003. gada 15. decembrī.

| (61) | Komisijai ir jāpieņem ex-ante lēmums, pamatojoties uz nākotnes perspektīvu un tirgus rādītāju aplēsēm. Dalībvalstis, pieņemot lēmumu par atbalstu, arī pamatojas uz paziņojuma brīdī esošajiem faktiem, skaitļiem un stāvokļiem. Atbalsta intensitāti nepielāgo, ja dažus gadus vēlāk – ex-post – skaitļi liecina, ka tirgus ir attīstījies citādāk. Lai gan šajā gadījumā Komisijai lēmums jāpieņem divus ar pusi gadus pēc sākotnējā paziņojuma, tai savs novērtējums jāpamato ar paziņojuma brīdī esošajiem faktiem un stāvokļiem. |
| --- | --- |

(61)

Komisijai ir jāpieņem ex-ante lēmums, pamatojoties uz nākotnes perspektīvu un tirgus rādītāju aplēsēm. Dalībvalstis, pieņemot lēmumu par atbalstu, arī pamatojas uz paziņojuma brīdī esošajiem faktiem, skaitļiem un stāvokļiem. Atbalsta intensitāti nepielāgo, ja dažus gadus vēlāk – ex-post – skaitļi liecina, ka tirgus ir attīstījies citādāk. Lai gan šajā gadījumā Komisijai lēmums jāpieņem divus ar pusi gadus pēc sākotnējā paziņojuma, tai savs novērtējums jāpamato ar paziņojuma brīdī esošajiem faktiem un stāvokļiem.

| (62) | Lēmumā izmantotais atsauces periods bija no 1997. gada līdz 2002. gadam. E-glass konkurenti ierosināja, ka analīzes vajadzībām atsauces periods būtu jākoriģē, lai ņemtu vērā jaunāku informāciju, kas ir pieejama tagad. Tā kā no sākotnējā paziņojuma līdz šim lēmumam ir pagājis laiks, situācija, tirgi un fakti saistībā ar projektu var būt mainījušies un izrādījušies atšķirīgi no sākotnēji plānotā. Iepriekš minēto apsvērumu dēļ, veicot novērtējumu, Komisija nevar ņemt vērā šo konkurentu ierosinājumu. |
| --- | --- |

(62)

Lēmumā izmantotais atsauces periods bija no 1997. gada līdz 2002. gadam. E-glass konkurenti ierosināja, ka analīzes vajadzībām atsauces periods būtu jākoriģē, lai ņemtu vērā jaunāku informāciju, kas ir pieejama tagad. Tā kā no sākotnējā paziņojuma līdz šim lēmumam ir pagājis laiks, situācija, tirgi un fakti saistībā ar projektu var būt mainījušies un izrādījušies atšķirīgi no sākotnēji plānotā. Iepriekš minēto apsvērumu dēļ, veicot novērtējumu, Komisija nevar ņemt vērā šo konkurentu ierosinājumu.

6.2.   Atbalsta saderība atbilstoši EK Līguma 87. panta 1. punktam

| (63) | Atbalsta pasākumu ir piešķīrusi dalībvalsts, izmantojot valsts līdzekļus EK Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē (skatīt šā lēmuma 2.4. iedaļu). Atbalsts sniedz priekšrocības uzņēmumam e-glass, jo pretējā gadījumā tam būtu jāsedz visas ieguldījuma izmaksas pašam. Ievērojams daudzums pludinātā stikla tiek transportēts pāri robežai; pludinātā stikla tirgū notiek pārrobežu tirdzniecība. Tāpēc uzņēmumam piešķirtie līdzekļi var radīt konkurences traucējumus, kas var ietekmēt tirdzniecību dalībvalstu starpā. Šajā novērtējumā Komisija uzskata, ka paziņotais pasākums ietver valsts atbalstu uzņēmumam e-glass EK Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(63)

Atbalsta pasākumu ir piešķīrusi dalībvalsts, izmantojot valsts līdzekļus EK Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē (skatīt šā lēmuma 2.4. iedaļu). Atbalsts sniedz priekšrocības uzņēmumam e-glass, jo pretējā gadījumā tam būtu jāsedz visas ieguldījuma izmaksas pašam. Ievērojams daudzums pludinātā stikla tiek transportēts pāri robežai; pludinātā stikla tirgū notiek pārrobežu tirdzniecība. Tāpēc uzņēmumam piešķirtie līdzekļi var radīt konkurences traucējumus, kas var ietekmēt tirdzniecību dalībvalstu starpā. Šajā novērtējumā Komisija uzskata, ka paziņotais pasākums ietver valsts atbalstu uzņēmumam e-glass EK Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē.

6.3.   Paziņošanas prasība

| (64) | Tā kā ir piemērojams MSF 1998 2.1. punkta i) apakšpunkts, ir jāiesniedz paziņojums par atbalsta projektu un jānosaka maksimāli atļaujamā atbalsta intensitāte saskaņā ar MSF 1998. Komisija uzsver, ka atbalsts ir pamatots ar trīs reģionālo atbalstu shēmām, kuras Komisija jau ir apstiprinājusi. Tāpēc tas nav ad hoc atbalsts pamatnostādņu par valstu reģionālo palīdzību 2. punkta trešās daļas nozīmē (16), kam individuāli ir jānovērtē tā principiālā saderība ar kopējo tirgu. Komisijas pārbaudes prasība ir ierobežota ar to, lai pārbaudītu paziņotā atbalsta intensitātes 35 % apjomā (bruto) saderību ar kritērijiem, kuri noteikti MSF 1998. |
| --- | --- |

(64)

Tā kā ir piemērojams MSF 1998 2.1. punkta i) apakšpunkts, ir jāiesniedz paziņojums par atbalsta projektu un jānosaka maksimāli atļaujamā atbalsta intensitāte saskaņā ar MSF 1998. Komisija uzsver, ka atbalsts ir pamatots ar trīs reģionālo atbalstu shēmām, kuras Komisija jau ir apstiprinājusi. Tāpēc tas nav ad hoc atbalsts pamatnostādņu par valstu reģionālo palīdzību 2. punkta trešās daļas nozīmē (16), kam individuāli ir jānovērtē tā principiālā saderība ar kopējo tirgu. Komisijas pārbaudes prasība ir ierobežota ar to, lai pārbaudītu paziņotā atbalsta intensitātes 35 % apjomā (bruto) saderību ar kritērijiem, kuri noteikti MSF 1998.

6.4.   Novērtējums saskaņā ar MSF 1998

| (65) | Atļautā maksimālā atbalsta intensitāte projektiem saskaņā ar MSF 1998 jānosaka saskaņā ar maksimālo palīdzības apjomu, ko atbalsta paziņošanas laikā piemēro reģionālam atbalstam attiecīgajā atbalstāmajā reģionā. |
| --- | --- |

(65)

Atļautā maksimālā atbalsta intensitāte projektiem saskaņā ar MSF 1998 jānosaka saskaņā ar maksimālo palīdzības apjomu, ko atbalsta paziņošanas laikā piemēro reģionālam atbalstam attiecīgajā atbalstāmajā reģionā.

| (66) | Sülzetal-Osterweddingen gadījumā, kur atrodas e-glass, maksimālais reģionālais atbalsts lieliem uzņēmumiem ir 28 % (bruto). Taču, ja tiek izpildīti atsevišķi nosacījumi, maksimālais reģionālais atbalsts var tikt palielināts līdz 35 % (bruto). Pamatojoties uz federālās zemes pieprasījumu un ar Kopējās apakškomitejas “Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur” (GA-Unterausschusses) atbalstu pamatotos ārkārtas gadījumos pasākumi, kas strukturāli ietekmē vietu, kurā atrodas uzņēmums, var saņemt lielāku atbalsta intensitāti. Saskaņā ar Vācijas iesniegto informāciju šie nosacījumi ir sasniegti, jo apakškomiteja 2003. gada 23. jūlijā apstiprināja Saksijas-Anhaltes pieteikumu (17). |
| --- | --- |

(66)

Sülzetal-Osterweddingen gadījumā, kur atrodas e-glass, maksimālais reģionālais atbalsts lieliem uzņēmumiem ir 28 % (bruto). Taču, ja tiek izpildīti atsevišķi nosacījumi, maksimālais reģionālais atbalsts var tikt palielināts līdz 35 % (bruto). Pamatojoties uz federālās zemes pieprasījumu un ar Kopējās apakškomitejas “Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur” (GA-Unterausschusses) atbalstu pamatotos ārkārtas gadījumos pasākumi, kas strukturāli ietekmē vietu, kurā atrodas uzņēmums, var saņemt lielāku atbalsta intensitāti. Saskaņā ar Vācijas iesniegto informāciju šie nosacījumi ir sasniegti, jo apakškomiteja 2003. gada 23. jūlijā apstiprināja Saksijas-Anhaltes pieteikumu (17).

| (67) | Rezultātā šajā gadījumā piemēro maksimālo reģionālo atbalstu 35 % apjomā (bruto). Aprēķinot atļauto maksimālo atbalsta intensitāti attiecīgam projektam, maksimālais atbalsts ir jānovērtē saskaņā ar MSF 1998 noteikumiem, lai ņemtu vērā dažādus koeficientus, kas rodas, piemērojot trīs novērtēšanas faktorus, t. i., konkurences faktoru (T), kas ņem vērā situāciju produkta konkrētajā tirgū, kapitālieguldījumu – darbavietu faktoru (I) un reģionālās ietekmes faktoru (M). |
| --- | --- |

(67)

Rezultātā šajā gadījumā piemēro maksimālo reģionālo atbalstu 35 % apjomā (bruto). Aprēķinot atļauto maksimālo atbalsta intensitāti attiecīgam projektam, maksimālais atbalsts ir jānovērtē saskaņā ar MSF 1998 noteikumiem, lai ņemtu vērā dažādus koeficientus, kas rodas, piemērojot trīs novērtēšanas faktorus, t. i., konkurences faktoru (T), kas ņem vērā situāciju produkta konkrētajā tirgū, kapitālieguldījumu – darbavietu faktoru (I) un reģionālās ietekmes faktoru (M).

6.4.1.   Konkurences faktors

| (68) | Atbalsta apstiprināšana uzņēmumiem rūpniecības nozarē ar strukturālas jaudas pārpalikumu rada īpašu risku konkurences traucējumam. Jebkurš jaudas palielinājums, kas netiek kompensēts ar jaudas samazinājumu citā vietā, vel vairāk saasina strukturālās jaudas pārpalikuma problēmu. Rezultātā, nosakot konkurences faktoru, Komisijai ir jāizvērtē, vai plānotais projekts tiek īstenots nozarē vai apakšnozarē, kurā ir strukturālās jaudas pārpalikums. |
| --- | --- |

(68)

Atbalsta apstiprināšana uzņēmumiem rūpniecības nozarē ar strukturālas jaudas pārpalikumu rada īpašu risku konkurences traucējumam. Jebkurš jaudas palielinājums, kas netiek kompensēts ar jaudas samazinājumu citā vietā, vel vairāk saasina strukturālās jaudas pārpalikuma problēmu. Rezultātā, nosakot konkurences faktoru, Komisijai ir jāizvērtē, vai plānotais projekts tiek īstenots nozarē vai apakšnozarē, kurā ir strukturālās jaudas pārpalikums.

| (69) | Saskaņā ar MSF 1998 7.6. punktu produkta konkrētie tirgi ietver ieguldījumu projektā paredzētos produktus un vajadzības gadījumā to aizstājējus, ko par tādiem uzskata patērētājs (produktu īpašību, to cenu un paredzētās izmantošanas dēļ) vai ko par tādiem uzskata ražotājs (produktu pielāgojamības dēļ). |
| --- | --- |

(69)

Saskaņā ar MSF 1998 7.6. punktu produkta konkrētie tirgi ietver ieguldījumu projektā paredzētos produktus un vajadzības gadījumā to aizstājējus, ko par tādiem uzskata patērētājs (produktu īpašību, to cenu un paredzētās izmantošanas dēļ) vai ko par tādiem uzskata ražotājs (produktu pielāgojamības dēļ).

| (70) | Pludinātais stikls ir visizplatītākais lokšņu stikla veids. Tā kā tā īpašā ražošanas procesa un produkta īpašību dēļ pludinātais stikls ne piedāvājuma, ne pieprasījuma pusē nav aizstājams ar cita veida pludināto stiklu (piemēram, lokšņu stiklu, stiklu ar rakstu vai spoguļstiklu), pludinātā stikla tirgus ir jāskata kā atsevišķs produkta tirgus (18). Šā produkta tirgus ir sadalīts divos līmeņos, kas ir jānovērtē atsevišķi viens no otra, t. i., neapstrādāta pludinātā stikla ražošana (1. līmenis) un pludinātā stikla apstrāde (2. līmenis) (19). |
| --- | --- |

(70)

Pludinātais stikls ir visizplatītākais lokšņu stikla veids. Tā kā tā īpašā ražošanas procesa un produkta īpašību dēļ pludinātais stikls ne piedāvājuma, ne pieprasījuma pusē nav aizstājams ar cita veida pludināto stiklu (piemēram, lokšņu stiklu, stiklu ar rakstu vai spoguļstiklu), pludinātā stikla tirgus ir jāskata kā atsevišķs produkta tirgus (18). Šā produkta tirgus ir sadalīts divos līmeņos, kas ir jānovērtē atsevišķi viens no otra, t. i., neapstrādāta pludinātā stikla ražošana (1. līmenis) un pludinātā stikla apstrāde (2. līmenis) (19).

| (71) | Analīzes secinājumi, kas atspoguļota Komisijas 2004. gada 20. aprīļa lēmumā, noteica, ka šajā lietā ir jānovērtē tikai neapstrādātā pludinātā stikla tirgus (1. līmenis) (20). Sakarā ar nepatiesu informāciju par īpašnieku struktūru šis secinājums vairs nav pamatots, un apstrādes tirgus (2. līmenis) ir jāietver konkrētā tirgus definīcijā, jo atbalsts var traucēt konkurenci arī šajā līmenī. |
| --- | --- |

(71)

Analīzes secinājumi, kas atspoguļota Komisijas 2004. gada 20. aprīļa lēmumā, noteica, ka šajā lietā ir jānovērtē tikai neapstrādātā pludinātā stikla tirgus (1. līmenis) (20). Sakarā ar nepatiesu informāciju par īpašnieku struktūru šis secinājums vairs nav pamatots, un apstrādes tirgus (2. līmenis) ir jāietver konkrētā tirgus definīcijā, jo atbalsts var traucēt konkurenci arī šajā līmenī.

| (72) | Turpmākajā iedaļā vispirms ir novērtēts neapstrādātā pludinātā stikla tirgus (1. līmenis), pēc tam – apstrādātā pludinātā stikla tirgus (2. līmenis). |
| --- | --- |

(72)

Turpmākajā iedaļā vispirms ir novērtēts neapstrādātā pludinātā stikla tirgus (1. līmenis), pēc tam – apstrādātā pludinātā stikla tirgus (2. līmenis).

| (73) | Neapstrādātā pludinātā stikla tirgus (1. līmenis) novērtēšana netika apšaubīta ne sākotnējā 2004. gada 20. aprīļa lēmumā, ne 2005. gada 20. aprīļa lēmumā, ar ko uzsāk procedūru. Tāpēc nākamajā daļā tiek reproducēts novērtējums, kas tika veikts un izklāstīts 2004. gada 20. aprīļa lēmumā. |
| --- | --- |

(73)

Neapstrādātā pludinātā stikla tirgus (1. līmenis) novērtēšana netika apšaubīta ne sākotnējā 2004. gada 20. aprīļa lēmumā, ne 2005. gada 20. aprīļa lēmumā, ar ko uzsāk procedūru. Tāpēc nākamajā daļā tiek reproducēts novērtējums, kas tika veikts un izklāstīts 2004. gada 20. aprīļa lēmumā.

| (74) | MSF 1998 7.6. punktā ir noteikts, ka konkrētais ģeogrāfiskais tirgus parasti ietver EEZ vai kādu nozīmīgu tās daļu, ja konkurences apstākļus šajā apgabalā var pietiekami nošķirt no apstākļiem citos EEZ apgabalos. Vajadzības gadījumā konkrēto ģeogrāfisko tirgu var uzskatīt par globālu. |
| --- | --- |

(74)

MSF 1998 7.6. punktā ir noteikts, ka konkrētais ģeogrāfiskais tirgus parasti ietver EEZ vai kādu nozīmīgu tās daļu, ja konkurences apstākļus šajā apgabalā var pietiekami nošķirt no apstākļiem citos EEZ apgabalos. Vajadzības gadījumā konkrēto ģeogrāfisko tirgu var uzskatīt par globālu.

| (75) | Sakarā ar samērā augstām neapstrādātā pludinātā stikla transportēšanas izmaksām (21), katras ražotnes realizācijas tirgus neaptver visu EEZ teritoriju. Realizācijas tirgi veidojas apļa formā ap attiecīgo ražotni, kura rādiusu nosaka ekonomiski izdevīgākais transportēšanas attālums, kas parasti nav lielāks par 500 līdz 1 000 km transportēšanai pa autoceļiem, kas arī ir visbiežāk izmantotais transportēšanas veids. Tā kā EEZ ir vairāk nekā 50 ražotņu, kas pieder Eiropas pludinātā stikla ražotājiem, un tā kā to realizācijas tirgi pārklājas, tie kopīgi aptver visu EEZ teritoriju. |
| --- | --- |

(75)

Sakarā ar samērā augstām neapstrādātā pludinātā stikla transportēšanas izmaksām (21), katras ražotnes realizācijas tirgus neaptver visu EEZ teritoriju. Realizācijas tirgi veidojas apļa formā ap attiecīgo ražotni, kura rādiusu nosaka ekonomiski izdevīgākais transportēšanas attālums, kas parasti nav lielāks par 500 līdz 1 000 km transportēšanai pa autoceļiem, kas arī ir visbiežāk izmantotais transportēšanas veids. Tā kā EEZ ir vairāk nekā 50 ražotņu, kas pieder Eiropas pludinātā stikla ražotājiem, un tā kā to realizācijas tirgi pārklājas, tie kopīgi aptver visu EEZ teritoriju.

| (76) | Lai noteiktu, vai, pamatojoties uz individuālo tirgu ģeogrāfisko pārklāšanos, līdzīgi konkurences apstākļi pastāv arī citos EEZ apgabalos, Komisija pārbaudīja, vai pastāv atsevišķi tirgi, kuros varēja attīstīties citas cenas neatkarīgi no citiem realizācijas tirgiem, vai arī cenas EEZ veidojas līdzīgi. Pamatojoties uz pieejamiem Eiropas Kopienu Statistikas biroja datiem, Komisija salīdzināja cenas par tonnu dalībvalstīs, kas ir galvenās pludinātā stikla ražotājas, t.i. Francija, Vācija, Itālija, Apvienotā Karaliste un Spānija periodā no 1997. gada līdz 2002. gadam un Beļģija (sakarā ar datu trūkumu) periodā no 1999. gada līdz 2002. gadam. Minētie dati liecina, ka neapstrādātā pludinātā stikla cenas katrā dalībvalstī ir cieši saistītas laika periodā no 1997. gada līdz 2002. gadam. Šī paralēlā cenu tendence liecina, ka neapstrādātā pludinātā stikla pircējiem ir pietiekamas iespējas izvēlēties citu ražotāju citā dalībvalstī, kas ir vienota ģeogrāfiskā tirgus pazīme. |
| --- | --- |

(76)

Lai noteiktu, vai, pamatojoties uz individuālo tirgu ģeogrāfisko pārklāšanos, līdzīgi konkurences apstākļi pastāv arī citos EEZ apgabalos, Komisija pārbaudīja, vai pastāv atsevišķi tirgi, kuros varēja attīstīties citas cenas neatkarīgi no citiem realizācijas tirgiem, vai arī cenas EEZ veidojas līdzīgi. Pamatojoties uz pieejamiem Eiropas Kopienu Statistikas biroja datiem, Komisija salīdzināja cenas par tonnu dalībvalstīs, kas ir galvenās pludinātā stikla ražotājas, t.i. Francija, Vācija, Itālija, Apvienotā Karaliste un Spānija periodā no 1997. gada līdz 2002. gadam un Beļģija (sakarā ar datu trūkumu) periodā no 1999. gada līdz 2002. gadam. Minētie dati liecina, ka neapstrādātā pludinātā stikla cenas katrā dalībvalstī ir cieši saistītas laika periodā no 1997. gada līdz 2002. gadam. Šī paralēlā cenu tendence liecina, ka neapstrādātā pludinātā stikla pircējiem ir pietiekamas iespējas izvēlēties citu ražotāju citā dalībvalstī, kas ir vienota ģeogrāfiskā tirgus pazīme.

| (77) | Secinājums. Komisija secina, ka neapstrādātā pludinātā stikla ģeogrāfiskais tirgus ir visa EEZ teritorija (22). |
| --- | --- |

(77)

Secinājums. Komisija secina, ka neapstrādātā pludinātā stikla ģeogrāfiskais tirgus ir visa EEZ teritorija (22).

| (78) | Zemākais līmenis NACE klasifikācijā, kas atbilst neapstrādā pludinātā stikla ražošanai, ir NACE 26.11. “Lokšņu stikla ražošana”. Neapstrādātais pludinātais stikls pārstāv vairāk kā 80 % no kopējā saražotā lokšņu stikla apjoma EEZ un tādēļ var uzskatīt, ka tas pārstāv NACE 26.11. klasi. Taču daudzumu lokšņu stikla nozarē aprēķina, skaitot izmantojamo (pārdodamo) apjomu (23). Šī aprēķina metode nav salīdzināma ar jaudas aprēķinu ražošanas nozarē kopumā. |
| --- | --- |

(78)

Zemākais līmenis NACE klasifikācijā, kas atbilst neapstrādā pludinātā stikla ražošanai, ir NACE 26.11. “Lokšņu stikla ražošana”. Neapstrādātais pludinātais stikls pārstāv vairāk kā 80 % no kopējā saražotā lokšņu stikla apjoma EEZ un tādēļ var uzskatīt, ka tas pārstāv NACE 26.11. klasi. Taču daudzumu lokšņu stikla nozarē aprēķina, skaitot izmantojamo (pārdodamo) apjomu (23). Šī aprēķina metode nav salīdzināma ar jaudas aprēķinu ražošanas nozarē kopumā.

| (79) | Tātad Komisija uzskata, ka stāvokli attiecībā uz neapstrādātā pludinātā stikla tirgus jaudu nevar izmantot, novērtējot konkurences faktoru (24). |
| --- | --- |

(79)

Tātad Komisija uzskata, ka stāvokli attiecībā uz neapstrādātā pludinātā stikla tirgus jaudu nevar izmantot, novērtējot konkurences faktoru (24).

| (80) | MSF 1998 3.4. punktā ir noteikts, ka pietiekamu datu par ražošanas jaudu izmantošanu trūkuma gadījumā Komisija izmanto datus par redzamo patēriņu, lai noteiktu, vai ieguldījumu neveic tirgū ar lejupslīdi. Attiecīgā produkta tirgū ir lejupslīde, ja pēdējo piecu gadu laikā attiecīgā produkta redzamā patēriņa gada vidējais pieaugums ir vairāk par 10 % zem gada vidējā rādītāja EEZ ražošanas nozarē, ja vien attiecīgā produkta pieprasījuma pieauguma likmei nav augšupejoša tendence. Tirgus ar absolūtu lejupslīdi ir tirgus, kurā redzamā patēriņa gada vidējais pieaugums pēdējo piecu gadu laikā ir negatīvs. |
| --- | --- |

(80)

MSF 1998 3.4. punktā ir noteikts, ka pietiekamu datu par ražošanas jaudu izmantošanu trūkuma gadījumā Komisija izmanto datus par redzamo patēriņu, lai noteiktu, vai ieguldījumu neveic tirgū ar lejupslīdi. Attiecīgā produkta tirgū ir lejupslīde, ja pēdējo piecu gadu laikā attiecīgā produkta redzamā patēriņa gada vidējais pieaugums ir vairāk par 10 % zem gada vidējā rādītāja EEZ ražošanas nozarē, ja vien attiecīgā produkta pieprasījuma pieauguma likmei nav augšupejoša tendence. Tirgus ar absolūtu lejupslīdi ir tirgus, kurā redzamā patēriņa gada vidējais pieaugums pēdējo piecu gadu laikā ir negatīvs.

| (81) | Komisijas rīcībā ir šādi dati par neapstrādātā pludinātā stikla redzamo patēriņu periodā no 1997. gada līdz 2002. gadam:












  Neapstrādātā pludinātā stikla tirgus Kopienā | 1997. g. | 1998. g. | 1999. g. | 2000. g. | 2001. g. | 2002. g. | Gada vidējā procentu likme |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopējais patēriņš (miljonos tonnu) (25) Kopienā | 6,937 | 7,334 | 7,716 | 7,677 | 7,509 | 7,599 | 1,84 % |
| Vidējā cena par tonnu (EUR) (26) Kopienā | 293,87 | 285,20 | 291,79 | 333,26 | 349,15 | 346,92 | |
| Kopējā patēriņa vērtība (miljonos EUR) | 2 038,6 | 2 091,7 | 2 251,5 | 2 558,4 | 2 621,8 | 2 636,2 | 5,28 % |

(81)

Komisijas rīcībā ir šādi dati par neapstrādātā pludinātā stikla redzamo patēriņu periodā no 1997. gada līdz 2002. gadam:

Neapstrādātā pludinātā stikla tirgus Kopienā

1997. g.

1998. g.

1999. g.

2000. g.

2001. g.

2002. g.

Gada vidējā procentu likme

Kopējais patēriņš (miljonos tonnu) (25) Kopienā

6,937

7,334

7,716

7,677

7,509

7,599

1,84 %

Vidējā cena par tonnu (EUR) (26) Kopienā

293,87

285,20

291,79

333,26

349,15

346,92

Kopējā patēriņa vērtība (miljonos EUR)

2 038,6

2 091,7

2 251,5

2 558,4

2 621,8

2 636,2

5,28 %

| (82) | Periodā no 1997. gada līdz 2002. gadam EEZ ražošanas nozarē gada vidējais pieaugums bija 4,8 %. Saskaņā ar MSF 1998 7.8. punktu tirgū ir lejupslīde, ja robežvērtība attiecīgi ir zem 4,4 %. Attiecīgajā periodā Eiropas neapstrādātā pludinātā stikla tirgus gada vidējais pieaugums vērtības izteiksmē bija 5,28 %, kas ir ievērojami virs EEZ vidējā rādītāja (27). Pamatojoties uz pieejamiem Eurostat/Comext datiem par Kopienas iekšējo tirdzniecību, Komisija arī pārbaudīja, vai neapstrādātā pludinātā stikla redzamā patēriņa tendences vērtības izteiksmē atsevišķā dalībvalstī apstiprina šo rezultātu, un secināja, ka apstiprina. |
| --- | --- |

(82)

Periodā no 1997. gada līdz 2002. gadam EEZ ražošanas nozarē gada vidējais pieaugums bija 4,8 %. Saskaņā ar MSF 1998 7.8. punktu tirgū ir lejupslīde, ja robežvērtība attiecīgi ir zem 4,4 %. Attiecīgajā periodā Eiropas neapstrādātā pludinātā stikla tirgus gada vidējais pieaugums vērtības izteiksmē bija 5,28 %, kas ir ievērojami virs EEZ vidējā rādītāja (27). Pamatojoties uz pieejamiem Eurostat/Comext datiem par Kopienas iekšējo tirdzniecību, Komisija arī pārbaudīja, vai neapstrādātā pludinātā stikla redzamā patēriņa tendences vērtības izteiksmē atsevišķā dalībvalstī apstiprina šo rezultātu, un secināja, ka apstiprina.

| (83) | Par neapstrādātā pludinātā stikla tirgus pozitīvām tendencēm liecina ražotāju rīcība, jo Eiropas tirgū, kurā koncentrējas daži lieli pludinātā stikla ražotāji (28), pēdējo gadu laikā tika veikti ieguldījumi jaunās rūpnīcās Francijā (2001. gadā – Pilkington/Interpane), Beļģijā (2001. gadā – Glaverbel/Scheuten) un Itālijā (2002. gadā – Sangalli) (29). |
| --- | --- |

(83)

Par neapstrādātā pludinātā stikla tirgus pozitīvām tendencēm liecina ražotāju rīcība, jo Eiropas tirgū, kurā koncentrējas daži lieli pludinātā stikla ražotāji (28), pēdējo gadu laikā tika veikti ieguldījumi jaunās rūpnīcās Francijā (2001. gadā – Pilkington/Interpane), Beļģijā (2001. gadā – Glaverbel/Scheuten) un Itālijā (2002. gadā – Sangalli) (29).

| (84) | Secinājums. Tāpēc Komisija secina, ka neapstrādātā pludinātā stikla tirgū nav lejupslīdes un ka saskaņā ar MSF 1998 3.10.1. punkta iv) apakšpunktu konkurences faktors ir 1,0. |
| --- | --- |

(84)

Secinājums. Tāpēc Komisija secina, ka neapstrādātā pludinātā stikla tirgū nav lejupslīdes un ka saskaņā ar MSF 1998 3.10.1. punkta iv) apakšpunktu konkurences faktors ir 1,0.

| (85) | Saskaņā ar MSF 1998 7.6. punktu produkta konkrētais(-ie) tirgus(-i) ietver ieguldījumu projektā paredzētos produktus un vajadzības gadījumā to aizstājējus, ko par tādiem uzskata patērētājs (produktu īpašību, to cenu un paredzētās izmantošanas dēļ) vai ko par tādiem uzskata ražotājs (produktu pielāgojamības dēļ). |
| --- | --- |

(85)

Saskaņā ar MSF 1998 7.6. punktu produkta konkrētais(-ie) tirgus(-i) ietver ieguldījumu projektā paredzētos produktus un vajadzības gadījumā to aizstājējus, ko par tādiem uzskata patērētājs (produktu īpašību, to cenu un paredzētās izmantošanas dēļ) vai ko par tādiem uzskata ražotājs (produktu pielāgojamības dēļ).

| (86) | Apstrādātā stikla tirgus (2. līmenis) šajā gadījumā būtu jāsadala apakšgrupās, lai noteiktu attiecīgos produktus un definētu konkrēto tirgu. Var skaidri nodalīt divas vispārējas kategorijas, kas no patērētāja vai ražotāja viedokļa nav aizvietojamas: automašīnām izmantotais stikls un būvniecības nozarē izmantotais stikls (30). Šie divi produkti veido divus atsevišķus produktu tirgus, jo ražošanas tehnoloģija, klienti un tirgvedība ļoti atšķiras. Būvniecības nozarē izmantojamā stikla tirgu var iedalīt šādos pakārtotos tirgos: i) daudzkārtu stikls (cieši noslēgtas vienības); ii) rūdīts stikls (ESG – drošais stikls); iii) laminēts stikls (VSG – drošais stikls) un iv) apsudrabots stikls (spoguļi). |
| --- | --- |

(86)

Apstrādātā stikla tirgus (2. līmenis) šajā gadījumā būtu jāsadala apakšgrupās, lai noteiktu attiecīgos produktus un definētu konkrēto tirgu. Var skaidri nodalīt divas vispārējas kategorijas, kas no patērētāja vai ražotāja viedokļa nav aizvietojamas: automašīnām izmantotais stikls un būvniecības nozarē izmantotais stikls (30). Šie divi produkti veido divus atsevišķus produktu tirgus, jo ražošanas tehnoloģija, klienti un tirgvedība ļoti atšķiras. Būvniecības nozarē izmantojamā stikla tirgu var iedalīt šādos pakārtotos tirgos: i) daudzkārtu stikls (cieši noslēgtas vienības); ii) rūdīts stikls (ESG – drošais stikls); iii) laminēts stikls (VSG – drošais stikls) un iv) apsudrabots stikls (spoguļi).

| (87) | Drošais stikls (ESG un VSG) un daudzkārtu stikls ir aizvietojami no piegādātāju puses, jo ražotāji īsā laikposmā un bez būtiskām izmaksām attiecīgi var pielāgot ražošanu dažādiem produktiem. Saskaņā ar Vācijas informāciju aptuveni 70–80 % apstrādātā stikla būvniecības nozarei izgatavo ražotāji, kuri vienlaicīgi piedāvā divus produktus – drošo stiklu un daudzkārtu stiklu. Ir svarīgi pieminēt, ka drošais stikls var kalpot kā galaprodukts un arī kā izejmateriāls daudzkārtu stikla ražošanā. Turklāt būvniecības nozarē izmantojamā drošā un daudzkārtu stikla tirdzniecību un izplatīšanu veic vienlaikus. |
| --- | --- |

(87)

Drošais stikls (ESG un VSG) un daudzkārtu stikls ir aizvietojami no piegādātāju puses, jo ražotāji īsā laikposmā un bez būtiskām izmaksām attiecīgi var pielāgot ražošanu dažādiem produktiem. Saskaņā ar Vācijas informāciju aptuveni 70–80 % apstrādātā stikla būvniecības nozarei izgatavo ražotāji, kuri vienlaicīgi piedāvā divus produktus – drošo stiklu un daudzkārtu stiklu. Ir svarīgi pieminēt, ka drošais stikls var kalpot kā galaprodukts un arī kā izejmateriāls daudzkārtu stikla ražošanā. Turklāt būvniecības nozarē izmantojamā drošā un daudzkārtu stikla tirdzniecību un izplatīšanu veic vienlaikus.

| (88) | Tāpēc būtu nepareizi pieņemt, ka produkta konkrētais tirgus būtu jāierobežo līdz cieši noslēgtu vienību tirgum, kā savos komentāros to ierosina konkurenti. |
| --- | --- |

(88)

Tāpēc būtu nepareizi pieņemt, ka produkta konkrētais tirgus būtu jāierobežo līdz cieši noslēgtu vienību tirgum, kā savos komentāros to ierosina konkurenti.

| (89) | Komisija uzsver, ka visi trīs e-glass īpašnieki ražo drošo stiklu (VSG un ESG) un daudzkārtu stiklu būvniecības nozarei, bet neražo tehnisko stiklu vai stiklu automašīnu ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(89)

Komisija uzsver, ka visi trīs e-glass īpašnieki ražo drošo stiklu (VSG un ESG) un daudzkārtu stiklu būvniecības nozarei, bet neražo tehnisko stiklu vai stiklu automašīnu ražošanas nozarei.

| (90) | Secinājums. Komisija secina, ka produkta konkrētais tirgus ir 2. līmeņa tirgus apakšgrupa, t.i., drošais stikls (VSG un ESG) un daudzkārtu stikls būvniecības nozarei ar šādiem PRODCOM kodiem: 26121230 (rūdīts stikls, kas nav minēts citur), 26121270 (laminēts drošais stikls, kas nav minēts citur) un 26121330 (daudzkārtu izolācijas stikls). |
| --- | --- |

(90)

Secinājums. Komisija secina, ka produkta konkrētais tirgus ir 2. līmeņa tirgus apakšgrupa, t.i., drošais stikls (VSG un ESG) un daudzkārtu stikls būvniecības nozarei ar šādiem PRODCOM kodiem: 26121230 (rūdīts stikls, kas nav minēts citur), 26121270 (laminēts drošais stikls, kas nav minēts citur) un 26121330 (daudzkārtu izolācijas stikls).

| (91) | MSF 1998 7.6. punktā ir noteikts, ka konkrētais ģeogrāfiskais tirgus parasti ietver EEZ vai kādu nozīmīgu tā daļu, ja konkurences apstākļus šajā apgabalā var pietiekami nošķirt no apstākļiem citos EEZ apgabalos. Vajadzības gadījumā konkrēto tirgu var uzskatīt par globālu. |
| --- | --- |

(91)

MSF 1998 7.6. punktā ir noteikts, ka konkrētais ģeogrāfiskais tirgus parasti ietver EEZ vai kādu nozīmīgu tā daļu, ja konkurences apstākļus šajā apgabalā var pietiekami nošķirt no apstākļiem citos EEZ apgabalos. Vajadzības gadījumā konkrēto tirgu var uzskatīt par globālu.

| (92) | Vācijai ir viedoklis, ka, tāpat kā neapstrādātā pludinātā stikla tirgus (1. līmenis), apstrādātā pludinātā stikla tirgus (2. līmenis) būtu jāuzskata par EEZ mēroga tirgu. |
| --- | --- |

(92)

Vācijai ir viedoklis, ka, tāpat kā neapstrādātā pludinātā stikla tirgus (1. līmenis), apstrādātā pludinātā stikla tirgus (2. līmenis) būtu jāuzskata par EEZ mēroga tirgu.

| (93) | E-glass konkurenti savos komentāros aizstāvēja viedokli, ka apstrādātā stikla tirgus (2. līmenis) ir valsts vai pat reģionāla mēroga tirgus, jo augstās transporta izmaksas neatļautu plašāku izplatīšanu. |
| --- | --- |

(93)

E-glass konkurenti savos komentāros aizstāvēja viedokli, ka apstrādātā stikla tirgus (2. līmenis) ir valsts vai pat reģionāla mēroga tirgus, jo augstās transporta izmaksas neatļautu plašāku izplatīšanu.

| (94) | Saskaņā ar pierādījumiem, ko iesniedza Vācija, e-glass īpašnieku klientu bāze no 85.–90. apsvērumā definētam konkrētam tirgum pārsniedz valsts vai reģionālo mērogu un aptver vairākus EEZ apgabalus (31). |
| --- | --- |

(94)

Saskaņā ar pierādījumiem, ko iesniedza Vācija, e-glass īpašnieku klientu bāze no 85.–90. apsvērumā definētam konkrētam tirgum pārsniedz valsts vai reģionālo mērogu un aptver vairākus EEZ apgabalus (31).

| (95) | Realizācijas tirgi veidojas koncentrisku apļu formā ap ražotnēm, un, neraugoties uz relatīvi augstajām transporta izmaksām, apstrādāto stiklu transportē uz tālākiem punktiem (32). Šie apļi savstarpēji pārklājas un kopīgi aptver visu EEZ. Turklāt nepastāv dažādu tehnisku standartu vai normatīvo šķēršļu apstrādātā stikla tirdzniecībai (2. līmenis) EEZ teritorijā, un aptuveni 20 % Vācijas produkcijas tiek importēta. |
| --- | --- |

(95)

Realizācijas tirgi veidojas koncentrisku apļu formā ap ražotnēm, un, neraugoties uz relatīvi augstajām transporta izmaksām, apstrādāto stiklu transportē uz tālākiem punktiem (32). Šie apļi savstarpēji pārklājas un kopīgi aptver visu EEZ. Turklāt nepastāv dažādu tehnisku standartu vai normatīvo šķēršļu apstrādātā stikla tirdzniecībai (2. līmenis) EEZ teritorijā, un aptuveni 20 % Vācijas produkcijas tiek importēta.

| (96) | Komisija saskaņā ar iepriekšējiem lēmumiem apvienošanās un valsts atbalsta lietās uzskata, ka, tāpat kā neapstrādātā pludinātā stikla tirgus (1. līmenis), apstrādātā pludinātā stikla tirgus (2. līmenis) būtu jāuzskata par EEZ mēroga tirgu. |
| --- | --- |

(96)

Komisija saskaņā ar iepriekšējiem lēmumiem apvienošanās un valsts atbalsta lietās uzskata, ka, tāpat kā neapstrādātā pludinātā stikla tirgus (1. līmenis), apstrādātā pludinātā stikla tirgus (2. līmenis) būtu jāuzskata par EEZ mēroga tirgu.

| (97) | Valsts atbalsta lietā Pilkington/Interpane (N 291/2000), SG (2000) D/106264, 2000. gada 17. augustā Komisija secināja, ka VSG un pārklātā stikla tirgus, ieskaitot izolācijas stikla tirgu, ir EEZ mēroga tirgus. |
| --- | --- |

(97)

Valsts atbalsta lietā Pilkington/Interpane (N 291/2000), SG (2000) D/106264, 2000. gada 17. augustā Komisija secināja, ka VSG un pārklātā stikla tirgus, ieskaitot izolācijas stikla tirgu, ir EEZ mēroga tirgus.

| (98) | Apvienošanās lietā IV/M/1230 Glaverbel/PPG 16. punktā ir noteikts: “Attiecībā uz vispārējo tirdzniecību Pilkington-Techint/SIV lietā Komisija atstāja atklātu jautājumu par ģeogrāfiskā tirgus precīzu definīciju. Jo īpaši attiecībā uz apsudraboto stiklu un laminēto stiklu Komisija norādīja, ka lielie ražotāji šos produktus transportēja tālās distancēs. Tāpēc puses piekrita, ka ir stiprs arguments definēt šos tirgus kā ES mēroga tirgus. Puses piekrita, ka tādi paši secinājumi attiecas uz rūdīto stiklu un cieši noslēgtām vienībām, jo visi galvenie ražotāji darbojas vismaz ES mērogā, un tirgus nosacījumi dažādās dalībvalstīs ir pietiekami vienveidīgi. Komisijas izmeklēšana esošajā lietā apstiprināja, ka apsudrabotā stikla (spoguļi) un laminētā stikla tirgus ir ES mēroga. Attiecībā uz pārējiem produktu tirgiem vispārējā tirdzniecības segmentā rezultāti nav tik viennozīmīgi.” |
| --- | --- |

(98)

Apvienošanās lietā IV/M/1230 Glaverbel/PPG 16. punktā ir noteikts: “Attiecībā uz vispārējo tirdzniecību Pilkington-Techint/SIV lietā Komisija atstāja atklātu jautājumu par ģeogrāfiskā tirgus precīzu definīciju. Jo īpaši attiecībā uz apsudraboto stiklu un laminēto stiklu Komisija norādīja, ka lielie ražotāji šos produktus transportēja tālās distancēs. Tāpēc puses piekrita, ka ir stiprs arguments definēt šos tirgus kā ES mēroga tirgus. Puses piekrita, ka tādi paši secinājumi attiecas uz rūdīto stiklu un cieši noslēgtām vienībām, jo visi galvenie ražotāji darbojas vismaz ES mērogā, un tirgus nosacījumi dažādās dalībvalstīs ir pietiekami vienveidīgi. Komisijas izmeklēšana esošajā lietā apstiprināja, ka apsudrabotā stikla (spoguļi) un laminētā stikla tirgus ir ES mēroga. Attiecībā uz pārējiem produktu tirgiem vispārējā tirdzniecības segmentā rezultāti nav tik viennozīmīgi.”

| (99) | Tāpēc definēt ģeogrāfisko tirgu 2. līmenim par valsts mēroga tirgu, kā to savos komentāros ierosina Pilkington, būtu pretrunā ar viņa paša liecību izmeklēšanā apvienošanās lietā. |
| --- | --- |

(99)

Tāpēc definēt ģeogrāfisko tirgu 2. līmenim par valsts mēroga tirgu, kā to savos komentāros ierosina Pilkington, būtu pretrunā ar viņa paša liecību izmeklēšanā apvienošanās lietā.

| (100) | Secinājums. Komisija secina, ka apstrādātā stikla ģeogrāfiskais tirgus (2. līmenis) attiecībā uz drošā un daudzkārtu stiklu būvniecības nozarei ir visa EEZ teritorija. Komisijai nav pamata secināt, ka apstrādātā stikla tirgus ģeogrāfiskā nozīmē būtu jādefinē citādi, nekā neapstrādātā pludinātā stikla tirgus. |
| --- | --- |

(100)

Secinājums. Komisija secina, ka apstrādātā stikla ģeogrāfiskais tirgus (2. līmenis) attiecībā uz drošā un daudzkārtu stiklu būvniecības nozarei ir visa EEZ teritorija. Komisijai nav pamata secināt, ka apstrādātā stikla tirgus ģeogrāfiskā nozīmē būtu jādefinē citādi, nekā neapstrādātā pludinātā stikla tirgus.

| (101) | Komisija norāda, ka nav pieejami vai neeksistē dati par 2. līmeņa tirgus kapacitātes izmantošanu. Vajadzīgā informācija par EEZ rūpnīcu, kas būvniecības nozares vajadzībām ražo neapstrādāto pludināto stiklu (drošā stikla un daudzkārtu stikla formā), (gada) ražošanas apjomu un (gada) maksimālo ražošanas jaudu nav pieejama ne no Eurostat vai pētniecības iestādēm, ne no nozares asociācijām. |
| --- | --- |

(101)

Komisija norāda, ka nav pieejami vai neeksistē dati par 2. līmeņa tirgus kapacitātes izmantošanu. Vajadzīgā informācija par EEZ rūpnīcu, kas būvniecības nozares vajadzībām ražo neapstrādāto pludināto stiklu (drošā stikla un daudzkārtu stikla formā), (gada) ražošanas apjomu un (gada) maksimālo ražošanas jaudu nav pieejama ne no Eurostat vai pētniecības iestādēm, ne no nozares asociācijām.

| (102) | Rezultātā Komisija ņem vērā, ka, novērtējot konkurences faktoru, nevar izmantot stāvokli attiecībā uz jaudu būvniecības nozares vajadzībām apstrādātam stiklam (drošā stikla un daudzkārtu stikla formā). |
| --- | --- |

(102)

Rezultātā Komisija ņem vērā, ka, novērtējot konkurences faktoru, nevar izmantot stāvokli attiecībā uz jaudu būvniecības nozares vajadzībām apstrādātam stiklam (drošā stikla un daudzkārtu stikla formā).

| (103) | Kā minēts 80. apsvērumā, MSF 1998 3.4. punktā ir noteikts, ka pietiekamu datu par ražošanas jaudu izmantošanu trūkuma gadījumā Komisija izmanto datus par redzamo patēriņu, lai noteiktu, vai ieguldījumu neveic tirgū ar lejupslīdi. Saskaņā ar MSF 1998 7.8. punktu produkta konkrētajā tirgū ir lejupslīde, ja pēdējo piecu gadu laikā attiecīgā produkta redzamā patēriņa gada vidējais pieaugums ir vairāk par 10 % zem gada vidējā rādītāja EEZ ražošanas nozarē, ja vien attiecīgā produkta pieprasījuma pieauguma likmei nav augšupejoša tendence. Tirgus ar absolūtu lejupslīdi ir tirgus, kurā redzamā patēriņa gada vidējais pieaugums pēdējo piecu gadu laikā ir negatīvs. |
| --- | --- |

(103)

Kā minēts 80. apsvērumā, MSF 1998 3.4. punktā ir noteikts, ka pietiekamu datu par ražošanas jaudu izmantošanu trūkuma gadījumā Komisija izmanto datus par redzamo patēriņu, lai noteiktu, vai ieguldījumu neveic tirgū ar lejupslīdi. Saskaņā ar MSF 1998 7.8. punktu produkta konkrētajā tirgū ir lejupslīde, ja pēdējo piecu gadu laikā attiecīgā produkta redzamā patēriņa gada vidējais pieaugums ir vairāk par 10 % zem gada vidējā rādītāja EEZ ražošanas nozarē, ja vien attiecīgā produkta pieprasījuma pieauguma likmei nav augšupejoša tendence. Tirgus ar absolūtu lejupslīdi ir tirgus, kurā redzamā patēriņa gada vidējais pieaugums pēdējo piecu gadu laikā ir negatīvs.

| (104) | Komisijas rīcībā ir šādi dati par redzamo patēriņu vērtības izteiksmē periodā no 1997. gada līdz 2002. gadam (avots: COMEXT/Eurostat):








  Apstrādātā pludinātā stikla tirgus (2. līmenis), EUR

  Prodcom | 1997. gads | 2002. gads | Saliktā gada vidējais pieaugums (no 1997. līdz 2002. gadam) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 26121230 (rūdīts stikls, kas nav minēts citur) | 807 949 414 | 1 272 280 870 | 9,51 % |
| 26121270 (laminēts stikls, kas nav minēts citur) | 717 692 284 | 1 085 038 665 | 8,62 % |
| 26121330 (daudzkārtu izolācijas stikls) | 2 171 614 199 | 3 090 852 791 | 7,31 % (33) |

(104)

Komisijas rīcībā ir šādi dati par redzamo patēriņu vērtības izteiksmē periodā no 1997. gada līdz 2002. gadam (avots: COMEXT/Eurostat):

Apstrādātā pludinātā stikla tirgus (2. līmenis), EUR

Prodcom

1997. gads

2002. gads

Saliktā gada vidējais pieaugums (no 1997. līdz 2002. gadam)

26121230 (rūdīts stikls, kas nav minēts citur)

807 949 414

1 272 280 870

9,51 %

26121270 (laminēts stikls, kas nav minēts citur)

717 692 284

1 085 038 665

8,62 %

26121330 (daudzkārtu izolācijas stikls)

2 171 614 199

3 090 852 791

7,31 % (33)

| (105) | Vācija iesniedza nozares asociācijas CPIV
   (34) datus par apjomu, kas liecina, ka drošā stikla tirgus (ESG un VSG) un daudzkārtu stikla tirgus atsauces periodā no 1997. gada līdz 2002. gadam ir pieaudzis par 5,54 %. Minētie dati par apjomu tika pārvērsti apgrozījuma skaitļos, izmantojot pieejamo informāciju par cenām no saņēmēja, kā arī cenu aplēses. Atsauces periodā no 1997. gada līdz 2002. gadam aprēķinātā saliktā gada vidējais pieaugums vērtības izteiksmē ir 7,6 %. Šis skaitlis sakrīt ar COMEXT/Eurostat datiem (skatīt iepriekš tekstā). |
| --- | --- |

(105)

Vācija iesniedza nozares asociācijas CPIV
   (34) datus par apjomu, kas liecina, ka drošā stikla tirgus (ESG un VSG) un daudzkārtu stikla tirgus atsauces periodā no 1997. gada līdz 2002. gadam ir pieaudzis par 5,54 %. Minētie dati par apjomu tika pārvērsti apgrozījuma skaitļos, izmantojot pieejamo informāciju par cenām no saņēmēja, kā arī cenu aplēses. Atsauces periodā no 1997. gada līdz 2002. gadam aprēķinātā saliktā gada vidējais pieaugums vērtības izteiksmē ir 7,6 %. Šis skaitlis sakrīt ar COMEXT/Eurostat datiem (skatīt iepriekš tekstā).

| (106) | Redzamā patēriņa gada vidējais pieaugums vērtības izteiksmē visiem attiecīgiem produktiem (drošais stikls VSG un ESG formā, kā arī daudzkārtu stikls) atsevišķi, bet arī kopā, kā redzams iepriekš tekstā redzamajā tabulā, tajā pašā periodā ir virs (35) gada vidējās pieauguma likmes EEZ ražošanas nozarē, kas savukārt bija 4,8 %. |
| --- | --- |

(106)

Redzamā patēriņa gada vidējais pieaugums vērtības izteiksmē visiem attiecīgiem produktiem (drošais stikls VSG un ESG formā, kā arī daudzkārtu stikls) atsevišķi, bet arī kopā, kā redzams iepriekš tekstā redzamajā tabulā, tajā pašā periodā ir virs (35) gada vidējās pieauguma likmes EEZ ražošanas nozarē, kas savukārt bija 4,8 %.

| (107) | Secinājums. Tāpēc Komisija secina, ka apstrādātā stikla tirgus, kas definēts iepriekš tekstā, nav lejupslīdošs un ka saskaņā ar MSF 1998 3.10.1. punkta iv) apakšpunktu konkurences faktors ir 1,0. |
| --- | --- |

(107)

Secinājums. Tāpēc Komisija secina, ka apstrādātā stikla tirgus, kas definēts iepriekš tekstā, nav lejupslīdošs un ka saskaņā ar MSF 1998 3.10.1. punkta iv) apakšpunktu konkurences faktors ir 1,0.

| (108) | Apstrādes tirgus (2. līmenis) novērtējums kopā ar neapstrādātā pludinātā stikla tirgus (1. līmenis) analīzi liecina, ka šie tirgi atsauces periodā no 1997. gada līdz 2002. gadam ir attīstījušies vienveidīgi, t. i., ar pieauguma likmi, kas ir lielāka par ražošanas nozares vidējā pieauguma likmi. Komisija norāda, ka abiem tirgiem (1. līmenis un 2. līmenis) konkurences faktors ir 1,0, kas arī nozīmē, ka konkurences faktors visam projektam ir 1,0 (36). |
| --- | --- |

(108)

Apstrādes tirgus (2. līmenis) novērtējums kopā ar neapstrādātā pludinātā stikla tirgus (1. līmenis) analīzi liecina, ka šie tirgi atsauces periodā no 1997. gada līdz 2002. gadam ir attīstījušies vienveidīgi, t. i., ar pieauguma likmi, kas ir lielāka par ražošanas nozares vidējā pieauguma likmi. Komisija norāda, ka abiem tirgiem (1. līmenis un 2. līmenis) konkurences faktors ir 1,0, kas arī nozīmē, ka konkurences faktors visam projektam ir 1,0 (36).

6.4.2.   Kapitālieguldījumu – darbavietu faktors

| (109) | Kapitālieguldījumu – darbavietu faktora novērtēšana netika apšaubīta ne sākotnējā 2004. gada 20. aprīļa lēmumā, ne 2005. gada 20. aprīļa lēmumā, ar ko uzsāk procedūru. Tāpēc nākamajā daļā tiek reproducēts novērtējums, kas tika veikts un izklāstīts 2004. gada 20. aprīļa lēmumā. |
| --- | --- |

(109)

Kapitālieguldījumu – darbavietu faktora novērtēšana netika apšaubīta ne sākotnējā 2004. gada 20. aprīļa lēmumā, ne 2005. gada 20. aprīļa lēmumā, ar ko uzsāk procedūru. Tāpēc nākamajā daļā tiek reproducēts novērtējums, kas tika veikts un izklāstīts 2004. gada 20. aprīļa lēmumā.

| (110) | MSF 1998 kapitālieguldījumu – darbavietu faktora mērķis ir pielāgot pieļaujamo maksimālo atbalsta intensitāti projektiem, kas efektīvi samazina bezdarbu, radot lielāku skaitu jaunu darbavietu vai saglabājot esošās. |
| --- | --- |

(110)

MSF 1998 kapitālieguldījumu – darbavietu faktora mērķis ir pielāgot pieļaujamo maksimālo atbalsta intensitāti projektiem, kas efektīvi samazina bezdarbu, radot lielāku skaitu jaunu darbavietu vai saglabājot esošās.

| (111) | Saskaņā ar Vācijas sniegto informāciju projekts radīs šādas 186 pastāvīgas darbavietas:






  Darbības joma | Tiešās darbavietas |
| --- | --- | --- |
| Vadība | 3 |
| Tirdzniecība | 4 |
| Ražošanas vadība | 8 |
| Ražošana – maisījumi/stikla lauskas | 11 |
| Ražošana – karstais noslēgums (Hot end) | 27 |
| Ražošana – vanna/atkvēlināšana/aukstais noslēgums | 31 |
| Ražošana – grieztuve | 1 |
| Ražošana – ekspedīcija/nosūtīšana | 44 |
| Ražošana – kvalitāte/laboratorija | 9 |
| Tehniskie pakalpojumi | 38 |
| Mācekļu vietas | 10 |
| Kopā | 186 |

(111)

Saskaņā ar Vācijas sniegto informāciju projekts radīs šādas 186 pastāvīgas darbavietas:

Darbības joma

Tiešās darbavietas

Vadība

3

Tirdzniecība

4

Ražošanas vadība

8

Ražošana – maisījumi/stikla lauskas

11

Ražošana – karstais noslēgums (Hot end)

27

Ražošana – vanna/atkvēlināšana/aukstais noslēgums

31

Ražošana – grieztuve

1

Ražošana – ekspedīcija/nosūtīšana

44

Ražošana – kvalitāte/laboratorija

9

Tehniskie pakalpojumi

38

Mācekļu vietas

10

Kopā

186

| (112) | Šīs aplēses ir pamatotas ar salīdzināmiem datiem citā Saksijas-Anhaltes rūpnīcā, kas paziņojuma brīdī jau darbojās ilgāk par sešiem gadiem un kuras pludinātā stikla nodaļā ar ražošanas jaudu [...] tonnas dienā (bruto) ir nodarbinātas 187 personas (neskaitot mācekļus). E-glass rūpnīcā ar ražošanas jaudu [...] tonnas dienā (bruto) būs mazāk darbavietu, nekā salīdzinātajā rūpnīcā, jo e-glass slēgs līgumus par atsevišķām darbības jomām (drošība), un sakarā ar modernāku tehnoloģiju izmantošanu. Komisija uzskata, ka šie skaitļi ir ticami. |
| --- | --- |

(112)

Šīs aplēses ir pamatotas ar salīdzināmiem datiem citā Saksijas-Anhaltes rūpnīcā, kas paziņojuma brīdī jau darbojās ilgāk par sešiem gadiem un kuras pludinātā stikla nodaļā ar ražošanas jaudu [...] tonnas dienā (bruto) ir nodarbinātas 187 personas (neskaitot mācekļus). E-glass rūpnīcā ar ražošanas jaudu [...] tonnas dienā (bruto) būs mazāk darbavietu, nekā salīdzinātajā rūpnīcā, jo e-glass slēgs līgumus par atsevišķām darbības jomām (drošība), un sakarā ar modernāku tehnoloģiju izmantošanu. Komisija uzskata, ka šie skaitļi ir ticami.

| (113) | Attaisnotās ieguldījuma izmaksas EUR 121 miljons 186 darbavietu radīšanai nozīmē EUR 650 538 par darbavietu. Tāpēc saskaņā ar MSF 1998 3.10.2. punktu kapitālieguldījumu – darbavietu faktors ir 0,8. |
| --- | --- |

(113)

Attaisnotās ieguldījuma izmaksas EUR 121 miljons 186 darbavietu radīšanai nozīmē EUR 650 538 par darbavietu. Tāpēc saskaņā ar MSF 1998 3.10.2. punktu kapitālieguldījumu – darbavietu faktors ir 0,8.

6.4.3.   Reģionālās ietekmes faktors

| (114) | Reģionālās ietekmes faktora novērtēšana un tā apraksts netika apšaubīts ne sākotnējā 2004. gada 20. aprīļa lēmumā, ne 2005. gada 20. aprīļa lēmumā, ar ko uzsāk procedūru. Tāpēc nākamajā daļā tiek reproducēts novērtējums, kas tika veikts un izklāstīts 2004. gada 20. aprīļa lēmumā. |
| --- | --- |

(114)

Reģionālās ietekmes faktora novērtēšana un tā apraksts netika apšaubīts ne sākotnējā 2004. gada 20. aprīļa lēmumā, ne 2005. gada 20. aprīļa lēmumā, ar ko uzsāk procedūru. Tāpēc nākamajā daļā tiek reproducēts novērtējums, kas tika veikts un izklāstīts 2004. gada 20. aprīļa lēmumā.

| (115) | Reģionālās ietekmes faktors ņem vērā jaunā ieguldījuma ietekmi uz tautsaimniecību atbalstītajā reģionā. Komisija uzskata, ka jaunu darbavietu radīšana var tikt uzskatīta par indikatoru projekta ieguldījumam reģiona attīstībā. Ieguldījums, tai skaitā ieguldījums kapitāla ietilpīgā nozarē, var netieši radīt darbavietas attiecīgajā atbalstītajā reģionā un kaimiņu atbalsta reģionos, radot darbavietas saistībā ar projekta radītām darbavietām vai saistībā ar darbavietām, ko rada pirmā līmeņa piegādātāji vai klienti. |
| --- | --- |

(115)

Reģionālās ietekmes faktors ņem vērā jaunā ieguldījuma ietekmi uz tautsaimniecību atbalstītajā reģionā. Komisija uzskata, ka jaunu darbavietu radīšana var tikt uzskatīta par indikatoru projekta ieguldījumam reģiona attīstībā. Ieguldījums, tai skaitā ieguldījums kapitāla ietilpīgā nozarē, var netieši radīt darbavietas attiecīgajā atbalstītajā reģionā un kaimiņu atbalsta reģionos, radot darbavietas saistībā ar projekta radītām darbavietām vai saistībā ar darbavietām, ko rada pirmā līmeņa piegādātāji vai klienti.

| (116) | Projekts ietekmēs darbavietu netiešu radīšanu šādās jomās:








  Darbības joma | Pieteiktās netieši radītās darbavietas | Priekšlīgumi (37) | Jāatzīst |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Izejvielu ieguve – soda | 24 | 24 | 24 |
| Izejvielu ieguve – smiltis | 10 | 8 | 8 |
| Izejvielu ieguve – dolomīts | 2 | 2 | 2 |
| Izejvielu ieguve – kaļķis | 2 | 2 | 2 |
| Izejvielu ieguve – stikla lauskas | 20 | 15 | 15 |
| Izejmateriālu transportēšana – smiltis, kaļķakmens un soda | 29 | 29 | 29 |
| Pārējo izejmateriālu transportēšana | 8 | 8 | 8 |
| Pludinātā stikla transportēšana | 81 | 81 | 81 |
| Turpmākā apstrāde (mazie uzņēmumi) | 30 | 6 | 6 |
| Padeves iekārtu ekspluatācija un apkope – slāpeklis, ūdeņradis | 5 | — | 5 |
| Padeves iekārtu darbība un apkope – elektrība, dabasgāze (pašvaldības iekārtas) | 3 | — | 3 |
| Atkritumu apsaimniekošana | 12 | 12 | 12 |
| Iepakojuma ražotāji | 28 | 28 | 28 |
| Apkalpošana, rezerves daļas, apkope, remonts (mehānismiem, ražotnei, celtņiem, sūkņiem, apkurei, ventilācijai un sanitāram aprīkojumam, elektronikai, gaisa kondicionēšanas iekārtām, transportlīdzekļiem) | 60 | 60 | 60 |
| Pastāvīgi krāsošanas darbi | 1 | — | 1 |
| Datoru, sakaru iekārtu un ražošanas TV tehnoloģiju apkope/apkalpošana | 8 | 8 | 8 |
| Uzkopšanas pakalpojumi | 5 | — | 5 |
| Teritorijas uzkopšana/uzturēšana, teritorijas uzkopšana ziemā | 6 | 5 | 5 |
| Apsardze/drošība | 12 | 7 | 7 |
| Ēdnīca | 2 | 2 | 2 |
| Rezerves un izlietojamo daļu piegādātāji | 10 | — | 0 |
| Kopā | 358 | 297 | 311 |

(116)

Projekts ietekmēs darbavietu netiešu radīšanu šādās jomās:

Darbības joma

Pieteiktās netieši radītās darbavietas

Priekšlīgumi (37)

Jāatzīst

Izejvielu ieguve – soda

24

24

24

Izejvielu ieguve – smiltis

10

8

8

Izejvielu ieguve – dolomīts

2

2

2

Izejvielu ieguve – kaļķis

2

2

2

Izejvielu ieguve – stikla lauskas

20

15

15

Izejmateriālu transportēšana – smiltis, kaļķakmens un soda

29

29

29

Pārējo izejmateriālu transportēšana

8

8

8

Pludinātā stikla transportēšana

81

81

81

Turpmākā apstrāde (mazie uzņēmumi)

30

6

6

Padeves iekārtu ekspluatācija un apkope – slāpeklis, ūdeņradis

5

—

5

Padeves iekārtu darbība un apkope – elektrība, dabasgāze (pašvaldības iekārtas)

3

—

3

Atkritumu apsaimniekošana

12

12

12

Iepakojuma ražotāji

28

28

28

Apkalpošana, rezerves daļas, apkope, remonts (mehānismiem, ražotnei, celtņiem, sūkņiem, apkurei, ventilācijai un sanitāram aprīkojumam, elektronikai, gaisa kondicionēšanas iekārtām, transportlīdzekļiem)

60

60

60

Pastāvīgi krāsošanas darbi

1

—

1

Datoru, sakaru iekārtu un ražošanas TV tehnoloģiju apkope/apkalpošana

8

8

8

Uzkopšanas pakalpojumi

5

—

5

Teritorijas uzkopšana/uzturēšana, teritorijas uzkopšana ziemā

6

5

5

Apsardze/drošība

12

7

7

Ēdnīca

2

2

2

Rezerves un izlietojamo daļu piegādātāji

10

—

0

Kopā

358

297

311

| (117) | Attiecībā uz jomām, kurās uzņēmumi uzrādīja priekšlīgumus, Komisija atzīst šajos priekšlīgumos minētos skaitļus (kopā 297 darbavietas). |
| --- | --- |

(117)

Attiecībā uz jomām, kurās uzņēmumi uzrādīja priekšlīgumus, Komisija atzīst šajos priekšlīgumos minētos skaitļus (kopā 297 darbavietas).

| (118) | Par pārējām 24 darbavietām nav iesniegti priekšlīgumi. Taču Vācijas paskaidrojumi un skaitļi par šīm darbavietām šķiet pārliecinoši. Šaubas pastāv tikai attiecībā uz jomu “Rezerves un izlietojamo daļu piegādātāji”: desmit pieteiktās darbavietas komisijai šķiet pārāk liels skaitlis, jo rezerves daļu piegāde, šķiet, lielā mērā ir ietverta 60 darbavietu postenī “Apkalpošana, rezerves daļas, apkope, remonts..”. Tāpēc Komisija ietver tikai 14 no 24 darbavietām, par kurām nav priekšlīgumu, kopā dodot 311 netiešas darbavietas, kas var tik atzītas. |
| --- | --- |

(118)

Par pārējām 24 darbavietām nav iesniegti priekšlīgumi. Taču Vācijas paskaidrojumi un skaitļi par šīm darbavietām šķiet pārliecinoši. Šaubas pastāv tikai attiecībā uz jomu “Rezerves un izlietojamo daļu piegādātāji”: desmit pieteiktās darbavietas komisijai šķiet pārāk liels skaitlis, jo rezerves daļu piegāde, šķiet, lielā mērā ir ietverta 60 darbavietu postenī “Apkalpošana, rezerves daļas, apkope, remonts..”. Tāpēc Komisija ietver tikai 14 no 24 darbavietām, par kurām nav priekšlīgumu, kopā dodot 311 netiešas darbavietas, kas var tik atzītas.

| (119) | Tādējādi Komisija secina, ka, salīdzinājumā ar radītajām 186 tiešām darbavietām, būs samērā augsts netiešo darbavietu radīšanas koeficients (vairāk par 100 %). Tāpēc saskaņā ar MSF 1998 3.10.3. punkta i) apakšpunktu reģionālās ietekmes indikators ir 1,5. |
| --- | --- |

(119)

Tādējādi Komisija secina, ka, salīdzinājumā ar radītajām 186 tiešām darbavietām, būs samērā augsts netiešo darbavietu radīšanas koeficients (vairāk par 100 %). Tāpēc saskaņā ar MSF 1998 3.10.3. punkta i) apakšpunktu reģionālās ietekmes indikators ir 1,5.

6.4.4.   Atļautā atbalsta maksimālā intensitāte

| (120) | Ņemot vērā iepriekšminēto un pamatojoties uz skaitļiem, ko ir sniegušas Vācija, MSF 1998 formula atbalsta maksimālās intensitātes aprēķināšanai šim projektam ir: 35 % bruto x 1,0 x 0,8 x 1,5 = 42 % bruto, ko ierobežo noteiktais maksimālais reģionālais atbalsts 35 % bruto. |
| --- | --- |

(120)

Ņemot vērā iepriekšminēto un pamatojoties uz skaitļiem, ko ir sniegušas Vācija, MSF 1998 formula atbalsta maksimālās intensitātes aprēķināšanai šim projektam ir: 35 % bruto x 1,0 x 0,8 x 1,5 = 42 % bruto, ko ierobežo noteiktais maksimālais reģionālais atbalsts 35 % bruto.

| (121) | Atbalsta intensitāte līdz 35 % bruto no attaisnotām ieguldījuma izmaksām, ko Vācija ierosina piešķirt uzņēmumam e-glass, rezultātā atbilst maksimālai atbalsta intensitātei, kas aprēķināta saskaņā ar MSF 1998. |
| --- | --- |

(121)

Atbalsta intensitāte līdz 35 % bruto no attaisnotām ieguldījuma izmaksām, ko Vācija ierosina piešķirt uzņēmumam e-glass, rezultātā atbilst maksimālai atbalsta intensitātei, kas aprēķināta saskaņā ar MSF 1998.

7.   SECINĀJUMS

| (122) | Paziņotā atbalsta intensitāte līdz 35 % bruto, ko Vācija ierosina piešķirt uzņēmumam e-glass AG, atbilst nosacījumiem, kas atļauj to uzskatīt par saderīgu ar daudznozaru pamatprincipiem par reģionālo atbalstu lielos ieguldījumu projektos (1998), |
| --- | --- |

(122)

Paziņotā atbalsta intensitāte līdz 35 % bruto, ko Vācija ierosina piešķirt uzņēmumam e-glass AG, atbilst nosacījumiem, kas atļauj to uzskatīt par saderīgu ar daudznozaru pamatprincipiem par reģionālo atbalstu lielos ieguldījumu projektos (1998),

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo lēmumu atceļ un aizstāj 2004. gada 20. aprīļa lēmumu lietā N 611/2003.

2. pants

Valsts atbalsts līdz 35 % bruto no attaisnotām izmaksām uzņēmumam e-glass, par kurām Komisijai Vācija paziņoja 2003. gada 15. decembrī, ir saderīgs ar kopējo tirgu EK līguma 87. panta 3. punkta a) apakšpunkta nozīmē.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts Vācijas Federatīvajai Republikai.

Briselē, 2006. gada 20. decembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Neelie KROES

---

(1)  OV L 83, 27.3.1999., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar 2003. gada Pievienošanās aktu.

1

(2)  OV C 220, 8.9.2005., 3. lpp.

2

(3)  OV C 107, 7.4.1998., 7. lpp.

3

(4)  Skatīt 1. zemsvītras piezīmi.

4

(5)  Komercnoslēpums.

5

(6)  Sīkāku informāciju skatīt 3.1. nodaļā.

6

(7)  [...]

7

(8)  Komisijas 2003. gada 2. aprīļa lēmums lietā Nr. 641/2002 par Vācijas reģionālā atbalsta karti (OV C 186, 6.8.2003., 18. lpp.).

8

(9)  Saskaņā ar pētījumu Pilkington and the flat glass industry 2003, ko publicējis viens no vadošajiem pludinātā stikla ražotājiem Pilkington plc, 2002. gadā pasaulē kopā tika saražots aptuveni 35 milj. tonnu lokšņu stikla, tai skaitā 29 milj. tonnu pludinātā stikla.

9

Pilkington and the flat glass industry 2003

Pilkington plc

(10)  Komisijas 2003. gada 1. oktobra lēmums lietā par atbalstu N 642/2002 (SG (2000) D/232040, 2.10.2003.).

10

(11)  Komisijas 1998. gada 9. decembra lēmums lietā par atbalstu N 702/1997 (SG (98) D/12428, 31.12.1998.), 2001. gada 28. februāra lēmums lietā par atbalstu C 72/1998 (SG (2001) D/286551, 2.3.2001.) un 2003. gada 10. decembra lēmums lietā par atbalstu N 336/2003 (SG (2003) D/233359, 11.12.2003.).

11

(12)  Programm für unmittelbare Bürgschaften des Bundes und der Länder in den neuen Bundesländern und Berlin Ost, N 297/1991, SG (91) D/1344, 15.7.1991., E 24/1995, SG (96) D/5500, 18.6.1996., un SG (98) D/54570, 11.11.1998.

12

Programm für unmittelbare Bürgschaften des Bundes und der Länder in den neuen Bundesländern und Berlin Ost

(13)  Uz visām Vācijas atbalsta shēmām, ko ir apstiprinājusi Komisija, attiecas nosacījums, ka vismaz 25 % no kopējām attaisnojamām izmaksām nevar ietvert atbalsta elementus.

13

(14)  Savos komentāros šis konkurents lūdza ievērot anonimitāti.

14

(15)  OV C 70, 19.3.2002., 8. lpp.

15

(16)  OV C 74, 10.3.1998., 9. lpp.

16

(17)  Skatīt Kopējās apakškomitejas 255. sanāksmes protokolu.

17

(18)  Skatīt lēmumu 94/359/EK apvienošanās lietā Pilkington-Techint/SIV (11. punkts) (OV L 158, 25.6.1994., 24. lpp.) un 1998. gada 7. augusta lēmumu apvienošanās lietā Glaverbel/PPG (7.–12. punkts) (OV C 282, 11.9.1998., 2. lpp.).

18

Pilkington-Techint/SIV

Glaverbel/PPG

(19)  Skatīt 17. zemsvītras piezīmi: lēmuma 94/359/EK 13. punktu un lēmuma apvienošanās lietā Glaverbel/PPG 7. punktu.

19

Glaverbel/PPG

(20)  Šādu secinājumu pamatojums ir izklāstīts 3.2. iedaļā.

20

(21)  Saskaņā ar pētījumu Pilkington and the flat glass industry 2003 transporta izmaksas veido 10 % no kopējām izmaksām.

21

Pilkington and the flat glass industry 2003

(22)  Komisijai bija tādi paši secinājumi šādos lēmumos: apvienošanās lieta Pilkington-Techint/SIV (skatīt 17. zemsvītras piezīmi) 16. punkts; valsts atbalsta lieta Sangalli Manefredonia Vetro (Komisijas 1999. gada 26. jūlija Lēmums, OV L 137/1, 8.6.2000., 1. lpp.) 32. punkts un turpmākie; valsts atbalsta lieta Pilkington/Interpane (2000. gada 26. jūlija lēmums N 291/2000, 2000. gada 17. augusta lēmums SG(2000) D/106264) 4.4.2. iedaļa; valsts atbalsta lieta Glaverbel Kavala (Nr. N 553/1999, 2000. gada 26. jūlijs, SG(2000) D/106281, 17.8.2000.) 58. punkts.

22

Pilkington-Techint/SIV

Sangalli Manefredonia Vetro

Pilkington/Interpane

Glaverbel Kavala

(23)  Eiropas Lokšņu stikla ražotāju asociācija GEP-VP (Groupement Européen des Producteurs de Verre Plat) pieņem, ka izmantojamais daudzums ir, maksimums, 90 % no maksimālās kausēšanas jaudas.

23

GEP-VP

Groupement Européen des Producteurs de Verre Plat

(24)  Komisijai ir līdzīgi secinājumi lēmuma par valsts atbalsta lietu Pilkington/Interpane 4.4.3. iedaļā un lēmuma par valsts atbalsta lietu Glaverbel Kavala 51. punktā – skatīt 20. zemsvītras piezīmi.

24

Pilkington/Interpane

Glaverbel Kavala

(25)  Avots: CPIV (Comité Permanent des Industries du Verre de l
  ’
  Union Européenne).

25

CPIV (Comité Permanent des Industries du Verre de l

’

Union Européenne).

(26)  Avots: Eurostat/Comext statistika par ES iekšējo tirdzniecību.

26

Eurostat/Comext

(27)  Salīdzinājumam Komisija izmanto neapstrādātā pludinātā stikla tirgus pieauguma likmi vērtības izteiksmē, jo otrs rādītājs (visas ražošanas nozares attīstība) tiek mērīts apjoma izteiksmē, novērtēts ar atbilstīgām cenām katram produktam – tas nozīmē, ka pieauguma likme konceptuāli tiek balstīta uz vērtības rādītājiem.

27

(28)  Saskaņā ar pētījumu Pilkington and the flat glass industry 2002. un 2003. gadā 90 % un 91 % no kopējās Eiropas jaudas attiecīgi 2002. un 2003. gadā tika uzskaitīti pieciem uzņēmumiem (Saint-Gobain, Pilkington, Asahi (Glaverbel), Guardian un Sisecam).

28

Pilkington and the flat glass industry

Saint-Gobain, Pilkington, Asahi (Glaverbel), Guardian

Sisecam

(29)  Pilkington and the flat glass industry pētījumi 2002. un 2003. gadā. Dati par iepriekšējiem gadiem nav pieejami.

29

Pilkington and the flat glass industry

(30)  Šī norobežošana sakrīt ar konkrētā tirgus definīciju 2000. gada 17. augusta lēmumā par valsts atbalstu Pilkington/Interpane lietā (N 291/2000).

30

Pilkington/Interpane

(31)  Komisija saņēma rēķinu kopijas, kuros ir minēti EEZ apgabali, uz kuriem apstrādātais stikls tika piegādāts.

31

(32)  E-glass savos komentāros minēja, ka transportēšanas attālumi ir aptuveni 250–300 km.

32

E-glass

(33)  Nav datu par Īriju, Grieķiju, Austriju, Luksemburgu, Islandi un Norvēģiju.

33

(34)  Comité Permanent des Industries Du Verre de L
  ’
  Union Européenne.

34

Comité Permanent des Industries Du Verre de L

’

Union Européenne.

(35)  Drošā stikla (ESG un VSG) un daudzkārtu stikla būvniecības nozarei tirgus pozitīvo attīstību var izskaidrot ar vairākiem faktoriem. Galvenie faktori ir jaunas formas arhitektūrā (piemēram, fasādes no stikla) un arī enerģijas taupīšanas programmas.

35

ESG

VSG

(36)  Vācija apstiprināja, ka e-glass un tā īpašnieku tirgus daļa kopā nevienā no konkrētajiem tirgiem nav lielāka par 40 %. Tāpēc MSF 1998 3.6. punktu nepiemēro.

36

e-glass

MSF

(37)  Ar uzņēmumiem pastāv priekšlīgumi, kuros ir paredzēta pastāvīgu darbavietu radīšana.

37

---