# Az Európai Unió L 313/2007

| | ISSN 1725-5090 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 313 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 50. évfolyam2007. november 30. |

ISSN 1725-5090

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 313

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

50. évfolyam2007. november 30.

---

| Tartalom | | II   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK |
| | * | Az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ-EGB) 95. sz. előírása – Járművek jóváhagyására vonatkozó egységes rendelkezések az utasok oldalirányú ütközés esetén történő védelme tekintetében | 1 |
| | * | Az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ-EGB) 16. előírása – Egységes rendelkezések a következők jóváhagyására vonatkozóan: | 58 |

Tartalom

II   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

Oldal

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

*

Az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ-EGB) 95. sz. előírása – Járművek jóváhagyására vonatkozó egységes rendelkezések az utasok oldalirányú ütközés esetén történő védelme tekintetében

1

*

Az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ-EGB) 16. előírása – Egységes rendelkezések a következők jóváhagyására vonatkozóan:

58

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

| 30.11.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 313/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 313/1

---

Az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ-EGB) 95. sz. előírása – Járművek jóváhagyására vonatkozó egységes rendelkezések az utasok oldalirányú ütközés esetén történő védelme tekintetében

94. függelék: 95. számú előírás

A nemzetközi közjog alapján kizárólag az eredeti ENSZ-EGB-szövegek bírnak joghatással. Ezen előírás jogállását és hatálybalépési időpontját a TRANS/WP.29/343 ENSZ-EGB-dokumentum legutóbbi változatában ellenőrizni kell, amely a következő címen érhető el: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html.

Tartalmazza az alábbi dokumentumok érvényes szövegezését:

1. kiegészítés a 02. módosítássorozathoz – Hatálybalépés időpontja: 2004. augusztus 12.

2005. február 21-i helyesbítés

TARTALOMJEGYZÉK

ELŐÍRÁS

| 1. | Hatály |
| --- | --- |

1.

| 2. | Fogalommeghatározások |
| --- | --- |

2.

| 3. | Jóváhagyási kérelem |
| --- | --- |

3.

| 4. | Jóváhagyás |
| --- | --- |

4.

| 5. | Előírások és vizsgálatok |
| --- | --- |

5.

| 6. | A járműtípus módosítása |
| --- | --- |

6.

| 7. | A gyártás megfelelősége |
| --- | --- |

7.

| 8. | Szankciók a gyártás nem megfelelősége esetén |
| --- | --- |

8.

| 9. | Véglegesen megszüntetett gyártás |
| --- | --- |

9.

| 10. | Átmeneti rendelkezések |
| --- | --- |

10.

| 11. | A jóváhagyási vizsgálatok lefolytatásáért felelős műszaki szolgálatok és az adminisztratív szervezeti egységek neve és címe |
| --- | --- |

11.

MELLÉKLETEK

| 1. melléklet | A jóváhagyásra, a jóváhagyás kiterjesztésére, elutasítására vagy visszavonására, illetve egy adott járműtípus gyártásának végleges megszüntetésére vonatkozó közlemény az utasok oldalirányú ütközés esetén történő védelme tekintetében, a 95. számú előírás értelmében |
| --- | --- |

1. melléklet

| 2. melléklet | A jóváhagyási jel elrendezése |
| --- | --- |

2. melléklet

| 3. melléklet | Eljárás a H pont és a járműben utazó személy törzsének különböző üléshelyzetekben bezárt tényleges dőlésszöge meghatározására |
| --- | --- |

3. melléklet

| 1. függelék | A háromdimenziós H pont vizsgáló eszköz leírása (háromdimenziós próbabábu) |
| --- | --- |

1. függelék

| 2. függelék | Háromdimenziós referencia-rendszer |
| --- | --- |

2. függelék

| 3. függelék | Az üléshelyzetekkel kapcsolatos referenciaadatok |
| --- | --- |

3. függelék

| 4. melléklet | Ütközésvizsgálatra vonatkozó eljárás |
| --- | --- |

4. melléklet

| 1. függelék | GE.95-22782 teljesítményadatok meghatározása |
| --- | --- |

1. függelék

| 2. függelék | Eljárás az EUROSID 1 próbabábu viszkózus kritériumának kiszámítására |
| --- | --- |

2. függelék

| 5. melléklet | A mozgatható deformálódó akadály jellemzői |
| --- | --- |

5. melléklet

| 1. függelék | Erőelhajlás görbék statikus vizsgálatokhoz |
| --- | --- |

1. függelék

| 2. függelék | Erőelhajlás görbék dinamikus vizsgálatokhoz |
| --- | --- |

2. függelék

| 6. melléklet | Az oldalirányú ütközés vizsgálatához használt próbabábu műszaki leírása |
| --- | --- |

6. melléklet

| 7. melléklet | Az oldalirányú ütközés vizsgálatához használt próbabábu beállítása |
| --- | --- |

7. melléklet

| 8. melléklet | Részleges vizsgálat |
| --- | --- |

8. melléklet

1.   HATÁLY

Az előírás az M1 és N1 kategóriába tartozó járművek utastér-szerkezetének oldalirányú ütközés esetén történő viselkedésére vonatkozik, ahol a legalacsonyabb ülés R pontja legfeljebb 700 mm-re van a padló szintjétől, amikor a jármű a jelen előírás 2.10 bekezdésében meghatározott referenciatömegnek megfelelő állapotban van.

2.   FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

Ezen előírás alkalmazásában:

| 2.1. | A „jármű jóváhagyása” a járműtípus jóváhagyását jelenti, tekintettel az utastér szerkezetének viselkedésére oldalirányú ütközés esetén. |
| --- | --- |

2.1.

A „jármű jóváhagyása” a járműtípus jóváhagyását jelenti, tekintettel az utastér szerkezetének viselkedésére oldalirányú ütközés esetén.

| 2.2. | A „járműtípus” az olyan motoros hajtású járművekre érvényes kategória, melyek az alábbi főbb vonatkozásaikban nem különböznek egymástól: |
| --- | --- |

2.2.

A „járműtípus” az olyan motoros hajtású járművekre érvényes kategória, melyek az alábbi főbb vonatkozásaikban nem különböznek egymástól:

| 2.2.1. | a jármű hossza, szélessége és szabad magassága, amennyiben ezek negatív hatással lehetnek az előírásban előírt teljesítményre; |
| --- | --- |

2.2.1.

a jármű hossza, szélessége és szabad magassága, amennyiben ezek negatív hatással lehetnek az előírásban előírt teljesítményre;

| 2.2.2. | az utastér oldalfalainak szerkezete, méretei, beépítési vonalai és anyagai, amennyiben ezek negatív hatással lehetnek az előírásban előírt teljesítményre; |
| --- | --- |

2.2.2.

az utastér oldalfalainak szerkezete, méretei, beépítési vonalai és anyagai, amennyiben ezek negatív hatással lehetnek az előírásban előírt teljesítményre;

| 2.2.3 | az utastér beépítési vonalai és belső méretei, valamint a védőrendszerek típusa, amennyiben ezek negatív hatással lehetnek az előírásban előírt teljesítményre; |
| --- | --- |

2.2.3

az utastér beépítési vonalai és belső méretei, valamint a védőrendszerek típusa, amennyiben ezek negatív hatással lehetnek az előírásban előírt teljesítményre;

| 2.2.4. | a motor elhelyezése (elől, hátul vagy középen); |
| --- | --- |

2.2.4.

a motor elhelyezése (elől, hátul vagy középen);

| 2.2.5. | saját tömeg, amennyiben ez negatív hatással lehet az előírásban előírt teljesítményre; |
| --- | --- |

2.2.5.

saját tömeg, amennyiben ez negatív hatással lehet az előírásban előírt teljesítményre;

| 2.2.6. | választható berendezések vagy belső szerelvények, amennyiben ezek negatív hatással lehetnek az előírásban előírt teljesítményre; |
| --- | --- |

2.2.6.

választható berendezések vagy belső szerelvények, amennyiben ezek negatív hatással lehetnek az előírásban előírt teljesítményre;

| 2.2.7. | az első ülés(ek) típusa és az R pont elhelyezkedése, amennyiben ezek negatív hatással lehetnek az előírásban előírt teljesítményre. |
| --- | --- |

2.2.7.

az első ülés(ek) típusa és az R pont elhelyezkedése, amennyiben ezek negatív hatással lehetnek az előírásban előírt teljesítményre.

| 2.3. | Az „utastér” az utasok elhelyezésére szolgáló terület, amelyet a tető, a padló, az oldalfalak, az ajtók, a külső üvegezés, valamint az elülső válaszfal és az utastér hátsó válaszfalának síkja vagy a hátsó ülés háttámlájának síkja határol. |
| --- | --- |

2.3.

Az „utastér” az utasok elhelyezésére szolgáló terület, amelyet a tető, a padló, az oldalfalak, az ajtók, a külső üvegezés, valamint az elülső válaszfal és az utastér hátsó válaszfalának síkja vagy a hátsó ülés háttámlájának síkja határol.

| 2.4. | Az „R pont” vagy „az ülés referenciapontja” a jármű gyártója által meghatározott vonatkoztatási pont, amely |
| --- | --- |

2.4.

Az „R pont” vagy „az ülés referenciapontja” a jármű gyártója által meghatározott vonatkoztatási pont, amely

| 2.4.1. | a jármű szerkezetére vonatkozó koordinátákkal rendelkezik; |
| --- | --- |

2.4.1.

a jármű szerkezetére vonatkozó koordinátákkal rendelkezik;

| 2.4.2. | megfelel az emberi test törzse és combjai elméleti elforgatási pontjának (H pont) a jármű gyártója által meghatározott legalacsonyabb és leghátsó normál vezetési vagy utazási pozícióra vonatkozóan, a gyártó által biztosított üléseken; |
| --- | --- |

2.4.2.

megfelel az emberi test törzse és combjai elméleti elforgatási pontjának (H pont) a jármű gyártója által meghatározott legalacsonyabb és leghátsó normál vezetési vagy utazási pozícióra vonatkozóan, a gyártó által biztosított üléseken;

| 2.5. | A „H pont” meghatározása az előírás 3. mellékletében szerepel; |
| --- | --- |

2.5.

A „H pont” meghatározása az előírás 3. mellékletében szerepel;

| 2.6. | Az „üzemanyagtartály kapacitása” az üzemanyagtartálynak a jármű gyártója által meghatározott űrtartalmát jelenti. |
| --- | --- |

2.6.

Az „üzemanyagtartály kapacitása” az üzemanyagtartálynak a jármű gyártója által meghatározott űrtartalmát jelenti.

| 2.7. | A „keresztirányú sík” a jármű függőleges síkjának hosszanti középvonalára merőleges függőleges sík. |
| --- | --- |

2.7.

A „keresztirányú sík” a jármű függőleges síkjának hosszanti középvonalára merőleges függőleges sík.

| 2.8. | A „védőrendszer” az utasok megtartására és/vagy védelmére szolgáló eszközök. |
| --- | --- |

2.8.

A „védőrendszer” az utasok megtartására és/vagy védelmére szolgáló eszközök.

| 2.9. | A „védőrendszer típusa” azokra a védőeszközökre érvényes kategória, melyek az alábbi főbb vonatkozásaikban nem különböznek egymástól:






  — | technológia, |
| --- | --- | --- |

2.9.

A „védőrendszer típusa” azokra a védőeszközökre érvényes kategória, melyek az alábbi főbb vonatkozásaikban nem különböznek egymástól:

—

technológia,

| — | geometria, |
| --- | --- |

—

geometria,

| — | szerkezeti anyagok. |
| --- | --- |

—

szerkezeti anyagok.

| 2.10. | A „referenciatömeg” a jármű saját tömege 100 kg tömeggel megnövelve (az oldalirányú ütközés vizsgálatához használt próbabábu és rajta lévő műszerek tömege). |
| --- | --- |

2.10.

A „referenciatömeg” a jármű saját tömege 100 kg tömeggel megnövelve (az oldalirányú ütközés vizsgálatához használt próbabábu és rajta lévő műszerek tömege).

| 2.11. | A „saját tömeg” a jármű tömege üzemkész állapotban, vezető, utasok, illetve teher nélkül, a befogadóképessége 90 százalékáig feltöltött üzemanyagtartállyal, valamint (adott esetben) a szokásos eszközkészlettel és pótkerékkel együtt. |
| --- | --- |

2.11.

A „saját tömeg” a jármű tömege üzemkész állapotban, vezető, utasok, illetve teher nélkül, a befogadóképessége 90 százalékáig feltöltött üzemanyagtartállyal, valamint (adott esetben) a szokásos eszközkészlettel és pótkerékkel együtt.

| 2.12. | A „mozgatható deformálódó akadály” az az eszköz, amelynek a tesztjármű nekiütközik. Egy targoncából és egy ütközésmérőből áll. |
| --- | --- |

2.12.

A „mozgatható deformálódó akadály” az az eszköz, amelynek a tesztjármű nekiütközik. Egy targoncából és egy ütközésmérőből áll.

| 2.13. | Az „ütközésmérő” a mozgatható deformálódó akadály elülső részére szerelt összetörhető szakasz. |
| --- | --- |

2.13.

Az „ütközésmérő” a mozgatható deformálódó akadály elülső részére szerelt összetörhető szakasz.

| 2.14. | A „targonca” egy kerekes állvány, amely az ütközési pontban szabadon mozog a hosszanti tengelye mentén. Az elülső része támasztja alá az ütközésmérőt. |
| --- | --- |

2.14.

A „targonca” egy kerekes állvány, amely az ütközési pontban szabadon mozog a hosszanti tengelye mentén. Az elülső része támasztja alá az ütközésmérőt.

3.   JÓVÁHAGYÁSI KÉRELEM

| 3.1. | A járműtípusra vonatkozó jóváhagyási kérelmet az utasok oldalirányú ütközés esetén történő védelme tekintetében a jármű gyártójának vagy az általa hivatalosan megbízott képviselőjének kell benyújtania. |
| --- | --- |

3.1.

A járműtípusra vonatkozó jóváhagyási kérelmet az utasok oldalirányú ütközés esetén történő védelme tekintetében a jármű gyártójának vagy az általa hivatalosan megbízott képviselőjének kell benyújtania.

| 3.2. | A kérelemhez három példányban csatolni kell az alábbiakban felsorolt dokumentumokat, melyeknek tartalmaznia kell a következő adatokat: |
| --- | --- |

3.2.

A kérelemhez három példányban csatolni kell az alábbiakban felsorolt dokumentumokat, melyeknek tartalmaznia kell a következő adatokat:

| 3.2.1 | a járműtípus részletes leírása szerkezetére, méreteire, beépítési vonalaira és szerkezeti anyagaira vonatkozóan; |
| --- | --- |

3.2.1

a járműtípus részletes leírása szerkezetére, méreteire, beépítési vonalaira és szerkezeti anyagaira vonatkozóan;

| 3.2.2. | a jármű típusát elöl-, oldal- és hátulnézetből, valamint a járműszerkezet oldalsó részének szerkezeti részleteit bemutató fényképek és/vagy diagramok és rajzok; |
| --- | --- |

3.2.2.

a jármű típusát elöl-, oldal- és hátulnézetből, valamint a járműszerkezet oldalsó részének szerkezeti részleteit bemutató fényképek és/vagy diagramok és rajzok;

| 3.2.3. | az előírás 2.11. bekezdésében meghatározott járműtömeg adatai; |
| --- | --- |

3.2.3.

az előírás 2.11. bekezdésében meghatározott járműtömeg adatai;

| 3.2.4. | az utastér beépítési vonalai és belső méretei; |
| --- | --- |

3.2.4.

az utastér beépítési vonalai és belső méretei;

| 3.2.5. | a jármű megfelelő oldalába beépített belső szerelvények és védőrendszerek leírása. |
| --- | --- |

3.2.5.

a jármű megfelelő oldalába beépített belső szerelvények és védőrendszerek leírása.

| 3.3. | A jóváhagyás kérelmezője jogosult az elvégzett vizsgálatok adatainak és eredményeinek bemutatására, melyek lehetővé teszik annak megállapítását, hogy a prototípus járművekkel megfelelő pontossági fokban elérhető a követelményeknek való megfelelés. |
| --- | --- |

3.3.

A jóváhagyás kérelmezője jogosult az elvégzett vizsgálatok adatainak és eredményeinek bemutatására, melyek lehetővé teszik annak megállapítását, hogy a prototípus járművekkel megfelelő pontossági fokban elérhető a követelményeknek való megfelelés.

| 3.4. | A jóváhagyandó típust reprezentáló járművet át kell adni a jóváhagyási vizsgálatok végrehajtásáért felelős műszaki szolgálatnak. |
| --- | --- |

3.4.

A jóváhagyandó típust reprezentáló járművet át kell adni a jóváhagyási vizsgálatok végrehajtásáért felelős műszaki szolgálatnak.

| 3.4.1. | Olyan jármű is elfogadható a vizsgálatok végrehajtására, amely nem tartalmazza a típusnak megfelelő összes szerkezeti elemet, ha kimutatható, hogy a hiányzó szerkezeti elemek nincsenek káros hatással az előírás rendelkezéseiben rögzített teljesítményre. |
| --- | --- |

3.4.1.

Olyan jármű is elfogadható a vizsgálatok végrehajtására, amely nem tartalmazza a típusnak megfelelő összes szerkezeti elemet, ha kimutatható, hogy a hiányzó szerkezeti elemek nincsenek káros hatással az előírás rendelkezéseiben rögzített teljesítményre.

| 3.4.2. | A jóváhagyás kérelmezőjének felelőssége annak igazolása, hogy a 3.4.1. bekezdés alkalmazása összhangban áll az előírás előírásaival. |
| --- | --- |

3.4.2.

A jóváhagyás kérelmezőjének felelőssége annak igazolása, hogy a 3.4.1. bekezdés alkalmazása összhangban áll az előírás előírásaival.

4.   JÓVÁHAGYÁS

| 4.1. | Amennyiben az előírás értelmében jóváhagyásra benyújtott járműtípus megfelel az alábbi 5. bekezdés követelményeinek, a járműtípusra vonatkozó jóváhagyást meg kell adni. |
| --- | --- |

4.1.

Amennyiben az előírás értelmében jóváhagyásra benyújtott járműtípus megfelel az alábbi 5. bekezdés követelményeinek, a járműtípusra vonatkozó jóváhagyást meg kell adni.

| 4.2. | Kétség esetén az előírás rendelkezéseinek a járműre vonatkozó megfelelősége vizsgálatakor számításba kell venni azokat a gyártó által rendelkezésre bocsátott adatokat, illetve vizsgálati eredményeket, amelyek a műszaki szolgálat által végrehajtott jóváhagyási vizsgálat hitelesítésekor figyelembe vehetők. |
| --- | --- |

4.2.

Kétség esetén az előírás rendelkezéseinek a járműre vonatkozó megfelelősége vizsgálatakor számításba kell venni azokat a gyártó által rendelkezésre bocsátott adatokat, illetve vizsgálati eredményeket, amelyek a műszaki szolgálat által végrehajtott jóváhagyási vizsgálat hitelesítésekor figyelembe vehetők.

| 4.3. | Mindegyik jóváhagyott típushoz jóváhagyási számot kell rendelni. Ennek első két számjegye (jelenleg 01, amely a 01. módosításcsomagot jelöli) a jóváhagyás kiadásának időpontjában az előírásban utoljára elvégzett fontosabb műszaki változtatásokat magában foglaló módosításcsomagot jelzi. A szerződő fél nem rendelheti ugyanazt a jóváhagyási számot egy másik járműtípushoz. |
| --- | --- |

4.3.

Mindegyik jóváhagyott típushoz jóváhagyási számot kell rendelni. Ennek első két számjegye (jelenleg 01, amely a 01. módosításcsomagot jelöli) a jóváhagyás kiadásának időpontjában az előírásban utoljára elvégzett fontosabb műszaki változtatásokat magában foglaló módosításcsomagot jelzi. A szerződő fél nem rendelheti ugyanazt a jóváhagyási számot egy másik járműtípushoz.

| 4.4. | A jelen előírás értelmében a járműtípus jóváhagyásáról vagy a jóváhagyás kiterjesztéséről, illetve elutasításáról szóló értesítésről az előírást alkalmazó megállapodásban szereplő feleknek kell közleményt kiadniuk a jelen előírás 1. mellékletében található mintának és a jóváhagyást kérelmező által rendelkezésre bocsátott fényképeknek és/vagy diagramoknak és rajzoknak megfelelő formában, az A4-es méretet (210 x 297 mm) nem meghaladó formátumban, vagy ilyen méretre összehajtva, és a megfelelő méretarányban. |
| --- | --- |

4.4.

A jelen előírás értelmében a járműtípus jóváhagyásáról vagy a jóváhagyás kiterjesztéséről, illetve elutasításáról szóló értesítésről az előírást alkalmazó megállapodásban szereplő feleknek kell közleményt kiadniuk a jelen előírás 1. mellékletében található mintának és a jóváhagyást kérelmező által rendelkezésre bocsátott fényképeknek és/vagy diagramoknak és rajzoknak megfelelő formában, az A4-es méretet (210 x 297 mm) nem meghaladó formátumban, vagy ilyen méretre összehajtva, és a megfelelő méretarányban.

| 4.5. | A jelen előírás értelmében jóváhagyott járműtípusnak megfelelő valamennyi járműre, a jóváhagyási formanyomtatványban meghatározott szembetűnő és könnyen hozzáférhető helyen, fel kell erősíteni a nemzetközi jóváhagyási jelet, amely a következőket tartalmazza: |
| --- | --- |

4.5.

A jelen előírás értelmében jóváhagyott járműtípusnak megfelelő valamennyi járműre, a jóváhagyási formanyomtatványban meghatározott szembetűnő és könnyen hozzáférhető helyen, fel kell erősíteni a nemzetközi jóváhagyási jelet, amely a következőket tartalmazza:

| 4.5.1. | egy körben elhelyezett „E” betű, amely után a jóváhagyást kiadó ország azonosító száma áll (1); |
| --- | --- |

4.5.1.

egy körben elhelyezett „E” betű, amely után a jóváhagyást kiadó ország azonosító száma áll (1);

| 4.5.2. | a 4.5.1. bekezdésben leírt kör jobb oldalán az előírás száma, utána pedig az „R” betű, egy kötőjel és a jóváhagyás száma áll. |
| --- | --- |

4.5.2.

a 4.5.1. bekezdésben leírt kör jobb oldalán az előírás száma, utána pedig az „R” betű, egy kötőjel és a jóváhagyás száma áll.

| 4.6. | Ha a jármű a megállapodáshoz mellékelt egy vagy több, a jelen előírás értelmében jóváhagyást megadó országban érvényes egyéb előírás szerint jóváhagyott járműtípusnak felel meg, a 4.5.1. bekezdésben előírt jelet nem kell megismételni; ebben az esetben az előírás és a jóváhagyás számát, valamint az előírás szerinti jóváhagyást megadó országban érvényes rendeletekben szereplő jeleket függőleges oszlopokban kell feltüntetni a 4.5.1. bekezdésben előírt jel jobb oldalán. |
| --- | --- |

4.6.

Ha a jármű a megállapodáshoz mellékelt egy vagy több, a jelen előírás értelmében jóváhagyást megadó országban érvényes egyéb előírás szerint jóváhagyott járműtípusnak felel meg, a 4.5.1. bekezdésben előírt jelet nem kell megismételni; ebben az esetben az előírás és a jóváhagyás számát, valamint az előírás szerinti jóváhagyást megadó országban érvényes rendeletekben szereplő jeleket függőleges oszlopokban kell feltüntetni a 4.5.1. bekezdésben előírt jel jobb oldalán.

| 4.7. | A jóváhagyási jelnek jól olvashatónak és eltávolíthatatlannak kell lennie. |
| --- | --- |

4.7.

A jóváhagyási jelnek jól olvashatónak és eltávolíthatatlannak kell lennie.

| 4.8. | A jóváhagyási jelet a gyártó által a járműre erősített adattáblán vagy annak közelében kell elhelyezni. |
| --- | --- |

4.8.

A jóváhagyási jelet a gyártó által a járműre erősített adattáblán vagy annak közelében kell elhelyezni.

| 4.9. | A jelen előírás 2. melléklete jóváhagyási jelekre vonatkozó példákat tartalmaz. |
| --- | --- |

4.9.

A jelen előírás 2. melléklete jóváhagyási jelekre vonatkozó példákat tartalmaz.

5.   ELŐÍRÁSOK ÉS VIZSGÁLATOK

| 5.1. | A járművön az előírás 4. melléklete szerinti vizsgálatot kell elvégezni. |
| --- | --- |

5.1.

A járművön az előírás 4. melléklete szerinti vizsgálatot kell elvégezni.

| 5.1.1. | A vizsgálatot a vezető felőli oldalon kell elvégezni, kivéve ha az aszimmetrikus oldalszerkezetek (ha vannak) annyira eltérőek, hogy oldalirányú ütközés esetén befolyásolhatja a teljesítményt. Ilyen esetben az 5.1.1.1. vagy az 5.1.1.2. bekezdésben leírt lehetőségek bármelyike alkalmazható a gyártó és a vizsgáló hatóság közötti megállapodás alapján. |
| --- | --- |

5.1.1.

A vizsgálatot a vezető felőli oldalon kell elvégezni, kivéve ha az aszimmetrikus oldalszerkezetek (ha vannak) annyira eltérőek, hogy oldalirányú ütközés esetén befolyásolhatja a teljesítményt. Ilyen esetben az 5.1.1.1. vagy az 5.1.1.2. bekezdésben leírt lehetőségek bármelyike alkalmazható a gyártó és a vizsgáló hatóság közötti megállapodás alapján.

| 5.1.1.1. | A gyártó megadja a jóváhagyásért felelős hatóság számára a vezető oldallal összehasonlított teljesítmény megfelelőségére vonatkozó adatokat, amennyiben a vizsgálatot ezen az oldalon hajtják végre. |
| --- | --- |

5.1.1.1.

A gyártó megadja a jóváhagyásért felelős hatóság számára a vezető oldallal összehasonlított teljesítmény megfelelőségére vonatkozó adatokat, amennyiben a vizsgálatot ezen az oldalon hajtják végre.

| 5.1.1.2. | A jóváhagyó hatóság, amennyiben a járműgyártás területén illetékes, dönti el, hogy a vizsgálatot a vezető oldallal ellentétes oldalon hajtja-e végre, amely a legkedvezőtlenebb oldalnak tekintendő. |
| --- | --- |

5.1.1.2.

A jóváhagyó hatóság, amennyiben a járműgyártás területén illetékes, dönti el, hogy a vizsgálatot a vezető oldallal ellentétes oldalon hajtja-e végre, amely a legkedvezőtlenebb oldalnak tekintendő.

| 5.1.2. | A gyártóval történő egyeztetést követően a Műszaki Szolgálat kérheti, hogy a vizsgálatot a 4. melléklet 5.5.1. bekezdésében leírtaktól eltérő üléshelyzetben hajtsák végre. A vizsgálati jelentésnek tartalmaznia kell az üléshelyzet leírását (2). |
| --- | --- |

5.1.2.

A gyártóval történő egyeztetést követően a Műszaki Szolgálat kérheti, hogy a vizsgálatot a 4. melléklet 5.5.1. bekezdésében leírtaktól eltérő üléshelyzetben hajtsák végre. A vizsgálati jelentésnek tartalmaznia kell az üléshelyzet leírását (2).

| 5.1.3. | A vizsgálat eredménye akkor tekinthető kielégítőnek, ha teljesülnek az alábbi 5.2. és 5.3. bekezdésben előírt feltételek. |
| --- | --- |

5.1.3.

A vizsgálat eredménye akkor tekinthető kielégítőnek, ha teljesülnek az alábbi 5.2. és 5.3. bekezdésben előírt feltételek.

5.2.   Teljesítménykritériumok

| 5.2.1. | A jelen előírás 4. mellékletéhez csatolt függelék szerinti ütközésvizsgálatban meghatározott teljesítménykritériumoknak a következő feltételeknek kell megfelelniük: |
| --- | --- |

5.2.1.

A jelen előírás 4. mellékletéhez csatolt függelék szerinti ütközésvizsgálatban meghatározott teljesítménykritériumoknak a következő feltételeknek kell megfelelniük:

| 5.2.1.1 | a fej teljesítménykritériumának (HPC) értéke legfeljebb 1 000 lehet; ha nincs fejérintkezés, a HPC értékét nem kell megmérni vagy kiszámítani, hanem „Nincs fejérintkezés” megjegyzéssel kell rögzíteni; |
| --- | --- |

5.2.1.1

a fej teljesítménykritériumának (HPC) értéke legfeljebb 1 000 lehet; ha nincs fejérintkezés, a HPC értékét nem kell megmérni vagy kiszámítani, hanem „Nincs fejérintkezés” megjegyzéssel kell rögzíteni;

| 5.2.1.2. | a törzs teljesítménykritériumának értéke a következő:






  a) | bordaelhajlási kritérium (RDC) legfeljebb 42 mm; |
| --- | --- | --- |

5.2.1.2.

a törzs teljesítménykritériumának értéke a következő:

a)

bordaelhajlási kritérium (RDC) legfeljebb 42 mm;

| b) | lágyszövet kritérium (VC) legfeljebb 1,0 m/s. |
| --- | --- |

b)

lágyszövet kritérium (VC) legfeljebb 1,0 m/s.

A jelen előírás 10.2. bekezdésében rögzített dátumot követő két éves átmeneti időszakban a V * C érték nem tekinthető a jóváhagyási vizsgálat sikeressége vagy sikertelensége feltételének, de az értéket rögzíteni kell a vizsgálati jelentésben, és a jóváhagyó hatóságoknak össze kell gyűjteniük ezeket az értékeket. Az átmeneti időszakot követően az 1,0 m/s VC érték sikerességi vagy sikertelenségi feltételként érvényes, kivéve ha a jelen előírást alkalmazó szerződő felek másként határoznak;

| 5.2.1.3. | a medence teljesítménykritériumának értéke a következő:
  az ágyéki szimfizisre ható erő csúcsértéke (PSPF) legfeljebb 6 kN; |
| --- | --- |

5.2.1.3.

a medence teljesítménykritériumának értéke a következő:

az ágyéki szimfizisre ható erő csúcsértéke (PSPF) legfeljebb 6 kN;

| 5.2.1.4. | a has teljesítménykritériumának értéke a következő:
  a hasra ható erő csúcsértéke (APF) legfeljebb 2,5 kN belső erőnek felel meg (ami egyenlő 4,5 kN külső erővel). |
| --- | --- |

5.2.1.4.

a has teljesítménykritériumának értéke a következő:

a hasra ható erő csúcsértéke (APF) legfeljebb 2,5 kN belső erőnek felel meg (ami egyenlő 4,5 kN külső erővel).

5.3.   Különleges követelmények

| 5.3.1. | A vizsgálat közben nem lehet nyitva az ajtó. |
| --- | --- |

5.3.1.

A vizsgálat közben nem lehet nyitva az ajtó.

| 5.3.2. | Az ütközést követően szerszámok használata nélkül kell végrehajtani a következőket: |
| --- | --- |

5.3.2.

Az ütközést követően szerszámok használata nélkül kell végrehajtani a következőket:

| 5.3.2.1. | az utasok normál be- és kiszállásához biztosított ajtók közül megfelelő számú ajtó kinyitása, és ha szükséges, a háttámlák vagy ülések előredöntése, hogy az utasok kiszállhassanak a járműből; |
| --- | --- |

5.3.2.1.

az utasok normál be- és kiszállásához biztosított ajtók közül megfelelő számú ajtó kinyitása, és ha szükséges, a háttámlák vagy ülések előredöntése, hogy az utasok kiszállhassanak a járműből;

| 5.3.2.2. | a próbabábu kiszabadítása a védőrendszerből; |
| --- | --- |

5.3.2.2.

a próbabábu kiszabadítása a védőrendszerből;

| 5.3.2.3. | a próbabábu eltávolítása a járműből; |
| --- | --- |

5.3.2.3.

a próbabábu eltávolítása a járműből;

| 5.3.3. | semelyik belső eszköz vagy szerkezeti elem nem válhat le oly módon, hogy ezáltal jelentős mértékben nőjön az éles kiálló részek vagy egyenetlen élek által okozott sérülésveszély; |
| --- | --- |

5.3.3.

semelyik belső eszköz vagy szerkezeti elem nem válhat le oly módon, hogy ezáltal jelentős mértékben nőjön az éles kiálló részek vagy egyenetlen élek által okozott sérülésveszély;

| 5.3.4 | a maradó alakváltozásból származó repedések elfogadhatóak, ha nem növelik a sérülés kockázatát; |
| --- | --- |

5.3.4

a maradó alakváltozásból származó repedések elfogadhatóak, ha nem növelik a sérülés kockázatát;

| 5.3.5. | ha az ütközést követően folyamatosan szivárog a folyadék az üzemanyag-betáplálási rendszerből, a szivárgás mértéke nem haladhatja meg a 30 g/min értéket. Ha az üzemanyag-betáplálási rendszerből szivárgó folyadék összekeveredik egyéb rendszerekből származó folyadékokkal, és a különböző folyadékokat nem lehet egyszerűen szétválasztani és azonosítani, az összegyűjtött folyadékokat teljes mértékben figyelembe kell venni a folyamatos szivárgás értékelésénél. |
| --- | --- |

5.3.5.

ha az ütközést követően folyamatosan szivárog a folyadék az üzemanyag-betáplálási rendszerből, a szivárgás mértéke nem haladhatja meg a 30 g/min értéket. Ha az üzemanyag-betáplálási rendszerből szivárgó folyadék összekeveredik egyéb rendszerekből származó folyadékokkal, és a különböző folyadékokat nem lehet egyszerűen szétválasztani és azonosítani, az összegyűjtött folyadékokat teljes mértékben figyelembe kell venni a folyamatos szivárgás értékelésénél.

6.   A JÁRMŰTÍPUS MÓDOSÍTÁSA

| 6.1. | A járműszerkezetet befolyásoló módosításokról, az ülések számáról és típusáról, a belső kiállításról vagy szerelvényekről, illetve a jármű kezelőszerveinek vagy mechanikus részeinek helyzetéről, amennyiben azok hatással lehetnek a jármű oldalának energiafelvételi kapacitására, értesíteni kell a jóváhagyást megadó adminisztratív szervezeti egységet. A szervezeti egység: |
| --- | --- |

6.1.

A járműszerkezetet befolyásoló módosításokról, az ülések számáról és típusáról, a belső kiállításról vagy szerelvényekről, illetve a jármű kezelőszerveinek vagy mechanikus részeinek helyzetéről, amennyiben azok hatással lehetnek a jármű oldalának energiafelvételi kapacitására, értesíteni kell a jóváhagyást megadó adminisztratív szervezeti egységet. A szervezeti egység:

| 6.1.1. | megállapíthatja, hogy a végrehajtott módosítások valószínűleg nem fejtenek ki jelentős mértékű káros hatást, és a jármű így is megfelel a követelményeknek; vagy |
| --- | --- |

6.1.1.

megállapíthatja, hogy a végrehajtott módosítások valószínűleg nem fejtenek ki jelentős mértékű káros hatást, és a jármű így is megfelel a követelményeknek; vagy

| 6.1.2. | további vizsgálati jelentést kér a vizsgálatok lefolytatásáért felelős műszaki szolgálattól. |
| --- | --- |

6.1.2.

további vizsgálati jelentést kér a vizsgálatok lefolytatásáért felelős műszaki szolgálattól.

| 6.1.2.1. | A járművön végrehajtott, a járműszerkezet általános formáját befolyásoló módosítások, illetve a referenciatömeget érintő 8 százaléknál nagyobb eltérések esetén, amelyek a hatóság megítélése szerint jelentős mértékben befolyásolhatják a vizsgálat eredményeit, meg kell ismételni a 4. mellékletben leírt vizsgálatot. |
| --- | --- |

6.1.2.1.

A járművön végrehajtott, a járműszerkezet általános formáját befolyásoló módosítások, illetve a referenciatömeget érintő 8 százaléknál nagyobb eltérések esetén, amelyek a hatóság megítélése szerint jelentős mértékben befolyásolhatják a vizsgálat eredményeit, meg kell ismételni a 4. mellékletben leírt vizsgálatot.

| 6.1.2.2. | Ha a műszaki szolgálat a jármű gyártójával történő egyeztetés után megállapítja, hogy a járműtípuson végrehajtott módosítások nem indokolják a teljes vizsgálat megismétlését, akkor részleges vizsgálatot kell végezni. Ilyen eset állhat elő, ha a referenciatömeg legfeljebb 8 százalékkal tér el az eredeti jármű tömegétől, vagy ha nem változik az első ülések száma. Az üléstípus vagy a belső szerelvények változtatása nem vonja automatikusan maga után a teljes vizsgálat megismétlését. A 8. melléklet példát mutat be a probléma megközelítésére. |
| --- | --- |

6.1.2.2.

Ha a műszaki szolgálat a jármű gyártójával történő egyeztetés után megállapítja, hogy a járműtípuson végrehajtott módosítások nem indokolják a teljes vizsgálat megismétlését, akkor részleges vizsgálatot kell végezni. Ilyen eset állhat elő, ha a referenciatömeg legfeljebb 8 százalékkal tér el az eredeti jármű tömegétől, vagy ha nem változik az első ülések száma. Az üléstípus vagy a belső szerelvények változtatása nem vonja automatikusan maga után a teljes vizsgálat megismétlését. A 8. melléklet példát mutat be a probléma megközelítésére.

| 6.2. | A jóváhagyás megerősítéséről vagy elutasításáról, a módosítás részletes leírásával együtt, a fenti 4.4. bekezdésben rögzített eljárásnak megfelelően kell tájékoztatni az előírást alkalmazó megállapodásban részt vevő feleket. |
| --- | --- |

6.2.

A jóváhagyás megerősítéséről vagy elutasításáról, a módosítás részletes leírásával együtt, a fenti 4.4. bekezdésben rögzített eljárásnak megfelelően kell tájékoztatni az előírást alkalmazó megállapodásban részt vevő feleket.

| 6.3. | A jóváhagyás kiterjesztésének engedélyezésére illetékes hatóság sorszámot rendel a kiterjesztésről készített közlemény-formanyomtatványokhoz. |
| --- | --- |

6.3.

A jóváhagyás kiterjesztésének engedélyezésére illetékes hatóság sorszámot rendel a kiterjesztésről készített közlemény-formanyomtatványokhoz.

7.   A GYÁRTÁS MEGFELELŐSÉGE

A gyártási eljárásoknak meg kell felelniük a megállapodás 2. függelékében (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev. 2.) előírt feltételeknek és az alábbi követelményeknek:

| 7.1. | A jelen előírás értelmében jóváhagyott járműveket a jóváhagyott típusnak megfelelően kell gyártani a fenti 5. bekezdésben rögzített követelmények betartásával. |
| --- | --- |

7.1.

A jelen előírás értelmében jóváhagyott járműveket a jóváhagyott típusnak megfelelően kell gyártani a fenti 5. bekezdésben rögzített követelmények betartásával.

| 7.2. | A jóváhagyás jogosultjának gondoskodnia kell arról, hogy minden egyes járműtípuson elvégezzék legalább a méretvételi vizsgálatokat. |
| --- | --- |

7.2.

A jóváhagyás jogosultjának gondoskodnia kell arról, hogy minden egyes járműtípuson elvégezzék legalább a méretvételi vizsgálatokat.

| 7.3. | A típusjóváhagyást megadó hatóság bármikor ellenőrizheti a gyártó üzemben alkalmazott megfelelőség-ellenőrzési módszereket. Ezekre az ellenőrzésekre általában kétévente egyszer kerül sor. |
| --- | --- |

7.3.

A típusjóváhagyást megadó hatóság bármikor ellenőrizheti a gyártó üzemben alkalmazott megfelelőség-ellenőrzési módszereket. Ezekre az ellenőrzésekre általában kétévente egyszer kerül sor.

8.   SZANKCIÓK A GYÁRTÁS NEM MEGFELELŐSÉGE ESETÉN

| 8.1. | A jelen előírás értelmében a járműtípusra megadott jóváhagyást visszavonhatják, ha a fenti 7.1. bekezdésben rögzített követelményt nem teljesítik, vagy ha a kiválasztott jármű vagy járművek nem felelnek meg a fenti 7.2. bekezdésben leírt ellenőrzésen. |
| --- | --- |

8.1.

A jelen előírás értelmében a járműtípusra megadott jóváhagyást visszavonhatják, ha a fenti 7.1. bekezdésben rögzített követelményt nem teljesítik, vagy ha a kiválasztott jármű vagy járművek nem felelnek meg a fenti 7.2. bekezdésben leírt ellenőrzésen.

| 8.2. | Ha az előírást alkalmazó megállapodásban szereplő szerződő fél visszavonja a korábban megadott jóváhagyást, erről késedelem nélkül köteles értesíteni a jelen előírást alkalmazó többi Szerződő felet az előírás 1. mellékletében szereplő minta szerinti közlemény-formanyomtatványon. |
| --- | --- |

8.2.

Ha az előírást alkalmazó megállapodásban szereplő szerződő fél visszavonja a korábban megadott jóváhagyást, erről késedelem nélkül köteles értesíteni a jelen előírást alkalmazó többi Szerződő felet az előírás 1. mellékletében szereplő minta szerinti közlemény-formanyomtatványon.

9.   VÉGLEGESEN MEGSZÜNTETETT GYÁRTÁS

Amennyiben a jóváhagyás jogosultja véglegesen megszünteti a jelen előírás értelmében jóváhagyott járműtípus gyártását, erről tájékoztatnia kell a jóváhagyást megadó hatóságot. Az erre vonatkozó közlemény kézhezvételét követően a hatóság tájékoztatja az előírást alkalmazó megállapodásban részt vevő többi felet az előírás 1. mellékletében szereplő minta szerinti közlemény-formanyomtatványon.

10.   ÁTMENETI RENDELKEZÉSEK

| 10.1. | A 02. módosítássorozat 1. kiegészítése hivatalos hatálybalépésének napjától kezdődően a jelen előírást alkalmazó egyetlen szerződő fél sem utasíthatja el az ECE jóváhagyás megadását a 02. módosítássorozathoz tartozó 1. kiegészítés által módosított előírás értelmében. |
| --- | --- |

10.1.

A 02. módosítássorozat 1. kiegészítése hivatalos hatálybalépésének napjától kezdődően a jelen előírást alkalmazó egyetlen szerződő fél sem utasíthatja el az ECE jóváhagyás megadását a 02. módosítássorozathoz tartozó 1. kiegészítés által módosított előírás értelmében.

| 10.2. | 12 hónappal a 02. módosításcsomag hatálybalépését követően a jelen előírást alkalmazó szerződő felek megadhatják az ECE jóváhagyást azokra a járműtípusokra vonatkozóan, amelyek megfelelnek a jelen előírás 02. módosításcsomagban módosított követelményeinek. |
| --- | --- |

10.2.

12 hónappal a 02. módosításcsomag hatálybalépését követően a jelen előírást alkalmazó szerződő felek megadhatják az ECE jóváhagyást azokra a járműtípusokra vonatkozóan, amelyek megfelelnek a jelen előírás 02. módosításcsomagban módosított követelményeinek.

| 10.3. | 60 hónappal a 02. módosításcsomag hatálybalépését követően a jelen előírást alkalmazó szerződő felek elutasíthatják azoknak a járműveknek az adott országban való első bejegyzését (első üzembe helyezés), amelyek nem felelnek meg a 02. módosításcsomagban módosított előírás előírásainak. |
| --- | --- |

10.3.

60 hónappal a 02. módosításcsomag hatálybalépését követően a jelen előírást alkalmazó szerződő felek elutasíthatják azoknak a járműveknek az adott országban való első bejegyzését (első üzembe helyezés), amelyek nem felelnek meg a 02. módosításcsomagban módosított előírás előírásainak.

| 10.4. | 36 hónappal a 02. módosításcsomag 1. kiegészítésének hatálybalépését követően a jelen előírást alkalmazó szerződő felek megadhatják az ECE jóváhagyást azokra a járműtípusokra vonatkozóan, amelyek megfelelnek a jelen előírás 02. módosításcsomag 1. kiegészítése által módosított követelményeknek. |
| --- | --- |

10.4.

36 hónappal a 02. módosításcsomag 1. kiegészítésének hatálybalépését követően a jelen előírást alkalmazó szerződő felek megadhatják az ECE jóváhagyást azokra a járműtípusokra vonatkozóan, amelyek megfelelnek a jelen előírás 02. módosításcsomag 1. kiegészítése által módosított követelményeknek.

| 10.5. | 84 hónappal a 02. módosításcsomag 1. kiegészítésének hatálybalépését követően a jelen előírást alkalmazó szerződő felek elutasíthatják azoknak a járműveknek az adott országban való első bejegyzését (első üzembe helyezés), amelyek nem felelnek meg a 02. módosításcsomag 1. kiegészítése által módosított előírás előírásainak. |
| --- | --- |

10.5.

84 hónappal a 02. módosításcsomag 1. kiegészítésének hatálybalépését követően a jelen előírást alkalmazó szerződő felek elutasíthatják azoknak a járműveknek az adott országban való első bejegyzését (első üzembe helyezés), amelyek nem felelnek meg a 02. módosításcsomag 1. kiegészítése által módosított előírás előírásainak.

11.   A JÓVÁHAGYÁSI VIZSGÁLATOK LEFOLYTATÁSÁÉRT FELELŐS MŰSZAKI SZOLGÁLATOK ÉS AZ ADMINISZTRATÍV SZERVEZETI EGYSÉGEK NEVE ÉS CÍME

A jelen előírást alkalmazó megállapodásban részt vevő szerződő feleknek el kell küldeniük az Egyesült Nemzetek titkárságára a jóváhagyási vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálatoknak, valamint azoknak az adminisztratív szervezeti egységeknek a nevét és címét, amelyek megadják a jóváhagyást, és amelyekhez be kell nyújtani a más országokban kibocsátott, a jóváhagyást vagy kiterjesztést, illetve a jóváhagyás elutasítását vagy visszavonását igazoló formanyomtatványokat.

---

(1)  1 – Németország, 2 – Franciaország, 3 – Olaszország, 4 – Hollandia, 5 – Svédország, 6 – Belgium, 7 – Magyarország, 8 – Cseh Köztársaság, 9 – Spanyolország, 10 – Jugoszlávia, 11 – Egyesült Királyság, 12 – Ausztria, 13 – Luxemburg, 14 – Svájc, 15 (szabad), 16 – Norvégia, 17 – Finnország, 18 – Dánia, 19 – Románia, 20 – Lengyelország, 21 – Portugália, 22 – Orosz Föderáció, 23 – Görögország, 24 – Írország, 25 – Horvátország, 26 – Szlovénia, 27 – Szlovákia, 28 – Fehéroroszország, 29 – Észtország, 30 (szabad), 31 – Bosznia és Hercegovina, 32 – Lettország, 33 (szabad), 34 – Bulgária, 35-36 (szabad), 37 – Törökország, 38-39 (szabad), 40 – Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, 41 (szabad), 42 – Európai Közösség (a jóváhagyást a tagállamok adják meg a megfelelő ECE jelük használatával), 43 – Japán, 44 (szabad), 45 – Ausztrália és 46 – Ukrajna. A többi számot a Járművek berendezéseire és alkatrészeire vonatkozó jóváhagyás egységes feltételeinek alkalmazására és annak kölcsönös elismerésére vonatkozó megállapodás ratifikálásának vagy a megállapodáshoz való csatlakozás időrendi sorrendjében kell hozzárendelni az országokhoz, és az így kiosztott számokról az Egyesült Nemzetek Főtitkára tájékoztatja a megállapodásban részt vevő szerződő feleket.

(2)  2000. szeptember 30-ig a vizsgálat követelményeinek teljesítése érdekében a normál hosszanti beállítások tartományát úgy kell meghatározni, hogy a H pont az ajtónyílás hosszúságán belülre essen.

---

1. MELLÉKLET

(maximális formátum: A4 (210 × 297 mm))

KÖZLEMÉNY

Image

---

2. MELLÉKLET

A JÓVÁHAGYÁSI JEL ELRENDEZÉSE

A. minta

(lásd az előírás 4.5. bekezdését)

Image

a = min. 8 mm

A járműre erősített fenti jóváhagyási jel mutatja, hogy az adott járműtípust, tekintettel az utasok védelmére oldalirányú ütközés esetén, Hollandiában (E4) hagyták jóvá a 95. számú előírás értelmében. A jóváhagyási szám jelzi, hogy a jóváhagyásra a 01. módosításcsomaggal módosított 95. számú előírás rendelkezéseivel összhangban került sor.

B. minta

(lásd az előírás 4.6. bekezdését)

Image

a = min. 8 mm

A járműre erősített fenti jóváhagyási jel mutatja, hogy az adott járműtípust Hollandiában (E4) hagyták jóvá a 95. és 24. (1) előírás értelmében. (Az utóbb említett előírás esetében az előírás számát követő kiegészítő jel mutatja, hogy a javított abszorpciós tényező értéke 1,30 m-1). Az első két jóváhagyási szám azt jelzi, hogy a megfelelő jóváhagyások megadásának napján a 95. számú előírás a 01. módosításcsomagot, a 24. előírás pedig a 03. módosításcsomagot foglalja magába.

---

(1)  Az utóbbi szám csak példaként szolgál.

---

3. MELLÉKLET

ELJÁRÁS A H PONT ÉS A JÁRMŰBEN UTAZÓ SZEMÉLY TÖRZSÉNEK KÜLÖNBÖZŐ ÜLÉSHELYZETEKBEN BEZÁRT TÉNYLEGES DŐLÉSSZÖGE MEGHATÁROZÁSÁRA

1.   CÉL

A mellékletben leírt eljárás segítségével meghatározható a H pont és a járműben utazó személy törzsének egy vagy több üléshelyzetben bezárt szöge, valamint ellenőrizhető a mért adatok és a jármű gyártója által megadott tervezési adatok kapcsolata (1).

2.   FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

Ezen melléklet alkalmazásában:

| 2.1. | A „referenciaadatok” az üléshelyzet alábbi (egy vagy több) jellemzőit jelentik: |
| --- | --- |

2.1.

A „referenciaadatok” az üléshelyzet alábbi (egy vagy több) jellemzőit jelentik:

| 2.1.1 | a H pont és az R pont, valamint azok kapcsolata; |
| --- | --- |

2.1.1

a H pont és az R pont, valamint azok kapcsolata;

| 2.1.2. | a törzs tényleges dőlésszöge és a törzs tervezett dőlésszöge, valamint azok kapcsolata. |
| --- | --- |

2.1.2.

a törzs tényleges dőlésszöge és a törzs tervezett dőlésszöge, valamint azok kapcsolata.

| 2.2. | A „háromdimenziós H pont vizsgáló eszköz” (háromdimenziós próbabábu) a H pont és a törzs tényleges dőlésszögének meghatározására szolgáló eszköz. Az eszköz leírását a jelen melléklet 1. függeléke tartalmazza. |
| --- | --- |

2.2.

A „háromdimenziós H pont vizsgáló eszköz” (háromdimenziós próbabábu) a H pont és a törzs tényleges dőlésszögének meghatározására szolgáló eszköz. Az eszköz leírását a jelen melléklet 1. függeléke tartalmazza.

| 2.3. | A „H pont” az alábbi 4. bekezdés szerint a jármű ülésébe szerelt háromdimenziós próbabábu törzsének és combjának forgáspontja. A H pont az eszköz középvonalának középpontjában helyezkedik el, a háromdimenziós próbabábu két oldalán található H pont beállító gombok között. A H pont elméletileg megfelel az R pontnak (a tűréshatárok értékét az alábbi 3.2.2. bekezdés tartalmazza). A H pont, a 4. bekezdésben leírt eljárással történő meghatározását követően, az üléspárna-szerkezethez képest állandónak tekinthető, és az ülés állításakor azzal együtt mozog. |
| --- | --- |

2.3.

A „H pont” az alábbi 4. bekezdés szerint a jármű ülésébe szerelt háromdimenziós próbabábu törzsének és combjának forgáspontja. A H pont az eszköz középvonalának középpontjában helyezkedik el, a háromdimenziós próbabábu két oldalán található H pont beállító gombok között. A H pont elméletileg megfelel az R pontnak (a tűréshatárok értékét az alábbi 3.2.2. bekezdés tartalmazza). A H pont, a 4. bekezdésben leírt eljárással történő meghatározását követően, az üléspárna-szerkezethez képest állandónak tekinthető, és az ülés állításakor azzal együtt mozog.

| 2.4. | Az „R pont” vagy az „ülés referenciapontja” a jármű gyártója által az üléshelyzetekhez megállapított tervezési pont, amelyet a háromdimenziós referencia-rendszer figyelembevételével határoz meg. |
| --- | --- |

2.4.

Az „R pont” vagy az „ülés referenciapontja” a jármű gyártója által az üléshelyzetekhez megállapított tervezési pont, amelyet a háromdimenziós referencia-rendszer figyelembevételével határoz meg.

| 2.5. | A „törzsvonal” a háromdimenziós próbabábu középvonala, amikor a bábu a leghátsó pozícióban van. |
| --- | --- |

2.5.

A „törzsvonal” a háromdimenziós próbabábu középvonala, amikor a bábu a leghátsó pozícióban van.

| 2.6. | A „törzs tényleges dőlésszöge” a H ponton áthaladó függőleges vonal és a törzsvonal által bezárt, a háromdimenziós próbabábun a hát dőlésszögének beállítására szolgáló kvadránssal mért szöget jelenti. A törzs tényleges dőlésszöge elméletileg megfelel a törzs tervezett dőlésszögének (a tűréshatárok értékét az alábbi 3.2.2. bekezdés tartalmazza). |
| --- | --- |

2.6.

A „törzs tényleges dőlésszöge” a H ponton áthaladó függőleges vonal és a törzsvonal által bezárt, a háromdimenziós próbabábun a hát dőlésszögének beállítására szolgáló kvadránssal mért szöget jelenti. A törzs tényleges dőlésszöge elméletileg megfelel a törzs tervezett dőlésszögének (a tűréshatárok értékét az alábbi 3.2.2. bekezdés tartalmazza).

| 2.7. | A „törzs tervezett dőlésszöge” az R ponton áthaladó függőleges vonal és a törzs vonala között mért szög, olyan helyzetben, amikor az üléstámla a jármű gyártója által tervezett pozícióban van. |
| --- | --- |

2.7.

A „törzs tervezett dőlésszöge” az R ponton áthaladó függőleges vonal és a törzs vonala között mért szög, olyan helyzetben, amikor az üléstámla a jármű gyártója által tervezett pozícióban van.

| 2.8. | Az „utas középsíkja” (C/LO) a kiválasztott üléshelyzetekben elhelyezett háromdimenziós próbabábu középső síkját jelenti. A H pont y tengelyen elfoglalt koordinátájával ábrázolható. Önálló ülések esetén az ülés középsíkja egybeesik az utas középsíkjával. Egyéb ülések esetén az utas középsíkját a gyártó határozza meg. |
| --- | --- |

2.8.

Az „utas középsíkja” (C/LO) a kiválasztott üléshelyzetekben elhelyezett háromdimenziós próbabábu középső síkját jelenti. A H pont y tengelyen elfoglalt koordinátájával ábrázolható. Önálló ülések esetén az ülés középsíkja egybeesik az utas középsíkjával. Egyéb ülések esetén az utas középsíkját a gyártó határozza meg.

| 2.9. | A „háromdimenziós referencia-rendszer” a jelen melléklet 2. függelékében leírt rendszert jelenti. |
| --- | --- |

2.9.

A „háromdimenziós referencia-rendszer” a jelen melléklet 2. függelékében leírt rendszert jelenti.

| 2.10. | A „kiindulási pontok” a jármű gyártója által a járműtesten meghatározott fizikai pontok (lyukak, felületek, jelölések vagy bemélyedések). |
| --- | --- |

2.10.

A „kiindulási pontok” a jármű gyártója által a járműtesten meghatározott fizikai pontok (lyukak, felületek, jelölések vagy bemélyedések).

| 2.11. | A „jármű mérési helyzete” a járműnek a háromdimenziós referencia-rendszerben a kiindulási pontok koordinátái által meghatározott helyzete. |
| --- | --- |

2.11.

A „jármű mérési helyzete” a járműnek a háromdimenziós referencia-rendszerben a kiindulási pontok koordinátái által meghatározott helyzete.

3.   KÖVETELMÉNYEK

3.1.   Adatszolgáltatás

Minden olyan üléshelyzetre vonatkozóan, amelyeknél referenciaadatokkal kell bizonyítani a jelen előírásban rögzített rendelkezéseknek való megfelelést, a következő adatokat kell, összességében vagy a megfelelő adatokat kiválasztva, benyújtani a melléklet 3. függelékében megadott formában:

| 3.1.1. | az R pont koordinátái a háromdimenziós referencia-rendszerben; |
| --- | --- |

3.1.1.

az R pont koordinátái a háromdimenziós referencia-rendszerben;

| 3.1.2. | a törzs tervezett dőlésszöge; |
| --- | --- |

3.1.2.

a törzs tervezett dőlésszöge;

| 3.1.3. | az ülésnek (ha állítható) az alábbi 4.3. bekezdés szerinti mérési helyzetbe történő állításához szükséges jelölések. |
| --- | --- |

3.1.3.

az ülésnek (ha állítható) az alábbi 4.3. bekezdés szerinti mérési helyzetbe történő állításához szükséges jelölések.

3.2.   A mért adatok és a tervezett műszaki adatok kapcsolata

| 3.2.1. | A H pont koordinátáit és a törzs tényleges dőlésszögének értékét, melyet a 4. bekezdésben rögzített eljárással lehet megállapítani, össze kell hasonlítani az R pont koordinátáival és a jármű gyártója által megadott tervezett törzs-dőlésszög értékével. |
| --- | --- |

3.2.1.

A H pont koordinátáit és a törzs tényleges dőlésszögének értékét, melyet a 4. bekezdésben rögzített eljárással lehet megállapítani, össze kell hasonlítani az R pont koordinátáival és a jármű gyártója által megadott tervezett törzs-dőlésszög értékével.

| 3.2.2. | Az R pont és a H pont relatív pozícióját, valamint a törzs tervezett dőlésszöge és tényleges dőlésszöge közötti kapcsolatot az üléshelyzet szempontjából akkor lehet megfelelőnek tekinteni, ha a koordinátái által meghatározott H pont egy 50 mm hosszú vízszintes és függőleges oldalú négyzetbe esik, melynek átlói metszik az R pontot, és ha a törzs tényleges dőlésszöge a törzs tervezett dőlésszögének 5o-os tartományában található. |
| --- | --- |

3.2.2.

Az R pont és a H pont relatív pozícióját, valamint a törzs tervezett dőlésszöge és tényleges dőlésszöge közötti kapcsolatot az üléshelyzet szempontjából akkor lehet megfelelőnek tekinteni, ha a koordinátái által meghatározott H pont egy 50 mm hosszú vízszintes és függőleges oldalú négyzetbe esik, melynek átlói metszik az R pontot, és ha a törzs tényleges dőlésszöge a törzs tervezett dőlésszögének 5o-os tartományában található.

| 3.2.3. | Ha ezek a feltételek teljesülnek, az R pont és a törzs tervezett dőlésszöge felhasználható a jelen előírásban szereplő rendelkezéseknek való megfelelés bizonyítására. |
| --- | --- |

3.2.3.

Ha ezek a feltételek teljesülnek, az R pont és a törzs tervezett dőlésszöge felhasználható a jelen előírásban szereplő rendelkezéseknek való megfelelés bizonyítására.

| 3.2.4. | Amennyiben a H pont vagy a törzs tényleges dőlésszöge nem felel meg a fenti 3.2.2. bekezdésben rögzített követelményeknek, a H pontot és a törzs tényleges dőlésszögét még kétszer meg kell határozni (összesen háromszor). Ha a három művelet közül kettő eredményei megfelelnek a követelményeknek, a 3.2.3. bekezdésben rögzített feltételek lépnek érvénybe. |
| --- | --- |

3.2.4.

Amennyiben a H pont vagy a törzs tényleges dőlésszöge nem felel meg a fenti 3.2.2. bekezdésben rögzített követelményeknek, a H pontot és a törzs tényleges dőlésszögét még kétszer meg kell határozni (összesen háromszor). Ha a három művelet közül kettő eredményei megfelelnek a követelményeknek, a 3.2.3. bekezdésben rögzített feltételek lépnek érvénybe.

| 3.2.5. | Amennyiben a 3.2.4. bekezdésben leírt három művelet közül legalább kettő eredményei nem felelnek meg a 3.2.2. bekezdés követelményeinek, vagy ha a vizsgálat nem végezhető el, mert a jármű gyártója nem adta meg az R pont helyzetére vagy a törzs tervezett dőlésszögére vonatkozó adatokat, a három mért pont súlypontját vagy a három mért szög átlagát kell érvényes értékként alkalmazni és figyelembe venni minden olyan esetben, amikor a jelen előírásban utalás történik az R pontra vagy a törzs tervezett dőlésszögére. |
| --- | --- |

3.2.5.

Amennyiben a 3.2.4. bekezdésben leírt három művelet közül legalább kettő eredményei nem felelnek meg a 3.2.2. bekezdés követelményeinek, vagy ha a vizsgálat nem végezhető el, mert a jármű gyártója nem adta meg az R pont helyzetére vagy a törzs tervezett dőlésszögére vonatkozó adatokat, a három mért pont súlypontját vagy a három mért szög átlagát kell érvényes értékként alkalmazni és figyelembe venni minden olyan esetben, amikor a jelen előírásban utalás történik az R pontra vagy a törzs tervezett dőlésszögére.

4.   ELJÁRÁS A H PONT ÉS A TÖRZS TÉNYLEGES DŐLÉSSZÖGE MEGÁLLAPÍTÁSÁRA

| 4.1. | A gyártó, saját belátása szerint, 20 ± 10 oC hőmérsékletre előfűtheti a járművet annak érdekében, hogy az ülés– anyag elérje a környezeti hőmérsékletet. Amennyiben a vizsgálandó ülést korábban még nem használták, egy 70–80 kg súlyú személynek helyet kell foglalnia az ülésen, vagy egy ugyanilyen súlyú eszközt kell az ülésre helyezni, kétszer egy percig, hogy a párna és a háttámla meghajoljon. A gyártó kérésére a háromdimenziós próbabábu beszerelése előtt legalább 30 percig nem szabad terhelni az üléseket. |
| --- | --- |

4.1.

A gyártó, saját belátása szerint, 20 ± 10 oC hőmérsékletre előfűtheti a járművet annak érdekében, hogy az ülés– anyag elérje a környezeti hőmérsékletet. Amennyiben a vizsgálandó ülést korábban még nem használták, egy 70–80 kg súlyú személynek helyet kell foglalnia az ülésen, vagy egy ugyanilyen súlyú eszközt kell az ülésre helyezni, kétszer egy percig, hogy a párna és a háttámla meghajoljon. A gyártó kérésére a háromdimenziós próbabábu beszerelése előtt legalább 30 percig nem szabad terhelni az üléseket.

| 4.2. | A járműnek a fenti 2.11. bekezdésben meghatározott mérési helyzetben kell lennie. |
| --- | --- |

4.2.

A járműnek a fenti 2.11. bekezdésben meghatározott mérési helyzetben kell lennie.

| 4.3. | Az ülést (amennyiben állítható) először a leghátsó normál vezetési vagy utazási pozícióba kell állítani a jármű gyártójának előírásai szerint, úgy, hogy csak az ülés hosszanti beállítását veszik figyelembe, a normál vezetési vagy utazási helyzettől eltérő célokra használt ülés mozgását pedig figyelmen kívül hagyják. Ha az üléseket egyéb módon is be lehet állítani (függőleges, szögbeállítás, háttámla-beállítás stb.), akkor ezeket a beállításokat a jármű gyártójának előírásai szerint kell elvégezni. Függesztett ülések esetén a függőleges helyzetet szilárdan rögzíteni kell a gyártó által előírt normál vezetési helyzetnek megfelelően. |
| --- | --- |

4.3.

Az ülést (amennyiben állítható) először a leghátsó normál vezetési vagy utazási pozícióba kell állítani a jármű gyártójának előírásai szerint, úgy, hogy csak az ülés hosszanti beállítását veszik figyelembe, a normál vezetési vagy utazási helyzettől eltérő célokra használt ülés mozgását pedig figyelmen kívül hagyják. Ha az üléseket egyéb módon is be lehet állítani (függőleges, szögbeállítás, háttámla-beállítás stb.), akkor ezeket a beállításokat a jármű gyártójának előírásai szerint kell elvégezni. Függesztett ülések esetén a függőleges helyzetet szilárdan rögzíteni kell a gyártó által előírt normál vezetési helyzetnek megfelelően.

| 4.4. | Az ülés háromdimenziós próbabábuval érintkező felületét megfelelő méretű és szerkezetű muszlinanyaggal kell letakarni, amely a műszaki leírásában cm2-ként 18,9 fonalat tartalmazó és 0,228 kg/m2 súlyú normál pamutszövetként, illetve ugyanilyen jellemzőkkel rendelkező kötött vagy nem szőtt anyagként szerepel. Amennyiben a vizsgálatot a járműből kiszerelt ülésen hajtják végre, a padlónak, amelyre az ülést helyezik, ugyanolyan lényegi jellemzőkkel (2) kell rendelkeznie, mint a jármű padlójának, ahol az ülést használni szeretnék. |
| --- | --- |

4.4.

Az ülés háromdimenziós próbabábuval érintkező felületét megfelelő méretű és szerkezetű muszlinanyaggal kell letakarni, amely a műszaki leírásában cm2-ként 18,9 fonalat tartalmazó és 0,228 kg/m2 súlyú normál pamutszövetként, illetve ugyanilyen jellemzőkkel rendelkező kötött vagy nem szőtt anyagként szerepel. Amennyiben a vizsgálatot a járműből kiszerelt ülésen hajtják végre, a padlónak, amelyre az ülést helyezik, ugyanolyan lényegi jellemzőkkel (2) kell rendelkeznie, mint a jármű padlójának, ahol az ülést használni szeretnék.

| 4.5. | Helyezze el a háromdimenziós próbabábu ülőfelületet és hátat reprezentáló részét úgy, hogy az utas középsíkja (C/LO) egybeessen a háromdimenziós próbabábu középsíkjával. A gyártó kérésére a háromdimenziós próbabábut a járművön belül a C/LO síkhoz képest el lehet mozdítani, ha a járművön kívüli bábu olyan messze van, hogy az ülés pereme miatt nem lehet a bábukat egy szintbe állítani. |
| --- | --- |

4.5.

Helyezze el a háromdimenziós próbabábu ülőfelületet és hátat reprezentáló részét úgy, hogy az utas középsíkja (C/LO) egybeessen a háromdimenziós próbabábu középsíkjával. A gyártó kérésére a háromdimenziós próbabábut a járművön belül a C/LO síkhoz képest el lehet mozdítani, ha a járművön kívüli bábu olyan messze van, hogy az ülés pereme miatt nem lehet a bábukat egy szintbe állítani.

| 4.6. | Csatlakoztassa a bábu lábfejét és alsó lábszárát az ülőfelülethez kézzel, vagy a térdcsuklók tengelye és az alsó lábszár segítségével. A H pont beállító gombokat összekötő vonalnak párhuzamosnak kell lennie a talajjal és merőlegesnek az ülés hosszanti középsíkjára. |
| --- | --- |

4.6.

Csatlakoztassa a bábu lábfejét és alsó lábszárát az ülőfelülethez kézzel, vagy a térdcsuklók tengelye és az alsó lábszár segítségével. A H pont beállító gombokat összekötő vonalnak párhuzamosnak kell lennie a talajjal és merőlegesnek az ülés hosszanti középsíkjára.

| 4.7. | Állítsa be a háromdimenziós próbabábu lábfejét és lábát a következők szerint: |
| --- | --- |

4.7.

Állítsa be a háromdimenziós próbabábu lábfejét és lábát a következők szerint:

4.7.1.   Kiválasztott üléshelyzet: vezetési és külső első utaspozíció

| 4.7.1.1. | A lábfejeket és a lábakat előre kell tolni oly módon, hogy a lábfejek természetes helyzetet vegyenek fel a padlón, szükség esetén a pedálok között. Ha lehetséges, a bal lábfejet körülbelül ugyanolyan távolságban kell elhelyezni a háromdimenziós próbabábu középsíkjának bal oldalától, mint a jobb lábfejet a középsík jobb oldalától. A háromdimenziós próbabábu keresztirányú dőlésének beállítására szolgáló libellát, ha szükséges, vízszintes helyzetbe lehet állítani az ülőfelület utánállításával, vagy a láb és a lábfej hátratolásával. A H pont beállító gombokat összekötő vonalnak merőlegesen kell állnia az ülés hosszanti középsíkjára. |
| --- | --- |

4.7.1.1.

A lábfejeket és a lábakat előre kell tolni oly módon, hogy a lábfejek természetes helyzetet vegyenek fel a padlón, szükség esetén a pedálok között. Ha lehetséges, a bal lábfejet körülbelül ugyanolyan távolságban kell elhelyezni a háromdimenziós próbabábu középsíkjának bal oldalától, mint a jobb lábfejet a középsík jobb oldalától. A háromdimenziós próbabábu keresztirányú dőlésének beállítására szolgáló libellát, ha szükséges, vízszintes helyzetbe lehet állítani az ülőfelület utánállításával, vagy a láb és a lábfej hátratolásával. A H pont beállító gombokat összekötő vonalnak merőlegesen kell állnia az ülés hosszanti középsíkjára.

| 4.7.1.2. | Ha a bal lábat nem lehet párhuzamosan tartani a jobb lábbal, és a bal lábfejet nem támasztja meg a járműszerkezet, tolja előre a bal lábfejet, amíg meg nem tudja támasztani. A beállító gomboknak folyamatosan egy vonalban kell állniuk. |
| --- | --- |

4.7.1.2.

Ha a bal lábat nem lehet párhuzamosan tartani a jobb lábbal, és a bal lábfejet nem támasztja meg a járműszerkezet, tolja előre a bal lábfejet, amíg meg nem tudja támasztani. A beállító gomboknak folyamatosan egy vonalban kell állniuk.

4.7.2.   Kiválasztott üléshelyzet: külső hátsó

A hátsó üléseken vagy pótüléseken a próbabábu lábait a gyártó utasításainak megfelelően kell beállítani. Amennyiben a lábfejek a padló különböző magasságú részein helyezkednek el, az első ülést elsőként érintő lábfejet kell referenciapontnak tekinteni, a második lábfejet pedig úgy kell elhelyezni, hogy a bábu ülőfelülete a keresztirányú dőlés beállítására szolgáló libella szerint vízszintes legyen.

| 4.7.3. | Egyéb kiválasztott üléshelyzetek:
  A fenti 4.7.1. bekezdésben leírt általános eljárást kell követni azzal a kivétellel, hogy a lábfejet a jármű gyártójának előírásai szerint kell elhelyezni. |
| --- | --- |

4.7.3.

Egyéb kiválasztott üléshelyzetek:

A fenti 4.7.1. bekezdésben leírt általános eljárást kell követni azzal a kivétellel, hogy a lábfejet a jármű gyártójának előírásai szerint kell elhelyezni.

| 4.8. | Helyezze fel a terhelősúlyokat az alsó lábszárra és a combra, és állítsa vízszintes helyzetbe a háromdimenziós próbabábut. |
| --- | --- |

4.8.

Helyezze fel a terhelősúlyokat az alsó lábszárra és a combra, és állítsa vízszintes helyzetbe a háromdimenziós próbabábut.

| 4.9. | Döntse előre a próbabábu hátát az elülső ütközőig, és a térdcsuklók tengelye segítségével távolítsa el a próbabábut a háttámlától. Az alábbi módszerek egyikével helyezze vissza a háromdimenziós próbabábut az ülésre: |
| --- | --- |

4.9.

Döntse előre a próbabábu hátát az elülső ütközőig, és a térdcsuklók tengelye segítségével távolítsa el a próbabábut a háttámlától. Az alábbi módszerek egyikével helyezze vissza a háromdimenziós próbabábut az ülésre:

| 4.9.1. | Ha a háromdimenziós próbabábu elkezd hátrafelé csúszni, kövesse az alábbi eljárást: engedje hátracsúszni a próbabábut addig a pontig, amikor a térdcsuklók tengelyére ható, vízszintesen előrefelé irányuló terhelésre már nincs szükség, vagyis amikor a bábu háta érintkezik az ülés háttámlájával. Helyezze át az alsó lábszárat, ha szükséges. |
| --- | --- |

4.9.1.

Ha a háromdimenziós próbabábu elkezd hátrafelé csúszni, kövesse az alábbi eljárást: engedje hátracsúszni a próbabábut addig a pontig, amikor a térdcsuklók tengelyére ható, vízszintesen előrefelé irányuló terhelésre már nincs szükség, vagyis amikor a bábu háta érintkezik az ülés háttámlájával. Helyezze át az alsó lábszárat, ha szükséges.

| 4.9.2. | Ha a háromdimenziós próbabábu nem csúszik hátrafelé, kövesse az alábbi eljárást: tolja hátra a próbabábut a térdcsuklók tengelyének vízszintesen hátrafelé irányuló terhelésével, amíg az ülőfelület nem érintkezik a háttámlával (lásd a melléklet 1. függelékében szereplő 2. ábrát). |
| --- | --- |

4.9.2.

Ha a háromdimenziós próbabábu nem csúszik hátrafelé, kövesse az alábbi eljárást: tolja hátra a próbabábut a térdcsuklók tengelyének vízszintesen hátrafelé irányuló terhelésével, amíg az ülőfelület nem érintkezik a háttámlával (lásd a melléklet 1. függelékében szereplő 2. ábrát).

| 4.10. | A csípő dőlésszögének beállítására szolgáló kvadráns és a térdcsuklók tengelye burkolatának metszéspontjában alkalmazzon 100 ± 10 N terhelést a háromdimenziós próbabábu hátára. A terhelés irányát a fenti metszéspont és a combok beállítására szolgáló tengely burkolata feletti ponton áthaladó vonal mentén kell megtartani (lásd a melléklet 1. függelékében szereplő 2. ábrát). Ezután engedje vissza óvatosan a bábu hátlapját a háttámlára. Az eljárás hátralevő részében ügyelni kell arra, hogy a háromdimenziós próbabábu ne csússzon előre. |
| --- | --- |

4.10.

A csípő dőlésszögének beállítására szolgáló kvadráns és a térdcsuklók tengelye burkolatának metszéspontjában alkalmazzon 100 ± 10 N terhelést a háromdimenziós próbabábu hátára. A terhelés irányát a fenti metszéspont és a combok beállítására szolgáló tengely burkolata feletti ponton áthaladó vonal mentén kell megtartani (lásd a melléklet 1. függelékében szereplő 2. ábrát). Ezután engedje vissza óvatosan a bábu hátlapját a háttámlára. Az eljárás hátralevő részében ügyelni kell arra, hogy a háromdimenziós próbabábu ne csússzon előre.

| 4.11. | Helyezze fel az ülőfelület jobb és bal oldalára a terhelősúlyokat, majd másik lehetőségként a törzs terhelésére szolgáló nyolc darab súlyt.
  A háromdimenziós próbabábunak vízszintes helyzetben kell maradnia. |
| --- | --- |

4.11.

Helyezze fel az ülőfelület jobb és bal oldalára a terhelősúlyokat, majd másik lehetőségként a törzs terhelésére szolgáló nyolc darab súlyt.

A háromdimenziós próbabábunak vízszintes helyzetben kell maradnia.

| 4.12. | A háttámlára irányuló nyomás feloldása érdekében döntse előre a próbabábu hátát. Lendítse ki oldalra a háromdimenziós próbabábut 10o-kal (a függőleges középsík mindkét oldalára 5o-kal) három teljes ciklusban a próbabábu és az ülés között felhalmozódott feszültség feloldása érdekében.
  A lendítési művelet során lehet, hogy a háromdimenziós próbabábu térdcsukló-tengelye eltér a megadott vízszintes és függőleges vonaltól. Ezért a térdcsukló-tengelyt a lengő mozdulatok közben megfelelő nagyságú oldalerő kifejtésével kell megtartani. A térdcsukló-tengely megtartása és a háromdimenziós próbabábu lendítése során ügyeljen arra, hogy kívülről ne fejtsen ki véletlenül erőt függőleges irányban, előrefelé vagy hátrafelé.
  A művelet során nem kell visszatartani vagy megtartani a próbabábu lábfejét. Ha a lábfejek változtatják pozíciójukat, akkor pillanatnyilag abban a helyzetben kell hagyni őket.
  Óvatosan engedje vissza a bábu hátát a háttámlára, és ellenőrizze, hogy a két libella vízszintes helyzetben van-e. Amennyiben a kilendítő művelet során elmozdult a próbabábu lába, a következő lépések végrehajtásával kell visszahelyezni: | Felváltva, csak a szükséges mértékben, emelje fel mindkét lábfejet a padlóról, amíg a lábfej mozgása meg nem szűnik. A felemelés során a lábfejek szabadon elfordulhatnak, nem kell elülső vagy oldalsó terhelősúlyokat alkalmazni. Ha mindkét lábfejet visszahelyezte a padlóra, a saroknak érintkeznie kell az erre a célra tervezett szerkezettel. |
| --- | --- | --- |

4.12.

A háttámlára irányuló nyomás feloldása érdekében döntse előre a próbabábu hátát. Lendítse ki oldalra a háromdimenziós próbabábut 10o-kal (a függőleges középsík mindkét oldalára 5o-kal) három teljes ciklusban a próbabábu és az ülés között felhalmozódott feszültség feloldása érdekében.

A lendítési művelet során lehet, hogy a háromdimenziós próbabábu térdcsukló-tengelye eltér a megadott vízszintes és függőleges vonaltól. Ezért a térdcsukló-tengelyt a lengő mozdulatok közben megfelelő nagyságú oldalerő kifejtésével kell megtartani. A térdcsukló-tengely megtartása és a háromdimenziós próbabábu lendítése során ügyeljen arra, hogy kívülről ne fejtsen ki véletlenül erőt függőleges irányban, előrefelé vagy hátrafelé.

A művelet során nem kell visszatartani vagy megtartani a próbabábu lábfejét. Ha a lábfejek változtatják pozíciójukat, akkor pillanatnyilag abban a helyzetben kell hagyni őket.

Óvatosan engedje vissza a bábu hátát a háttámlára, és ellenőrizze, hogy a két libella vízszintes helyzetben van-e. Amennyiben a kilendítő művelet során elmozdult a próbabábu lába, a következő lépések végrehajtásával kell visszahelyezni:

Felváltva, csak a szükséges mértékben, emelje fel mindkét lábfejet a padlóról, amíg a lábfej mozgása meg nem szűnik. A felemelés során a lábfejek szabadon elfordulhatnak, nem kell elülső vagy oldalsó terhelősúlyokat alkalmazni. Ha mindkét lábfejet visszahelyezte a padlóra, a saroknak érintkeznie kell az erre a célra tervezett szerkezettel.

| | Ellenőrizze, hogy az oldalsó libella vízszintes helyzetben van-e. Ha szükséges, helyezzen fel megfelelő nagyságú oldalsó terhelősúlyt a bábu hátlapjának tetejére, melynek hatására a háromdimenziós próbabábu ülőfelülete egy szintbe kerül az üléssel. |
| --- | --- |

Ellenőrizze, hogy az oldalsó libella vízszintes helyzetben van-e. Ha szükséges, helyezzen fel megfelelő nagyságú oldalsó terhelősúlyt a bábu hátlapjának tetejére, melynek hatására a háromdimenziós próbabábu ülőfelülete egy szintbe kerül az üléssel.

| 4.13. | Tartsa meg a térdcsukló-tengelyt, hogy a próbabábu ne csússzon előre az üléspárnán, és közben végezze el az alábbi műveleteket:






  a) | engedje vissza a bábu hátlapját a háttámlára; |
| --- | --- | --- |

4.13.

Tartsa meg a térdcsukló-tengelyt, hogy a próbabábu ne csússzon előre az üléspárnán, és közben végezze el az alábbi műveleteket:

a)

engedje vissza a bábu hátlapját a háttámlára;

| b) | felváltva fejtsen ki legfeljebb 25 N nagyságú vízszintesen hátrafelé irányuló erőt a hát dőlésszögének beállítására szolgáló tengelyre, körülbelül a törzs terhelősúlyainak közepe magasságában, majd oldja ki, amíg a csípő dőlésszögének beállítására szolgáló kvadráns nem jelzi, hogy a terhelés kioldása után a bábu stabil helyzetben van. Ügyelni kell arra, hogy a háromdimenziós próbabábut ne érje kívülről lefelé vagy oldalról ható erő. Ha a próbabábut ismételten szintbe kell állítani, fordítsa előre a bábu hátát, szintezze be, és ismételje meg az eljárást a 4.12. bekezdéstől kezdve. |
| --- | --- |

b)

felváltva fejtsen ki legfeljebb 25 N nagyságú vízszintesen hátrafelé irányuló erőt a hát dőlésszögének beállítására szolgáló tengelyre, körülbelül a törzs terhelősúlyainak közepe magasságában, majd oldja ki, amíg a csípő dőlésszögének beállítására szolgáló kvadráns nem jelzi, hogy a terhelés kioldása után a bábu stabil helyzetben van. Ügyelni kell arra, hogy a háromdimenziós próbabábut ne érje kívülről lefelé vagy oldalról ható erő. Ha a próbabábut ismételten szintbe kell állítani, fordítsa előre a bábu hátát, szintezze be, és ismételje meg az eljárást a 4.12. bekezdéstől kezdve.

| 4.14. | Végezze el a következő méréseket: |
| --- | --- |

4.14.

Végezze el a következő méréseket:

| 4.14.1. | A H pont koordinátáit a háromdimenziós referencia-rendszer figyelembevételével kell meghatározni. |
| --- | --- |

4.14.1.

A H pont koordinátáit a háromdimenziós referencia-rendszer figyelembevételével kell meghatározni.

| 4.14.2. | A törzs tényleges dőlésszögét a hát dőlésszögének beállítására szolgáló kvadránsról lehet leolvasni, amikor a bábu a leghátsó pozícióban van. |
| --- | --- |

4.14.2.

A törzs tényleges dőlésszögét a hát dőlésszögének beállítására szolgáló kvadránsról lehet leolvasni, amikor a bábu a leghátsó pozícióban van.

| 4.15. | Amennyiben célszerű megismételni a háromdimenziós próbabábu beszerelését, előtte legalább 30 percig nem szabad terhelni az ülést. Az ülésre helyezett háromdimenziós próbabábut csak a vizsgálat elvégzésének idejére szabad terhelősúlyokkal felszerelni. |
| --- | --- |

4.15.

Amennyiben célszerű megismételni a háromdimenziós próbabábu beszerelését, előtte legalább 30 percig nem szabad terhelni az ülést. Az ülésre helyezett háromdimenziós próbabábut csak a vizsgálat elvégzésének idejére szabad terhelősúlyokkal felszerelni.

| 4.16. | Ha az ugyanabban a sorban lévő ülések azonosnak tekinthetők (ülőpad, azonos ülések stb.) minden egyes üléssor esetében csak egy H pontot és egy tényleges törzs-dőlésszöget kell meghatározni úgy, hogy a jelen melléklet 1. függelékében leírt háromdimenziós próbabábut olyan ülésre helyezik, amelyet a teljes sorra nézve reprezentatívnak tekintenek. Ez a hely: |
| --- | --- |

4.16.

Ha az ugyanabban a sorban lévő ülések azonosnak tekinthetők (ülőpad, azonos ülések stb.) minden egyes üléssor esetében csak egy H pontot és egy tényleges törzs-dőlésszöget kell meghatározni úgy, hogy a jelen melléklet 1. függelékében leírt háromdimenziós próbabábut olyan ülésre helyezik, amelyet a teljes sorra nézve reprezentatívnak tekintenek. Ez a hely:

| 4.16.1. | az első sor esetében a vezetőülés; |
| --- | --- |

4.16.1.

az első sor esetében a vezetőülés;

| 4.16.2. | a hátsó sor vagy sorok esetében egy külső ülés. |
| --- | --- |

4.16.2.

a hátsó sor vagy sorok esetében egy külső ülés.

---

(1)  Az első ülésektől eltérő üléshelyzetekben, ahol a H pontot nem lehet a háromdimenziós H pont vizsgáló eszközzel vagy eljárásokkal meghatározni, az illetékes hatóság, saját döntése szerint, a gyártó által megadott R pontot veheti figyelembe referenciapontként.

(2)  Dőlésszög, magassági eltérés az üléstartó szerelvényhez képest, felület textúrája stb.

1. függelék

A HÁROMDIMENZIÓS H PONT VIZSGÁLÓ ESZKÖZ LEÍRÁSA (1)

(háromdimenziós próbabábu)

1.   HÁT ÉS ÜLŐFELÜLET

A próbabábu háta és az ülőfelülete merevített műanyagból és fémből áll; az emberi test törzsét és combjait szimulálják, és a H pontban csuklósan fel vannak függesztve. A H pontban felfüggesztett próbabábuhoz erősített kvadráns a törzs tényleges dőlésszögének mérésére szolgál. Az ülőfelülethez csatlakozó, a comb beállítására szolgáló állítható tengely segítségével határozható meg a comb középvonala, és ez a csípő dőlésszögének beállítására szolgáló kvadráns alapvonala.

2.   TÖRZS ÉS LÁBAK

Az alsó lábszárak a térdeket csuklósan összekötő tengelynél kapcsolódnak az ülőfelülethez, amely a comb beállítására szolgáló állítható tengely oldalsó meghosszabbítása. A térd dőlésszögének mérése érdekében a kvadránsok az alsó lábszárakba vannak beépítve. A cipőt és a lábfejet reprezentáló részek kalibrálva vannak a lábfej dőlésszögének méréséhez. Az eszköz két libella segítségével állítható be a térben. A törzs terhelősúlyait a megfelelő gravitációs középpontokban kell elhelyezni, hogy az ülésre ható nyomás egy 76 kg-os férfi súlyának feleljen meg. Ügyelni kell arra, hogy a háromdimenziós próbabábu valamennyi illesztése szabadon mozogjon jelentős súrlódás nélkül.

1. ábra

A háromdimenziós próbabábu alkotórészeinek megnevezése

Image

2. ábra

A háromdimenziós próbabábu alkotórészeinek mérete és terheléselosztása

Image

---

(1)  A háromdimenziós H pont vizsgáló eszköz felépítéséről bővebb tájékoztatást kérhet a Society of Automobile Engineers (SAE) társaságtól (400 Commonwealth Drive, Warrendale, Pennsylvania 15096, Amerikai Egyesült Államok).

Az eszköz megfelel az ISO 6549:1980 szabványban leírt műszaki adatoknak.

2. függelék

A HÁROMDIMENZIÓS REFERENCIARENDSZER

| 1. | A háromdimenziós referencia-rendszert a jármű gyártója által megállapított három merőleges sík határozza meg (lásd az ábrát) (1) . |
| --- | --- |

1.

A háromdimenziós referencia-rendszert a jármű gyártója által megállapított három merőleges sík határozza meg (lásd az ábrát) (1) .

| 2. | A jármű mérési helyzete a következőképpen állapítható meg: a járművet a támasztófelületre kell helyezni úgy, hogy a kiindulási pontok koordinátái megfeleljenek a gyártó által megadott értékeknek. |
| --- | --- |

2.

A jármű mérési helyzete a következőképpen állapítható meg: a járművet a támasztófelületre kell helyezni úgy, hogy a kiindulási pontok koordinátái megfeleljenek a gyártó által megadott értékeknek.

| 3. | Az R pont és a H pont koordinátáit a jármű gyártója által megállapított kiindulási pontokhoz viszonyítva kell meghatározni. |
| --- | --- |

3.

Az R pont és a H pont koordinátáit a jármű gyártója által megállapított kiindulási pontokhoz viszonyítva kell meghatározni.

Ábra

Háromdimenziós referencia-rendszer

Image

---

(1)  A referencia-rendszer megfelel az ISO 4130:1978 szabvány előírásainak.

3. függelék

ÜLÉSHELYZETEKRE VONATKOZÓ REFERENCIAADATOK

1.   REFERENCIAADATOK KÓDOLÁSA

Az üléshelyzetekre vonatkozó referenciaadatok folytatólagosan vannak felsorolva. Az üléshelyzetek kétjegyű kód alapján azonosíthatók. Az első jegy egy arab szám, amely az üléssor számát mutatja a jármű elejétől hátrafelé számolva. A második jegy egy nagybetű, amely az ülésnek a sorban elfoglalt helyét mutatja a jármű előrehaladási irányából nézve. A következő betűk használhatók:

| L | = | bal |
| --- | --- | --- |
| C | = | középső |
| R | = | jobb |

L

=

bal

C

=

középső

R

=

jobb

2.   A JÁRMŰ MÉRÉSI HELYZETÉNEK LEÍRÁSA

| 2.1. | Kiindulási pontok koordinátái
  X ..............................
  Y ..............................
  Z .............................. |
| --- | --- |

2.1.

Kiindulási pontok koordinátái

X ..............................

Y ..............................

Z ..............................

3.   REFERENCIAADATOK FELSOROLÁSA

| 3.1. | Üléshelyzet: .............................. |
| --- | --- |

3.1.

Üléshelyzet: ..............................

| 3.1.1. | R pont koordinátái
  X ..............................
  Y ..............................
  Z .............................. |
| --- | --- |

3.1.1.

R pont koordinátái

X ..............................

Y ..............................

Z ..............................

| 3.1.2. | Törzs tervezett dőlésszöge: .............................. |
| --- | --- |

3.1.2.

Törzs tervezett dőlésszöge: ..............................

| 3.1.3. | Az ülés beállítására vonatkozó előírások (1)

  vízszintes: ..............................
  függőleges: ..............................
  szögbeállítás: ..............................
  törzs dőlésszöge: .............................. |
| --- | --- |

3.1.3.

Az ülés beállítására vonatkozó előírások (1)

vízszintes: ..............................

függőleges: ..............................

szögbeállítás: ..............................

törzs dőlésszöge: ..............................

Megjegyzés: A további üléshelyzetekre vonatkozó referenciaadatokat a 3.2., 3.3. stb. pontban sorolhatja fel.

---

(1)  A nem megfelelő kihúzandó.

---

4. MELLÉKLET

ÜTKÖZÉSVIZSGÁLATRA VONATKOZÓ ELJÁRÁS

1.   BERENDEZÉS

1.1.   Vizsgálati terület

A vizsgálati területnek elég nagynak kell lennie ahhoz, hogy elférjen rajta a mozgatható deformálódó akadály meghajtórendszere, és ütközés után el lehessen távolítani a sérült járművet és fel lehessen állítani a vizsgálóberendezést. Annak a területnek, amelyen a jármű ütköztetése és eltávolítása történik, vízszintesnek, egyenesnek és szennyeződésmentesnek kell lennie, és egy normál, száraz, szennyeződésmentes közúti felületet kell reprezentálnia.

2.   VIZSGÁLATI FELTÉTELEK

| 2.1. | A vizsgált járműnek álló helyzetben kell lennie. |
| --- | --- |

2.1.

A vizsgált járműnek álló helyzetben kell lennie.

| 2.2. | A mozgatható deformálódó akadálynak meg kell felelnie az előírás 5. mellékletében rögzített jellemzőknek. A vizsgálatra vonatkozó követelményeket az 5. melléklet függeléke tartalmazza. A mozgatható deformálódó akadályt olyan eszközzel kell felszerelni, amely megvédi az ütköztetett járművet egy második ütközéstől. |
| --- | --- |

2.2.

A mozgatható deformálódó akadálynak meg kell felelnie az előírás 5. mellékletében rögzített jellemzőknek. A vizsgálatra vonatkozó követelményeket az 5. melléklet függeléke tartalmazza. A mozgatható deformálódó akadályt olyan eszközzel kell felszerelni, amely megvédi az ütköztetett járművet egy második ütközéstől.

| 2.3. | A mozgatható deformálódó akadály függőleges síkjának hosszanti irányú középvonala merőleges kell, hogy legyen az ütköztetett jármű függőleges síkjának hosszanti középvonalára. |
| --- | --- |

2.3.

A mozgatható deformálódó akadály függőleges síkjának hosszanti irányú középvonala merőleges kell, hogy legyen az ütköztetett jármű függőleges síkjának hosszanti középvonalára.

| 2.4. | A mozgatható deformálódó akadály hosszanti irányú függőleges középsíkjának ± 25 mm eltéréssel egybe kell esnie a vizsgált jármű ütköztetett oldala melletti első ülés R pontján áthaladó keresztirányú függőleges síkkal. Az ütközés pillanatában az elülső felület külső oldali függőleges síkjai által határolt vízszintes felezősíknak a vizsgálat előtt meghatározott két sík közé kell esnie, 25 mm-rel az előzőleg definiált sík felett és alatt. |
| --- | --- |

2.4.

A mozgatható deformálódó akadály hosszanti irányú függőleges középsíkjának ± 25 mm eltéréssel egybe kell esnie a vizsgált jármű ütköztetett oldala melletti első ülés R pontján áthaladó keresztirányú függőleges síkkal. Az ütközés pillanatában az elülső felület külső oldali függőleges síkjai által határolt vízszintes felezősíknak a vizsgálat előtt meghatározott két sík közé kell esnie, 25 mm-rel az előzőleg definiált sík felett és alatt.

| 2.5. | Amennyiben az előírás nem tartalmaz ettől eltérő előírást, a műszereknek meg kell felelniük az ISO 6487:1987 szabványnak. |
| --- | --- |

2.5.

Amennyiben az előírás nem tartalmaz ettől eltérő előírást, a műszereknek meg kell felelniük az ISO 6487:1987 szabványnak.

| 2.6. | Az ütközésvizsgálat időpontjában a vizsgálati próbabábu állandó hőmérséklete 22 ± 4 oC kell, hogy legyen. |
| --- | --- |

2.6.

Az ütközésvizsgálat időpontjában a vizsgálati próbabábu állandó hőmérséklete 22 ± 4 oC kell, hogy legyen.

3.   VIZSGÁLATI SEBESSÉG

A mozgatható deformálódó akadály sebessége az ütközés pillanatában 50 ± 1 km/h. Ezt a sebességet legalább 0,5 m-rel az ütközés előtt állandósítani kell. A mérés pontossága: 1 százalék. Ha azonban a vizsgálatot nagyobb ütközési sebességgel hajtották végre, és a jármű megfelel a követelményeknek, a vizsgálatot megfelelőnek kell tekinteni.

4.   A JÁRMŰ ÁLLAPOTA

4.1.   Általános előírás

A vizsgálati járműnek a sorozatgyártás szempontjából reprezentatívnak kell lennie, tartalmaznia kell az általában beszerelt tartozékokat, és normál üzemkész állapotban kell lennie. Némelyik szerkezeti elem elhagyható vagy másik azonos tömegű alkatrészre cserélhető, ha egyértelmű, hogy ez a művelet nem befolyásolja a vizsgálat eredményeit.

4.2.   A jármű tartozékaira vonatkozó előírás

A vizsgálati járművet fel kell szerelni minden olyan berendezéssel vagy felszereléssel, melyek befolyásolhatják a vizsgálat eredményeit.

4.3.   A jármű tömege

| 4.3.1. | A vizsgálandó járműnek az előírás 2.10. bekezdésében meghatározott referenciatömeggel kell rendelkeznie. A jármű tömege ± 1 százalékkal eltérhet a referenciatömegtől. |
| --- | --- |

4.3.1.

A vizsgálandó járműnek az előírás 2.10. bekezdésében meghatározott referenciatömeggel kell rendelkeznie. A jármű tömege ± 1 százalékkal eltérhet a referenciatömegtől.

| 4.3.2. | Az üzemanyagtartályt fel kell tölteni vízzel, melynek tömege megfelel a gyártó által megadott teljes betölthető üzemanyag-mennyiség tömegének 90 százalékával. |
| --- | --- |

4.3.2.

Az üzemanyagtartályt fel kell tölteni vízzel, melynek tömege megfelel a gyártó által megadott teljes betölthető üzemanyag-mennyiség tömegének 90 százalékával.

| 4.3.3. | A többi rendszert (fék, hűtés stb.) üresen lehet hagyni, de ebben az esetben ellensúlyozni kell a folyadékok tömegét. |
| --- | --- |

4.3.3.

A többi rendszert (fék, hűtés stb.) üresen lehet hagyni, de ebben az esetben ellensúlyozni kell a folyadékok tömegét.

| 4.3.4. | Amennyiben a járműben elhelyezett mérőberendezés tömege meghaladja a megengedett 25 kg-ot, ezt ki lehet egyenlíteni olyan súlycsökkentésekkel, melyeknek nincs jelentős hatása a vizsgálat eredményeire. |
| --- | --- |

4.3.4.

Amennyiben a járműben elhelyezett mérőberendezés tömege meghaladja a megengedett 25 kg-ot, ezt ki lehet egyenlíteni olyan súlycsökkentésekkel, melyeknek nincs jelentős hatása a vizsgálat eredményeire.

| 4.3.5. | A mérőberendezés tömege 5 százaléknál nagyobb mértékben nem módosíthatja egyik tengely referenciaterhelését sem, amely egyik változatban sem haladhatja meg a 20 kg-ot. |
| --- | --- |

4.3.5.

A mérőberendezés tömege 5 százaléknál nagyobb mértékben nem módosíthatja egyik tengely referenciaterhelését sem, amely egyik változatban sem haladhatja meg a 20 kg-ot.

5.   A JÁRMŰ ELŐKÉSZÍTÉSE

| 5.1. | Az oldalablakokat legalább az ütközés felőli oldalon be kell zárni. |
| --- | --- |

5.1.

Az oldalablakokat legalább az ütközés felőli oldalon be kell zárni.

| 5.2. | Az ajtókat be kell csukni, de nem kell kulcsra zárni. |
| --- | --- |

5.2.

Az ajtókat be kell csukni, de nem kell kulcsra zárni.

| 5.3. | A sebességváltót üres helyzetbe kell állítani, a kéziféket pedig ki kell engedni. |
| --- | --- |

5.3.

A sebességváltót üres helyzetbe kell állítani, a kéziféket pedig ki kell engedni.

| 5.4. | Az ülések kényelmi fokozatát (ha van) a jármű gyártója által előírt helyzetbe kell állítani. |
| --- | --- |

5.4.

Az ülések kényelmi fokozatát (ha van) a jármű gyártója által előírt helyzetbe kell állítani.

| 5.5. | Azt az ülést (amennyiben állítható), amelyre a próbabábut és annak tartozékait helyezik, a következő módon kell beállítani: |
| --- | --- |

5.5.

Azt az ülést (amennyiben állítható), amelyre a próbabábut és annak tartozékait helyezik, a következő módon kell beállítani:

| 5.5.1. | A hosszanti beállító eszközt úgy kell elhelyezni, hogy a reteszelőszerkezet a legelső és a leghátsó helyzet közötti pozícióban csappanjon be. Ha ez a pozíció két horony közé esik, a leghátsó hornyot kell használni. |
| --- | --- |

5.5.1.

A hosszanti beállító eszközt úgy kell elhelyezni, hogy a reteszelőszerkezet a legelső és a leghátsó helyzet közötti pozícióban csappanjon be. Ha ez a pozíció két horony közé esik, a leghátsó hornyot kell használni.

| 5.5.2. | A fejtartót úgy kell beállítani, hogy a felső felülete egy szintben legyen a próbabábu fejének gravitációs középpontjával. Amennyiben ez nem lehetséges, a fejtartót a legfelső helyzetbe kell állítani. |
| --- | --- |

5.5.2.

A fejtartót úgy kell beállítani, hogy a felső felülete egy szintben legyen a próbabábu fejének gravitációs középpontjával. Amennyiben ez nem lehetséges, a fejtartót a legfelső helyzetbe kell állítani.

| 5.5.3. | Amennyiben a gyártó nem rendelkezik másként, a háttámlát úgy kell beállítani, hogy a háromdimenziós H pont vizsgáló eszköz törzsének referenciavonala 25 ± 1o-os szögben dőljön hátrafelé. |
| --- | --- |

5.5.3.

Amennyiben a gyártó nem rendelkezik másként, a háttámlát úgy kell beállítani, hogy a háromdimenziós H pont vizsgáló eszköz törzsének referenciavonala 25 ± 1o-os szögben dőljön hátrafelé.

| 5.5.4. | Az ülés egyéb szabályozható részeit a mozgáspályájuk középpontjába kell állítani, a magasságot azonban a rögzített ülésnek megfelelően kell beszabályozni, ha a járműtípus állítható és rögzített ülésekkel is rendelkezik. Amennyiben a mozgáspálya középpontján nincs reteszelési pozíció, az ülés szabályozható részeit a hátsó, alsó vagy külső középpontok közvetlen közelében lévő helyzetbe kell állítani. Az elforgatási beállításokra (döntésre) vonatkozóan hátrafelé történő beállítási irány az, melynek hatására a próbabábu feje hátrafelé mozdul el. Amennyiben a próbabábu mérete meghaladja a normál utas méretét, például a feje eléri a tetőkárpitot, 1 cm-es távolságot kell biztosítani a következő módon: másodlagos beállítások, háttámla dőlésszögének módosítása, illetve előrefelé vagy hátrafelé történő beállítás, ebben a sorrendben. |
| --- | --- |

5.5.4.

Az ülés egyéb szabályozható részeit a mozgáspályájuk középpontjába kell állítani, a magasságot azonban a rögzített ülésnek megfelelően kell beszabályozni, ha a járműtípus állítható és rögzített ülésekkel is rendelkezik. Amennyiben a mozgáspálya középpontján nincs reteszelési pozíció, az ülés szabályozható részeit a hátsó, alsó vagy külső középpontok közvetlen közelében lévő helyzetbe kell állítani. Az elforgatási beállításokra (döntésre) vonatkozóan hátrafelé történő beállítási irány az, melynek hatására a próbabábu feje hátrafelé mozdul el. Amennyiben a próbabábu mérete meghaladja a normál utas méretét, például a feje eléri a tetőkárpitot, 1 cm-es távolságot kell biztosítani a következő módon: másodlagos beállítások, háttámla dőlésszögének módosítása, illetve előrefelé vagy hátrafelé történő beállítás, ebben a sorrendben.

| 5.6. | Amennyiben a gyártó nem rendelkezik másként, a többi első ülést, ha lehetséges, ugyanolyan helyzetbe kell állítani, mint azt, amelyikre a próbabábut helyezik. |
| --- | --- |

5.6.

Amennyiben a gyártó nem rendelkezik másként, a többi első ülést, ha lehetséges, ugyanolyan helyzetbe kell állítani, mint azt, amelyikre a próbabábut helyezik.

| 5.7. | Ha a jármű állítható kormánykerékkel van felszerelve, az összes szabályozható alkatrészt középső helyzetbe kell állítani. |
| --- | --- |

5.7.

Ha a jármű állítható kormánykerékkel van felszerelve, az összes szabályozható alkatrészt középső helyzetbe kell állítani.

| 5.8. | A gumiabroncsokat a jármű gyártója által előírt nyomásnak megfelelően kell felfújni. |
| --- | --- |

5.8.

A gumiabroncsokat a jármű gyártója által előírt nyomásnak megfelelően kell felfújni.

| 5.9. | A vizsgált járművet a forgástengelyéhez képest vízszintesen kell leállítani úgy, hogy a támasztékok megtartsák ebben a helyzetben az oldalirányú ütközés vizsgálatához használt próbabábu elhelyezéséig, illetve amíg az előkészítő munkák be nem fejeződnek. |
| --- | --- |

5.9.

A vizsgált járművet a forgástengelyéhez képest vízszintesen kell leállítani úgy, hogy a támasztékok megtartsák ebben a helyzetben az oldalirányú ütközés vizsgálatához használt próbabábu elhelyezéséig, illetve amíg az előkészítő munkák be nem fejeződnek.

| 5.10. | A járműnek a fenti 4.3. bekezdésben rögzített feltételeknek megfelelő normál helyzetben kell lennie. A felfüggesztéssel rendelkező járműveket, ami lehetővé teszi a talajtól való távolságuk beállítását, a jármű gyártója által meghatározott normál üzemi feltételek között és 50 km/h sebességnél kell megvizsgálni. A feltételek teljesítéséhez, ha szükséges, olyan kiegészítő támasztékokat lehet használni, amelyek nem befolyásolják a vizsgálati jármű ütközés közbeni viselkedését. |
| --- | --- |

5.10.

A járműnek a fenti 4.3. bekezdésben rögzített feltételeknek megfelelő normál helyzetben kell lennie. A felfüggesztéssel rendelkező járműveket, ami lehetővé teszi a talajtól való távolságuk beállítását, a jármű gyártója által meghatározott normál üzemi feltételek között és 50 km/h sebességnél kell megvizsgálni. A feltételek teljesítéséhez, ha szükséges, olyan kiegészítő támasztékokat lehet használni, amelyek nem befolyásolják a vizsgálati jármű ütközés közbeni viselkedését.

6.   OLDALIRÁNYÚ ÜTKÖZÉS VIZSGÁLATÁHOZ HASZNÁLT PRÓBABÁBU ÉS ANNAK BESZERELÉSE

| 6.1. | Az oldalirányú ütközés vizsgálatához használt próbabábunak meg kell felelnie a 6. mellékletben rögzített előírásoknak, és a jelen előírás 7. mellékletében leírt eljárásnak megfelelően kell az ütközés oldali első ülésre szerelni. |
| --- | --- |

6.1.

Az oldalirányú ütközés vizsgálatához használt próbabábunak meg kell felelnie a 6. mellékletben rögzített előírásoknak, és a jelen előírás 7. mellékletében leírt eljárásnak megfelelően kell az ütközés oldali első ülésre szerelni.

| 6.2. | A jármű számára előírt biztonsági övek vagy egyéb biztonsági rendszerek használata kötelező. Jóváhagyott típusú, a 16. számú előírásnak vagy egyéb vonatkozó előírásnak megfelelő biztonsági övet kell használni, amelyet a 14. számú előírásnak vagy egyéb vonatkozó előírásoknak megfelelően kell rögzíteni. |
| --- | --- |

6.2.

A jármű számára előírt biztonsági övek vagy egyéb biztonsági rendszerek használata kötelező. Jóváhagyott típusú, a 16. számú előírásnak vagy egyéb vonatkozó előírásnak megfelelő biztonsági övet kell használni, amelyet a 14. számú előírásnak vagy egyéb vonatkozó előírásoknak megfelelően kell rögzíteni.

| 6.3. | A biztonsági övet vagy egyéb biztonsági rendszert a gyártó utasításainak megfelelően kell beállítani a próbabábu méretére. Amennyiben a gyártó erre vonatkozóan nem rendelkezett, a magasságot középső pozícióba kell állítani. Ha erre nincs lehetőség, a közvetlenül alatta lévő pozíciót kell alkalmazni. |
| --- | --- |

6.3.

A biztonsági övet vagy egyéb biztonsági rendszert a gyártó utasításainak megfelelően kell beállítani a próbabábu méretére. Amennyiben a gyártó erre vonatkozóan nem rendelkezett, a magasságot középső pozícióba kell állítani. Ha erre nincs lehetőség, a közvetlenül alatta lévő pozíciót kell alkalmazni.

7.   AZ OLDALIRÁNYÚ ÜTKÖZÉS VIZSGÁLATÁHOZ HASZNÁLT PRÓBABÁBUN ELVÉGZENDŐ MÉRÉSEK

| 7.1. | A következő mérőműszerek által kiírt adatokat rögzíteni kell. |
| --- | --- |

7.1.

A következő mérőműszerek által kiírt adatokat rögzíteni kell.

7.1.1.   A próbabábu fején végzett mérések

A fej gravitációs középpontjára vonatkozó triaxiális gyorsulás értéke. A fejre szerelt csatornaműszereknek meg kell felelniük az ISO 6487:1987 szabványban előírt következő értékeknek:

CFC: 1 000 Hz és

CAC: 150 g

7.1.2.   A próbabábu mellkasán végzett mérések

A három bordaelhajlási csatornának meg kell felelnie az ISO 6487:1987 szabványban előírt következő értékeknek:

CFC: 1 000 Hz

CAC: 60 mm

7.1.3.   A próbabábu medencéjén végzett mérések

A medence erőcsatornájának meg kell felelnie az ISO 6487:1987 szabványban előírt következő értékeknek:

CFC: 1 000 Hz

CAC: 15 kN

7.1.4.   A próbabábu hasán végzett mérések

A has erőcsatornájának meg kell felelnie az ISO 6487:1987 szabványban előírt következő értékeknek:

CFC: 1 000 Hz

CAC: 5 kN

1. függelék

TELJESÍTMÉNYADATOK MEGHATÁROZÁSA

A vizsgálatok eredményeire vonatkozó előírásokat a jelen előírás 5.2. bekezdése tartalmazza.

1.   A FEJ TELJESÍTMÉNYKRITÉRIUMA (HPC)

A fej érintkezése esetén a teljesítménykritériumot az első érintkezés és az utolsó érintkezés utolsó pillanata között eltelt teljes időtartamra kell kiszámítani.

A HPC a kifejezés maximális értéke:

Formula

ahol „a” a fej gravitációs középpontjában mért gyorsulás m/s2-ben kifejezve, osztva 9,81-gyel, idő szerint rögzítve és 1 000 Hz-es csatorna-frekvenciaosztálynál szűrve; a t1 és a t2 az első érintkezés és az utolsó érintkezés utolsó pillanata közötti bármelyik két időpont.

2.   A MELLKAS TELJESÍTMÉNYKRITÉRIUMAI

| 2.1. | Mellkas-elhajlás: a mellkas-elhajlás csúcsértéke bármely borda elhajlásának maximális értéke, amely a mellkas-elmozdulást mérő átalakítókkal határozható meg, 180 Hz-es csatorna-frekvenciaosztálynál szűrve. |
| --- | --- |

2.1.

Mellkas-elhajlás: a mellkas-elhajlás csúcsértéke bármely borda elhajlásának maximális értéke, amely a mellkas-elmozdulást mérő átalakítókkal határozható meg, 180 Hz-es csatorna-frekvenciaosztálynál szűrve.

| 2.2. | Viszkózus kritérium: a viszkózus reakció csúcsértéke bármelyik bordán mért viszkózus kritérium maximális értéke, amely a fél mellkashoz és az összenyomódás differenciálásából származtatott összenyomódási sebességhez viszonyított relatív mellkas-összenyomódás pillanatnyi eredményéből számítható ki, 180 Hz-es csatorna-frekvenciaosztálynál szűrve. A számításban a fél csontos mellkas normál szélességét, vagyis 140 mm-t kell figyelembe venni.



  ahol D (méterben) = bordaelhajlás.
  Az alkalmazandó számítási algoritmust a 4. melléklet 2. függeléke tartalmazza. |
| --- | --- |

2.2.

Viszkózus kritérium: a viszkózus reakció csúcsértéke bármelyik bordán mért viszkózus kritérium maximális értéke, amely a fél mellkashoz és az összenyomódás differenciálásából származtatott összenyomódási sebességhez viszonyított relatív mellkas-összenyomódás pillanatnyi eredményéből számítható ki, 180 Hz-es csatorna-frekvenciaosztálynál szűrve. A számításban a fél csontos mellkas normál szélességét, vagyis 140 mm-t kell figyelembe venni.

Formula

ahol D (méterben) = bordaelhajlás.

Az alkalmazandó számítási algoritmust a 4. melléklet 2. függeléke tartalmazza.

3.   A HAS VÉDELMI KRITÉRIUMA

A hasra ható erő csúcsértéke az ütközés oldalon 39 mm-rel a felület alá beszerelt átalakítókkal mért három erő összegének maximális értéke; CFC: 600 Hz.

4.   A MEDENCE TELJESÍTMÉNYKRITÉRIUMA

Az ágyéki szimfizisre ható erő csúcsértéke (PSPF) az erőmérő cella által a medence ágyéki szimfizisénél mért erő maximális értéke, 600 Hz-es csatorna-frekvenciaosztálynál szűrve.

2. függelék

ELJÁRÁS AZ EUROSID 1 PRÓBABÁBU VISZKÓZUS KRITÉRIUMÁNAK KISZÁMÍTÁSÁRA

A viszkózus kritérium (VC) az összenyomódás pillanatnyi értéke és a bordaelhajlás mértéke alapján számítható ki. Mindkét érték a bordaelhajlás mérése alapján állapítható meg. A bordaelhajlási reakciót egyszer kell szűrni 180 Hz-es csatorna-frekvenciaosztálynál. A (t) időpontban mért összenyomódást elhajlásként kell kiszámítani az EUROSID 1 próbabábu mellkasának fél szélessége (amelyet a fémbordáknál mérnek (0,14 m)) arányában kifejezett szűrt jel alapján:

Formula

A bordaelhajlás sebessége (t) időben a szűrt elhajlásból számítható ki a következőképpen:

Formula

ahol D(t) a (t) időpontban bekövetkező elhajlás méterben kifejezve, és ∂t pedig az elhajlásmérések között eltelt idő másodpercben megadva. A ∂t maximális értéke 1,25 × 10-4 másodperc lehet.

A számítási eljárást az alábbi ábra mutatja:

Image

---

5. MELLÉKLET

A MOZGATHATÓ DEFORMÁLÓDÓ AKADÁLY JELLEMZŐI

1.   A MOZGATHATÓ DEFORMÁLÓDÓ AKADÁLY JELLEMZŐI

| 1.1. | A mozgatható deformálódó akadály (MDB) egy ütközésmérőből és egy targoncából áll. |
| --- | --- |

1.1.

A mozgatható deformálódó akadály (MDB) egy ütközésmérőből és egy targoncából áll.

| 1.2. | Teljes tömege 950 ± 20 kg lehet. |
| --- | --- |

1.2.

Teljes tömege 950 ± 20 kg lehet.

| 1.3. | A gravitációs középpontnak a függőleges sík hosszanti irányú középvonalán, egy 10 mm-es szakaszon belül kell elhelyezkednie, 1 000 ± 30 mm-rel az elülső tengely és 500 ± 30 mm-rel a talaj felett. |
| --- | --- |

1.3.

A gravitációs középpontnak a függőleges sík hosszanti irányú középvonalán, egy 10 mm-es szakaszon belül kell elhelyezkednie, 1 000 ± 30 mm-rel az elülső tengely és 500 ± 30 mm-rel a talaj felett.

| 1.4. | Az ütközésmérő elülső felülete és az akadály gravitációs középpontja közötti távolság 2 000 ± 30 mm lehet. |
| --- | --- |

1.4.

Az ütközésmérő elülső felülete és az akadály gravitációs középpontja közötti távolság 2 000 ± 30 mm lehet.

| 1.5. | Az ütközésmérő talajtól való távolsága 300 ± 5 mm az ütközés előtt az alsó előlap alsó szegélyétől mérve. |
| --- | --- |

1.5.

Az ütközésmérő talajtól való távolsága 300 ± 5 mm az ütközés előtt az alsó előlap alsó szegélyétől mérve.

| 1.6. | A targonca első és hátsó nyomtávszélessége 1 500 ± 10 mm lehet. |
| --- | --- |

1.6.

A targonca első és hátsó nyomtávszélessége 1 500 ± 10 mm lehet.

| 1.7. | A targonca tengelytávja 3 000 ± 10 mm lehet. |
| --- | --- |

1.7.

A targonca tengelytávja 3 000 ± 10 mm lehet.

2.   AZ ÜTKÖZÉSMÉRŐ JELLEMZŐI

Az ütközésmérő hat darab alumínium méhsejtszerkezetű tömbből áll, melyek pozícióit az 1. és 2. ábra mutatja. A zónák az 1. és 2. ábra szerint 500 ± 5 mm × 250 ± 3 mm-re definiáltak. Az 500 mm az alumínium méhsejtszerkezet keresztirányába, a 250 mm pedig a hosszanti irányba mutat (lásd a 3. ábrát).

2.1.   Méhsejtszerkezetű tömbök

2.1.1.   Geometriai jellemzők

| 2.1.1.1. | Az ütközésmérő hat darab alumínium méhsejtszerkezetű tömbből áll, melyek kezelési eljárásuknak köszönhetően fokozatosan növekvő szintű erőt képesek kifejteni növekvő elhajlással (lásd a 2.1. bekezdést). |
| --- | --- |

2.1.1.1.

Az ütközésmérő hat darab alumínium méhsejtszerkezetű tömbből áll, melyek kezelési eljárásuknak köszönhetően fokozatosan növekvő szintű erőt képesek kifejteni növekvő elhajlással (lásd a 2.1. bekezdést).

| 2.1.1.2. | Az ütközésmérő 2 sorra van felosztva. Az alsó sor 250 ± 3 mm magas és 500 ± 2 mm mély lehet az előzetes behorpasztás után (lásd a 2.1.2. bekezdést), és 60 ± 2 mm-rel mélyebbnek kell lennie, mint a felső sor. |
| --- | --- |

2.1.1.2.

Az ütközésmérő 2 sorra van felosztva. Az alsó sor 250 ± 3 mm magas és 500 ± 2 mm mély lehet az előzetes behorpasztás után (lásd a 2.1.2. bekezdést), és 60 ± 2 mm-rel mélyebbnek kell lennie, mint a felső sor.

| 2.1.1.3. | A tömböket az 1. ábrán meghatározott zónákban kell elrendezni úgy, hogy minden egyes tömb (beleértve a hiányos sejteket is) teljesen lefedje a zónába tartozó területet). |
| --- | --- |

2.1.1.3.

A tömböket az 1. ábrán meghatározott zónákban kell elrendezni úgy, hogy minden egyes tömb (beleértve a hiányos sejteket is) teljesen lefedje a zónába tartozó területet).

2.1.2.   Előzetes behorpasztás

| 2.1.2.1. | Az előzetes behorpasztást azon a méhsejtszerkezetű felületen kell végrehajtani, amelyre az előlapok fel vannak erősítve. |
| --- | --- |

2.1.2.1.

Az előzetes behorpasztást azon a méhsejtszerkezetű felületen kell végrehajtani, amelyre az előlapok fel vannak erősítve.

| 2.1.2.2. | A vizsgálat megkezdése előtt az 1., 2. és 3. tömb felső felületét 10 ± 2 mm-es részen be kell horpasztani 500 ± 2 mm mélységben (2. ábra). |
| --- | --- |

2.1.2.2.

A vizsgálat megkezdése előtt az 1., 2. és 3. tömb felső felületét 10 ± 2 mm-es részen be kell horpasztani 500 ± 2 mm mélységben (2. ábra).

| 2.1.2.3. | A vizsgálat megkezdése előtt a 4., 5. és 6. tömb felső felületét 10 ± 2 mm-es részen be kell horpasztani 440 ± 2 mm mélységben. |
| --- | --- |

2.1.2.3.

A vizsgálat megkezdése előtt a 4., 5. és 6. tömb felső felületét 10 ± 2 mm-es részen be kell horpasztani 440 ± 2 mm mélységben.

2.1.3.   Anyagjellemzők

| 2.1.3.1. | A sejt mérete minden egyes blokkban 19 mm ± 10 százalék (lásd a 4. ábrát). |
| --- | --- |

2.1.3.1.

A sejt mérete minden egyes blokkban 19 mm ± 10 százalék (lásd a 4. ábrát).

| 2.1.3.2. | A felső sor sejtjeit 3003-as alumíniumból kell készíteni. |
| --- | --- |

2.1.3.2.

A felső sor sejtjeit 3003-as alumíniumból kell készíteni.

| 2.1.3.3. | Az alsó sor celláit 5052-es alumíniumból kell készíteni. |
| --- | --- |

2.1.3.3.

Az alsó sor celláit 5052-es alumíniumból kell készíteni.

| 2.1.3.4. | Az alumínium méhsejtszerkezetű tömböket megfelelő kezeléssel kell ellátni, hogy statikus ütközéskor az erővonalak eltérítési görbéje (a 2.1.4. bekezdésben meghatározott eljárás szerint) a jelen melléklet 1. függelékében a hat tömbre egyenként előírt tartományba essen. Ezenkívül az akadály felépítéséhez használt méhsejtszerkezetű tömbökhöz használt kezelt anyagot meg kell tisztítani a nyers méhsejtszerkezetű anyag kezelése közben keletkezett esetleges maradványoktól. |
| --- | --- |

2.1.3.4.

Az alumínium méhsejtszerkezetű tömböket megfelelő kezeléssel kell ellátni, hogy statikus ütközéskor az erővonalak eltérítési görbéje (a 2.1.4. bekezdésben meghatározott eljárás szerint) a jelen melléklet 1. függelékében a hat tömbre egyenként előírt tartományba essen. Ezenkívül az akadály felépítéséhez használt méhsejtszerkezetű tömbökhöz használt kezelt anyagot meg kell tisztítani a nyers méhsejtszerkezetű anyag kezelése közben keletkezett esetleges maradványoktól.

| 2.1.3.5. | Az egyes gyártási tételekben lévő tömbök tömege 5 százaléknál nagyobb mértékben nem térhet el az arra a gyártási tételre vonatkozó átlagos tömegnagyságtól. |
| --- | --- |

2.1.3.5.

Az egyes gyártási tételekben lévő tömbök tömege 5 százaléknál nagyobb mértékben nem térhet el az arra a gyártási tételre vonatkozó átlagos tömegnagyságtól.

2.1.4.   Statikus vizsgálatok

| 2.1.4.1. | A kezelt méhsejtszerkezetű magrétegből álló gyártási tételből kivett mintákat az 5. bekezdésben leírt statikus teszteljárásnak megfelelően meg kell vizsgálni. |
| --- | --- |

2.1.4.1.

A kezelt méhsejtszerkezetű magrétegből álló gyártási tételből kivett mintákat az 5. bekezdésben leírt statikus teszteljárásnak megfelelően meg kell vizsgálni.

| 2.1.4.2. | A vizsgált tömbök erő-összenyomódás értékeinek az 1. függelékben meghatározott erőelhajlás-függvény tartományaiba kell esnie. Az akadály minden egyes tömbjére vonatkozóan meg van határozva statikus erővonal-eltérítési tartomány. |
| --- | --- |

2.1.4.2.

A vizsgált tömbök erő-összenyomódás értékeinek az 1. függelékben meghatározott erőelhajlás-függvény tartományaiba kell esnie. Az akadály minden egyes tömbjére vonatkozóan meg van határozva statikus erővonal-eltérítési tartomány.

2.1.5.   Dinamikus vizsgálat

| 2.1.5.1. | Dinamikus alakváltozási jellemzők ütközéskor történő vizsgálata a 6. bekezdésben leírt eljárásnak megfelelően. |
| --- | --- |

2.1.5.1.

Dinamikus alakváltozási jellemzők ütközéskor történő vizsgálata a 6. bekezdésben leírt eljárásnak megfelelően.

| 2.1.5.2. | Az ütközésmérő keménységét jellemző, a 2. függelékben meghatározott erőelhajlás-tartományok határértékeitől való eltérés megengedhető az alábbi feltételekkel: |
| --- | --- |

2.1.5.2.

Az ütközésmérő keménységét jellemző, a 2. függelékben meghatározott erőelhajlás-tartományok határértékeitől való eltérés megengedhető az alábbi feltételekkel:

| 2.1.5.2.1. | az eltérés az ütközés megkezdése után és az ütközésmérő 150 mm-es alakváltozásának bekövetkezése előtt történik; |
| --- | --- |

2.1.5.2.1.

az eltérés az ütközés megkezdése után és az ütközésmérő 150 mm-es alakváltozásának bekövetkezése előtt történik;

| 2.1.5.2.2. | az eltérés nem haladja meg a tartomány legközelebbi előírt pillanatnyi határértékének 50 százalékát; |
| --- | --- |

2.1.5.2.2.

az eltérés nem haladja meg a tartomány legközelebbi előírt pillanatnyi határértékének 50 százalékát;

| 2.1.5.2.3. | az eltéréseknek megfelelő elhajlások nem haladják meg a 35 mm-es elhajlási értéket, és az elhajlások teljes összege nem több mint 70 mm (lásd a jelen melléklet 2. függelékét); |
| --- | --- |

2.1.5.2.3.

az eltéréseknek megfelelő elhajlások nem haladják meg a 35 mm-es elhajlási értéket, és az elhajlások teljes összege nem több mint 70 mm (lásd a jelen melléklet 2. függelékét);

| 2.1.5.2.4. | a tartománytól való eltérésből származó energia összege nem haladja meg az adott tömb bruttó energiájának 5 százalékát. |
| --- | --- |

2.1.5.2.4.

a tartománytól való eltérésből származó energia összege nem haladja meg az adott tömb bruttó energiájának 5 százalékát.

| 2.1.5.3. | Az 1. és a 3. tömb azonos. Keménységük alapján az erővonal-eltérítési görbéik a 2a. ábrán szereplő tartományokba esnek. |
| --- | --- |

2.1.5.3.

Az 1. és a 3. tömb azonos. Keménységük alapján az erővonal-eltérítési görbéik a 2a. ábrán szereplő tartományokba esnek.

| 2.1.5.4. | Az 5. és a 6. tömb azonos. Keménységük alapján az erővonal-eltérítési görbéik a 2d. ábrán szereplő tartományokba esnek. |
| --- | --- |

2.1.5.4.

Az 5. és a 6. tömb azonos. Keménységük alapján az erővonal-eltérítési görbéik a 2d. ábrán szereplő tartományokba esnek.

| 2.1.5.5 | Keménysége alapján a 2. tömb erővonal-eltérítési görbéi a 2b. ábrán szereplő tartományokba esnek. |
| --- | --- |

2.1.5.5

Keménysége alapján a 2. tömb erővonal-eltérítési görbéi a 2b. ábrán szereplő tartományokba esnek.

| 2.1.5.6. | Keménysége alapján a 4. tömb erővonal-eltérítési görbéi a 2c. ábrán szereplő tartományokba esnek. |
| --- | --- |

2.1.5.6.

Keménysége alapján a 4. tömb erővonal-eltérítési görbéi a 2c. ábrán szereplő tartományokba esnek.

| 2.1.5.7. | A teljes ütközésmérő erőelhajlás értékeinek a 2e. ábrán szereplő tartományokba kell esnie. |
| --- | --- |

2.1.5.7.

A teljes ütközésmérő erőelhajlás értékeinek a 2e. ábrán szereplő tartományokba kell esnie.

| 2.1.5.8. | Az erőelhajlás-görbéket az 5. melléklet 6. bekezdésében részletezett vizsgálat alapján kell hitelesíteni, melynek során az akadályt 35 ±0,5 km/h sebességgel egy dinamometrikus falnak ütköztetik. |
| --- | --- |

2.1.5.8.

Az erőelhajlás-görbéket az 5. melléklet 6. bekezdésében részletezett vizsgálat alapján kell hitelesíteni, melynek során az akadályt 35 ±0,5 km/h sebességgel egy dinamometrikus falnak ütköztetik.

| 2.1.5.9. | A vizsgálat során az 1. és a 3. tömbre felhasznált energiának (1)9,5 ± 2 kJ nagyságúnak kell lennie. |
| --- | --- |

2.1.5.9.

A vizsgálat során az 1. és a 3. tömbre felhasznált energiának (1)9,5 ± 2 kJ nagyságúnak kell lennie.

| 2.1.5.10. | A vizsgálat során az 5. és a 6. tömbre felhasznált energiának 3,5 ± 1 kJ nagyságúnak kell lennie. |
| --- | --- |

2.1.5.10.

A vizsgálat során az 5. és a 6. tömbre felhasznált energiának 3,5 ± 1 kJ nagyságúnak kell lennie.

| 2.1.5.11. | A 4. tömbre felhasznált energiának 4 ± 1 kJ nagyságúnak kell lennie. |
| --- | --- |

2.1.5.11.

A 4. tömbre felhasznált energiának 4 ± 1 kJ nagyságúnak kell lennie.

| 2.1.5.12. | A 2. tömbre felhasznált energiának 15 ± 2 kJ nagyságúnak kell lennie. |
| --- | --- |

2.1.5.12.

A 2. tömbre felhasznált energiának 15 ± 2 kJ nagyságúnak kell lennie.

| 2.1.5.13. | Az ütközés során felhasznált teljes energiamennyiségnek 45 ± 3 kJ nagyságúnak kell lennie. |
| --- | --- |

2.1.5.13.

Az ütközés során felhasznált teljes energiamennyiségnek 45 ± 3 kJ nagyságúnak kell lennie.

| 2.1.5.14. | Az ütközésmérő alakváltozásának maximális értéke az első érintkezési ponttól, amely a gyorsulásmérők integrálásával számítható ki a 6.6.3. bekezdés értelmében, 330 ± 20 mm lehet. |
| --- | --- |

2.1.5.14.

Az ütközésmérő alakváltozásának maximális értéke az első érintkezési ponttól, amely a gyorsulásmérők integrálásával számítható ki a 6.6.3. bekezdés értelmében, 330 ± 20 mm lehet.

| 2.1.5.15. | Az ütközésmérő végleges maradó statikus alakváltozásának nagysága, amely a dinamikus vizsgálatot követően B. szinten (2. ábra) mérhető, 310 ± 20 mm lehet. |
| --- | --- |

2.1.5.15.

Az ütközésmérő végleges maradó statikus alakváltozásának nagysága, amely a dinamikus vizsgálatot követően B. szinten (2. ábra) mérhető, 310 ± 20 mm lehet.

2.2.   Előlapok

2.2.1.   Geometriai jellemzők

| 2.2.1.1. | Az előlapok 1 500 ± 1 mm szélesek és 250 ± 1 mm magasak. Vastagságuk 0,5±0,06 mm. |
| --- | --- |

2.2.1.1.

Az előlapok 1 500 ± 1 mm szélesek és 250 ± 1 mm magasak. Vastagságuk 0,5±0,06 mm.

| 2.2.1.2. | Összeszerelés után az ütközésmérő teljes mérete (a 2. ábrán meghatározott módon): 1 500±2,5 mm széles és 500 ±2,5 mm magas. |
| --- | --- |

2.2.1.2.

Összeszerelés után az ütközésmérő teljes mérete (a 2. ábrán meghatározott módon): 1 500±2,5 mm széles és 500 ±2,5 mm magas.

| 2.2.1.3. | Az első előlap felső szélének és a felső előlap alsó szélének 4 mm-en belül egy vonalba kell esnie. |
| --- | --- |

2.2.1.3.

Az első előlap felső szélének és a felső előlap alsó szélének 4 mm-en belül egy vonalba kell esnie.

2.2.2.   Anyagjellemzők

| 2.2.2.1. | Az előlapok AlMg2–AlMg3 sorozatú alumíniumból készülnek legalább 12 százalékos nyúlással és UTS ≥ 175 N/mm2 értékkel. |
| --- | --- |

2.2.2.1.

Az előlapok AlMg2–AlMg3 sorozatú alumíniumból készülnek legalább 12 százalékos nyúlással és UTS ≥ 175 N/mm2 értékkel.

2.3.   Hátlap

2.3.1.   Geometriai jellemzők

| 2.3.1.1. | A geometriai jellemzőknek az 5. és a 6. ábra előírásainak kell megfelelniük. |
| --- | --- |

2.3.1.1.

A geometriai jellemzőknek az 5. és a 6. ábra előírásainak kell megfelelniük.

2.3.2.   Anyagjellemzők

| 2.3.2.1. | A hátlapnak 3 mm-es alumíniumlemezből kell állnia. A hátlapot AlMg2–AlMg3 sorozatú alumíniumból kell készíteni 50 és 65 HBS közötti keménységgel. A lemezt szellőzőlyukakkal kell ellátni: ezek helyét, átmérőjét és távolságát az 5. és a 7. ábra mutatja. |
| --- | --- |

2.3.2.1.

A hátlapnak 3 mm-es alumíniumlemezből kell állnia. A hátlapot AlMg2–AlMg3 sorozatú alumíniumból kell készíteni 50 és 65 HBS közötti keménységgel. A lemezt szellőzőlyukakkal kell ellátni: ezek helyét, átmérőjét és távolságát az 5. és a 7. ábra mutatja.

2.4.   A méhsejtszerkezetű tömbök elhelyezése

| 2.4.1. | A méhsejtszerkezetű tömböket a hátlemez perforált zónájában kell elhelyezni (lásd az 5. ábrát). |
| --- | --- |

2.4.1.

A méhsejtszerkezetű tömböket a hátlemez perforált zónájában kell elhelyezni (lásd az 5. ábrát).

2.5.   Ragasztás

| 2.5.1. | A ragasztóanyagot maximum 0,5 kg/m2 mennyiségben, egyenletesen elosztva kell felhordani az elő- és a hátlapok felületére. A maximális rétegvastagság 0,5 mm lehet. Ragasztóanyagként kétkomponensű poliuretánt (például Ciba Geigy XB5090/1 műgyanta XB5304 keményítővel) vagy ehhez hasonló anyagot kell alkalmazni. |
| --- | --- |

2.5.1.

A ragasztóanyagot maximum 0,5 kg/m2 mennyiségben, egyenletesen elosztva kell felhordani az elő- és a hátlapok felületére. A maximális rétegvastagság 0,5 mm lehet. Ragasztóanyagként kétkomponensű poliuretánt (például Ciba Geigy XB5090/1 műgyanta XB5304 keményítővel) vagy ehhez hasonló anyagot kell alkalmazni.

| 2.5.2. | A hátlemez minimális tapadószilárdsága 0,6 Mpa (87 psi) kell, hogy legyen, melyet a 2.4.3. bekezdésnek megfelelően ellenőrizni kell. |
| --- | --- |

2.5.2.

A hátlemez minimális tapadószilárdsága 0,6 Mpa (87 psi) kell, hogy legyen, melyet a 2.4.3. bekezdésnek megfelelően ellenőrizni kell.

| 2.5.3. | Tapadószilárdsági vizsgálatok: |
| --- | --- |

2.5.3.

Tapadószilárdsági vizsgálatok:

| 2.5.3.1. | A ragasztóanyag tapadószilárdságát merőleges szakítóvizsgálat segítségével kell megmérni az ASTM C297-61 szabványnak megfelelően. |
| --- | --- |

2.5.3.1.

A ragasztóanyag tapadószilárdságát merőleges szakítóvizsgálat segítségével kell megmérni az ASTM C297-61 szabványnak megfelelően.

| 2.5.3.2. | Egy 100 mm × 100 mm nagyságú, 15 mm mélységű mintadarabot fel kell ragasztani a szellőzőlyukakkal ellátott hátlap anyagából vett mintához. A vizsgálathoz használt méhsejtszerkezetű anyagnak meg kell felelnie az ütközésmérőben használt anyagnak, vagyis közel ugyanolyan mértékű vegyi maratással kell kezelni, mint az akadályban használt hátlapot, de előzetes behorpasztás nélkül. |
| --- | --- |

2.5.3.2.

Egy 100 mm × 100 mm nagyságú, 15 mm mélységű mintadarabot fel kell ragasztani a szellőzőlyukakkal ellátott hátlap anyagából vett mintához. A vizsgálathoz használt méhsejtszerkezetű anyagnak meg kell felelnie az ütközésmérőben használt anyagnak, vagyis közel ugyanolyan mértékű vegyi maratással kell kezelni, mint az akadályban használt hátlapot, de előzetes behorpasztás nélkül.

2.6.   Azonosíthatóság

| 2.6.1. | Az ütközésmérőkre folytatólagos sorszámot kell rábélyegezni, bemarni vagy egyéb módon tartósan ráerősíteni, amely alapján megállapítható az egyes tömbök gyártási tétele és a gyártás időpontja. |
| --- | --- |

2.6.1.

Az ütközésmérőkre folytatólagos sorszámot kell rábélyegezni, bemarni vagy egyéb módon tartósan ráerősíteni, amely alapján megállapítható az egyes tömbök gyártási tétele és a gyártás időpontja.

2.7.   Az ütközésmérő felerősítése

| 2.7.1. | A targonca szerelvényét a 8. ábrán bemutatott módon kell kialakítani. A szerelvényt hat darab M8 csavarral kell felszerelni, és semelyik része sem lóghat túl az akadály méretein a targonca kerekei előtt. Az alsó hátlap pereme és a targonca homlokfelülete között megfelelő távtartókat kell használni, hogy a rögzítőcsavarok megfeszítésekor a hátlap ne hajolhasson meg. |
| --- | --- |

2.7.1.

A targonca szerelvényét a 8. ábrán bemutatott módon kell kialakítani. A szerelvényt hat darab M8 csavarral kell felszerelni, és semelyik része sem lóghat túl az akadály méretein a targonca kerekei előtt. Az alsó hátlap pereme és a targonca homlokfelülete között megfelelő távtartókat kell használni, hogy a rögzítőcsavarok megfeszítésekor a hátlap ne hajolhasson meg.

3.   SZELLŐZŐRENDSZER

| 3.1. | A targonca és a szellőzőrendszer közötti érintkező felületnek szilárdnak, merevnek és simának kell lennie. A szellőztetőberendezést a gyártó a targonca részeként, nem pedig az ütközésmérő részeként szállítja. A szellőztetőberendezés geometriai jellemzőinek meg kell felelnie a 9. ábra előírásainak. |
| --- | --- |

3.1.

A targonca és a szellőzőrendszer közötti érintkező felületnek szilárdnak, merevnek és simának kell lennie. A szellőztetőberendezést a gyártó a targonca részeként, nem pedig az ütközésmérő részeként szállítja. A szellőztetőberendezés geometriai jellemzőinek meg kell felelnie a 9. ábra előírásainak.

| 3.2. | A szellőztetőberendezés szerelési eljárása |
| --- | --- |

3.2.

A szellőztetőberendezés szerelési eljárása

| 3.2.1. | Szerelje fel a szellőztetőberendezést a targonca előlapjára. |
| --- | --- |

3.2.1.

Szerelje fel a szellőztetőberendezést a targonca előlapjára.

| 3.2.2. | Ellenőrizze mérőeszköz segítségével, hogy a szellőztetőberendezés és a targonca homlokfelülete között sehol nincs 0,5 mm nagyságú rés. Ha 0,5 mm-nél nagyobb rés található, a szellőztetőberendezés állványát ki kell cserélni, vagy úgy kell beállítani, hogy 0,5 mm-nél kisebb rés keletkezzen. |
| --- | --- |

3.2.2.

Ellenőrizze mérőeszköz segítségével, hogy a szellőztetőberendezés és a targonca homlokfelülete között sehol nincs 0,5 mm nagyságú rés. Ha 0,5 mm-nél nagyobb rés található, a szellőztetőberendezés állványát ki kell cserélni, vagy úgy kell beállítani, hogy 0,5 mm-nél kisebb rés keletkezzen.

| 3.2.3. | Szerelje le a szellőztetőberendezést a targonca előlapjáról. |
| --- | --- |

3.2.3.

Szerelje le a szellőztetőberendezést a targonca előlapjáról.

| 3.2.4. | Erősítsen egy 1,0 mm vastag parafaréteget a targonca homlokfelületére. |
| --- | --- |

3.2.4.

Erősítsen egy 1,0 mm vastag parafaréteget a targonca homlokfelületére.

| 3.2.5. | Szerelje vissza a szellőztetőberendezést a targonca előlapjára, és feszítse meg a csavarokat a légrések megszüntetése érdekében. |
| --- | --- |

3.2.5.

Szerelje vissza a szellőztetőberendezést a targonca előlapjára, és feszítse meg a csavarokat a légrések megszüntetése érdekében.

4.   A GYÁRTÁS MEGFELELŐSÉGE

A gyártási eljárásoknak meg kell felelniük a megállapodás 2. függelékében (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev. 2.) előírt feltételeknek és az alábbi követelményeknek:

| 4.1. | A gyártónak felelősséget kell vállalnia a gyártási eljárások megfelelőségéért, ennek érdekében különösen az alábbiakról kell gondoskodnia: |
| --- | --- |

4.1.

A gyártónak felelősséget kell vállalnia a gyártási eljárások megfelelőségéért, ennek érdekében különösen az alábbiakról kell gondoskodnia:

| 4.1.1. | ellenőrzi az érvényes eljárások végrehajtását, hogy a termékek minősége ellenőrizhető legyen; |
| --- | --- |

4.1.1.

ellenőrzi az érvényes eljárások végrehajtását, hogy a termékek minősége ellenőrizhető legyen;

| 4.1.2. | hozzáféréssel kell rendelkeznie a termékek megfelelőségének vizsgálatához szükséges vizsgálóberendezéshez; |
| --- | --- |

4.1.2.

hozzáféréssel kell rendelkeznie a termékek megfelelőségének vizsgálatához szükséges vizsgálóberendezéshez;

| 4.1.3. | biztosítja a vizsgálati eredmények rögzítését, illetve azt, hogy a dokumentumok a vizsgálatokat követő 10 évig elérhetőek maradjanak; |
| --- | --- |

4.1.3.

biztosítja a vizsgálati eredmények rögzítését, illetve azt, hogy a dokumentumok a vizsgálatokat követő 10 évig elérhetőek maradjanak;

| 4.1.4. | igazolja, hogy a vizsgált minták alapján megbízhatóan mérhető a gyártási tétel teljesítménye (az alábbiakban példákat talál a gyártási tétel szerinti mintavételezési módszerekre vonatkozóan); |
| --- | --- |

4.1.4.

igazolja, hogy a vizsgált minták alapján megbízhatóan mérhető a gyártási tétel teljesítménye (az alábbiakban példákat talál a gyártási tétel szerinti mintavételezési módszerekre vonatkozóan);

| 4.1.5. | elemzi a vizsgálatok eredményeit az akadály jellemzői állandóságának ellenőrzése és biztosítása érdekében az ipari termelésre vonatkozó tűrések engedélyezésével, például hőmérséklet, nyersanyagok minősége, vegyszerekbe való bemerítés ideje, vegyi koncentráció, semlegesítés stb., valamint ellenőrzi, hogy a kezelt anyagról eltávolították-e a feldolgozás során keletkező maradványokat; |
| --- | --- |

4.1.5.

elemzi a vizsgálatok eredményeit az akadály jellemzői állandóságának ellenőrzése és biztosítása érdekében az ipari termelésre vonatkozó tűrések engedélyezésével, például hőmérséklet, nyersanyagok minősége, vegyszerekbe való bemerítés ideje, vegyi koncentráció, semlegesítés stb., valamint ellenőrzi, hogy a kezelt anyagról eltávolították-e a feldolgozás során keletkező maradványokat;

| 4.1.6. | biztosítja, hogy azon mintacsoportok vagy mintadarabok miatt, amelyekről beigazolódott, hogy nem megfelelőek, további mintavételezésre és vizsgálatra kerüljön sor. Az összes szükséges intézkedést meg kell tennie a vonatkozó gyártási folyamat megfelelőségének visszaállítására. |
| --- | --- |

4.1.6.

biztosítja, hogy azon mintacsoportok vagy mintadarabok miatt, amelyekről beigazolódott, hogy nem megfelelőek, további mintavételezésre és vizsgálatra kerüljön sor. Az összes szükséges intézkedést meg kell tennie a vonatkozó gyártási folyamat megfelelőségének visszaállítására.

| 4.2. | A gyártó tanúsítási szintjének meg kell felelnie legalább az ISO 9002 szabványnak. |
| --- | --- |

4.2.

A gyártó tanúsítási szintjének meg kell felelnie legalább az ISO 9002 szabványnak.

| 4.3. | A gyártás ellenőrzésének minimális feltétele: a megállapodás jogosultja biztosítja a megfelelőség ellenőrzését az alábbiakban leírt eljárások segítségével. |
| --- | --- |

4.3.

A gyártás ellenőrzésének minimális feltétele: a megállapodás jogosultja biztosítja a megfelelőség ellenőrzését az alábbiakban leírt eljárások segítségével.

4.4.   Példák a gyártási tétel szerinti mintavételezésre

| 4.4.1. | Ha egy tömbtípusból több mintapéldány készítenek ugyanabból az eredeti méhsejtszerkezetű alumíniumtömbből, és mindegyiket ugyanabban a kezelőfürdőben kezelik (párhuzamos gyártás), ki lehet választani a minták közül egyet, feltéve hogy meggyőződnek arról, hogy az összes tömbre azonos kezelést alkalmaztak. Ha a kezelés módja nem azonos, több minta kiválasztására lehet szükség. |
| --- | --- |

4.4.1.

Ha egy tömbtípusból több mintapéldány készítenek ugyanabból az eredeti méhsejtszerkezetű alumíniumtömbből, és mindegyiket ugyanabban a kezelőfürdőben kezelik (párhuzamos gyártás), ki lehet választani a minták közül egyet, feltéve hogy meggyőződnek arról, hogy az összes tömbre azonos kezelést alkalmaztak. Ha a kezelés módja nem azonos, több minta kiválasztására lehet szükség.

| 4.4.2. | Ha korlátozott számú azonos tömböt (mondjuk 3–20 darab) kezelnek ugyanabban a kezelőfürdőben (sorozatgyártás), akkor az egy gyártási tételben kezelt első és utolsó tömböt kell reprezentatív mintaként használni, melyek mindegyike ugyanabból az eredeti méhsejtszerkezetű alumíniumtömbből készült. Amennyiben az első minta megfelel a követelményeknek, az utolsó azonban nem, esetleg további mintákat is ki kell választani a termelés korábbi szakaszában, amíg megfelelő mintát találnak. Csak a mintapéldányok közé tartozó tömbök tekinthetők jóváhagyottnak. |
| --- | --- |

4.4.2.

Ha korlátozott számú azonos tömböt (mondjuk 3–20 darab) kezelnek ugyanabban a kezelőfürdőben (sorozatgyártás), akkor az egy gyártási tételben kezelt első és utolsó tömböt kell reprezentatív mintaként használni, melyek mindegyike ugyanabból az eredeti méhsejtszerkezetű alumíniumtömbből készült. Amennyiben az első minta megfelel a követelményeknek, az utolsó azonban nem, esetleg további mintákat is ki kell választani a termelés korábbi szakaszában, amíg megfelelő mintát találnak. Csak a mintapéldányok közé tartozó tömbök tekinthetők jóváhagyottnak.

| 4.4.3. | Ha már tapasztalatokat szereztek a termelés-ellenőrzés következetességéről, lehetőség van a két mintavételezési módszer kombinálására oly módon, hogy a párhuzamos gyártásból kiválasztott több csoportot tekintenek egy gyártási tételnek, feltéve hogy az első és az utolsó termelési csoportból származó minták megfelelőek. |
| --- | --- |

4.4.3.

Ha már tapasztalatokat szereztek a termelés-ellenőrzés következetességéről, lehetőség van a két mintavételezési módszer kombinálására oly módon, hogy a párhuzamos gyártásból kiválasztott több csoportot tekintenek egy gyártási tételnek, feltéve hogy az első és az utolsó termelési csoportból származó minták megfelelőek.

5.   STATIKUS VIZSGÁLATOK

| 5.1. | A kezelt méhsejtszerkezetű magrétegből álló gyártási tételek mindegyikéből meg kell vizsgálni egy vagy több mintát (gyártási tétel szerinti mintavételezéssel) a következő vizsgálati eljárás alapján: |
| --- | --- |

5.1.

A kezelt méhsejtszerkezetű magrétegből álló gyártási tételek mindegyikéből meg kell vizsgálni egy vagy több mintát (gyártási tétel szerinti mintavételezéssel) a következő vizsgálati eljárás alapján:

| 5.2. | A statikus vizsgálatokhoz használt méhsejtszerkezetű alumíniumból készült minta mérete az ütközésmérő normál tömbje méretének felel meg, vagyis a felső sor 250 mm × 500 mm × 440 mm, az alsó sor pedig 250 mm × 500 mm × 500 mm. |
| --- | --- |

5.2.

A statikus vizsgálatokhoz használt méhsejtszerkezetű alumíniumból készült minta mérete az ütközésmérő normál tömbje méretének felel meg, vagyis a felső sor 250 mm × 500 mm × 440 mm, az alsó sor pedig 250 mm × 500 mm × 500 mm.

| 5.3. | A mintákat két párhuzamos terhelőlap között össze kell nyomni, melyek legalább 20 mm-rel nagyobbak, mint a tömb keresztszelvénye. |
| --- | --- |

5.3.

A mintákat két párhuzamos terhelőlap között össze kell nyomni, melyek legalább 20 mm-rel nagyobbak, mint a tömb keresztszelvénye.

| 5.4. | Az összenyomás sebességének 100 mm/min nagyságúnak kell lennie, 5 százalékos tűréssel. |
| --- | --- |

5.4.

Az összenyomás sebességének 100 mm/min nagyságúnak kell lennie, 5 százalékos tűréssel.

| 5.5. | A statikus összenyomás adatait legalább 5 Hz frekvencián történő mintavételezéssel kell összegyűjteni. |
| --- | --- |

5.5.

A statikus összenyomás adatait legalább 5 Hz frekvencián történő mintavételezéssel kell összegyűjteni.

| 5.6. | A statikus vizsgálatot addig kell folytatni, amíg a tömb összenyomása a 4–6. tömb esetén legalább 300 mm, az 1–3. tömb esetén pedig 350 mm. |
| --- | --- |

5.6.

A statikus vizsgálatot addig kell folytatni, amíg a tömb összenyomása a 4–6. tömb esetén legalább 300 mm, az 1–3. tömb esetén pedig 350 mm.

6.   DINAMIKUS VIZSGÁLATOK

A gyártónak minden 100 gyártott akadályfelület után egy rögzített merev korláttal megtámasztott dinamometrikus falon végzett dinamikus vizsgálatot kell végrehajtania az alábbiakban leírt eljárásnak megfelelően.

6.1.   Üzembe helyezés

6.1.1.   Vizsgálati terület

| 6.1.1.1. | A vizsgálati területnek elég nagynak kell lennie ahhoz, hogy elférjen rajta a mozgatható deformálódó akadály felfuttatási nyomvonala, a merev akadály és a vizsgálathoz szükséges műszaki berendezések. A nyomvonal utolsó részének, a merev akadály előtti legalább 5 méteres szakaszon vízszintesnek, egyenesnek és simának kell lennie. |
| --- | --- |

6.1.1.1.

A vizsgálati területnek elég nagynak kell lennie ahhoz, hogy elférjen rajta a mozgatható deformálódó akadály felfuttatási nyomvonala, a merev akadály és a vizsgálathoz szükséges műszaki berendezések. A nyomvonal utolsó részének, a merev akadály előtti legalább 5 méteres szakaszon vízszintesnek, egyenesnek és simának kell lennie.

6.1.2.   Rögzített merev akadály és dinamometrikus fal

| 6.1.2.1. | A merev fal egy legalább 3 méter széles és legalább 1,5 méter magas vasbeton tömbből áll. A merev fal vastagságát úgy kell meghatározni, hogy a súlya legalább 70 tonna legyen. |
| --- | --- |

6.1.2.1.

A merev fal egy legalább 3 méter széles és legalább 1,5 méter magas vasbeton tömbből áll. A merev fal vastagságát úgy kell meghatározni, hogy a súlya legalább 70 tonna legyen.

| 6.1.2.2. | Az elülső felület függőleges, merőleges a felfuttatási nyomvonal tengelyére, és hat erőmérő cellás lemezzel van felszerelve, melyek mindegyike az ütközés pillanatában méri a mozgatható deformálódó akadály ütközésmérőjének megfelelő tömbjére ható teljes terhelést. Az erőmérő cellák ütközőlemezei középpontjának egy vonalban kell lennie a mozgatható deformálódó akadály felületén lévő hat ütközőzóna középpontjaival. Az élek mellett 20 mm-es nem érintkező területeknek kell lennie a mozgatható deformálódó akadály beállítására vonatkozó ütközési tűréshatárokon belül. Az ütközési zónák nem érintkeznek a szomszédos ütközőlemezekkel. A cellák felszerelését és a lemezfelületek kialakítását az ISO 6487:1987 szabvány mellékletében rögzített követelményeknek megfelelően kell elvégezni. |
| --- | --- |

6.1.2.2.

Az elülső felület függőleges, merőleges a felfuttatási nyomvonal tengelyére, és hat erőmérő cellás lemezzel van felszerelve, melyek mindegyike az ütközés pillanatában méri a mozgatható deformálódó akadály ütközésmérőjének megfelelő tömbjére ható teljes terhelést. Az erőmérő cellák ütközőlemezei középpontjának egy vonalban kell lennie a mozgatható deformálódó akadály felületén lévő hat ütközőzóna középpontjaival. Az élek mellett 20 mm-es nem érintkező területeknek kell lennie a mozgatható deformálódó akadály beállítására vonatkozó ütközési tűréshatárokon belül. Az ütközési zónák nem érintkeznek a szomszédos ütközőlemezekkel. A cellák felszerelését és a lemezfelületek kialakítását az ISO 6487:1987 szabvány mellékletében rögzített követelményeknek megfelelően kell elvégezni.

| 6.1.2.3. | Minden erőmérő cellás lemezt, beleértve a furnérlemezből készült felületet is (vastagsága: 12 ± 1 mm) felületvédelemmel kell ellátni, hogy ne gyengítse az átalakító válaszjeleit. |
| --- | --- |

6.1.2.3.

Minden erőmérő cellás lemezt, beleértve a furnérlemezből készült felületet is (vastagsága: 12 ± 1 mm) felületvédelemmel kell ellátni, hogy ne gyengítse az átalakító válaszjeleit.

| 6.1.2.4. | A merev falat vagy a talajhoz kell rögzíteni, vagy a talajra kell helyezni, és ha szükséges, kiegészítő rögzítőberendezések segítségével korlátozni kell az elhajlását. A különböző jellemzőkkel rendelkező, de legalább azonos mértékben bizonyító eredményeket adó merev fal (amelyre az erőmérő cellák fel vannak erősítve) alkalmazható a vizsgálathoz. |
| --- | --- |

6.1.2.4.

A merev falat vagy a talajhoz kell rögzíteni, vagy a talajra kell helyezni, és ha szükséges, kiegészítő rögzítőberendezések segítségével korlátozni kell az elhajlását. A különböző jellemzőkkel rendelkező, de legalább azonos mértékben bizonyító eredményeket adó merev fal (amelyre az erőmérő cellák fel vannak erősítve) alkalmazható a vizsgálathoz.

6.2.   A mozgatható deformálódó akadály meghajtórendszere

Az ütközés pillanatában a mozgatható deformálódó akadály már nem lehet kitéve bármilyen kiegészítő kormányszerkezet vagy meghajtóeszköz mozgásának. Az akadályt a dinamometrikus fal elülső felületére merőleges pályán kell elérnie. Az ütközés beállítását 10 mm-es pontossággal kell elvégezni.

6.3.   Mérőműszerek

6.3.1.   Sebesség

Az ütközési sebesség 35 ±0,5 km/h, az ütközéskori sebesség rögzítéséhez használt műszernek 0,1 százalékos pontossággal kell működnie.

6.3.2.   Terhelés

A mérőműszereknek meg kell felelniük az ISO 6487:1987 szabványban rögzített előírásoknak.

| Az összes tömb CFC értéke: | 60 Hz |
| --- | --- |
| 1. és 3. tömb CAC értéke: | 200 kN |
| 4., 5. és 6. tömb CAC értéke: | 100 kN |
| 2. tömb CAC értéke: | 200 kN |

Az összes tömb CFC értéke:

60 Hz

1. és 3. tömb CAC értéke:

200 kN

4., 5. és 6. tömb CAC értéke:

100 kN

2. tömb CAC értéke:

200 kN

6.3.3.   Gyorsulás

| 6.3.3.1. | A hosszanti irányú gyorsulást a targonca három különböző pontján kell mérni, a közepén és a két oldalán, olyan helyeken, amelyek nincsenek kitéve hajlításnak. |
| --- | --- |

6.3.3.1.

A hosszanti irányú gyorsulást a targonca három különböző pontján kell mérni, a közepén és a két oldalán, olyan helyeken, amelyek nincsenek kitéve hajlításnak.

| 6.3.3.2. | A középső gyorsulásmérőt a mozgatható deformálódó akadály gravitációs középpontjától 500 mm-en belülre kell elhelyezni, és egy olyan hosszanti irányú függőleges síkban kell lennie, amely a mozgatható deformálódó akadály gravitációs középpontjától ± 10 mm-en belül van. |
| --- | --- |

6.3.3.2.

A középső gyorsulásmérőt a mozgatható deformálódó akadály gravitációs középpontjától 500 mm-en belülre kell elhelyezni, és egy olyan hosszanti irányú függőleges síkban kell lennie, amely a mozgatható deformálódó akadály gravitációs középpontjától ± 10 mm-en belül van.

| 6.3.3.3. | Az oldalsó gyorsulásmérőket ± 10 mm eltéréssel egymással azonos magasságban, és a mozgatható deformálódó akadály elülső felületétől ± 20 mm eltéréssel ugyanolyan távolságra kell elhelyezni. |
| --- | --- |

6.3.3.3.

Az oldalsó gyorsulásmérőket ± 10 mm eltéréssel egymással azonos magasságban, és a mozgatható deformálódó akadály elülső felületétől ± 20 mm eltéréssel ugyanolyan távolságra kell elhelyezni.

| 6.3.3.4. | A műszereknek meg kell felelniük az ISO 6487:1987 szabványban rögzített alábbi előírásoknak:
  CFC: 1 000 Hz (integrálás előtt)
  CAC: 50 g |
| --- | --- |

6.3.3.4.

A műszereknek meg kell felelniük az ISO 6487:1987 szabványban rögzített alábbi előírásoknak:

CFC: 1 000 Hz (integrálás előtt)

CAC: 50 g

6.4.   Az akadályra vonatkozó általános előírások

| 6.4.1. | Az akadályok egyéni jellemzőinek meg kell felelnie a melléklet 1. bekezdésében rögzített előírásoknak, és az értékeket rögzíteni kell. |
| --- | --- |

6.4.1.

Az akadályok egyéni jellemzőinek meg kell felelnie a melléklet 1. bekezdésében rögzített előírásoknak, és az értékeket rögzíteni kell.

6.5.   Az ütközésmérőre vonatkozó általános előírások

| 6.5.1. | Az ütközésmérő dinamikus vizsgálatra vonatkozó követelményeknek való megfelelőségét azáltal lehet megerősíteni, hogy a hat erőmérő cellás lemez mindegyike olyan jeleket ad, amelyek megfelelnek a jelen mellékletben rögzített követelményeknek. |
| --- | --- |

6.5.1.

Az ütközésmérő dinamikus vizsgálatra vonatkozó követelményeknek való megfelelőségét azáltal lehet megerősíteni, hogy a hat erőmérő cellás lemez mindegyike olyan jeleket ad, amelyek megfelelnek a jelen mellékletben rögzített követelményeknek.

| 6.5.2. | Az ütközésmérőkre folytatólagos sorszámot kell rábélyegezni, bemarni vagy egyéb módon tartósan ráerősíteni, amely alapján megállapítható az egyes tömbökhöz tartozó gyártási tétel és a gyártás időpontja. |
| --- | --- |

6.5.2.

Az ütközésmérőkre folytatólagos sorszámot kell rábélyegezni, bemarni vagy egyéb módon tartósan ráerősíteni, amely alapján megállapítható az egyes tömbökhöz tartozó gyártási tétel és a gyártás időpontja.

6.6.   Adatfeldolgozási eljárás

| 6.6.1. | Nyers adatok: Ha bármikor T = T0, az eltéréseket el kell távolítani az adatok közül. Az eltérések eltávolításához használt módszert rögzíteni kell a vizsgálati jelentésben. |
| --- | --- |

6.6.1.

Nyers adatok: Ha bármikor T = T0, az eltéréseket el kell távolítani az adatok közül. Az eltérések eltávolításához használt módszert rögzíteni kell a vizsgálati jelentésben.

6.6.2.   Szűrés

| 6.6.2.1. | A nyers adatokat meg kell szűrni a feldolgozás/számítás előtt. |
| --- | --- |

6.6.2.1.

A nyers adatokat meg kell szűrni a feldolgozás/számítás előtt.

| 6.6.2.2. | A gyorsulásmérő integráláshoz szükséges adatait CFC 180 frekvenciaosztálynál kell szűrni az ISO 6487:1987 szabvány értelmében. |
| --- | --- |

6.6.2.2.

A gyorsulásmérő integráláshoz szükséges adatait CFC 180 frekvenciaosztálynál kell szűrni az ISO 6487:1987 szabvány értelmében.

| 6.6.2.3. | A gyorsulásmérő impulzusszámításhoz szükséges adatait CFC 60 frekvenciaosztálynál kell szűrni az ISO 6487:1987 szabvány értelmében. |
| --- | --- |

6.6.2.3.

A gyorsulásmérő impulzusszámításhoz szükséges adatait CFC 60 frekvenciaosztálynál kell szűrni az ISO 6487:1987 szabvány értelmében.

| 6.6.2.4. | Az erőmérő cellák adatait CFC 60 frekvenciaosztálynál kell szűrni az ISO 6487:1987 szabvány értelmében. |
| --- | --- |

6.6.2.4.

Az erőmérő cellák adatait CFC 60 frekvenciaosztálynál kell szűrni az ISO 6487:1987 szabvány értelmében.

6.6.3.   A mozgatható deformálódó akadály felületi elhajlásának kiszámítása

| 6.6.3.1. | A három gyorsulásmérő által mért adatokat (CFC 180 frekvenciaosztálynál való szűrés után) kétszer kell integrálni az akadály deformálódó eleme elhajlásának kiszámításához. |
| --- | --- |

6.6.3.1.

A három gyorsulásmérő által mért adatokat (CFC 180 frekvenciaosztálynál való szűrés után) kétszer kell integrálni az akadály deformálódó eleme elhajlásának kiszámításához.

| 6.6.3.2. | Az elhajlás kezdeti feltételei: |
| --- | --- |

6.6.3.2.

Az elhajlás kezdeti feltételei:

| 6.6.3.2.1. | sebesség = ütközési sebesség (a gyorsulásmérő eszközből) |
| --- | --- |

6.6.3.2.1.

sebesség = ütközési sebesség (a gyorsulásmérő eszközből)

| 6.6.3.2.2. | elhajlás = 0 |
| --- | --- |

6.6.3.2.2.

elhajlás = 0

| 6.6.3.3. | A mozgatható deformálódó akadály bal oldali, középvonali és jobb oldali elhajlását időfüggvényen kell ábrázolni. |
| --- | --- |

6.6.3.3.

A mozgatható deformálódó akadály bal oldali, középvonali és jobb oldali elhajlását időfüggvényen kell ábrázolni.

| 6.6.3.4. | A három gyorsulásmérő eredményeiből kiszámított maximális elhajlás a 10 mm-es tartományon belül kell, hogy legyen. Egyéb esetben az eltérő értéket mérő gyorsulásmérőt el kell távolítani, és meg kell nézni, hogy a fennmaradó két gyorsulásmérő értékei alapján számított elhajlások különbsége a 10 mm-es tartományon belül van-e. |
| --- | --- |

6.6.3.4.

A három gyorsulásmérő eredményeiből kiszámított maximális elhajlás a 10 mm-es tartományon belül kell, hogy legyen. Egyéb esetben az eltérő értéket mérő gyorsulásmérőt el kell távolítani, és meg kell nézni, hogy a fennmaradó két gyorsulásmérő értékei alapján számított elhajlások különbsége a 10 mm-es tartományon belül van-e.

| 6.6.3.5. | Amennyiben a bal oldali, a jobb oldali és a középvonali gyorsulásmérők által mért elhajlás a 10 mm-es tartományon belül van, a három gyorsulásmérő által mért átlagos gyorsulási értéket kell az akadályfelület elhajlásának kiszámításához használni. |
| --- | --- |

6.6.3.5.

Amennyiben a bal oldali, a jobb oldali és a középvonali gyorsulásmérők által mért elhajlás a 10 mm-es tartományon belül van, a három gyorsulásmérő által mért átlagos gyorsulási értéket kell az akadályfelület elhajlásának kiszámításához használni.

| 6.6.3.6. | Amennyiben csak két gyorsulásmérő által mért elhajlási érték esik az előírt 10 mm-es tartományba, akkor az ezek által mért átlagos gyorsulási értéket kell az akadályfelület elhajlásának kiszámításához használni. |
| --- | --- |

6.6.3.6.

Amennyiben csak két gyorsulásmérő által mért elhajlási érték esik az előírt 10 mm-es tartományba, akkor az ezek által mért átlagos gyorsulási értéket kell az akadályfelület elhajlásának kiszámításához használni.

| 6.6.3.7. | Amennyiben a három gyorsulásmérő (bal oldali, jobb oldali és középvonali) által mért elhajlási értékek nem az előírt 10 mm-es tartományon belülre esnek, a nagymértékű eltérés okainak megállapításához felül kell vizsgálni a nyers adatokat. Ebben az esetben egy önálló vizsgáló állomás határozza meg, hogy melyik gyorsulásmérő adatai használhatók a mozgatható deformálódó akadály elhajlásának megállapítására, illetve azt, hogy használhatók-e egyáltalán a gyorsulásmérőkről leolvasott értékek, mely esetben a hitelesítési vizsgálatot meg kell ismételni. A vizsgálati jelentésnek részletes magyarázatot kell tartalmaznia erről. |
| --- | --- |

6.6.3.7.

Amennyiben a három gyorsulásmérő (bal oldali, jobb oldali és középvonali) által mért elhajlási értékek nem az előírt 10 mm-es tartományon belülre esnek, a nagymértékű eltérés okainak megállapításához felül kell vizsgálni a nyers adatokat. Ebben az esetben egy önálló vizsgáló állomás határozza meg, hogy melyik gyorsulásmérő adatai használhatók a mozgatható deformálódó akadály elhajlásának megállapítására, illetve azt, hogy használhatók-e egyáltalán a gyorsulásmérőkről leolvasott értékek, mely esetben a hitelesítési vizsgálatot meg kell ismételni. A vizsgálati jelentésnek részletes magyarázatot kell tartalmaznia erről.

| 6.6.3.8. | Az átlagos elhajlás-idő adatokat egyesíteni kell az erőmérő cellákkal felszerelt fal erő-idő adataival, és ez alapján számíthatók ki az egyes tömbök erőelhajlás értékei. |
| --- | --- |

6.6.3.8.

Az átlagos elhajlás-idő adatokat egyesíteni kell az erőmérő cellákkal felszerelt fal erő-idő adataival, és ez alapján számíthatók ki az egyes tömbök erőelhajlás értékei.

6.6.4.   Az energia kiszámítása

Az egyes tömbök és a mozgatható deformálódó akadály teljes felülete által elnyelt energiát az akadály elhajlási csúcspontján kell kiszámítani.

Formula

ahol:

| t0 | az első érintkezés ideje |
| --- | --- |
| t1 | az az idő, amikor a targonca nyugalmi állapotba áll, vagyis ahol u = 0. |
| s | a targonca deformálódó elemének elhajlása, melyet a 6.6.3. bekezdésnek megfelelően kell kiszámítani. |

t0

az első érintkezés ideje

t1

az az idő, amikor a targonca nyugalmi állapotba áll, vagyis ahol u = 0.

s

a targonca deformálódó elemének elhajlása, melyet a 6.6.3. bekezdésnek megfelelően kell kiszámítani.

6.6.5.   Dinamikus erőadatok hitelesítése

| 6.6.5.1. | Vesse össze az érintkezési idő alatt ható teljes erő integrálásából kiszámított I teljes impulzust az ezen időszak alatt mért mozgásmennyiség-változással (M*)V). |
| --- | --- |

6.6.5.1.

Vesse össze az érintkezési idő alatt ható teljes erő integrálásából kiszámított I teljes impulzust az ezen időszak alatt mért mozgásmennyiség-változással (M*)V).

| 6.6.5.2. | Vesse össze a teljes energiaváltozást a mozgatható deformálódó akadály kinetikus energiájának változásával, amely a következő képlettel számítható ki:



  ahol Vi az ütközés sebessége, M pedig a mozgatható deformálódó akadály teljes tömege.
  Ha a mozgásmennyiség-változás (M*)V) nem egyenlő a teljes impulzussal (I) ± 5 százalék, vagy ha a teljes elnyelt energia (E En) nem egyezik meg a kinetikus energiával (EK ± 5 százalék), akkor a hiba okának megállapításához ellenőrizni kell a vizsgálati adatokat. |
| --- | --- |

6.6.5.2.

Vesse össze a teljes energiaváltozást a mozgatható deformálódó akadály kinetikus energiájának változásával, amely a következő képlettel számítható ki:

Formula

ahol Vi az ütközés sebessége, M pedig a mozgatható deformálódó akadály teljes tömege.

Ha a mozgásmennyiség-változás (M*)V) nem egyenlő a teljes impulzussal (I) ± 5 százalék, vagy ha a teljes elnyelt energia (E En) nem egyezik meg a kinetikus energiával (EK ± 5 százalék), akkor a hiba okának megállapításához ellenőrizni kell a vizsgálati adatokat.

AZ ÜTKÖZÉSMÉRŐ TERVE (2)

1. ábra

Image

2. ábra

Image

ÜTKÖZÉSMÉRŐ TETEJE

3. ábra

Az alumínium méhsejtszerkezet tájolása

Image

4. ábra

Az alumínium méhsejtszerkezet celláinak mérete

Image

A HÁTLAP TERVE

5. ábra

Image

Elülső nézet

6. ábra

A hátlap felerősítése a szellőztetőberendezésre és a targonca előlapjára

Image

7. ábra

A hátlap szellőzőlyukainak lépcsős kiosztása

Image

8. ábra

Image

A hátlap felső és alsó peremei

| Megjegyzés: | Az alsó peremen található rögzítési furatokat nyújtott lyukká lehet tágítani (az alábbi ábrán jelzett módon) a felerősítés megkönnyítése érdekében, feltéve ha megfelelő befogókészüléket szerelnek fel az ütközésvizsgálat közben történő leválás megakadályozása érdekében. |
| --- | --- |

Megjegyzés:

Az alsó peremen található rögzítési furatokat nyújtott lyukká lehet tágítani (az alábbi ábrán jelzett módon) a felerősítés megkönnyítése érdekében, feltéve ha megfelelő befogókészüléket szerelnek fel az ütközésvizsgálat közben történő leválás megakadályozása érdekében.

Image

A SZELLŐZTETŐBERENDEZÉS ÁLLVÁNYA

A szellőztetőberendezés egy 5 mm vastag és 20 mm széles lemezből álló szerkezet. A függőleges lemezek kilenc darab 8 mm-es lyukkal vannak perforálva, hogy a levegő vízszintesen beáramolhasson.

9. ábra

Image

---

(1)  A jelzett energiamennyiségek a rendszer által felhasznált energiát jelentik, amikor az ütközésmérő a legnagyobb felülettel ütközik.

(2)  A méretek mm-ben vannak megadva. A tömbméretek tűréshatárának megállapításakor figyelembe kell venni a levágott méhsejtszerkezetű alumíniumtömbök mérésekor fellépő nehézségeket. Az ütközésmérő teljes méretének tűréshatára kisebb, mint az egyes tömböké, mivel a méhsejtszerkezetű tömböket be lehet állítani (átfedéssel, ha szükséges), hogy az ütközési felület méretét még pontosabban meg lehessen határozni.

1. függelék

ERŐELHAJLÁS GÖRBÉK STATIKUS VIZSGÁLATOKHOZ

1a. ábra

| 1. és 3. tömb | |
| --- | --- |

1. és 3. tömb

Image

1b. ábra

| 2. tömb | |
| --- | --- |

2. tömb

Image

1c. ábra

| 4. tömb | |
| --- | --- |

4. tömb

Image

1d. ábra

| 5. és 6. tömb | |
| --- | --- |

5. és 6. tömb

Image

2. függelék

ERŐELHAJLÁS GÖRBÉK DINAMIKUS VIZSGÁLATOKHOZ

2a. ábra

| 1. és 3. tömb | |
| --- | --- |

1. és 3. tömb

Image

2b. ábra

| 2. tömb | |
| --- | --- |

2. tömb

Image

2c. ábra

| 4. tömb | |
| --- | --- |

4. tömb

Image

2d. ábra

| 5. és 6. tömb | |
| --- | --- |

5. és 6. tömb

Image

2e. ábra

| Összes tömb | |
| --- | --- |

Összes tömb

Image

---

6. MELLÉKLET

AZ OLDALIRÁNYÚ ÜTKÖZÉS VIZSGÁLATÁHOZ HASZNÁLT PRÓBABÁBU MŰSZAKI LEÍRÁSA

1.   ÁLTALÁNOS

| 1.1. | Az előírásban előírt vizsgálati próbabábu, a műszerek és a hitelesítés leírását a műszaki rajzok és a felhasználói kézikönyv tartalmazza (1). |
| --- | --- |

1.1.

Az előírásban előírt vizsgálati próbabábu, a műszerek és a hitelesítés leírását a műszaki rajzok és a felhasználói kézikönyv tartalmazza (1).

| 1.2. | Az oldalirányú ütközés vizsgálatához használt próbabábu méretei és tömege egy közepes magasságú felnőtt férfiénak felel meg, alkarok nélkül. |
| --- | --- |

1.2.

Az oldalirányú ütközés vizsgálatához használt próbabábu méretei és tömege egy közepes magasságú felnőtt férfiénak felel meg, alkarok nélkül.

| 1.3. | Az oldalirányú ütközés vizsgálatához használt próbabábu fém és műanyag vázból áll, melyet a húst szimuláló gumi, műanyag és habanyag borít. |
| --- | --- |

1.3.

Az oldalirányú ütközés vizsgálatához használt próbabábu fém és műanyag vázból áll, melyet a húst szimuláló gumi, műanyag és habanyag borít.

2.   FELÉPÍTÉS

| 2.1. | Az oldalirányú ütközés vizsgálatához használt próbabábu áttekintésének vázlatát az 1. ábra és az alkatrészeket e melléklet 1. táblázata tartalmazza. |
| --- | --- |

2.1.

Az oldalirányú ütközés vizsgálatához használt próbabábu áttekintésének vázlatát az 1. ábra és az alkatrészeket e melléklet 1. táblázata tartalmazza.

2.2.   Fej

| 2.2.1. | A fej 1. számú részként szerepel a melléklet 1. ábráján. |
| --- | --- |

2.2.1.

A fej 1. számú részként szerepel a melléklet 1. ábráján.

| 2.2.2. | A fej egy alumínium vázból áll, amely hajlékony PVC-fóliával van burkolva. A váz belseje üreges, és itt vannak elhelyezve a háromtengelyű gyorsulásmérők és a ballaszt. |
| --- | --- |

2.2.2.

A fej egy alumínium vázból áll, amely hajlékony PVC-fóliával van burkolva. A váz belseje üreges, és itt vannak elhelyezve a háromtengelyű gyorsulásmérők és a ballaszt.

| 2.2.3. | A fej-nyak illesztésnél erőmérő cellát építettek be. Ezt a részt egy felső nyaki erőmérő cellával lehet helyettesíteni. |
| --- | --- |

2.2.3.

A fej-nyak illesztésnél erőmérő cellát építettek be. Ezt a részt egy felső nyaki erőmérő cellával lehet helyettesíteni.

2.3.   Nyak

| 2.3.1. | A nyak 2. számú részként szerepel a melléklet 1. ábráján. |
| --- | --- |

2.3.1.

A nyak 2. számú részként szerepel a melléklet 1. ábráján.

| 2.3.2. | A nyak egy fej-nyak összekapcsoló idomból, egy nyak-mellkas összekapcsoló idomból és egy központi részből áll, amely egymáshoz kapcsolja a két érintkező felületet. |
| --- | --- |

2.3.2.

A nyak egy fej-nyak összekapcsoló idomból, egy nyak-mellkas összekapcsoló idomból és egy központi részből áll, amely egymáshoz kapcsolja a két érintkező felületet.

| 2.3.3. | A fej-nyak összekapcsoló idom (2a. rész) és a nyak-mellkas összekapcsoló idom (2c. rész) egyenként két alumíniumkorongból áll, amelyet egy félgömbfejű csavar és nyolc gumiütköző kapcsol össze. |
| --- | --- |

2.3.3.

A fej-nyak összekapcsoló idom (2a. rész) és a nyak-mellkas összekapcsoló idom (2c. rész) egyenként két alumíniumkorongból áll, amelyet egy félgömbfejű csavar és nyolc gumiütköző kapcsol össze.

| 2.3.4. | A henger alakú központi szelvény (2b. rész) gumiból készül. Mindkét oldalon a gumirészben egy öntött alumíniumkorong összekapcsoló idom található. |
| --- | --- |

2.3.4.

A henger alakú központi szelvény (2b. rész) gumiból készül. Mindkét oldalon a gumirészben egy öntött alumíniumkorong összekapcsoló idom található.

| 2.3.5. | A nyaktartóra felszerelt nyak 2d. részként szerepel a melléklet 1. ábráján. Ezt a tartót tetszés szerint egy alsó nyaki erőmérő cellával lehet helyettesíteni. |
| --- | --- |

2.3.5.

A nyaktartóra felszerelt nyak 2d. részként szerepel a melléklet 1. ábráján. Ezt a tartót tetszés szerint egy alsó nyaki erőmérő cellával lehet helyettesíteni.

| 2.3.6. | A nyaktartó két felülete által bezárt szög 25 fok. Mivel a vállidom 5 fokkal hátrafelé dől, a nyak és a törzs közötti szög 20 fok. |
| --- | --- |

2.3.6.

A nyaktartó két felülete által bezárt szög 25 fok. Mivel a vállidom 5 fokkal hátrafelé dől, a nyak és a törzs közötti szög 20 fok.

2.4.   Váll

| 2.4.1. | A váll 3. számú részként szerepel a melléklet 1. ábráján. |
| --- | --- |

2.4.1.

A váll 3. számú részként szerepel a melléklet 1. ábráján.

| 2.4.2. | A váll a vállidomból, két kulcscsontból és egy vállfedő habsapkából áll. |
| --- | --- |

2.4.2.

A váll a vállidomból, két kulcscsontból és egy vállfedő habsapkából áll.

| 2.4.3. | A vállidom (3a. számú rész) egy alumínium távtartó idomból, a tetején egy alumíniumlemezből és a távtartó idom aljára szerelt alumíniumlemezből áll. Mindkét lemez politetrafluoretilén (PTFE) bevonattal borított. |
| --- | --- |

2.4.3.

A vállidom (3a. számú rész) egy alumínium távtartó idomból, a tetején egy alumíniumlemezből és a távtartó idom aljára szerelt alumíniumlemezből áll. Mindkét lemez politetrafluoretilén (PTFE) bevonattal borított.

| 2.4.4. | A poliuretán (PU) gyantából készült kulcscsontokat (3b. számú rész) úgy alakították ki, hogy a távtartó idom fölé kerüljenek. A kulcscsontokat két elasztikus zsinór tartja vissza semleges helyzetben (3c. számú rész), melyek a vállidom hátuljához vannak erősítve. A kulcscsontok külső élének kialakítása lehetővé teszi, hogy a karok normál pozíciót vehessenek fel. |
| --- | --- |

2.4.4.

A poliuretán (PU) gyantából készült kulcscsontokat (3b. számú rész) úgy alakították ki, hogy a távtartó idom fölé kerüljenek. A kulcscsontokat két elasztikus zsinór tartja vissza semleges helyzetben (3c. számú rész), melyek a vállidom hátuljához vannak erősítve. A kulcscsontok külső élének kialakítása lehetővé teszi, hogy a karok normál pozíciót vehessenek fel.

| 2.4.5. | A vállfedő sapka (3d. számú rész) kis sűrűségű poliuretán habból készül, és a vállidomhoz van erősítve. |
| --- | --- |

2.4.5.

A vállfedő sapka (3d. számú rész) kis sűrűségű poliuretán habból készül, és a vállidomhoz van erősítve.

2.5.   Mellkas

| 2.5.1. | A mellkas 4. számú részként szerepel a melléklet 1. ábráján. |
| --- | --- |

2.5.1.

A mellkas 4. számú részként szerepel a melléklet 1. ábráján.

| 2.5.2. | A mellkas egy merev mellüreg-dobozból és három azonos méretű bordamodulból áll. |
| --- | --- |

2.5.2.

A mellkas egy merev mellüreg-dobozból és három azonos méretű bordamodulból áll.

| 2.5.3. | A mellüreg-doboz (4a. számú rész) acélból készül. A hátsó felületére egy acél távtartó és egy hajlított poliuretán (PU) gyanta hátlap van szerelve (4b. számú rész). |
| --- | --- |

2.5.3.

A mellüreg-doboz (4a. számú rész) acélból készül. A hátsó felületére egy acél távtartó és egy hajlított poliuretán (PU) gyanta hátlap van szerelve (4b. számú rész).

| 2.5.4. | A mellüreg-doboz felső felülete 5 fokkal hátrafelé dől. |
| --- | --- |

2.5.4.

A mellüreg-doboz felső felülete 5 fokkal hátrafelé dől.

| 2.5.5. | A mellüreg-doboz alsó oldalára egy T12 erőmérő cellát vagy egy erőmérő cella helyettesítőt (4j. számú rész) szereltek. |
| --- | --- |

2.5.5.

A mellüreg-doboz alsó oldalára egy T12 erőmérő cellát vagy egy erőmérő cella helyettesítőt (4j. számú rész) szereltek.

| 2.5.6. | A bordamodul (4c. számú rész) egy húst szimuláló nyitott cellájú poliuretán habbal fedett acél bordaívből (4d. számú rész), egy lineáris vezetőrendszer szerelvényből (4e. számú rész), amely összekapcsolja a borda és a gerincoszlop dobozát, egy hidraulikus lengéscsillapítóból (4f. számú rész), valamint egy hajlításálló lengéscsillapító rugóból (4g. számú rész) áll. |
| --- | --- |

2.5.6.

A bordamodul (4c. számú rész) egy húst szimuláló nyitott cellájú poliuretán habbal fedett acél bordaívből (4d. számú rész), egy lineáris vezetőrendszer szerelvényből (4e. számú rész), amely összekapcsolja a borda és a gerincoszlop dobozát, egy hidraulikus lengéscsillapítóból (4f. számú rész), valamint egy hajlításálló lengéscsillapító rugóból (4g. számú rész) áll.

| 2.5.7. | A lineáris vezetőrendszer (4e. számú rész) lehetővé teszi, hogy a bordaív érzékeny bordaoldala (4d. számú rész) a gerincoszlop dobozához (4a. számú rész) és a nem érzékeny oldalhoz viszonyítva hajoljon el. A vezetőrendszer szerelvény lineáris tűgörgős csapágyakkal van felszerelve. |
| --- | --- |

2.5.7.

A lineáris vezetőrendszer (4e. számú rész) lehetővé teszi, hogy a bordaív érzékeny bordaoldala (4d. számú rész) a gerincoszlop dobozához (4a. számú rész) és a nem érzékeny oldalhoz viszonyítva hajoljon el. A vezetőrendszer szerelvény lineáris tűgörgős csapágyakkal van felszerelve.

| 2.5.8. | A vezetőrendszer-szerelvényben egy finombeállító rugó található (4h. számú rész). |
| --- | --- |

2.5.8.

A vezetőrendszer-szerelvényben egy finombeállító rugó található (4h. számú rész).

| 2.5.9. | A vezetőrendszer csatlakoztatott gerincoszlop dobozára (4e. számú rész) egy borda elmozdulásátalakítót (4i. számú rész) lehet szerelni és a borda érzékeny részén csatlakoztatni lehet a vezetőrendszer külső végéhez. |
| --- | --- |

2.5.9.

A vezetőrendszer csatlakoztatott gerincoszlop dobozára (4e. számú rész) egy borda elmozdulásátalakítót (4i. számú rész) lehet szerelni és a borda érzékeny részén csatlakoztatni lehet a vezetőrendszer külső végéhez.

2.6.   Karok

| 2.6.1. | A karok 5. számú részként szerepelnek a melléklet 1. ábráján. |
| --- | --- |

2.6.1.

A karok 5. számú részként szerepelnek a melléklet 1. ábráján.

| 2.6.2. | A karok a húst szimuláló poliuretán (PU) habbal és a bőrnek megfelelő polivinil-kloriddal (PVC) fedett műanyag vázzal rendelkeznek. A húst szimuláló anyag nagy sűrűségű poliuretán (PU) öntött felső részből és egy poliuretán (PU) habból készült alsó részből áll. |
| --- | --- |

2.6.2.

A karok a húst szimuláló poliuretán (PU) habbal és a bőrnek megfelelő polivinil-kloriddal (PVC) fedett műanyag vázzal rendelkeznek. A húst szimuláló anyag nagy sűrűségű poliuretán (PU) öntött felső részből és egy poliuretán (PU) habból készült alsó részből áll.

| 2.6.3. | A váll-kar illesztése lehetővé teszi, hogy a kar önálló helyzeteket vegyen fel a törzs tengelyéhez képest 0o, 40o és 90o szögben. |
| --- | --- |

2.6.3.

A váll-kar illesztése lehetővé teszi, hogy a kar önálló helyzeteket vegyen fel a törzs tengelyéhez képest 0o, 40o és 90o szögben.

| 2.6.4. | A váll-kar illesztése miatt a karok csak behajlító vagy kitáró elforduló mozgásokat tudnak végezni. |
| --- | --- |

2.6.4.

A váll-kar illesztése miatt a karok csak behajlító vagy kitáró elforduló mozgásokat tudnak végezni.

2.7.   Deréktáji gerincoszlop

| 2.7.1. | A deréktáji gerincoszlop 6. számú részként szerepel a melléklet 1. ábráján. |
| --- | --- |

2.7.1.

A deréktáji gerincoszlop 6. számú részként szerepel a melléklet 1. ábráján.

| 2.7.2. | A deréktáji gerincoszlop egy merev gumihengerből áll, melynek mindkét végére két acél érintkező lemez van felerősítve, illetve a henger belsejében egy acélkábel található. |
| --- | --- |

2.7.2.

A deréktáji gerincoszlop egy merev gumihengerből áll, melynek mindkét végére két acél érintkező lemez van felerősítve, illetve a henger belsejében egy acélkábel található.

2.8.   Has

| 2.8.1. | A has 7. számú részként szerepel a melléklet 1. ábráján. |
| --- | --- |

2.8.1.

A has 7. számú részként szerepel a melléklet 1. ábráján.

| 2.8.2. | A has egy merev központi részből áll, amely poliuretán habbal van borítva. |
| --- | --- |

2.8.2.

A has egy merev központi részből áll, amely poliuretán habbal van borítva.

| 2.8.3. | A has központi részét egy fémöntvény alkotja (7a. számú rész). Az öntvény tetejére fedőlemez van szerelve. |
| --- | --- |

2.8.3.

A has központi részét egy fémöntvény alkotja (7a. számú rész). Az öntvény tetejére fedőlemez van szerelve.

| 2.8.4. | A burkolat (7b. számú rész) poliuretán (PU) habból készül. A két oldalát fedő habba lekerekített, ólomszemcsékkel töltött gumilemez van beépítve. |
| --- | --- |

2.8.4.

A burkolat (7b. számú rész) poliuretán (PU) habból készül. A két oldalát fedő habba lekerekített, ólomszemcsékkel töltött gumilemez van beépítve.

| 2.8.5. | A has két oldalán, a habburkolat és a merev öntvény közé három erőátalakító (7c. számú rész) vagy három nem mérő helyettesítő egység szerelhető fel. |
| --- | --- |

2.8.5.

A has két oldalán, a habburkolat és a merev öntvény közé három erőátalakító (7c. számú rész) vagy három nem mérő helyettesítő egység szerelhető fel.

2.9.   Medence

| 2.9.1. | A medence 8. számú részként szerepel a melléklet 1. ábráján. |
| --- | --- |

2.9.1.

A medence 8. számú részként szerepel a melléklet 1. ábráján.

| 2.9.2. | A medence egy keresztcsont-idomból, két csípőcsontból, két csípőizület szerelvényből és a húst szimuláló fedő habból áll. |
| --- | --- |

2.9.2.

A medence egy keresztcsont-idomból, két csípőcsontból, két csípőizület szerelvényből és a húst szimuláló fedő habból áll.

| 2.9.3. | A keresztcsont (8a. számú rész) egy tömör fémidomból és az idom tetejére szerelt fémlemezből áll. Az idom hátsó felén a műszerek elhelyezésének megkönnyítésére egy mélyedés található. |
| --- | --- |

2.9.3.

A keresztcsont (8a. számú rész) egy tömör fémidomból és az idom tetejére szerelt fémlemezből áll. Az idom hátsó felén a műszerek elhelyezésének megkönnyítésére egy mélyedés található.

| 2.9.4. | A csípőcsontok (8b. számú rész) poliuretán (PU) gyantából készülnek. |
| --- | --- |

2.9.4.

A csípőcsontok (8b. számú rész) poliuretán (PU) gyantából készülnek.

| 2.9.5. | A csípőcsont-szerelvények (8c. számú rész) acélrészekből készülnek. Egy felső combcsont-tartóból és a próbabábu H pontján áthaladó tengelyhez kapcsolódó gömbcsuklóból állnak.
  A felső combcsont-tartó távolító és közelítő képességét a mozgástartomány széleinél gumiütközőkkel ütköztetik. |
| --- | --- |

2.9.5.

A csípőcsont-szerelvények (8c. számú rész) acélrészekből készülnek. Egy felső combcsont-tartóból és a próbabábu H pontján áthaladó tengelyhez kapcsolódó gömbcsuklóból állnak.

A felső combcsont-tartó távolító és közelítő képességét a mozgástartomány széleinél gumiütközőkkel ütköztetik.

| 2.9.6. | A húst szimuláló rendszer (8d. számú rész) poliuretán (PU) habbal töltött polivinil-kloridból (PVC) készül. A H pontban a bőrt jelentő fólia helyén egy nagy nyitott cellás poliuretán (PU) habidomból készült henger (8e. számú rész) található, amelyet a csípőcsontra erősített acéllemezzel támasztanak meg a gömbcsuklón áthaladó tengelytartó segítségével. |
| --- | --- |

2.9.6.

A húst szimuláló rendszer (8d. számú rész) poliuretán (PU) habbal töltött polivinil-kloridból (PVC) készül. A H pontban a bőrt jelentő fólia helyén egy nagy nyitott cellás poliuretán (PU) habidomból készült henger (8e. számú rész) található, amelyet a csípőcsontra erősített acéllemezzel támasztanak meg a gömbcsuklón áthaladó tengelytartó segítségével.

| 2.9.7. | A csípőcsontok a hátsó oldalon a keresztcsontidomhoz csatlakoznak és az ágyéki szimfizis helyénél egy erőátalakító (8f. számú rész) vagy egy erőátalakító helyettesítő kapcsolja össze. |
| --- | --- |

2.9.7.

A csípőcsontok a hátsó oldalon a keresztcsontidomhoz csatlakoznak és az ágyéki szimfizis helyénél egy erőátalakító (8f. számú rész) vagy egy erőátalakító helyettesítő kapcsolja össze.

2.10.   Lábak

| 2.10.1. | A lábak 9. számú részként szerepelnek a melléklet 1. ábráján. |
| --- | --- |

2.10.1.

A lábak 9. számú részként szerepelnek a melléklet 1. ábráján.

| 2.10.2. | A lábak a húst szimuláló poliuretán (PU) habbal és a bőrnek megfelelő polivinil-kloriddal (PVC) fedett fémvázból állnak. |
| --- | --- |

2.10.2.

A lábak a húst szimuláló poliuretán (PU) habbal és a bőrnek megfelelő polivinil-kloriddal (PVC) fedett fémvázból állnak.

| 2.10.3. | A láb felső részén a combhús bőrt szimuláló polivinil-kloriddal (PCV) borított nagy sűrűségű poliuretán (PU) öntvényből áll. |
| --- | --- |

2.10.3.

A láb felső részén a combhús bőrt szimuláló polivinil-kloriddal (PCV) borított nagy sűrűségű poliuretán (PU) öntvényből áll.

| 2.10.4. | A térd és a boka illesztése miatt a lábak csak behajlító vagy kitáró elforduló mozgásokat tudnak végezni. |
| --- | --- |

2.10.4.

A térd és a boka illesztése miatt a lábak csak behajlító vagy kitáró elforduló mozgásokat tudnak végezni.

2.11.   Ruházat

| 2.11.1. | A ruházat nem szerepel a melléklet 1. ábráján. |
| --- | --- |

2.11.1.

A ruházat nem szerepel a melléklet 1. ábráján.

| 2.11.2. | A ruházat gumiból készül, és fedi a vállakat, a mellkast, a karok felső részét, a hasat és a deréktáji gerincoszlopot, valamint a medence felső részét. |
| --- | --- |

2.11.2.

A ruházat gumiból készül, és fedi a vállakat, a mellkast, a karok felső részét, a hasat és a deréktáji gerincoszlopot, valamint a medence felső részét.

1. ábra

Az oldalirányú ütközés vizsgálatához használt próbabábu felépítése

Image

1. táblázat

Az oldalirányú ütközés vizsgálatához használt próbabábu alkotórészei (lásd 1. ábra)

| Rész | Szám | Leírás | Szám/próbabábu |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | | Fej | 1 |
| 2 | | Nyak | 1 |
| | 2a | Fej-nyak összekapcsoló idom | 1 |
| | 2b | Központi szelvény | 1 |
| | 2c | Nyak-mellkas összekapcsoló idom | 1 |
| | 2d | Nyaktartó | 1 |
| 3 | | Váll | 1 |
| | 3a | Válldoboz | 1 |
| | 3b | Kulcscsont | 2 |
| | 3c | Elasztikus zsinór | 2 |
| | 3d | Vállfedő habsapka | 1 |
| 4 | | Mellkas | 1 |
| | 4a | Mellüreg | 1 |
| | 4b | Hátlap (hajlított) | 1 |
| | 4c | Bordamodul | 3 |
| | 4d | Húst szimuláló habbal fedett bordaív | 3 |
| | 4e | Dugattyú-henger szerelvény | 3 |
| | 4f | Lengéscsillapító | 3 |
| | 4g | Erős lengéscsillapító rugó | 3 |
| | 4h | Hangolórugó | 3 |
| | 4i | Elmozdulásátalakító | 3 |
| | 4j | T12 erőmérő cella vagy erőmérő cella helyettesítő | 1 |
| 5 | | Kar | 2 |
| 6 | | Deréktáji gerincoszlop | 1 |
| 7 | | Has | 1 |
| | 7a | Központi öntvény | 1 |
| | 7b | Habborítás | 1 |
| | 7c | Erőátalakító vagy helyettesítő | 3 |
| 8 | | Medence | 1 |
| | 8a | Keresztcsont-idom | 1 |
| | 8b | Csípőcsontok | 2 |
| | 8c | Csípőizület-egység | 2 |
| | 8d | Húst szimuláló burkolat | 1 |
| | 8e | H pontot fedő habidom | 1 |
| | 8f | Erőátalakító vagy helyettesítő | 1 |
| 9 | | Láb | 2 |
| 10 | | Ruházat | 1 |

Rész

Szám

Leírás

Szám/próbabábu

1

Fej

1

2

Nyak

1

2a

Fej-nyak összekapcsoló idom

1

2b

Központi szelvény

1

2c

Nyak-mellkas összekapcsoló idom

1

2d

Nyaktartó

1

3

Váll

1

3a

Válldoboz

1

3b

Kulcscsont

2

3c

Elasztikus zsinór

2

3d

Vállfedő habsapka

1

4

Mellkas

1

4a

Mellüreg

1

4b

Hátlap (hajlított)

1

4c

Bordamodul

3

4d

Húst szimuláló habbal fedett bordaív

3

4e

Dugattyú-henger szerelvény

3

4f

Lengéscsillapító

3

4g

Erős lengéscsillapító rugó

3

4h

Hangolórugó

3

4i

Elmozdulásátalakító

3

4j

T12 erőmérő cella vagy erőmérő cella helyettesítő

1

5

Kar

2

6

Deréktáji gerincoszlop

1

7

Has

1

7a

Központi öntvény

1

7b

Habborítás

1

7c

Erőátalakító vagy helyettesítő

3

8

Medence

1

8a

Keresztcsont-idom

1

8b

Csípőcsontok

2

8c

Csípőizület-egység

2

8d

Húst szimuláló burkolat

1

8e

H pontot fedő habidom

1

8f

Erőátalakító vagy helyettesítő

1

9

Láb

2

10

Ruházat

1

3.   A PRÓBABÁBU ÖSSZESZERELÉSE

3.1.   Fej-nyak

| 3.1.1. | A nyak felszereléséhez 10 Nm forgatónyomatékkal kell megfeszíteni a félgömbfejű csavarokat. |
| --- | --- |

3.1.1.

A nyak felszereléséhez 10 Nm forgatónyomatékkal kell megfeszíteni a félgömbfejű csavarokat.

| 3.1.2. | A fej-nyak felső rész erőmérő cella szerelvényt négy csavarral kell felszerelni a nyakon található fej-nyak összekapcsoló lemezre. |
| --- | --- |

3.1.2.

A fej-nyak felső rész erőmérő cella szerelvényt négy csavarral kell felszerelni a nyakon található fej-nyak összekapcsoló lemezre.

| 3.1.3. | A nyakon lévő nyak-mellkas összekapcsoló lemezt négy csavarral kell felszerelni a nyaktartóra. |
| --- | --- |

3.1.3.

A nyakon lévő nyak-mellkas összekapcsoló lemezt négy csavarral kell felszerelni a nyaktartóra.

3.2.   Nyak-váll-mellkas

| 3.2.1. | A nyaktartó négy csavarral erősíthető fel a vállidomra. |
| --- | --- |

3.2.1.

A nyaktartó négy csavarral erősíthető fel a vállidomra.

| 3.2.2. | A vállidomot három csavarral kell felszerelni a mellüreg-doboz felső felületére. |
| --- | --- |

3.2.2.

A vállidomot három csavarral kell felszerelni a mellüreg-doboz felső felületére.

3.3.   Váll-kar

| 3.3.1. | A karok a kulcscsontokra csavarral és tengelyirányú csapággyal vannak felszerelve. A kar tengelyén az 1 2 g tartóerő elérése érdekében a csavart meg kell szorítani. |
| --- | --- |

3.3.1.

A karok a kulcscsontokra csavarral és tengelyirányú csapággyal vannak felszerelve. A kar tengelyén az 1 2 g tartóerő elérése érdekében a csavart meg kell szorítani.

3.4.   Mellkas-deréktáji gerincoszlop-has

| 3.4.1. | A bordamodulok felszerelési irányát a mellkason a választott ütközési oldalhoz kell igazítani. |
| --- | --- |

3.4.1.

A bordamodulok felszerelési irányát a mellkason a választott ütközési oldalhoz kell igazítani.

| 3.4.2. | A deréktáji gerincoszlop illesztődarabja a T12 erőmérő cellához vagy az erőmérő cella helyettesítőhöz a mellüreg alsó részére két csavarral van felerősítve. |
| --- | --- |

3.4.2.

A deréktáji gerincoszlop illesztődarabja a T12 erőmérő cellához vagy az erőmérő cella helyettesítőhöz a mellüreg alsó részére két csavarral van felerősítve.

| 3.4.3. | A deréktáji gerincoszlop illesztődarabját négy csavarral erősítették fel a mellüreg tetőlapjára. |
| --- | --- |

3.4.3.

A deréktáji gerincoszlop illesztődarabját négy csavarral erősítették fel a mellüreg tetőlapjára.

| 3.4.4. | A központi hasi öntvény szerelőpereme a deréktáji gerincoszlop illesztődarabja és a deréktáji gerincoszlop felső lapja közé van beszorítva. |
| --- | --- |

3.4.4.

A központi hasi öntvény szerelőpereme a deréktáji gerincoszlop illesztődarabja és a deréktáji gerincoszlop felső lapja közé van beszorítva.

| 3.4.5. | A hasi erőátalakítók helyét a választott ütközési oldalhoz kell igazítani. |
| --- | --- |

3.4.5.

A hasi erőátalakítók helyét a választott ütközési oldalhoz kell igazítani.

3.5.   Deréktáji gerincoszlop-medence-lábak

| 3.5.1. | A deréktáji gerincoszlopot három csavarral szerelték fel a keresztcsontidom borítására. A deréktáji gerincoszlop erőmérő cella használata esetén négy csavart alkalmaznak. |
| --- | --- |

3.5.1.

A deréktáji gerincoszlopot három csavarral szerelték fel a keresztcsontidom borítására. A deréktáji gerincoszlop erőmérő cella használata esetén négy csavart alkalmaznak.

| 3.5.2. | A deréktáji gerincoszlop alsó lemezét három csavarral kell felszerelni a medence keresztcsont-idomjára. |
| --- | --- |

3.5.2.

A deréktáji gerincoszlop alsó lemezét három csavarral kell felszerelni a medence keresztcsont-idomjára.

| 3.5.3. | A lábak a medence csípőizület felső combcsont-tartójára egy csavarral vannak felerősítve. |
| --- | --- |

3.5.3.

A lábak a medence csípőizület felső combcsont-tartójára egy csavarral vannak felerősítve.

| 3.5.4. | A térd- és bokaillesztések a lábon 1 2 g tartóerő elérése érdekében beállíthatók. |
| --- | --- |

3.5.4.

A térd- és bokaillesztések a lábon 1 2 g tartóerő elérése érdekében beállíthatók.

4.   FŐ JELLEMZŐK

4.1.   Tömeg

| 4.1.1. | A próbabábu főbb alkotórészeinek tömegét a melléklet 2. táblázata tartalmazza.
  2. táblázat
  A próbabábu alkotórészeinek tömege








  Alkotórész (testrész) | Tömeg
  (kg) | Tűréshatár
  ± (kg) | Főbb összetevők |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Fej | 4,0 | 0,2 | Teljes fej szerelvény, beleértve a háromtengelyű gyorsulásmérőt és a felső nyaki erőmérő cellát vagy helyettesítőt |
| Nyak | 1,0 | 0,05 | Nyak, a nyaktartó nélkül |
| Mellkas | 22,4 | 1,0 | Nyaktartó, vállfedő, vállegységek, kar rögzítőcsavarjai, gerincoszlop-doboz, törzs hátlemeze, bordamodulok, bordaelhajlás-átalakítók, törzs hátlemez erőmérő cella vagy helyettesítője, T12 erőmérő cella vagy helyettesítője, has központi öntvénye, hasi erőátalakítók, ruházat 2/3-a |
| Kar (mindkettő) | 1,3 | 0,1 | Felső kar, a karpozícionáló lemezekkel együtt (mindkettő) |
| Has és a deréktáji gerincoszlop | 5,0 | 0,25 | A has húst szimuláló burkolata és a deréktáji gerincoszlop |
| Medence | 12,0 | 0,6 | Keresztcsont-idom, deréktáji gerincoszlop szerelőlapja, csípő gömbcsuklói, felső combcsont-tartók, csípőcsontok, ágyéki erőátalakító, medence húst szimuláló borítása, ruházat 1/3-a |
| Láb (mindkettő) | 12,7 | 0,6 | Lábfej, alsó és felső lábszár és a húst szimuláló borítás a felső combcsonttal való kapcsolódási pontig (mindkettő) |
| A teljes próbabábu | 72,0 | 1,2 | |

4.1.1.

A próbabábu főbb alkotórészeinek tömegét a melléklet 2. táblázata tartalmazza.

2. táblázat

A próbabábu alkotórészeinek tömege

Alkotórész (testrész)

Tömeg

(kg)

Tűréshatár

± (kg)

Főbb összetevők

Fej

4,0

0,2

Teljes fej szerelvény, beleértve a háromtengelyű gyorsulásmérőt és a felső nyaki erőmérő cellát vagy helyettesítőt

Nyak

1,0

0,05

Nyak, a nyaktartó nélkül

Mellkas

22,4

1,0

Nyaktartó, vállfedő, vállegységek, kar rögzítőcsavarjai, gerincoszlop-doboz, törzs hátlemeze, bordamodulok, bordaelhajlás-átalakítók, törzs hátlemez erőmérő cella vagy helyettesítője, T12 erőmérő cella vagy helyettesítője, has központi öntvénye, hasi erőátalakítók, ruházat 2/3-a

Kar (mindkettő)

1,3

0,1

Felső kar, a karpozícionáló lemezekkel együtt (mindkettő)

Has és a deréktáji gerincoszlop

5,0

0,25

A has húst szimuláló burkolata és a deréktáji gerincoszlop

Medence

12,0

0,6

Keresztcsont-idom, deréktáji gerincoszlop szerelőlapja, csípő gömbcsuklói, felső combcsont-tartók, csípőcsontok, ágyéki erőátalakító, medence húst szimuláló borítása, ruházat 1/3-a

Láb (mindkettő)

12,7

0,6

Lábfej, alsó és felső lábszár és a húst szimuláló borítás a felső combcsonttal való kapcsolódási pontig (mindkettő)

A teljes próbabábu

72,0

1,2

4.2.   Főbb méretek

| 4.2.1. | Az oldalirányú ütközés vizsgálatához használt próbabábu főbb méreteit - a melléklet 2. ábrája alapján - a melléklet 3. táblázata tartalmazza.
  A méretek ruházat nélkül értendők.
  2. ábra
  A próbabábu főbb méretei (lásd 3. táblázat)




  3. táblázat
  A próbabábu főbb méretei







  Szám | Paraméter | Méret (mm) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Ülésmagasság | 909 ± 9 |
| 2 | Ülőfelülettől a vállízületig | 565 ± 7 |
| 3 | Ülőfelülettől a mellüreg-doboz alsó felületéig | 351 ± 5 |
| 4 | Ülőfelülettől a csípőízületig (a csavar közepe) | 100 ± 3 |
| 5 | Talptól az ülőfelületig ülőhelyzetben | 442 ± 9 |
| 6 | Fejszélesség | 155 ± 3 |
| 7 | Váll-/karszélesség | 470 ± 9 |
| 8 | Mellkasszélesség | 327 ± 5 |
| 9 | Hasszélesség | 280 ± 7 |
| 10 | Medenceöl-szélesség | 366 ± 7 |
| 11 | Fejmélység | 201 ± 5 |
| 12 | Mellkasmélység | 267 ± 5 |
| 13 | Hasmélység | 199 ± 5 |
| 14 | Medencemélység | 240 ± 5 |
| 15 | A far hátsó részétől a csípőízületig (a csavar közepe) | 155 ± 5 |
| 16 | Ülőfelület hátsó részétől a térd elülső részéig | 606 ± 9 |

4.2.1.

Az oldalirányú ütközés vizsgálatához használt próbabábu főbb méreteit - a melléklet 2. ábrája alapján - a melléklet 3. táblázata tartalmazza.

A méretek ruházat nélkül értendők.

2. ábra

A próbabábu főbb méretei (lásd 3. táblázat)

Image

3. táblázat

A próbabábu főbb méretei

Szám

Paraméter

Méret (mm)

1

Ülésmagasság

909 ± 9

2

Ülőfelülettől a vállízületig

565 ± 7

3

Ülőfelülettől a mellüreg-doboz alsó felületéig

351 ± 5

4

Ülőfelülettől a csípőízületig (a csavar közepe)

100 ± 3

5

Talptól az ülőfelületig ülőhelyzetben

442 ± 9

6

Fejszélesség

155 ± 3

7

Váll-/karszélesség

470 ± 9

8

Mellkasszélesség

327 ± 5

9

Hasszélesség

280 ± 7

10

Medenceöl-szélesség

366 ± 7

11

Fejmélység

201 ± 5

12

Mellkasmélység

267 ± 5

13

Hasmélység

199 ± 5

14

Medencemélység

240 ± 5

15

A far hátsó részétől a csípőízületig (a csavar közepe)

155 ± 5

16

Ülőfelület hátsó részétől a térd elülső részéig

606 ± 9

5.   A PRÓBABÁBU HITELESÍTÉSE

5.1.   Ütközés felőli oldal

| 5.1.1. | Attól függően, hogy a jármű melyik oldalát ütköztetik, a bal vagy a jobb oldali próbabábu-részeket kell hitelesíteni. |
| --- | --- |

5.1.1.

Attól függően, hogy a jármű melyik oldalát ütköztetik, a bal vagy a jobb oldali próbabábu-részeket kell hitelesíteni.

| 5.1.2. | A bordamodulok szerelési irányára és a hasi erőátalakítók helyzetére vonatkozóan a próbabábut a választott ütközési oldalnak megfelelően kell beállítani. |
| --- | --- |

5.1.2.

A bordamodulok szerelési irányára és a hasi erőátalakítók helyzetére vonatkozóan a próbabábut a választott ütközési oldalnak megfelelően kell beállítani.

5.2.   Műszerek

| 5.2.1. | Valamennyi műszert kalibrálni kell az 1.1. bekezdésben előírt dokumentum követelményeinek megfelelően. |
| --- | --- |

5.2.1.

Valamennyi műszert kalibrálni kell az 1.1. bekezdésben előírt dokumentum követelményeinek megfelelően.

| 5.2.2. | A műszerek csatornáinak meg kell felelniük az ISO 6487:2000 szabványnak vagy az SAE J211 (1995. március) adatcsatorna rögzítési előírásnak. |
| --- | --- |

5.2.2.

A műszerek csatornáinak meg kell felelniük az ISO 6487:2000 szabványnak vagy az SAE J211 (1995. március) adatcsatorna rögzítési előírásnak.

| 5.2.3. | Az ezen előírásnak megfelelő minimális csatornaszám a tíz:






  Fejgyorsulások | (3), |
| --- | --- | --- |
| Mellkasi borda elhajlások | (3), |
| Hasi terhelések | (3) és |
| Ágyéki szimfizis terhelés | (1). |

5.2.3.

Az ezen előírásnak megfelelő minimális csatornaszám a tíz:

Fejgyorsulások

(3),

Mellkasi borda elhajlások

(3),

Hasi terhelések

(3) és

Ágyéki szimfizis terhelés

(1).

| 5.2.4. | Kiegészítésül számos opcionális műszercsatorna (38) hozzáférhető:






  Felső nyaki terhelések | (6), |
| --- | --- | --- |
| Alsó nyaki terhelések | (6), |
| Kulcscsont terhelések | (3), |
| Törzs hátlap terhelések | (4), |
| T1 gyorsulások | (3), |
| T12 gyorsulások | (3), |
| Borda gyorsulások | (6, bordánként kettő), |
| T12 gerincoszlop terhelések | (4), |
| Alsó deréktáji terhelések | (3), |
| Medence gyorsulások | (3) és |
| Combcsont terhelések | (6). |

5.2.4.

Kiegészítésül számos opcionális műszercsatorna (38) hozzáférhető:

Felső nyaki terhelések

(6),

Alsó nyaki terhelések

(6),

Kulcscsont terhelések

(3),

Törzs hátlap terhelések

(4),

T1 gyorsulások

(3),

T12 gyorsulások

(3),

Borda gyorsulások

(6, bordánként kettő),

T12 gerincoszlop terhelések

(4),

Alsó deréktáji terhelések

(3),

Medence gyorsulások

(3) és

Combcsont terhelések

(6).

Opcionálisan további négy jelzőcsatorna hozzáférhető:

| Mellkasi forgások | (2) és |
| --- | --- |
| Medenceforgások | (2) |

Mellkasi forgások

(2) és

Medenceforgások

(2)

5.3.   Szemrevételezés

| 5.3.1. | Ellenőrizni kell, hogy a próbabábu részei nem sérültek-e, és ha szükséges, ki kell cserélni a sérült részeket a hitelesítési vizsgálat előtt. |
| --- | --- |

5.3.1.

Ellenőrizni kell, hogy a próbabábu részei nem sérültek-e, és ha szükséges, ki kell cserélni a sérült részeket a hitelesítési vizsgálat előtt.

5.4.   Általános vizsgálati beállítások

| 5.4.1. | A melléklet 3. ábrája mutatja az oldalirányú ütközés vizsgálatához használt próbabábu hitelesítési vizsgálataihoz szükséges beállításokat. |
| --- | --- |

5.4.1.

A melléklet 3. ábrája mutatja az oldalirányú ütközés vizsgálatához használt próbabábu hitelesítési vizsgálataihoz szükséges beállításokat.

| 5.4.2. | A hitelesítési vizsgálatok beállításainak és a vizsgálati eljárásoknak meg kell felelniük az 1.1. bekezdésben előírt dokumentáció előírásainak és követelményeinek. |
| --- | --- |

5.4.2.

A hitelesítési vizsgálatok beállításainak és a vizsgálati eljárásoknak meg kell felelniük az 1.1. bekezdésben előírt dokumentáció előírásainak és követelményeinek.

| 5.4.3. | A fejre, a nyakra, a mellkasra és a deréktáji gerincoszlopra vonatkozó vizsgálatokat a próbabábu alapegységein kell elvégezni. |
| --- | --- |

5.4.3.

A fejre, a nyakra, a mellkasra és a deréktáji gerincoszlopra vonatkozó vizsgálatokat a próbabábu alapegységein kell elvégezni.

| 5.4.4. | A vállra, a hasra és a medencére vonatkozó vizsgálatokat a teljes próbabábuval (ruházat, cipő és alsóruházat nélkül) kell végrehajtani. Ezeknél a vizsgálatoknál a próbabábu egy lapos felületen ül úgy, hogy a próbabábu és a felület közé két legfeljebb 2 mm vastag politetrafluoretilén (PTFE) lemez van illesztve. |
| --- | --- |

5.4.4.

A vállra, a hasra és a medencére vonatkozó vizsgálatokat a teljes próbabábuval (ruházat, cipő és alsóruházat nélkül) kell végrehajtani. Ezeknél a vizsgálatoknál a próbabábu egy lapos felületen ül úgy, hogy a próbabábu és a felület közé két legfeljebb 2 mm vastag politetrafluoretilén (PTFE) lemez van illesztve.

| 5.4.5. | A vizsgálat előtt a hitelesítendő részeket legalább 4 órán keresztül a vizsgálati helyiségben kell tartani 18 oC és 22 oC közötti hőmérsékleten és 10 és 70 százalék közötti relatív páratartalom mellett. |
| --- | --- |

5.4.5.

A vizsgálat előtt a hitelesítendő részeket legalább 4 órán keresztül a vizsgálati helyiségben kell tartani 18 oC és 22 oC közötti hőmérsékleten és 10 és 70 százalék közötti relatív páratartalom mellett.

| 5.4.6. | Ugyanazon az alkotórészen végzett két megismételt hitelesítési vizsgálat között legalább 30 percnek el kell telnie. |
| --- | --- |

5.4.6.

Ugyanazon az alkotórészen végzett két megismételt hitelesítési vizsgálat között legalább 30 percnek el kell telnie.

5.5.   Fej

| 5.5.1. | A fej alapegységet - beleértve az alsó nyaki erőmérő cellát - 200 ± 1 mm magasságból egy sima, merev ütközési felületre történő esésvizsgálattal hitelesítették. |
| --- | --- |

5.5.1.

A fej alapegységet - beleértve az alsó nyaki erőmérő cellát - 200 ± 1 mm magasságból egy sima, merev ütközési felületre történő esésvizsgálattal hitelesítették.

| 5.5.2. | Az ütközési felület és a fej középszagittális síkja által bezárt szög 35 ± 1o, hogy lehetővé tegye a fej felső oldalának ütközését (ezt egy hajítószíjjal vagy egy 0,075±0,005 kg tömegű fej esésmegtartó konzollal lehet elvégezni.). |
| --- | --- |

5.5.2.

Az ütközési felület és a fej középszagittális síkja által bezárt szög 35 ± 1o, hogy lehetővé tegye a fej felső oldalának ütközését (ezt egy hajítószíjjal vagy egy 0,075±0,005 kg tömegű fej esésmegtartó konzollal lehet elvégezni.).

| 5.5.3. | Az eredményül kapott fejgyorsulási csúcsértéknek, ISO 6487:2000 CFC 1000 frekvenciaosztálynál szűrve, 100 g és 150 g között kell lennie. |
| --- | --- |

5.5.3.

Az eredményül kapott fejgyorsulási csúcsértéknek, ISO 6487:2000 CFC 1000 frekvenciaosztálynál szűrve, 100 g és 150 g között kell lennie.

| 5.5.4. | A fej teljesítménye módosítható a bőr-koponya érintkezési felület megváltoztatott súrlódási jellemzőinek megfelelően (pl. hintőporral vagy politetrafluoretilén (PTFE) spray-vel való síkosítás esetén). |
| --- | --- |

5.5.4.

A fej teljesítménye módosítható a bőr-koponya érintkezési felület megváltoztatott súrlódási jellemzőinek megfelelően (pl. hintőporral vagy politetrafluoretilén (PTFE) spray-vel való síkosítás esetén).

5.6.   Nyak

| 5.6.1. | A nyakon lévő fej-nyak összekapcsoló idomot egy speciális, 3,9±0,05 kg tömegű hitelesítési fejidomra kell felszerelni (lásd a 6. ábrát), egy 12 mm vastag, 0,205±0,05 kg tömegű összekapcsoló lap segítségével. |
| --- | --- |

5.6.1.

A nyakon lévő fej-nyak összekapcsoló idomot egy speciális, 3,9±0,05 kg tömegű hitelesítési fejidomra kell felszerelni (lásd a 6. ábrát), egy 12 mm vastag, 0,205±0,05 kg tömegű összekapcsoló lap segítségével.

| 5.6.2. | A fejidomot és a nyakat fordítva kell felszerelni egy nyakhajlító inga aljára (2), hogy a rendszer oldalirányban mozoghasson. |
| --- | --- |

5.6.2.

A fejidomot és a nyakat fordítva kell felszerelni egy nyakhajlító inga aljára (2), hogy a rendszer oldalirányban mozoghasson.

| 5.6.3. | A nyakinga a nyakingára vonatkozó előírásnak megfelelően egytengelyű gyorsulásmérővel van ellátva (lásd 5. ábra). |
| --- | --- |

5.6.3.

A nyakinga a nyakingára vonatkozó előírásnak megfelelően egytengelyű gyorsulásmérővel van ellátva (lásd 5. ábra).

| 5.6.4. | A nyakingát le kell ejteni egy tetszés szerinti magasságból úgy, hogy az inga gyorsulásmérő helyén 3,4±0,1 m/s ütközési sebességet lehessen mérni. |
| --- | --- |

5.6.4.

A nyakingát le kell ejteni egy tetszés szerinti magasságból úgy, hogy az inga gyorsulásmérő helyén 3,4±0,1 m/s ütközési sebességet lehessen mérni.

| 5.6.5. | A nyakingát a nyakingára vonatkozó előírásban meghatározottak szerint (lásd 5. ábra) egy erre a célra szolgáló eszköz fékezi le ütközési sebességből álló helyzetbe (3), amelynek eredményeként a sebességváltozás-idő előzményadatok a melléklet 7. ábráján és 4. táblázatában megadott tartományba esnek. Valamennyi csatornát az ISO 6487:2000 szabványnak vagy az SAE J211 (1995. március) adatcsatorna rögzítési előírásnak megfelelően rögzíteni és az ISO 6487:2000 CFC 180 használatával digitálisan szűrni kell.
  4. táblázat
  A nyak hitelesítési vizsgálatra vonatkozó inga sebességváltozás–idő tartomány








  Felső korlát | | Alsó korlát | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Idő (s) | Sebesség (m/s) | Idő (s) | Sebesség (m/s) |
| 0,001 | 0,0 | 0 | -0,05 |
| 0,003 | -0,25 | 0,0025 | -0,375 |
| 0,014 | -3,2 | 0,0135 | -3,7 |
| | | 0,017 | -3,7 |

5.6.5.

A nyakingát a nyakingára vonatkozó előírásban meghatározottak szerint (lásd 5. ábra) egy erre a célra szolgáló eszköz fékezi le ütközési sebességből álló helyzetbe (3), amelynek eredményeként a sebességváltozás-idő előzményadatok a melléklet 7. ábráján és 4. táblázatában megadott tartományba esnek. Valamennyi csatornát az ISO 6487:2000 szabványnak vagy az SAE J211 (1995. március) adatcsatorna rögzítési előírásnak megfelelően rögzíteni és az ISO 6487:2000 CFC 180 használatával digitálisan szűrni kell.

4. táblázat

A nyak hitelesítési vizsgálatra vonatkozó inga sebességváltozás–idő tartomány

Felső korlát

Alsó korlát

Idő (s)

Sebesség (m/s)

Idő (s)

Sebesség (m/s)

0,001

0,0

0

-0,05

0,003

-0,25

0,0025

-0,375

0,014

-3,2

0,0135

-3,7

0,017

-3,7

| 5.6.6. | A fejidom maximális behajlási szöge az ingához képest (dθA + dθC szög a 6. ábrán) 49,0 és 59 fok között lehet és 54,0 és 66,0 ms közötti sebességgel kell történnie. |
| --- | --- |

5.6.6.

A fejidom maximális behajlási szöge az ingához képest (dθA + dθC szög a 6. ábrán) 49,0 és 59 fok között lehet és 54,0 és 66,0 ms közötti sebességgel kell történnie.

| 5.6.7. | A dθA és dθB szögben mért maximális fejidom súlypont-áthelyeződésnek (lásd 6. ábra) a következőnek kell lennie: Az elülső ingaalap dθA szög 32,0o és 37,0o között, 53,0 és 63,0 ms sebességgel és a hátsó ingaalap dθB szög 0,81*(dθA szög) +1,75o és 0,81*(dθA szög) +4,25o között és 54,0 és 64,0 ms sebességgel. |
| --- | --- |

5.6.7.

A dθA és dθB szögben mért maximális fejidom súlypont-áthelyeződésnek (lásd 6. ábra) a következőnek kell lennie: Az elülső ingaalap dθA szög 32,0o és 37,0o között, 53,0 és 63,0 ms sebességgel és a hátsó ingaalap dθB szög 0,81*(dθA szög) +1,75o és 0,81*(dθA szög) +4,25o között és 54,0 és 64,0 ms sebességgel.

| 5.6.8. | A nyak teljesítménye úgy módosítható, hogy kicserélik a kör alakú szelvényen lévő ütközőket más keménységű alátámasztással rendelkező ütközőkre. |
| --- | --- |

5.6.8.

A nyak teljesítménye úgy módosítható, hogy kicserélik a kör alakú szelvényen lévő ütközőket más keménységű alátámasztással rendelkező ütközőkre.

5.7.   Váll

| 5.7.1. | Az elasztikus zsinór hossza úgy módosítható, hogy 27,5 N és 32,5 N közé eső, előrefelé irányuló erőt alkalmaznak a kulcscsont külső élétől 4 ± 1 mm-re a kulcscsont mozgásával megegyező síkban. Ehhez a kulcscsontnak előrefelé kell mozdulnia. |
| --- | --- |

5.7.1.

Az elasztikus zsinór hossza úgy módosítható, hogy 27,5 N és 32,5 N közé eső, előrefelé irányuló erőt alkalmaznak a kulcscsont külső élétől 4 ± 1 mm-re a kulcscsont mozgásával megegyező síkban. Ehhez a kulcscsontnak előrefelé kell mozdulnia.

| 5.7.2. | A próbababát egy lapos, vízszintes, kemény felületre ültetik hátsó megtámasztás nélkül. A mellkast függőleges helyzetbe kell állítani, és a karokat a függőleges síkhoz képest 40o ± 2o szögben előre kell helyezni. A lábakat vízszintesen kell elrendezni. |
| --- | --- |

5.7.2.

A próbababát egy lapos, vízszintes, kemény felületre ültetik hátsó megtámasztás nélkül. A mellkast függőleges helyzetbe kell állítani, és a karokat a függőleges síkhoz képest 40o ± 2o szögben előre kell helyezni. A lábakat vízszintesen kell elrendezni.

| 5.7.3. | Az ütközésmérő egy 23,4±0,2 kg tömegű és 152,4 ±0,25 mm átmérőjű, 12,7 mm élsugarú inga (4). Az ütközésmérő négy huzallal van felfüggesztve egy merev pántra úgy, hogy az ütközésmérő középvonala legalább 3,5 m-rel a merev pánt alatt legyen (lásd 4. ábra). |
| --- | --- |

5.7.3.

Az ütközésmérő egy 23,4±0,2 kg tömegű és 152,4 ±0,25 mm átmérőjű, 12,7 mm élsugarú inga (4). Az ütközésmérő négy huzallal van felfüggesztve egy merev pántra úgy, hogy az ütközésmérő középvonala legalább 3,5 m-rel a merev pánt alatt legyen (lásd 4. ábra).

| 5.7.4. | Az ütközésmérő az ütközés irányába érzékelő gyorsulásmérővel van felszerelve, amely az ütközésmérő tengelyén helyezkedik el. |
| --- | --- |

5.7.4.

Az ütközésmérő az ütközés irányába érzékelő gyorsulásmérővel van felszerelve, amely az ütközésmérő tengelyén helyezkedik el.

| 5.7.5. | Az ütközésmérőnek szabadon ki kell lengenie a próbabábu válla felé, 4,3±0,1 m/s ütközési sebességgel. |
| --- | --- |

5.7.5.

Az ütközésmérőnek szabadon ki kell lengenie a próbabábu válla felé, 4,3±0,1 m/s ütközési sebességgel.

| 5.7.6. | Az ütközés iránya merőleges a próbabábu elülső-hátsó tengelyére, és az ütközésmérő tengelye egy vonalba esik a felsőkar forgáspontjának tengelyével. |
| --- | --- |

5.7.6.

Az ütközés iránya merőleges a próbabábu elülső-hátsó tengelyére, és az ütközésmérő tengelye egy vonalba esik a felsőkar forgáspontjának tengelyével.

| 5.7.7. | Az ütközésmérő gyorsulási csúcsértékének, ISO 6487:2000 CFC 180 frekvenciaosztálynál szűrve, 7,5 g és 10,5 g között kell lennie. |
| --- | --- |

5.7.7.

Az ütközésmérő gyorsulási csúcsértékének, ISO 6487:2000 CFC 180 frekvenciaosztálynál szűrve, 7,5 g és 10,5 g között kell lennie.

5.8.   Karok

| 5.8.1. | A karokra vonatkozóan nincs meghatározva dinamikus hitelesítési eljárás. |
| --- | --- |

5.8.1.

A karokra vonatkozóan nincs meghatározva dinamikus hitelesítési eljárás.

5.9.   Mellkas

| 5.9.1. | A bordamodulokat egyenként kell hitelesíteni. |
| --- | --- |

5.9.1.

A bordamodulokat egyenként kell hitelesíteni.

| 5.9.2. | A bordamodult függőlegesen kell ráhelyezni az esésvizsgálati próbapadra, és a bordahengert szorosan a padra kell szorítani. |
| --- | --- |

5.9.2.

A bordamodult függőlegesen kell ráhelyezni az esésvizsgálati próbapadra, és a bordahengert szorosan a padra kell szorítani.

| 5.9.3. | Az ütközésmérő szabadesési tömege 7,78±0,01 kg lapos felületen, átmérője pedig 150 ± 2 mm. |
| --- | --- |

5.9.3.

Az ütközésmérő szabadesési tömege 7,78±0,01 kg lapos felületen, átmérője pedig 150 ± 2 mm.

| 5.9.4. | Az ütközésmérő középvonalának egy vonalba kell esnie a borda-vezetőrendszer középvonalával. |
| --- | --- |

5.9.4.

Az ütközésmérő középvonalának egy vonalba kell esnie a borda-vezetőrendszer középvonalával.

| 5.9.5. | Az ütközés súlyosságát 815, 204 és 459 mm-es esési magassággal határozzák meg. Ezek az esési magasságok körülbelül 4, 2, illetve 3 m/s sebességet eredményeznek. Az ütközési esési magasságokat 1 százalékos pontossággal kell alkalmazni. |
| --- | --- |

5.9.5.

Az ütközés súlyosságát 815, 204 és 459 mm-es esési magassággal határozzák meg. Ezek az esési magasságok körülbelül 4, 2, illetve 3 m/s sebességet eredményeznek. Az ütközési esési magasságokat 1 százalékos pontossággal kell alkalmazni.

| 5.9.6. | A borda elmozdulását meg kell mérni, például a borda saját elmozdulás-átalakítójával. |
| --- | --- |

5.9.6.

A borda elmozdulását meg kell mérni, például a borda saját elmozdulás-átalakítójával.

| 5.9.7. | A borda hitelesítési követelményeit a melléklet tartalmazza. |
| --- | --- |

5.9.7.

A borda hitelesítési követelményeit a melléklet tartalmazza.

| 5.9.8. | A bordamodul teljesítményét módosíthatja, ha a hengerben lévő hangolórugót kicseréli egy eltérő keménységűre. |
| --- | --- |

5.9.8.

A bordamodul teljesítményét módosíthatja, ha a hengerben lévő hangolórugót kicseréli egy eltérő keménységűre.

5. táblázat

Átfogó bordamodul hitelesítési követelmények

| Vizsgálati sorozat | Esési magasság (1 %-os pontosság) | Legkisebb elmozdulás | Legnagyobb elmozdulás |
| --- | --- | --- | --- |
| | (mm) | (mm) | (mm) |
| 1 | 815 | 46,0 | 51,0 |
| 2 | 204 | 23,5 | 27,5 |
| 3 | 459 | 36,0 | 40,0 |

Vizsgálati sorozat

Esési magasság (1 %-os pontosság)

Legkisebb elmozdulás

Legnagyobb elmozdulás

(mm)

(mm)

(mm)

1

815

46,0

51,0

2

204

23,5

27,5

3

459

36,0

40,0

5.10.   Deréktáji gerincoszlop

| 5.10.1. | A deréktáji gerincoszlopot egy speciális, 3,9±0,05 kg tömegű hitelesítési fejidomra kell felszerelni (lásd a 6. ábrát), egy 12 mm vastag, 0,205±0,05 kg tömegű összekapcsoló lap segítségével. |
| --- | --- |

5.10.1.

A deréktáji gerincoszlopot egy speciális, 3,9±0,05 kg tömegű hitelesítési fejidomra kell felszerelni (lásd a 6. ábrát), egy 12 mm vastag, 0,205±0,05 kg tömegű összekapcsoló lap segítségével.

| 5.10.2. | A fejidomot és a deréktáji gerincoszlopot fordítva kell felszerelni egy nyakhajlító inga aljára (5), hogy a rendszer oldalirányban mozoghasson. |
| --- | --- |

5.10.2.

A fejidomot és a deréktáji gerincoszlopot fordítva kell felszerelni egy nyakhajlító inga aljára (5), hogy a rendszer oldalirányban mozoghasson.

| 5.10.3. | A nyakinga a nyakinga előírásának megfelelően egytengelyű gyorsulásmérővel van ellátva (lásd 5. ábra). |
| --- | --- |

5.10.3.

A nyakinga a nyakinga előírásának megfelelően egytengelyű gyorsulásmérővel van ellátva (lásd 5. ábra).

| 5.10.4. | A nyakingát le kell ejteni egy tetszés szerinti magasságból úgy, hogy az inga gyorsulásmérő helyén 6,05±0,1 m/s ütközési sebességet lehessen mérni. |
| --- | --- |

5.10.4.

A nyakingát le kell ejteni egy tetszés szerinti magasságból úgy, hogy az inga gyorsulásmérő helyén 6,05±0,1 m/s ütközési sebességet lehessen mérni.

| 5.10.5. | A nyakingát a nyakingára vonatkozó előírásban meghatározottak szerint (lásd 5. ábra) egy erre a célra szolgáló eszköz fékezi le ütközési sebességből álló helyzetbe (6), amelynek eredményeként a sebességváltozás-idő előzményadatok a melléklet 8. ábráján és 6. táblázatában megadott tartományba esnek. Valamennyi csatornát az ISO 6487:2000 szabványnak vagy az SAE J211 (1995. március) adatcsatorna rögzítési előírásnak megfelelően rögzíteni és az ISO 6487:2000 CFC 180 használatával digitálisan szűrni kell.
  6. táblázat
  A deréktáji gerincoszlop hitelesítési vizsgálatra vonatkozó inga sebességváltozás–idő tartomány








  Felső korlát | | Alsó korlát | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Idő (s) | Sebesség (m/s) | Idő (s) | Sebesség (m/s) |
| 0,001 | 0,0 | 0 | -0,05 |
| 0,0037 | -0,2397 | 0,0027 | -0,425 |
| 0,027 | -5,8 | 0,0245 | -6,5 |
| | | 0,03 | -6,5 |

5.10.5.

A nyakingát a nyakingára vonatkozó előírásban meghatározottak szerint (lásd 5. ábra) egy erre a célra szolgáló eszköz fékezi le ütközési sebességből álló helyzetbe (6), amelynek eredményeként a sebességváltozás-idő előzményadatok a melléklet 8. ábráján és 6. táblázatában megadott tartományba esnek. Valamennyi csatornát az ISO 6487:2000 szabványnak vagy az SAE J211 (1995. március) adatcsatorna rögzítési előírásnak megfelelően rögzíteni és az ISO 6487:2000 CFC 180 használatával digitálisan szűrni kell.

6. táblázat

A deréktáji gerincoszlop hitelesítési vizsgálatra vonatkozó inga sebességváltozás–idő tartomány

Felső korlát

Alsó korlát

Idő (s)

Sebesség (m/s)

Idő (s)

Sebesség (m/s)

0,001

0,0

0

-0,05

0,0037

-0,2397

0,0027

-0,425

0,027

-5,8

0,0245

-6,5

0,03

-6,5

| 5.10.6. | A fejidom maximális behajlási szöge az ingához képest (dθA + dθC szög a 6. ábrán) 45,0 és 55 fok között lehet, és 39,0 és 53,0 ms közötti sebességgel kell történnie. |
| --- | --- |

5.10.6.

A fejidom maximális behajlási szöge az ingához képest (dθA + dθC szög a 6. ábrán) 45,0 és 55 fok között lehet, és 39,0 és 53,0 ms közötti sebességgel kell történnie.

| 5.10.7. | A dθA és dθB szögben mért maximális fejidom súlypont-áthelyeződésnek (lásd 6. ábra) a következőnek kell lennie: Az elülső ingaalap dθA szög 31,0o és 35,0o között, 44,0 és 52,0 ms sebességgel és a hátsó ingaalap dθB szög 0,8*(dθA szög) +2,00o és 0,8*(dθA szög) +4,50o között és 44,0 és 52,0 ms sebességgel. |
| --- | --- |

5.10.7.

A dθA és dθB szögben mért maximális fejidom súlypont-áthelyeződésnek (lásd 6. ábra) a következőnek kell lennie: Az elülső ingaalap dθA szög 31,0o és 35,0o között, 44,0 és 52,0 ms sebességgel és a hátsó ingaalap dθB szög 0,8*(dθA szög) +2,00o és 0,8*(dθA szög) +4,50o között és 44,0 és 52,0 ms sebességgel.

| 5.10.8. | A deréktáji gerincoszlop teljesítménye a gerinccsatorna feszítésének változtatásával módosítható. |
| --- | --- |

5.10.8.

A deréktáji gerincoszlop teljesítménye a gerinccsatorna feszítésének változtatásával módosítható.

5.11.   Has

| 5.11.1. | A próbababát egy lapos, vízszintes, kemény felületre ültetik hátsó megtámasztás nélkül. A mellkast függőlegesen, míg a karokat és a lábakat vízszintesen kell elhelyezni. |
| --- | --- |

5.11.1.

A próbababát egy lapos, vízszintes, kemény felületre ültetik hátsó megtámasztás nélkül. A mellkast függőlegesen, míg a karokat és a lábakat vízszintesen kell elhelyezni.

| 5.11.2. | Az ütközésmérő egy 23,4±0,2 kg tömegű és 152,4 ±0,25 mm átmérőjű, 12,7 mm élsugarú inga (7). Az ütközésmérő nyolc huzallal van felfüggesztve egy merev pántra úgy, hogy az ütközésmérő középvonala legalább 3,5 m-rel a merev pánt alatt legyen (lásd 4. ábra). |
| --- | --- |

5.11.2.

Az ütközésmérő egy 23,4±0,2 kg tömegű és 152,4 ±0,25 mm átmérőjű, 12,7 mm élsugarú inga (7). Az ütközésmérő nyolc huzallal van felfüggesztve egy merev pántra úgy, hogy az ütközésmérő középvonala legalább 3,5 m-rel a merev pánt alatt legyen (lásd 4. ábra).

| 5.11.3. | Az ütközésmérő az ütközés irányába érzékelő gyorsulásmérővel van felszerelve, amely az ütközésmérő tengelyén helyezkedik el. |
| --- | --- |

5.11.3.

Az ütközésmérő az ütközés irányába érzékelő gyorsulásmérővel van felszerelve, amely az ütközésmérő tengelyén helyezkedik el.

| 5.11.4. | Az inga vízszintes „kartámasz” ütközésmérő-felülettel van felszerelve, melynek súlya 1,0 ±0,01 kg. Az ütközésmérő teljes tömege a kartámasz-felülettel együtt 24,4±0,21 kg. A merev „kartámasz” 70 ± 1 mm magas, 150 ± 1 mm széles, és legalább 60 mm-re be kell nyomódnia a hasba. Az inga középvonala egybeesik a „kartámasz” közepével. |
| --- | --- |

5.11.4.

Az inga vízszintes „kartámasz” ütközésmérő-felülettel van felszerelve, melynek súlya 1,0 ±0,01 kg. Az ütközésmérő teljes tömege a kartámasz-felülettel együtt 24,4±0,21 kg. A merev „kartámasz” 70 ± 1 mm magas, 150 ± 1 mm széles, és legalább 60 mm-re be kell nyomódnia a hasba. Az inga középvonala egybeesik a „kartámasz” közepével.

| 5.11.5. | Az ütközésmérőnek szabadon ki kell lengenie a próbabábu hasa felé, 4,0±0,1 m/s ütközési sebességgel. |
| --- | --- |

5.11.5.

Az ütközésmérőnek szabadon ki kell lengenie a próbabábu hasa felé, 4,0±0,1 m/s ütközési sebességgel.

| 5.11.6. | Az ütközés iránya merőleges a próbabábu elülső-hátsó tengelyére, és az ütközésmérő tengelye egy vonalba esik a középső hasi erőátalakító közepével. |
| --- | --- |

5.11.6.

Az ütközés iránya merőleges a próbabábu elülső-hátsó tengelyére, és az ütközésmérő tengelye egy vonalba esik a középső hasi erőátalakító közepével.

| 5.11.7. | Az ütközésmérő által kifejtett erő csúcsértékének, – amely a következő művelettel számítható ki: ütközésmérő gyorsulása, ISO 6487:2000 CFC 180 frekvenciaosztálynál szűrve, szorozva az ütközésmérő/kartámasz tömegével – 4,0 és 4,8 kN között kell lennie 10,6 és 13,0 ms közötti sebességnél. |
| --- | --- |

5.11.7.

Az ütközésmérő által kifejtett erő csúcsértékének, – amely a következő művelettel számítható ki: ütközésmérő gyorsulása, ISO 6487:2000 CFC 180 frekvenciaosztálynál szűrve, szorozva az ütközésmérő/kartámasz tömegével – 4,0 és 4,8 kN között kell lennie 10,6 és 13,0 ms közötti sebességnél.

| 5.11.8. | A három hasra szerelt erőátalakító által mért erő-idő előzményadatokat össze kell adni, és ISO 6487:2000 CFC 60 frekvenciaosztálynál meg kell szűrni. Az eredményül kapott csúcserőnek 2,2 és 2,7 kN között kell lennie 10,0 és 12,3 ms közötti sebességnél. |
| --- | --- |

5.11.8.

A három hasra szerelt erőátalakító által mért erő-idő előzményadatokat össze kell adni, és ISO 6487:2000 CFC 60 frekvenciaosztálynál meg kell szűrni. Az eredményül kapott csúcserőnek 2,2 és 2,7 kN között kell lennie 10,0 és 12,3 ms közötti sebességnél.

5.12.   Medence

| 5.12.1. | A próbababát egy lapos, vízszintes, kemény felületre ültetik hátsó megtámasztás nélkül. A mellkast függőlegesen, míg a karokat és a lábakat vízszintesen kell elhelyezni. |
| --- | --- |

5.12.1.

A próbababát egy lapos, vízszintes, kemény felületre ültetik hátsó megtámasztás nélkül. A mellkast függőlegesen, míg a karokat és a lábakat vízszintesen kell elhelyezni.

| 5.12.2. | Az ütközésmérő egy 23,4±0,2 kg tömegű és 152,4 ±0,25 mm átmérőjű, 12,7 mm élsugarú inga (8). Az ütközésmérő nyolc huzallal van felfüggesztve egy merev pántra úgy, hogy az ütközésmérő középvonala legalább 3,5 m-rel a merev pánt alatt legyen (lásd 4. ábra). |
| --- | --- |

5.12.2.

Az ütközésmérő egy 23,4±0,2 kg tömegű és 152,4 ±0,25 mm átmérőjű, 12,7 mm élsugarú inga (8). Az ütközésmérő nyolc huzallal van felfüggesztve egy merev pántra úgy, hogy az ütközésmérő középvonala legalább 3,5 m-rel a merev pánt alatt legyen (lásd 4. ábra).

| 5.12.3. | Az ütközésmérő az ütközés irányába érzékelő gyorsulásmérővel van felszerelve, amely az ütközésmérő tengelyén helyezkedik el. |
| --- | --- |

5.12.3.

Az ütközésmérő az ütközés irányába érzékelő gyorsulásmérővel van felszerelve, amely az ütközésmérő tengelyén helyezkedik el.

| 5.12.4. | Az ütközésmérőnek szabadon ki kell lengenie a próbabábu medencéje felé, 4,3±0,1 m/s ütközési sebességgel. |
| --- | --- |

5.12.4.

Az ütközésmérőnek szabadon ki kell lengenie a próbabábu medencéje felé, 4,3±0,1 m/s ütközési sebességgel.

| 5.12.5. | Az ütközés iránya merőleges a próbabábu elülső-hátsó tengelyére, és az ütközésmérő tengelye egy vonalba esik a H pontot fedő hátlap közepével. |
| --- | --- |

5.12.5.

Az ütközés iránya merőleges a próbabábu elülső-hátsó tengelyére, és az ütközésmérő tengelye egy vonalba esik a H pontot fedő hátlap közepével.

| 5.12.6. | Az ütközésmérő által kifejtett erő csúcsértékének, – amely a következő művelettel számítható ki: ütközésmérő gyorsulása, ISO 6487:2000 CFC 180 frekvenciaosztálynál szűrve, szorozva az ütközésmérő tömegével – 4,4 és 5,4 kN között kell lennie 10,3 és 15,5 ms közötti sebességnél. |
| --- | --- |

5.12.6.

Az ütközésmérő által kifejtett erő csúcsértékének, – amely a következő művelettel számítható ki: ütközésmérő gyorsulása, ISO 6487:2000 CFC 180 frekvenciaosztálynál szűrve, szorozva az ütközésmérő tömegével – 4,4 és 5,4 kN között kell lennie 10,3 és 15,5 ms közötti sebességnél.

| 5.12.7. | Az ágyéki szimfizisre ható erőnek, ISO 6487:2000 CFC 600 frekvenciaosztálynál szűrve, 1,04 és 1,64 kN között kell lennie 9,9 és 15,9 ms sebességnél. |
| --- | --- |

5.12.7.

Az ágyéki szimfizisre ható erőnek, ISO 6487:2000 CFC 600 frekvenciaosztálynál szűrve, 1,04 és 1,64 kN között kell lennie 9,9 és 15,9 ms sebességnél.

5.13.   Lábak

| 5.13.1. | A lábakra vonatkozóan nincs meghatározva dinamikus hitelesítési eljárás. |
| --- | --- |

5.13.1.

A lábakra vonatkozóan nincs meghatározva dinamikus hitelesítési eljárás.

3. ábra

A próbabábu hitelesítési vizsgálatának beállításai (áttekintés)

Image

4. ábra

23,4 kg-os ingás ütközésmérő

Image

bal: négyhuzalos felfüggesztés (kereszthuzalok nélkül)

jobb: nyolchuzalos felfüggesztés

5. ábra

Nyakingára vonatkozó előírás az Amerikai Egyesült Államok Szövetségi Törvénykönyvének (49. CFR V. fejezetének 572.33 része) megfelelően

Image

6. ábra

Nyak és deréktáji gerincoszlop hitelesítési vizsgálat beállításai (dθA, dθB és dθC szögek fejidommal mérve)

Image

7. ábra

A nyak hitelesítési vizsgálatra vonatkozó inga sebességváltozás–idő tartomány

A nyak hitelesítésre vonatkozó inga sebességváltozási tartomány

Image

8. ábra

A deréktáji gerincoszlop hitelesítési vizsgálatra vonatkozó inga sebességváltozás–idő tartomány

A deréktáji gerincoszlop hitelesítésre vonatkozó inga sebességváltozási tartomány

Image

---

(1)  A próbabábu az ES-2 előírású próbabábunak felel meg. A műszaki rajz tartalomjegyzékének száma a következő: 2003. július 25-i E-AA-DRAWING-LIST-7-25-032 sz. A teljes ES-2 műszaki rajz és ES-2 felhasználói kézikönyv az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságánál (ENSZ-EGB, Nemzetek Palotája, Genf, Svájc) van letétbe helyezve, és kívánságra a titkárságon tekinthető meg.

(2)  A nyakhajlító inga megfelel az Amerikai Egyesült Államok Szövetségi Törvénykönyve 49. CFR V. fejezete 572.33 részének (10-1-00 kiadás) (lásd még az 5. ábrát).

(3)  3 collos méhsejtszerkezet használata ajánlott (lásd 5. ábra).

(4)  Az inga megfelel az Amerikai Egyesült Államok Szövetségi Törvénykönyve 49. CFR V. fejezete 572.36 (a) részének (10-1-00 kiadás) (lásd még az 4. ábrát).

(5)  A nyakhajlító inga megfelel az Amerikai Egyesült Államok Szövetségi Törvénykönyve 49. CFR V. fejezete 572.33 részének (10-1-00 kiadás) (lásd még az 5. ábrát).

(6)  6 collos méhsejtszerkezet használata ajánlott (lásd 5. ábra).

(7)  Az inga megfelel az Amerikai Egyesült Államok Szövetségi Törvénykönyve 49. CFR V. fejezete 572.36 (a) részének (10-1-00 kiadás) (lásd még az 4. ábrát).

(8)  Az inga megfelel az Amerikai Egyesült Államok Szövetségi Törvénykönyve 49. CFR V. fejezete 572.36 (a) részének (10-1-00 kiadás) (lásd még az 4. ábrát).

---

7. MELLÉKLET

AZ OLDALIRÁNYÚ ÜTKÖZÉS VIZSGÁLATÁHOZ HASZNÁLT PRÓBABÁBU ÖSSZESZERELÉSE

1.   ÁLTALÁNOS

| 1.1. | Az előírás 6. mellékletében meghatározott oldalütközés-vizsgálati próbabábut a következő összeszerelési előírás szerint kell használni. |
| --- | --- |

1.1.

Az előírás 6. mellékletében meghatározott oldalütközés-vizsgálati próbabábut a következő összeszerelési előírás szerint kell használni.

2.   ÖSSZESZERELÉS

| 2.1. | Állítsa be a térd és a boka ízületeit úgy, hogy ha a lábak vízszintesen ki vannak nyújtva, megtámasszák a láb alsó részét és a lábfejet (1–2 g – korrekció). |
| --- | --- |

2.1.

Állítsa be a térd és a boka ízületeit úgy, hogy ha a lábak vízszintesen ki vannak nyújtva, megtámasszák a láb alsó részét és a lábfejet (1–2 g – korrekció).

| 2.2. | Ellenőrizze, hogy a próbabábu beállítása megfelel-e a kiválasztott ütközési iránynak. |
| --- | --- |

2.2.

Ellenőrizze, hogy a próbabábu beállítása megfelel-e a kiválasztott ütközési iránynak.

| 2.3. | A próbabábut alakra szabott, pamutsztreccs anyagból készült, a lábikra közepéig érő nadrágba kell, és egy alakra szabott pamutsztreccs anyagból készült rövid ujjú ingbe lehet felöltöztetni. |
| --- | --- |

2.3.

A próbabábut alakra szabott, pamutsztreccs anyagból készült, a lábikra közepéig érő nadrágba kell, és egy alakra szabott pamutsztreccs anyagból készült rövid ujjú ingbe lehet felöltöztetni.

| 2.4. | A lábfejekre húzzon fel cipőt. |
| --- | --- |

2.4.

A lábfejekre húzzon fel cipőt.

| 2.5. | Helyezze a próbabábut az ütköztetett oldal külső első ülésére az oldalirányú ütközés vizsgálati eljárására vonatkozó előírások szerint. |
| --- | --- |

2.5.

Helyezze a próbabábut az ütköztetett oldal külső első ülésére az oldalirányú ütközés vizsgálati eljárására vonatkozó előírások szerint.

| 2.6. | A próbabábu szimmetriasíkjának egybe kell esnie a megadott üléshelyzet függőleges középsíkjával. |
| --- | --- |

2.6.

A próbabábu szimmetriasíkjának egybe kell esnie a megadott üléshelyzet függőleges középsíkjával.

| 2.7. | A próbabábu medencéjét úgy kell elhelyezni, hogy a bábu H pontjain áthaladó oldalvonal merőleges legyen az ülés hosszanti irányú középsíkjával. A próbabábu H pontjain áthaladó vonalnak vízszintesnek kell lennie, ± 2 fok maximális dőléssel (1).
  A próbabábu medencéjének a próbabábu H pontjának H ponthoz viszonyított megfelelő helyzete az ES-2 medence mindkét oldalán a H pont hátlapba fúrt M3 lyukak használatával ellenőrizhető. Az M3 lyukak jelölése: „Hm”. A „Hm” helyzetnek a H pont próbabábu H pontja körüli 10 mm-es sugarú körbe kell esnie. |
| --- | --- |

2.7.

A próbabábu medencéjét úgy kell elhelyezni, hogy a bábu H pontjain áthaladó oldalvonal merőleges legyen az ülés hosszanti irányú középsíkjával. A próbabábu H pontjain áthaladó vonalnak vízszintesnek kell lennie, ± 2 fok maximális dőléssel (1).

A próbabábu medencéjének a próbabábu H pontjának H ponthoz viszonyított megfelelő helyzete az ES-2 medence mindkét oldalán a H pont hátlapba fúrt M3 lyukak használatával ellenőrizhető. Az M3 lyukak jelölése: „Hm”. A „Hm” helyzetnek a H pont próbabábu H pontja körüli 10 mm-es sugarú körbe kell esnie.

| 2.8. | A törzs felső részét előre kell dönteni, majd határozottan hátra kell dönteni az üléstámlára (lásd az 1. lábjegyzet). A próbabábu vállait teljesen hátra kell nyomni. |
| --- | --- |

2.8.

A törzs felső részét előre kell dönteni, majd határozottan hátra kell dönteni az üléstámlára (lásd az 1. lábjegyzet). A próbabábu vállait teljesen hátra kell nyomni.

| 2.9. | A bábu üléshelyzetétől függetlenül a felsőkarnak és a törzs kar-referenciavonalának mindkét oldalon 40 ± 5 fokos szöget kell bezárnia. A törzs kar-referenciavonala a bordák elülső felületét érintő sík és a próbabábu karját magába foglaló hosszanti függőleges sík metszéspontjaként definiálható. |
| --- | --- |

2.9.

A bábu üléshelyzetétől függetlenül a felsőkarnak és a törzs kar-referenciavonalának mindkét oldalon 40 ± 5 fokos szöget kell bezárnia. A törzs kar-referenciavonala a bordák elülső felületét érintő sík és a próbabábu karját magába foglaló hosszanti függőleges sík metszéspontjaként definiálható.

| 2.10. | Ha a próbabábut a vezetőülésbe ülteti, helyezze a bábu jobb lábfejét, a medence vagy a törzs mozgatása nélkül, a nem lenyomott gázpedálra úgy, hogy a sarka a lehető legtávolabb támaszkodjon a padlóra. A bal lábfejet állítsa be az alsó lábszárra merőlegesen úgy, hogy a sarok ugyanazon az oldalvonalon támaszkodjon a padlóra, mint a jobb sarok. Állítsa be a próbabábu térdét úgy, hogy a külső felülete 150 ± 10 mm távolságban legyen a bábu szimmetriasíkjától. Ha lehetséges, a fenti értékek megtartása mellett helyezze érintkezésbe a bábu combjait az üléspárnával. |
| --- | --- |

2.10.

Ha a próbabábut a vezetőülésbe ülteti, helyezze a bábu jobb lábfejét, a medence vagy a törzs mozgatása nélkül, a nem lenyomott gázpedálra úgy, hogy a sarka a lehető legtávolabb támaszkodjon a padlóra. A bal lábfejet állítsa be az alsó lábszárra merőlegesen úgy, hogy a sarok ugyanazon az oldalvonalon támaszkodjon a padlóra, mint a jobb sarok. Állítsa be a próbabábu térdét úgy, hogy a külső felülete 150 ± 10 mm távolságban legyen a bábu szimmetriasíkjától. Ha lehetséges, a fenti értékek megtartása mellett helyezze érintkezésbe a bábu combjait az üléspárnával.

| 2.11. | Egyéb üléshelyzetek esetén, a medence vagy a törzs mozgatása nélkül, helyezze a próbabábu sarkait a padlóra, amilyen messze csak lehetséges, úgy, hogy az üléspárnát csak annyira nyomja be, mint a láb súlya által okozott összenyomás. Állítsa be a próbabábu térdét úgy, hogy a külső felülete 150 ± 10 mm távolságban legyen a bábu szimmetriasíkjától. |
| --- | --- |

2.11.

Egyéb üléshelyzetek esetén, a medence vagy a törzs mozgatása nélkül, helyezze a próbabábu sarkait a padlóra, amilyen messze csak lehetséges, úgy, hogy az üléspárnát csak annyira nyomja be, mint a láb súlya által okozott összenyomás. Állítsa be a próbabábu térdét úgy, hogy a külső felülete 150 ± 10 mm távolságban legyen a bábu szimmetriasíkjától.

---

(1)  A próbabábut a mellkason és a medencén dőlésérzékelőkkel lehet felszerelni. Ezek az eszközök segítséget nyújtanak a kívánt helyzet elérésében.

---

8. MELLÉKLET

RÉSZLEGES VIZSGÁLAT

1.   CÉL

A vizsgálatok célja annak igazolása, hogy a módosított jármű legalább ugyanazokkal (vagy még jobb) az energiafelvételi jellemzőkkel rendelkezik, mint a jelen előírás értelmében jóváhagyott járműtípus.

2.   ELJÁRÁSOK ÉS SZERELÉSEK

2.1.   Referenciavizsgálatok

| 2.1.1. | A jármű jóváhagyásakor vizsgált eredeti párnázóanyagokat be kell szerelni a jóváhagyandó jármű új oldalszerkezetébe, és két dinamikus vizsgálatot kell elvégezni két különböző ütközésmérővel (1. ábra). |
| --- | --- |

2.1.1.

A jármű jóváhagyásakor vizsgált eredeti párnázóanyagokat be kell szerelni a jóváhagyandó jármű új oldalszerkezetébe, és két dinamikus vizsgálatot kell elvégezni két különböző ütközésmérővel (1. ábra).

| 2.1.1.1. | A 3.1.1. bekezdésben definiált fejidomra szerelt ütközésmérőnek 24,1 km/h sebességgel bele kell ütköznie abba a területbe, amelynek az EUROSID próbabábu feje ütközött a jármű jóváhagyásakor. A vizsgálati eredményt rögzíteni kell, a fej teljesítménykritériumát pedig ki kell számítani. Azonban a vizsgálatot nem szabad elvégezni az előírás 4. mellékletében leírt vizsgálati eljárás során, ha: | a fej nem érintkezett, vagy |
| --- | --- | --- |

2.1.1.1.

A 3.1.1. bekezdésben definiált fejidomra szerelt ütközésmérőnek 24,1 km/h sebességgel bele kell ütköznie abba a területbe, amelynek az EUROSID próbabábu feje ütközött a jármű jóváhagyásakor. A vizsgálati eredményt rögzíteni kell, a fej teljesítménykritériumát pedig ki kell számítani. Azonban a vizsgálatot nem szabad elvégezni az előírás 4. mellékletében leírt vizsgálati eljárás során, ha:

a fej nem érintkezett, vagy

| | ha a fej csak az ablaküveggel érintkezett, feltéve hogy az ablaküveg nem laminált üvegből készült. |
| --- | --- |

ha a fej csak az ablaküveggel érintkezett, feltéve hogy az ablaküveg nem laminált üvegből készült.

| 2.1.1.2. | A 3.2.1. bekezdésben definiált testidomra szerelt ütközésmérőnek 24,1 km/h sebességgel bele kell ütköznie abba az oldalsó területbe, amelynek az EUROSID próbabábu válla, karja és mellkasa ütközött a jármű jóváhagyásakor. A vizsgálati eredményt rögzíteni kell, a fej teljesítménykritériumát pedig ki kell számítani. |
| --- | --- |

2.1.1.2.

A 3.2.1. bekezdésben definiált testidomra szerelt ütközésmérőnek 24,1 km/h sebességgel bele kell ütköznie abba az oldalsó területbe, amelynek az EUROSID próbabábu válla, karja és mellkasa ütközött a jármű jóváhagyásakor. A vizsgálati eredményt rögzíteni kell, a fej teljesítménykritériumát pedig ki kell számítani.

2.2.   Jóváhagyási vizsgálat

| 2.2.1. | A jármű új oldalszerkezetébe be kell szerelni a jóváhagyás kiterjesztésekor bemutatott új párnázóanyagokat, ülést stb., és a 2.1.1.1., valamint a 2.1.1.2. bekezdésben előírt vizsgálatokat meg kell ismételni. Az új eredményeket rögzíteni kell, és a fej teljesítménykritériumát pedig ki kell számítani. |
| --- | --- |

2.2.1.

A jármű új oldalszerkezetébe be kell szerelni a jóváhagyás kiterjesztésekor bemutatott új párnázóanyagokat, ülést stb., és a 2.1.1.1., valamint a 2.1.1.2. bekezdésben előírt vizsgálatokat meg kell ismételni. Az új eredményeket rögzíteni kell, és a fej teljesítménykritériumát pedig ki kell számítani.

| 2.2.1.1. | Amennyiben a két jóváhagyási vizsgálat eredményei alapján a fej teljesítménykritériumára kiszámított érték kisebb, mint a referenciavizsgálatok során kapott fej-teljesítménykritérium értéke (melyeket az eredeti típusnál jóváhagyott párnázóanyagokkal vagy ülésekkel hajtottak végre), a kiterjesztést meg kell adni. |
| --- | --- |

2.2.1.1.

Amennyiben a két jóváhagyási vizsgálat eredményei alapján a fej teljesítménykritériumára kiszámított érték kisebb, mint a referenciavizsgálatok során kapott fej-teljesítménykritérium értéke (melyeket az eredeti típusnál jóváhagyott párnázóanyagokkal vagy ülésekkel hajtottak végre), a kiterjesztést meg kell adni.

| 2.2.1.2. | Amennyiben a fej teljesítménykritériumára kiszámított új érték nagyobb, mint a referenciavizsgálatok során kapott HPC érték, teljes mértékű vizsgálatot kell végezni (a javasolt párnázóanyagok, ülések stb. használatával). |
| --- | --- |

2.2.1.2.

Amennyiben a fej teljesítménykritériumára kiszámított új érték nagyobb, mint a referenciavizsgálatok során kapott HPC érték, teljes mértékű vizsgálatot kell végezni (a javasolt párnázóanyagok, ülések stb. használatával).

3.   VIZSGÁLATI BERENDEZÉS

3.1.   Fejidom-ütközésmérő (2. ábra)

| 3.1.1. | Ez a készülék egy teljes mértékben irányítható, merev lineáris ütközésmérőből áll, melynek tömege 6,8 kg. Ütközési felülete félkör alakú, ennek átmérője 165 mm. |
| --- | --- |

3.1.1.

Ez a készülék egy teljes mértékben irányítható, merev lineáris ütközésmérőből áll, melynek tömege 6,8 kg. Ütközési felülete félkör alakú, ennek átmérője 165 mm.

| 3.1.2. | A fejidomot két gyorsulásmérővel és egy sebességmérő eszközzel kell felszerelni, melyek mindegyike az ütközés irányában képes mérni az értékeket. |
| --- | --- |

3.1.2.

A fejidomot két gyorsulásmérővel és egy sebességmérő eszközzel kell felszerelni, melyek mindegyike az ütközés irányában képes mérni az értékeket.

3.2.   Testtömbre szerelt ütközésmérő (3. ábra)

| 3.2.1. | Ez a készülék egy teljes mértékben irányítható, merev lineáris ütközésmérőből áll, melynek tömege 30 kg. Méreteit és átlós irányú szelvényét a 3. ábra mutatja be. |
| --- | --- |

3.2.1.

Ez a készülék egy teljes mértékben irányítható, merev lineáris ütközésmérőből áll, melynek tömege 30 kg. Méreteit és átlós irányú szelvényét a 3. ábra mutatja be.

| 3.2.2. | A testtömböt két gyorsulásmérővel és egy sebességmérő eszközzel kell felszerelni, melyek mindegyike az ütközés irányában képes mérni az értékeket. |
| --- | --- |

3.2.2.

A testtömböt két gyorsulásmérővel és egy sebességmérő eszközzel kell felszerelni, melyek mindegyike az ütközés irányában képes mérni az értékeket.

1. ábra

Image

2. ábra

Fejidomra szerelt ütközésmérő

Image

3. ábra

Testtömbre szerelt ütközésmérő

Image

---

| 30.11.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 313/58 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 313/58

---

Az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ-EGB) 16. előírása – Egységes rendelkezések a következők jóváhagyására vonatkozóan:

I.   a gépjárművekben utazók biztonsági övei, utasbiztonsági rendszerei, gyermek-utasbiztonsági rendszerei és Isofix gyermek-utasbiztonsági rendszerei

II.   biztonsági övekkel, utasbiztonsági rendszerekkel, gyermek-utasbiztonsági rendszerekkel és Isofix gyermek-utasbiztonsági rendszerekkel felszerelt járművek

15. melléklet: 16. számú előírás

5. változat

A nemzetközi közjog szerint kizárólag az eredeti ENSZ-EGB szövegeknek van joghatása. Ennek az előírásnak az állapota és hatálybalépésének időpontja az ENSZ-EGB TRANS/WP.29/343 sz. státusdokumentumának legutóbbi változatában ellenőrizhető a következő weboldalon: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html.

Tartalmaz minden érvényes alábbi szöveget:

04. módosításcsomag 17. kiegészítése – Hatálybalépés időpontja: 2006. január 18.

TARTALOMJEGYZÉK

ELŐÍRÁS

| 1. | Alkalmazási kör |
| --- | --- |

1.

| 2. | Fogalommeghatározások |
| --- | --- |

2.

| 3. | Jóváhagyási kérelem |
| --- | --- |

3.

| 4. | Jelölések |
| --- | --- |

4.

| 5. | Jóváhagyás |
| --- | --- |

5.

| 6. | Előírások |
| --- | --- |

6.

| 7. | Vizsgálatok |
| --- | --- |

7.

| 8. | A járműbe történő beszerelésre vonatkozó követelmények |
| --- | --- |

8.

| 9. | Gyártásmegfelelőség |
| --- | --- |

9.

| 10. | Szankciók a gyártás nem megfelelősége esetén |
| --- | --- |

10.

| 11. | A járműtípus vagy biztonsági öv vagy biztonság rendszer típusjóváhagyásainak módosításai és kiterjesztései |
| --- | --- |

11.

| 12. | A gyártás végleges leállítása |
| --- | --- |

12.

| 13. | Útmutató |
| --- | --- |

13.

| 14. | A jóváhagyási vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálatok és közigazgatási szervek neve és címe |
| --- | --- |

14.

| 15. | Átmeneti rendelkezések |
| --- | --- |

15.

MELLÉKLETEK

| 1A. melléklet: | Közlemény egy adott járműtípus a biztonsági öv tekintetében a 16. előírás alapján történő jóváhagyásáról, a jóváhagyás kiterjesztéséről, elutasításáról, visszavonásáról vagy a gyártás végleges leállításáról |
| --- | --- |

1A. melléklet:

| 1B. melléklet: | Közlemény gépjárművek felnőtt utasai egy adott biztonsági öv vagy utasbiztonsági rendszer típusa tekintetében a 16. előírás alapján történő jóváhagyásáról, a jóváhagyás kiterjesztéséről, elutasításáról, visszavonásáról vagy a gyártás végleges leállításáról |
| --- | --- |

1B. melléklet:

| 2. melléklet: | A jóváhagyási jelek elrendezése |
| --- | --- |

2. melléklet:

| 3. melléklet: | Az övvisszahúzó mechanika tartóssági vizsgálatára szolgáló berendezés ábrája |
| --- | --- |

3. melléklet:

| 4. melléklet: | A vészhelyzetben reteszelő övvisszahúzó szerkezetek reteszelési vizsgálatára szolgáló készülék sémája |
| --- | --- |

4. melléklet:

| 5. melléklet: | A porvizsgálathoz használandó készülék sémája |
| --- | --- |

5. melléklet:

| 6. melléklet: | A vizsgálókocsi, az ülés, a rögzítések és a fékezőberendezés leírása |
| --- | --- |

6. melléklet:

| 7. melléklet: | A próbabábu leírása |
| --- | --- |

7. melléklet:

| 8. melléklet: | A vizsgálókocsi lassulási görbéjének leírása az idő függvényében |
| --- | --- |

8. melléklet:

| 9. melléklet: | A termékekre vonatkozó utasítások |
| --- | --- |

9. melléklet:

| 10. melléklet: | A kettős csat vizsgálata |
| --- | --- |

10. melléklet:

| 11. melléklet: | Kopási és mikrocsúszási vizsgálat |
| --- | --- |

11. melléklet:

| 12. melléklet: | Korrózióvizsgálat |
| --- | --- |

12. melléklet:

| 13. melléklet: | A vizsgálatok sorrendje |
| --- | --- |

13. melléklet:

| 14. melléklet: | A gyártás megfelelőségének ellenőrzése |
| --- | --- |

14. melléklet:

| 15. melléklet: | Eljárás a H pont helye és a járműben utazó személy törzsének különböző üléshelyzetekben felvett tényleges dőlésszöge meghatározására |
| --- | --- |

15. melléklet:

| 1. függelék – | A háromdimenziós H pont vizsgáló eszköz leírása |
| --- | --- |

1. függelék –

| 2. függelék – | Háromdimenziós koordinátarendszer |
| --- | --- |

2. függelék –

| 3. függelék – | Az üléshelyzetek referenciaadatai |
| --- | --- |

3. függelék –

| 16. melléklet: | A biztonsági öv beszerelése az övek és övvisszahúzók típusainak megadásával |
| --- | --- |

16. melléklet:

| 17. melléklet: | Motoros járművek előrenéző ülésein utazó felnőtt utasok biztonsági övei vagy biztonsági rendszerei és Isofix gyermekbiztonsági rendszerek beszerelési követelményei |
| --- | --- |

17. melléklet:

| 1. függelék – | A gépjármű biztonságiöv-berendezéseivel beszerelt „univerzális” kategóriájú gyermek-utasbiztonsági rendszerek beszerelésére vonatkozó rendelkezések |
| --- | --- |

1. függelék –

| 2. függelék – | Táblázat a járművek kézikönyveiben a gyermek-utasbiztonsági rendszerek különböző ültetési pozíciókban való alkalmasságára vonatkozó információiról |
| --- | --- |

2. függelék –

| 3. függelék – | Táblázat a járművek kézikönyveiben a gyermek-utasbiztonsági rendszerek különböző ültetési pozíciókban való beszerelhetőségére vonatkozó információiról |
| --- | --- |

3. függelék –

1.   ALKALMAZÁSI KÖR

Ez a rendelet vonatkozik a járművekbe való beszerelésre és külön használatra tervezett biztonsági övekre és utasbiztonsági rendszerekre, mint a felnőtt utasok számára készült előre- vagy hátrafelé néző ülések egyéni csatlakozói. Ez vonatkozik az M1 és az N1 járműkategóriába történő beszerelésre tervezett gyermek-utasbiztonsági rendszerekre és ISOFIX-gyermekutasbiztonsági rendszerekre is (1).

2.   FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

2.1.   Biztonsági öv (ülésheveder, öv)

Biztosító csattal, szabályozó eszközökkel és rögzítőelemekkel ellátott hevederek összeállítása, amely a gépjármű belsejéhez rögzíthető és amelyet úgy alakítottak ki, hogy a jármú ütközése vagy hirtelen lassulása esetén a viselő teste elmozdulását korlátozva csökkentse viselője sérülésének kockázatát. Az ilyen berendezést rendszerint „övberendezésnek” nevezik, amely magában foglalja az energia elnyerésére vagy a heveder visszahúzására szolgáló berendezéseket is.

Az összeállítása kipróbálása és jóváhagyása történhet biztonságiöv-berendezésként vagy utasbiztonsági rendszerként.

2.1.1.   Csípőtáji öv

Olyan kétpontos öv, amely a viselője medencetájéka előtt halad el.

2.1.2.   Átlós öv

A mellkas elülső oldalán a csípőtől a másik váll irányában átlósan végigvezetett öv.

2.1.3.   Hárompontos öv

Lényegében csípőheveder és átlós heveder kombinációjából álló öv.

2.1.4.   S-típusú öv

A hárompontos vagy a csípőtáji övtől különböző övberendezés.

2.1.5.   Hámöv

Csípőtáji övből és vállhevederből álló S-típusú öv. A hámövet ágyékheveder-berendezéssel is ki lehet egészíteni.

2.2.   Övtípus

A különboző „típusú” övek egymástól alapvetően különböző övek, amelyek különbségei főként az alábbiakban nyilvánulhatnak meg:

| 2.2.1. | merev részek (övcsat, rögzítőelemek, övvisszahúzó stb.) |
| --- | --- |

2.2.1.

merev részek (övcsat, rögzítőelemek, övvisszahúzó stb.)

| 2.2.2. | a hevederek anyaga, szövése, méretei és színe; vagy |
| --- | --- |

2.2.2.

a hevederek anyaga, szövése, méretei és színe; vagy

| 2.2.3. | az övberendezés geometriai kialakítása. |
| --- | --- |

2.2.3.

az övberendezés geometriai kialakítása.

2.3.   Heveder

A test megtartására és a feszültségek az övrögzítőkhöz történő elvezetésére kialakított rugalmas elem.

2.4.   Csat

Gyorskioldós készülék, amely lehetővé teszi, hogy az öv megtartsa viselőjét. A csatba beletartozhat a szabályozó készülék is, a hámöv csatját kivéve.

2.5.   Övszabályozó készülék

Ez a készülék teszi lehetővé, hogy az övet az egyes viselő igényei és az üléspozíció szerint szabályozzák. A beállítóeszköz lehet a csat, az övvisszahúzó vagy a biztonsági öv része.

2.6.   Előfeszítő szerkezet

Olyan kiegészítő vagy beépített szerkezet, amely megfeszíti a hevedert, hogy a biztonsági öv szövedékének lazaságát csökkentse az ütközés során.

| 2.7. | A „referenciazóna” a H ponthoz képest 400 mm-re lévő és szimmetrikus két függőleges hosszanti sík közötti teret jelenti, amelyet a 21. előírás 1. mellékletében fejformájú készülék a függőlegestől a vízszintesig terjedő rotációja határoz meg. A vizsgálókészüléket a 21. előírás mellékletében előírt 840 mm-es legnagyobb hosszúságra kell beállítani. |
| --- | --- |

2.7.

A „referenciazóna” a H ponthoz képest 400 mm-re lévő és szimmetrikus két függőleges hosszanti sík közötti teret jelenti, amelyet a 21. előírás 1. mellékletében fejformájú készülék a függőlegestől a vízszintesig terjedő rotációja határoz meg. A vizsgálókészüléket a 21. előírás mellékletében előírt 840 mm-es legnagyobb hosszúságra kell beállítani.

| 2.8. | A „légzsákrendszer” a biztonsági övek és a utasbiztonsági rendszerek kiegészítésére a gépjárművekbe beépített készülék, vagyis az a rendszer, amely a járművet érő súlyos behatás esetén automatikusan működésbe helyezi azt a rugalmas szerkezetet, amelynek rendeltetése a benne lévő gáz összenyomása révén a jármű utasa testének egy vagy több részének és az utastér belseje közötti érintkezés súlyosságának csökkentése. |
| --- | --- |

2.8.

A „légzsákrendszer” a biztonsági övek és a utasbiztonsági rendszerek kiegészítésére a gépjárművekbe beépített készülék, vagyis az a rendszer, amely a járművet érő súlyos behatás esetén automatikusan működésbe helyezi azt a rugalmas szerkezetet, amelynek rendeltetése a benne lévő gáz összenyomása révén a jármű utasa testének egy vagy több részének és az utastér belseje közötti érintkezés súlyosságának csökkentése.

| 2.9. | Az „utasoldali légzsák”: olyan légzsák-összeállítás, amely a vezetőülésen kívül, a többi ülésen helyet foglaló személyek védelmét szolgálja frontális ütközés esetén. |
| --- | --- |

2.9.

Az „utasoldali légzsák”: olyan légzsák-összeállítás, amely a vezetőülésen kívül, a többi ülésen helyet foglaló személyek védelmét szolgálja frontális ütközés esetén.

| 2.10. | A „gyermek-utasbiztonsági rendszer” a 44. előírásban meghatározott biztonsági készüléket jelenti. |
| --- | --- |

2.10.

A „gyermek-utasbiztonsági rendszer” a 44. előírásban meghatározott biztonsági készüléket jelenti.

| 2.11. | A „menetiránynak háttal” kifejezés a jármű normál menetirányával ellentétes irányt jelöli. |
| --- | --- |

2.11.

A „menetiránynak háttal” kifejezés a jármű normál menetirányával ellentétes irányt jelöli.

2.12.   Rögzítőelemek

Az övberendezés részei, beleértve a szükséges rögzítő elemeket, amelyek lehetővé teszik az övrögzítőkhöz való csatlakoztatását.

2.13.   Energiaelnyelés

Az energiának az övtől független vagy azzal együtt történő elvezetésére szolgáló, az övberendezés részét képező szerkezet.

2.14.   Övvisszahúzó

A biztonsági öv hevedere egy részének vagy egészének befogadására szolgáló készülék.

2.14.1.   Nem reteszelő övvisszahúzó (1. típus)

Övvisszahúzó, amelyből a hevedert egy kis külső erő teljes hosszában kihúzza és amely nem rendelkezik a kihúzott heveder szabályozásának lehetőségével.

2.14.2.   Kézzel kireteszelhető övvisszahúzó (2. típus)

A használó által egy szerkezet kézi működtetését igénylő övvisszahúzó szerkezet, amely a heveder kívánt mértékű kihúzásához kireteszeli az övvisszahúzó szerkezetet, és amely automatikusan bereteszel, amikor az említett művelet megszűnik.

2.14.3.   Automatikus reteszelésű övvisszahúzó (3. típus)

A heveder kívánt mértékű kihúzását lehetővé tevő övviszzahúzó, amely a csat rögzítését követően automatikusan a viselőjéhez állítja be a hevedert. A heveder további kihúzását a viselő szándékos beavatkozása nélkül akadályozza meg.

2.14.4.   Vészreteszelésű övvisszahúzó (4. típus)

Ez az övvisszahúzó szokásos vezetési körülmények között nem korlátozza a biztonsági öv viselőjének mozgását. Hosszbeállító szerkezetekkel van ellátva, amelyek automatikusan beállítják a hevedert az utas testalkatának megfelelően, és vészhelyzetben az alábbi események beindítják a reteszelő mechanizmust:

| 2.14.4.1. | a jármű lassulása (egyszerű érzékenység); |
| --- | --- |

2.14.4.1.

a jármű lassulása (egyszerű érzékenység);

| 2.14.4.2. | a jármű lassulása, a hevederszalag mozgása és bármilyen más automatikus eszköz kombinációja (többszörös érzékenység). |
| --- | --- |

2.14.4.2.

a jármű lassulása, a hevederszalag mozgása és bármilyen más automatikus eszköz kombinációja (többszörös érzékenység).

2.14.5.   Vészreteszelésű övvisszahúzó magasabb reakcióküszöbbel (4N típus)

A 2.14.4. bekezdésben meghatározott típusú övvisszahúzó, amelynek az M2, M3, N1, N2 és N3 kategóriába tartozó járművekben való használatukhoz speciális tulajdonságokkal rendelkeznek (2).

2.14.6.   Övmagasság beállító készülék

Az öv felső övtartó pántja helyzetének a viselője és az üléshelyzet kívánalmai szerinti egyéni beállítására szolgáló készülék. Az ilyen eszközt az öv vagy a biztonsági öv rögzítése részének lehet tekinteni.

2.15.   Övrögzítők

A járműfelépítmény, az ülésszerkezet vagy a jármű bármely egyéb része, amelyhez a biztonsági övberendezések csatlakozó elemeit rögzítik;

2.16.   Járműtípus a biztonsági övek és biztonsági berendezések tekintetében

Az a gépjármű-kategória, amely nem különbözik olyan lényeges vonásokban, mint a méretek, a járműszerkezet alkotóelemeinek vonalai és anyagai, vagy az ülések szerkezete, illetve annak a járműnek bármely része tekintetében, amelyhez a biztonsági öveket és a utasbiztonsági rendszereket csatlakoztatni kívánják.

2.17.   Utasbiztonsági rendszer

Meghatározott járműtípus rendszere vagy a jármű gyártója által meghatározott és a Műszaki Szolgálat által elfogadott olyan típus, amely megfelelő eszközökkel a járműhöz erősített ülésből és övből, valamint olyan kiegészítő elemekből áll, amely csökkenti viselője megsérülésének kockázatát a jármű hirtelen lassulása esetén azzal, hogy a viselő teste elmozdulásának korlátozásával csökkenti viselője sérülésének kockázatát.

2.18.   Ülés

Az a szerkezet, ami akár a jármű szerkezetével egybeépítve vagy attól különállóan, párnázattal kiegészítve arra szolgál, hogy egy felnőtt személy ülhessen rajta. A fogalom mind egyedi ülésekre, mind pedig a sorülések egy személy számára szolgáló részére vonatkozik.

| 2.18.1. | „Első utasülés” minden olyan ülés, ahol a szóban forgó ülés „elülső H pontja” a vezető R pontján átmenő függőleges keresztirányú síkban vagy az előtt van. |
| --- | --- |

2.18.1.

„Első utasülés” minden olyan ülés, ahol a szóban forgó ülés „elülső H pontja” a vezető R pontján átmenő függőleges keresztirányú síkban vagy az előtt van.

2.19.   Üléscsoport

Jelenthet sorülést vagy egymás melletti különálló üléseket (vagyis amelyek úgy vannak rögzítve, hogy az egyik ülés elülső rögzítési pontjai egy vonalban vannak a másik ülés elülső vagy hátulsó rögzítési pontjaival, vagy a másik ülés rögzítési pontjai között helyezkednek el), és legalább két felnőttnek biztosít ülőhelyet.

2.20.   Sorülés

Párnázattal kiegészített szerkezet, amely legalább két felnőtt személynek biztosít ülőhelyet.

2.21.   Ülésbeállító rendszer

Az a komplett szerkezet, amelynek segítségével az ülés, illetve annak részei az ülő személy testalkatához igazíthatók, és amely egyebek között lehetővé teszi:

| 2.21.1. | a hosszirányú helyzetváltoztatást; |
| --- | --- |

2.21.1.

a hosszirányú helyzetváltoztatást;

| 2.21.2. | a függőleges helyzetváltoztatást; |
| --- | --- |

2.21.2.

a függőleges helyzetváltoztatást;

| 2.21.3. | a szöghelyzet változtatását. |
| --- | --- |

2.21.3.

a szöghelyzet változtatását.

2.22.   Ülésrögzítő

Az a rendszer, amellyel az ülésszerelvény a jármű szerkezetéhez van rögzítve, beleértve a jármű érintett részeinek szerkezetét is.

2.23.   Üléstípus

Az az üléskategória, amely nem tér el olyan lényeges jellemzőkben, mint:

| 2.23.1. | az ülésszerkezet alakja, méretei és anyagai; |
| --- | --- |

2.23.1.

az ülésszerkezet alakja, méretei és anyagai;

| 2.23.2. | az ülésreteszelés-beállító és a reteszelő berendezés típusa és méretei; |
| --- | --- |

2.23.2.

az ülésreteszelés-beállító és a reteszelő berendezés típusa és méretei;

| 2.23.3. | a biztonsági övnek az üléshez rögzítése, az ülés rögzítési pontja, illetve a járműszerkezet érintett részeinek típusa és mérete tekintetében. |
| --- | --- |

2.23.3.

a biztonsági övnek az üléshez rögzítése, az ülés rögzítési pontja, illetve a járműszerkezet érintett részeinek típusa és mérete tekintetében.

2.24.   Üléselmozdító rendszer

Ez a készülék teszi lehetővé az ülés vagy egy része elmozdítását szögben vagy hosszirányban, egy rögzített közbenső helyzet nélkül (az utasok be- és kijutásának megkönnyítésére).

2.25.   Ülésreteszelő rendszer

Ez a készülék biztosítja, hogy az ülés és részei megmaradjanak a használati helyzetben.

2.26.   Süllyesztett csatkioldó gomb

Az a csatkioldó gomb, amely megakadályozza, hogy a csatot egy 40 mm átmérőjű gömb használatával kioldják.

2.27.   Nem süllyesztett csatkioldó gomb

Az a csatkioldó gomb, amely nem akadályozza meg, hogy a csatot egy 40 mm átmérőjű gömb használatával kioldják.

2.28.   Feszüléscsökkentő készülék

Az övviszzahúzóba beépített készülék, amely a biztonsági öv bekapcsolásakor automatikusan csökkenti a heveder feszülését. A kioldáskor a készülék automatikusan kikapcsolódik.

| 2.29. | Az „ISOFIX” a gyermek-utasbiztonsági rendszereknek a járművekhez erősítésére szolgáló rendszere, amelyben két merev rögzítőelem a járművön, a nekik megfelelő két merev rögzítőelem és a gyermek-utasbiztonsági rendszer előrebukását meggátoló eszköz a gyermek-utasbiztonsági rendszeren található. |
| --- | --- |

2.29.

Az „ISOFIX” a gyermek-utasbiztonsági rendszereknek a járművekhez erősítésére szolgáló rendszere, amelyben két merev rögzítőelem a járművön, a nekik megfelelő két merev rögzítőelem és a gyermek-utasbiztonsági rendszer előrebukását meggátoló eszköz a gyermek-utasbiztonsági rendszeren található.

| 2.30. | Az „ISOFIX gyermek-utasbiztonsági rendszer” a 44. előírás követelményeinek eleget tevő gyermek-utasbiztonsági rendszer, amelyet a 14. előírás követelményeinek eleget tevő az ISOFIX rögzítési rendszerhez kell csatlakoztatni. |
| --- | --- |

2.30.

Az „ISOFIX gyermek-utasbiztonsági rendszer” a 44. előírás követelményeinek eleget tevő gyermek-utasbiztonsági rendszer, amelyet a 14. előírás követelményeinek eleget tevő az ISOFIX rögzítési rendszerhez kell csatlakoztatni.

| 2.31. | Az „ISOFIX-helyzet” azt a rendszert jelenti, amelyben beszerelhető:






  a) | vagy egy ISOFIX univerzális előre néző gyermek-utasbiztonsági rendszer, az ebben a 44. előírásban foglaltaknak megfelelően; |
| --- | --- | --- |

2.31.

Az „ISOFIX-helyzet” azt a rendszert jelenti, amelyben beszerelhető:

a)

vagy egy ISOFIX univerzális előre néző gyermek-utasbiztonsági rendszer, az ebben a 44. előírásban foglaltaknak megfelelően;

| b) | vagy egy ISOFIX féluniverzális előre néző gyermek-utasbiztonsági rendszer, az ebben a 44. előírásban foglaltaknak megfelelően; |
| --- | --- |

b)

vagy egy ISOFIX féluniverzális előre néző gyermek-utasbiztonsági rendszer, az ebben a 44. előírásban foglaltaknak megfelelően;

| c) | vagy egy ISOFIX féluniverzális hátrafelé néző gyermek-utasbiztonsági rendszer, az ebben a 44. előírásban foglaltaknak megfelelően; |
| --- | --- |

c)

vagy egy ISOFIX féluniverzális hátrafelé néző gyermek-utasbiztonsági rendszer, az ebben a 44. előírásban foglaltaknak megfelelően;

| d) | vagy egy ISOFIX féluniverzális oldalra néző helyzetű gyermek-utasbiztonsági rendszer, az ebben a 44. előírásban foglaltaknak megfelelően; |
| --- | --- |

d)

vagy egy ISOFIX féluniverzális oldalra néző helyzetű gyermek-utasbiztonsági rendszer, az ebben a 44. előírásban foglaltaknak megfelelően;

| e) | vagy egy meghatározott járműbe való ISOFIX gyermek-utasbiztonsági rendszer a 44. előírásban foglaltaknak megfelelően. |
| --- | --- |

e)

vagy egy meghatározott járműbe való ISOFIX gyermek-utasbiztonsági rendszer a 44. előírásban foglaltaknak megfelelően.

| 2.32. | „ISOFIX rögzítési rendszer” két ISOFIX alacsony bekötési pontból készült rendszer, teljesítve a 14. számú előírás követelményeit, amelyet arra terveztek, hogy egy elfordulásgátló szerkezettel egyesítve felerősítse az ISOFIX gyermekbiztonsági rendszert. |
| --- | --- |

2.32.

„ISOFIX rögzítési rendszer” két ISOFIX alacsony bekötési pontból készült rendszer, teljesítve a 14. számú előírás követelményeit, amelyet arra terveztek, hogy egy elfordulásgátló szerkezettel egyesítve felerősítse az ISOFIX gyermekbiztonsági rendszert.

| 2.33. | „ISOFIX alsó rögzítési pont” a járműből vagy ülésszerkezetből kinyúló, 6 mm átmérőjű merev vízszintes rúd, amely befogadja és megtartja az ISOFIX felerősítésű ISOFIX gyermekbiztonsági rendszert. |
| --- | --- |

2.33.

„ISOFIX alsó rögzítési pont” a járműből vagy ülésszerkezetből kinyúló, 6 mm átmérőjű merev vízszintes rúd, amely befogadja és megtartja az ISOFIX felerősítésű ISOFIX gyermekbiztonsági rendszert.

2.34.   „Elfordulásgátló szerkezet”

| a) | Az ISOFIX univerzális gyermek-utasbiztonsági rendszer elfordulásgátló szerkezete az ISOFIX felső hevederes bekötésipontból áll. |
| --- | --- |

a)

Az ISOFIX univerzális gyermek-utasbiztonsági rendszer elfordulásgátló szerkezete az ISOFIX felső hevederes bekötésipontból áll.

| b) | Az ISOFIX univerzális gyermek-utasbiztonsági rendszer elfordulásgátló szerkezete állhat vagy egy felső hevederes bekötésből, a jármű műszerfalából, vagy a frontális ütközés során a utasbiztonsági rendszer elfordulását korlátozó kitámasztó lábból. |
| --- | --- |

b)

Az ISOFIX univerzális gyermek-utasbiztonsági rendszer elfordulásgátló szerkezete állhat vagy egy felső hevederes bekötésből, a jármű műszerfalából, vagy a frontális ütközés során a utasbiztonsági rendszer elfordulását korlátozó kitámasztó lábból.

| c) | Az ISOFIX univerzális és féluniverzális gyermek-utasbiztonsági rendszerek szempontjából a jármű ülése önmagában nem elfordulásgátló szerkezet. |
| --- | --- |

c)

Az ISOFIX univerzális és féluniverzális gyermek-utasbiztonsági rendszerek szempontjából a jármű ülése önmagában nem elfordulásgátló szerkezet.

| 2.35. | „ISOFIX felső hevederes rögzítési pont” tulajdonságaiban megfelel a 14. előírás követelményeinek, mint az ISOFIX felső hevederes csatlakozó befogadására szolgáló és a meghatározott zónában lévő rúd, amely a visszatartó erőt a jármű szerkezetére viszi át. |
| --- | --- |

2.35.

„ISOFIX felső hevederes rögzítési pont” tulajdonságaiban megfelel a 14. előírás követelményeinek, mint az ISOFIX felső hevederes csatlakozó befogadására szolgáló és a meghatározott zónában lévő rúd, amely a visszatartó erőt a jármű szerkezetére viszi át.

| 2.36. | „Megvezető készülék” az ISOFIX gyermek-utasbiztonsági rendszert elhelyező személyt segíti azzal, hogy az ISOFIX gyermek-utasbiztonsági rendszer ISOFIX felerősítéseit fizikailag hozzávezeti és az ISOFIX alsó rögzítési pontokkal fedésbe hozza az összekapcsolás megkönnyítésére. |
| --- | --- |

2.36.

„Megvezető készülék” az ISOFIX gyermek-utasbiztonsági rendszert elhelyező személyt segíti azzal, hogy az ISOFIX gyermek-utasbiztonsági rendszer ISOFIX felerősítéseit fizikailag hozzávezeti és az ISOFIX alsó rögzítési pontokkal fedésbe hozza az összekapcsolás megkönnyítésére.

| 2.37. | Az „ISOFIX jelölésű mérősablon” olyasmit jelent, ami az ISOFIX gyermek-utasbiztonsági rendszert beszerelni szándékozókat a jármű ISOFIX pozícióiról és a nekik megfelelő ISOFIX rögzítési rendszerek pozíciójáról tájékoztatja. |
| --- | --- |

2.37.

Az „ISOFIX jelölésű mérősablon” olyasmit jelent, ami az ISOFIX gyermek-utasbiztonsági rendszert beszerelni szándékozókat a jármű ISOFIX pozícióiról és a nekik megfelelő ISOFIX rögzítési rendszerek pozíciójáról tájékoztatja.

| 2.38. | A „gyermek-utasbiztonsági rendszer mérősablonja” (CRF) az ezen előírás 17. melléklete – 2. függelékének 4. bekezdésében meghatározott hét ISOFIX méretosztály egyikének megfelelő szerelvény, és főként az, amelynek méreteit az előzőleg említett 4. bekezdés 1–7. ábrája adja meg. Ez az előírás a gyermek-utasbiztonsági rendszerek mérősablonjait annak megállapítására használja, hogy az ISOFIX gyermek-utasbiztonsági rendszerek méretosztályai közül melyik illeszthető a jármű ISOFIX pozícióihoz. Emellett az egyik CRF-et, az ún. ISO/F2 (B)-t, amelyet az előzőekben említett 4. bekezdés ismertet, a 14. előírás valamennyi ISOFIX rögzítési rendszer helyének és hozzáférhetőségének ellenőrzésére használja. |
| --- | --- |

2.38.

A „gyermek-utasbiztonsági rendszer mérősablonja” (CRF) az ezen előírás 17. melléklete – 2. függelékének 4. bekezdésében meghatározott hét ISOFIX méretosztály egyikének megfelelő szerelvény, és főként az, amelynek méreteit az előzőleg említett 4. bekezdés 1–7. ábrája adja meg. Ez az előírás a gyermek-utasbiztonsági rendszerek mérősablonjait annak megállapítására használja, hogy az ISOFIX gyermek-utasbiztonsági rendszerek méretosztályai közül melyik illeszthető a jármű ISOFIX pozícióihoz. Emellett az egyik CRF-et, az ún. ISO/F2 (B)-t, amelyet az előzőekben említett 4. bekezdés ismertet, a 14. előírás valamennyi ISOFIX rögzítési rendszer helyének és hozzáférhetőségének ellenőrzésére használja.

3.   JÓVÁHAGYÁSI KÉRELEM

3.1.   Járműtípus

| 3.1.1. | A járműtípusnak a biztonsági övek és az utasbiztonsági rendszerek beszerelése tekintetében történő jóváhagyására irányuló kérelmet a jármű gyártójának vagy a járműgyártó kellő meghatalmazással rendelkező képviselőjének kell benyújtania. |
| --- | --- |

3.1.1.

A járműtípusnak a biztonsági övek és az utasbiztonsági rendszerek beszerelése tekintetében történő jóváhagyására irányuló kérelmet a jármű gyártójának vagy a járműgyártó kellő meghatalmazással rendelkező képviselőjének kell benyújtania.

| 3.1.2. | A kérelemhez három példányban csatolni kell az alábbiakban felsorolt dokumentumokat, melyeknek tartalmaznia kell a következő adatokat: |
| --- | --- |

3.1.2.

A kérelemhez három példányban csatolni kell az alábbiakban felsorolt dokumentumokat, melyeknek tartalmaznia kell a következő adatokat:

| 3.1.2.1. | A jármű megfelelő léptékű teljes szerkezeti rajza, amelyen láthatók a biztonsági övek pozíciói és a biztonsági övek és azoknak a pontoknak a részletes ábrázolása, amelyhez csatlakoztatják őket. |
| --- | --- |

3.1.2.1.

A jármű megfelelő léptékű teljes szerkezeti rajza, amelyen láthatók a biztonsági övek pozíciói és a biztonsági övek és azoknak a pontoknak a részletes ábrázolása, amelyhez csatlakoztatják őket.

| 3.1.2.2. | A biztonsági övek merevségét várhatóan befolyásoló felhasznált anyagok leírása. |
| --- | --- |

3.1.2.2.

A biztonsági övek merevségét várhatóan befolyásoló felhasznált anyagok leírása.

| 3.1.2.3. | A biztonsági övek műszaki leírása. |
| --- | --- |

3.1.2.3.

A biztonsági övek műszaki leírása.

| 3.1.2.4. | Az ülésszerkezethez rögzített biztonsági övek esetében. |
| --- | --- |

3.1.2.4.

Az ülésszerkezethez rögzített biztonsági övek esetében.

| 3.1.2.5. | A járműtípus részletes leírását, az ülések építési módját és az ülések rögzítését, továbbá a beállító- és reteszelő rendszerét illetően. |
| --- | --- |

3.1.2.5.

A járműtípus részletes leírását, az ülések építési módját és az ülések rögzítését, továbbá a beállító- és reteszelő rendszerét illetően.

| 3.1.2.6. | Az ülések, és a járműhöz való rögzítésük, a beállító- és reteszelő rendszer megfelelő méretarányú és megfelelően részletezett rajzait. |
| --- | --- |

3.1.2.6.

Az ülések, és a járműhöz való rögzítésük, a beállító- és reteszelő rendszer megfelelő méretarányú és megfelelően részletezett rajzait.

| 3.1.3. | A gyártó véleménye szerint a jóváhagyandó járműtípust képviselő járművet vagy az érintett jármű biztonsági öveinek a műszaki szolgálat általi bevizsgálása szempontjából meghatározó fontosságú alkatrészeket át kell adni a szolgálatnak. |
| --- | --- |

3.1.3.

A gyártó véleménye szerint a jóváhagyandó járműtípust képviselő járművet vagy az érintett jármű biztonsági öveinek a műszaki szolgálat általi bevizsgálása szempontjából meghatározó fontosságú alkatrészeket át kell adni a szolgálatnak.

3.2.   A biztonsági öv típusa

| 3.2.1. | A biztonsági öv adott típusára vonatkozó jóváhagyási kérelmet a védjegy tulajdonosának vagy az általa hivatalosan megbízott képviselőjének kell benyújtania. A utasbiztonsági rendszerek esetében az adott típusú utasbiztonsági rendszer jóváhagyása iránti kérelmet a védjegy jogosultjának vagy képviselőjének vagy annak a járműnek a gyártójának vagy képviselőjének kell benyújtania, amelybe rendszert be kívánják szerelni. |
| --- | --- |

3.2.1.

A biztonsági öv adott típusára vonatkozó jóváhagyási kérelmet a védjegy tulajdonosának vagy az általa hivatalosan megbízott képviselőjének kell benyújtania. A utasbiztonsági rendszerek esetében az adott típusú utasbiztonsági rendszer jóváhagyása iránti kérelmet a védjegy jogosultjának vagy képviselőjének vagy annak a járműnek a gyártójának vagy képviselőjének kell benyújtania, amelybe rendszert be kívánják szerelni.

| 3.2.2. | A kérelemhez csatolni kell: |
| --- | --- |

3.2.2.

A kérelemhez csatolni kell:

| 3.2.2.1. | Az adott típusú öv műszaki leírását, amely részletezi az alkalmazott hevedereket és merev alkatrészeket, és amely tartalmazza az öv alkotórészeinek ábráit is. Az ábrákon fel kell tüntetni a jóváhagyási számnak szánt pozíciót és a jóváhagyási jel köréhez viszonyítva a kiegészítő szimbólum(oka)t. A leírásban meg kell említeni a jóváhagyásra benyújtott modell színét és meg kell határozni azokat a járműtípusokat, amelyekhez az adott övtípust szánják. Az övvisszahúzók esetében beszerelési utasítást kell az érzékelő készülékhez mellékelni; az előfeszítő szerkezethez vagy rendszerhez a konstrukció és a működés teljes műszaki leírását kell mellékelni, beleértve az esetleges érzékelőt, a működésbe hozás módszerét és minden olyan szükséges módszer ismertetésével, amely a véletlenszerű működtetés elkerülésére szolgál. Utasbiztonsági rendszer esetében a leírásnak tartalmaznia kell: a gépjárműszerkezet és az ülésszerkezet, a beállító rendszer és a rögzítések megfelelő léptékű ábráit, amelyek kellő részletességgel tüntetik fel az ülésrögzítők és az övrögzítők helyét és megerősítéseit; azoknak a felhasznált anyagoknak a leírásaival együtt, amelyek az ülésrögzítők és az övrögzítők merevségét befolyásolhatják; az ülésrögzítők és az övrögzítők műszaki leírását. Amennyiben az övet úgy tervezték, hogy egy övmagasság-állítón keresztül lehessen rögzíteni a jármű szerkezetéhez, a műszaki leírásnak közölnie kell, hogy ezt az eszközt az öv részének kell-e tekinteni vagy sem. |
| --- | --- |

3.2.2.1.

Az adott típusú öv műszaki leírását, amely részletezi az alkalmazott hevedereket és merev alkatrészeket, és amely tartalmazza az öv alkotórészeinek ábráit is. Az ábrákon fel kell tüntetni a jóváhagyási számnak szánt pozíciót és a jóváhagyási jel köréhez viszonyítva a kiegészítő szimbólum(oka)t. A leírásban meg kell említeni a jóváhagyásra benyújtott modell színét és meg kell határozni azokat a járműtípusokat, amelyekhez az adott övtípust szánják. Az övvisszahúzók esetében beszerelési utasítást kell az érzékelő készülékhez mellékelni; az előfeszítő szerkezethez vagy rendszerhez a konstrukció és a működés teljes műszaki leírását kell mellékelni, beleértve az esetleges érzékelőt, a működésbe hozás módszerét és minden olyan szükséges módszer ismertetésével, amely a véletlenszerű működtetés elkerülésére szolgál. Utasbiztonsági rendszer esetében a leírásnak tartalmaznia kell: a gépjárműszerkezet és az ülésszerkezet, a beállító rendszer és a rögzítések megfelelő léptékű ábráit, amelyek kellő részletességgel tüntetik fel az ülésrögzítők és az övrögzítők helyét és megerősítéseit; azoknak a felhasznált anyagoknak a leírásaival együtt, amelyek az ülésrögzítők és az övrögzítők merevségét befolyásolhatják; az ülésrögzítők és az övrögzítők műszaki leírását. Amennyiben az övet úgy tervezték, hogy egy övmagasság-állítón keresztül lehessen rögzíteni a jármű szerkezetéhez, a műszaki leírásnak közölnie kell, hogy ezt az eszközt az öv részének kell-e tekinteni vagy sem.

| 3.2.2.2. | Az adott típusú öv hat példányát, amelyek közül egy referenciául szolgál. |
| --- | --- |

3.2.2.2.

Az adott típusú öv hat példányát, amelyek közül egy referenciául szolgál.

| 3.2.2.3. | Egy 10 méter hosszú mintadarab az övtípusnál használt minden hevedertípusból. |
| --- | --- |

3.2.2.3.

Egy 10 méter hosszú mintadarab az övtípusnál használt minden hevedertípusból.

| 3.2.2.4. | A típusjóváhagyási vizsgálatokat végző műszaki szolgálat jogosult további mintadarabok kérésére. |
| --- | --- |

3.2.2.4.

A típusjóváhagyási vizsgálatokat végző műszaki szolgálat jogosult további mintadarabok kérésére.

| 3.2.3. | Utasbiztonsági rendszerek esetében a két mintapéldányt lell benyújtani a szolgálathoz. A mintapéldányba beletartozhat a 3.2.2.2. és a 3.2.2.3. bekezdésben előírt övek két-két mintapéldánya vagy a jóváhagyandó jármű gyártója vagy jármű képviselője választása szerint a jármű azon része vagy részei, amelyeket a utasbiztonsági rendszer bevizsgálását elvégző műszaki szolgálat elengedhetetlennek tekint. |
| --- | --- |

3.2.3.

Utasbiztonsági rendszerek esetében a két mintapéldányt lell benyújtani a szolgálathoz. A mintapéldányba beletartozhat a 3.2.2.2. és a 3.2.2.3. bekezdésben előírt övek két-két mintapéldánya vagy a jóváhagyandó jármű gyártója vagy jármű képviselője választása szerint a jármű azon része vagy részei, amelyeket a utasbiztonsági rendszer bevizsgálását elvégző műszaki szolgálat elengedhetetlennek tekint.

4.   JELÖLÉSEK

A 3.2.2.2., 3.2.2.3. és a 3.2.2.4. bekezdés rendelkezései szerint jóváhagyásra benyújtott biztonsági öv vagy utasbiztonsági rendszer típusmintadarabjain egyértelműen és letörölhetetlenül fel kell tüntetni a gyártó nevét, kezdőbetűit vagy védjegyét vagy márkajelzését.

5.   JÓVÁHAGYÁS

| 5.1. | A típus-jóváhagyási értesítéshez az 5.1.1. vagy 5.1.2. pontban meghatározott mintának megfelelő tanúsítványt kell csatolni: |
| --- | --- |

5.1.

A típus-jóváhagyási értesítéshez az 5.1.1. vagy 5.1.2. pontban meghatározott mintának megfelelő tanúsítványt kell csatolni:

| 5.1.1. | a 3.1. bekezdésben említett esetre az 1A. mellékletet; |
| --- | --- |

5.1.1.

a 3.1. bekezdésben említett esetre az 1A. mellékletet;

| 5.1.2. | a 3.2. bekezdésben említett esetre az 1B. mellékletet; |
| --- | --- |

5.1.2.

a 3.2. bekezdésben említett esetre az 1B. mellékletet;

5.2.   Járműtípus

| 5.2.1. | Amennyiben az előírás értelmében jóváhagyásra benyújtott járműtípus megfelel az alábbi 8. bekezdés követelményeinek, és ezen előírás 15. és 16. mellékletének, a jármű jóváhagyását ki kell adni. |
| --- | --- |

5.2.1.

Amennyiben az előírás értelmében jóváhagyásra benyújtott járműtípus megfelel az alábbi 8. bekezdés követelményeinek, és ezen előírás 15. és 16. mellékletének, a jármű jóváhagyását ki kell adni.

| 5.2.2. | Mindegyik jóváhagyott típushoz jóváhagyási számot kell rendelni. A szám első két számjegye (jelenleg 04) a jóváhagyás időpontjában az előírás legfrissebb, jelentős műszaki módosítását képező módosítássorozatot jelöli. A szerződő fél nem rendelheti ugyanazt a számot a fenti 2.16. bekezdés szerint meghatározott másik járműtípushoz. |
| --- | --- |

5.2.2.

Mindegyik jóváhagyott típushoz jóváhagyási számot kell rendelni. A szám első két számjegye (jelenleg 04) a jóváhagyás időpontjában az előírás legfrissebb, jelentős műszaki módosítását képező módosítássorozatot jelöli. A szerződő fél nem rendelheti ugyanazt a számot a fenti 2.16. bekezdés szerint meghatározott másik járműtípushoz.

| 5.2.3. | Az előírás értelmében a jóváhagyás megadásáról, kiterjesztéséről, elutasításáról vagy visszavonásáról, illetve egy járműtípus gyártásának végleges megszüntetéséről értesíteni kell az 1958. évi megállapodásban részt vevő és az előírást alkalmazó feleket az előírás 1. mellékletében található mintának megfelelő közlemény-formanyomtatványon. |
| --- | --- |

5.2.3.

Az előírás értelmében a jóváhagyás megadásáról, kiterjesztéséről, elutasításáról vagy visszavonásáról, illetve egy járműtípus gyártásának végleges megszüntetéséről értesíteni kell az 1958. évi megállapodásban részt vevő és az előírást alkalmazó feleket az előírás 1. mellékletében található mintának megfelelő közlemény-formanyomtatványon.

| 5.2.4. | Az előírás alapján jóváhagyott járműtípusnak megfelelő minden járművön a jóváhagyási formanyomtatványon meghatározott, szembetűnő és könnyen hozzáférhető helyen nemzetközi jóváhagyási jelet kell elhelyezni, amely a következőkből áll: |
| --- | --- |

5.2.4.

Az előírás alapján jóváhagyott járműtípusnak megfelelő minden járművön a jóváhagyási formanyomtatványon meghatározott, szembetűnő és könnyen hozzáférhető helyen nemzetközi jóváhagyási jelet kell elhelyezni, amely a következőkből áll:

| 5.2.4.1. | egy körben elhelyezett „E” betű, mely után a jóváhagyást kiadó ország azonosítószáma áll (3); |
| --- | --- |

5.2.4.1.

egy körben elhelyezett „E” betű, mely után a jóváhagyást kiadó ország azonosítószáma áll (3);

| 5.2.4.2. | az 5.2.4.1. bekezdésben előírt körtől jobbra ezen előírás számából, amelyet egy R betű, egy kötőjel, majd a jóváhagyási szám követ. |
| --- | --- |

5.2.4.2.

az 5.2.4.1. bekezdésben előírt körtől jobbra ezen előírás számából, amelyet egy R betű, egy kötőjel, majd a jóváhagyási szám követ.

| 5.2.5. | Ha a jármű a megállapodáshoz mellékelt egy vagy több, az előírás értelmében jóváhagyást megadó országban érvényes egyéb előírás szerint jóváhagyott járműtípusnak felel meg, a 5.2.4.1 bekezdésben előírt jelet nem kell megismételni; ilyen esetben a kiegészítő számokat, valamint az előírás szerinti jóváhagyást megadó országban érvényes előírásokban szereplő jeleket függőleges oszlopokban kell feltüntetni a 5.2.4.1 bekezdésben előírt jel jobb oldalán. |
| --- | --- |

5.2.5.

Ha a jármű a megállapodáshoz mellékelt egy vagy több, az előírás értelmében jóváhagyást megadó országban érvényes egyéb előírás szerint jóváhagyott járműtípusnak felel meg, a 5.2.4.1 bekezdésben előírt jelet nem kell megismételni; ilyen esetben a kiegészítő számokat, valamint az előírás szerinti jóváhagyást megadó országban érvényes előírásokban szereplő jeleket függőleges oszlopokban kell feltüntetni a 5.2.4.1 bekezdésben előírt jel jobb oldalán.

| 5.2.6. | A jóváhagyási jelnek jól olvashatónak és eltávolíthatatlannak kell lennie. |
| --- | --- |

5.2.6.

A jóváhagyási jelnek jól olvashatónak és eltávolíthatatlannak kell lennie.

| 5.2.7. | A jóváhagyási jelet a gyártó által a járműre erősített adattáblán vagy annak közelében kell elhelyezni. |
| --- | --- |

5.2.7.

A jóváhagyási jelet a gyártó által a járműre erősített adattáblán vagy annak közelében kell elhelyezni.

5.3.   A biztonsági öv típusa

| 5.3.1. | Meg kell adni a jóváhagyást, ha egy öv mintapéldánya, amelyet a fenti 3.2. bekezdéssel összhangban nyújtottak be, megfelel ezen előírás 4., 5.3. és 6. bekezdésének. |
| --- | --- |

5.3.1.

Meg kell adni a jóváhagyást, ha egy öv mintapéldánya, amelyet a fenti 3.2. bekezdéssel összhangban nyújtottak be, megfelel ezen előírás 4., 5.3. és 6. bekezdésének.

| 5.3.2. | Mindegyik jóváhagyott típushoz jóváhagyási számot kell rendelni. Ennek első két számjegye (jelenleg 04; ez a 04. módosításcsomagot jelöli, melyet 1985. december 22-én hagytak jóvá) a jóváhagyás megadásának időpontjában az előírásban utoljára elvégzett fontosabb műszaki változtatásokat magában foglaló módosításcsomagot jelzi. Ugyanazon Szerződő Fél nem rendelheti ugyanazt a számot egy másik öv- vagy biztonságirendszer-típushoz. |
| --- | --- |

5.3.2.

Mindegyik jóváhagyott típushoz jóváhagyási számot kell rendelni. Ennek első két számjegye (jelenleg 04; ez a 04. módosításcsomagot jelöli, melyet 1985. december 22-én hagytak jóvá) a jóváhagyás megadásának időpontjában az előírásban utoljára elvégzett fontosabb műszaki változtatásokat magában foglaló módosításcsomagot jelzi. Ugyanazon Szerződő Fél nem rendelheti ugyanazt a számot egy másik öv- vagy biztonságirendszer-típushoz.

| 5.3.3. | Az előírás értelmében a biztonságiöv- vagy utasbiztonságirendszer-típusra vonatkozó jóváhagyás megadásáról, kiterjesztéséről vagy elutasításáról értesíteni kell az előírást alkalmazó 1958. évi megállapodásban részt vevő feleket az előírás 1B. mellékletében található mintának megfelelő formanyomtatványon. |
| --- | --- |

5.3.3.

Az előírás értelmében a biztonságiöv- vagy utasbiztonságirendszer-típusra vonatkozó jóváhagyás megadásáról, kiterjesztéséről vagy elutasításáról értesíteni kell az előírást alkalmazó 1958. évi megállapodásban részt vevő feleket az előírás 1B. mellékletében található mintának megfelelő formanyomtatványon.

| 5.3.4. | A 4. bekezdésben előírt jelölések mellett az előírás értelmében jóváhagyott minden övtípuson, egy megfelelő helyen, fel kell tüntetni a következő adatokat: |
| --- | --- |

5.3.4.

A 4. bekezdésben előírt jelölések mellett az előírás értelmében jóváhagyott minden övtípuson, egy megfelelő helyen, fel kell tüntetni a következő adatokat:

| 5.3.4.1. | A nemzetközi jóváhagyási jelet, amely a következőkből áll: |
| --- | --- |

5.3.4.1.

A nemzetközi jóváhagyási jelet, amely a következőkből áll:

| 5.3.4.1.1. | egy körben elhelyezett „E” betű, mely után a jóváhagyást kiadó ország azonosítószáma áll (4); |
| --- | --- |

5.3.4.1.1.

egy körben elhelyezett „E” betű, mely után a jóváhagyást kiadó ország azonosítószáma áll (4);

| 5.3.4.1.2. | a jóváhagyási számból; |
| --- | --- |

5.3.4.1.2.

a jóváhagyási számból;

| 5.3.4.2. | A következő kiegészítő szimbólumból: |
| --- | --- |

5.3.4.2.

A következő kiegészítő szimbólumból:

| 5.3.4.2.1. | A hárompontos övek esetében egy „A” betű, a kétpontos övek esetében egy „B” betű és a különleges övek esetében egy „S” betű. |
| --- | --- |

5.3.4.2.1.

A hárompontos övek esetében egy „A” betű, a kétpontos övek esetében egy „B” betű és a különleges övek esetében egy „S” betű.

| 5.3.4.2.2. | A fenti 5.3.4.2.1. bekezdésben említett szimbólumokat a következő kiegészítő jelölésekkel kell ellátni: |
| --- | --- |

5.3.4.2.2.

A fenti 5.3.4.2.1. bekezdésben említett szimbólumokat a következő kiegészítő jelölésekkel kell ellátni:

| 5.3.4.2.2.1. | energiaelnyelő készülék esetében egy „e” betűvel; |
| --- | --- |

5.3.4.2.2.1.

energiaelnyelő készülék esetében egy „e” betűvel;

| 5.3.4.2.2.2. | övvisszahúzóval rendelkező öv esetében az előírás 2.14. bekezdésével összhangban „r” betűvel, amelyet az alkalmazott övvisszahúzó szimbóluma (1, 2, 3, 4 vagy 4N) követ és „m” betűvel, ha az alkalmazott övvisszahúzó többszörös érzékenységű vészreteszeléses övvisszahúzó; |
| --- | --- |

5.3.4.2.2.2.

övvisszahúzóval rendelkező öv esetében az előírás 2.14. bekezdésével összhangban „r” betűvel, amelyet az alkalmazott övvisszahúzó szimbóluma (1, 2, 3, 4 vagy 4N) követ és „m” betűvel, ha az alkalmazott övvisszahúzó többszörös érzékenységű vészreteszeléses övvisszahúzó;

| 5.3.4.2.2.3. | „p” betű előfeszítő szerkezettel ellátott biztonsági övek esetében; |
| --- | --- |

5.3.4.2.2.3.

„p” betű előfeszítő szerkezettel ellátott biztonsági övek esetében;

| 5.3.4.2.2.4. | „t” betű feszüléscsökkentő készülékkel ellátott övvisszahúzóval rendelkező biztonsági öv esetében; |
| --- | --- |

5.3.4.2.2.4.

„t” betű feszüléscsökkentő készülékkel ellátott övvisszahúzóval rendelkező biztonsági öv esetében;

| 5.3.4.2.2.5. | 4N típusú övvisszahúzóval felszerelt biztonsági övek is rendelkeznek egy jelzéssel, amely egy téglalap, benne egy áthúzott M1 kategóriájú jármű, jelezve, hogy az ilyen kategóriájú járművekben tilos az ilyen típusú övvisszahúzó használata. |
| --- | --- |

5.3.4.2.2.5.

4N típusú övvisszahúzóval felszerelt biztonsági övek is rendelkeznek egy jelzéssel, amely egy téglalap, benne egy áthúzott M1 kategóriájú jármű, jelezve, hogy az ilyen kategóriájú járművekben tilos az ilyen típusú övvisszahúzó használata.

| 5.3.4.2.2.6. | Ha a biztonsági övet ezen előírás 6.4.1.3.3. bekezdésének rendelkezései alapján jóváhagyták, a négyszögbe foglalt „AIRBAG” szóval kell megjelölni. |
| --- | --- |

5.3.4.2.2.6.

Ha a biztonsági övet ezen előírás 6.4.1.3.3. bekezdésének rendelkezései alapján jóváhagyták, a négyszögbe foglalt „AIRBAG” szóval kell megjelölni.

| 5.3.4.2.3. | A fenti 5.3.4.2.1. bekezdésben említett szimbólumot a „Z” betűnek kell megelőznie, ha a biztonsági öv utasbiztonsági rendszer része. |
| --- | --- |

5.3.4.2.3.

A fenti 5.3.4.2.1. bekezdésben említett szimbólumot a „Z” betűnek kell megelőznie, ha a biztonsági öv utasbiztonsági rendszer része.

| 5.3.5. | Az előírás 2. mellékletének 2. bekezdése a jóváhagyási jel elrendezésére vonatkozó példákat tartalmaz. |
| --- | --- |

5.3.5.

Az előírás 2. mellékletének 2. bekezdése a jóváhagyási jel elrendezésére vonatkozó példákat tartalmaz.

| 5.3.6. | Az 5.3.4. bekezdésben leírt adatokat jól olvashatóan és letörölhetetlenül kell feltüntetni az eszközre eltávolíthatatlanul felerősített címkén vagy közvetlen jelöléssel. A címkének vagy jelölésnek kopásállónak kell lennie. |
| --- | --- |

5.3.6.

Az 5.3.4. bekezdésben leírt adatokat jól olvashatóan és letörölhetetlenül kell feltüntetni az eszközre eltávolíthatatlanul felerősített címkén vagy közvetlen jelöléssel. A címkének vagy jelölésnek kopásállónak kell lennie.

| 5.3.7. | Az 5.3.6. bekezdésben megadott címkéket vagy a jóváhagyó hatóság vagy pedig, a hatóság engedélyével, a gyártó adja ki. |
| --- | --- |

5.3.7.

Az 5.3.6. bekezdésben megadott címkéket vagy a jóváhagyó hatóság vagy pedig, a hatóság engedélyével, a gyártó adja ki.

6.   ELŐÍRÁSOK

6.1.   Általános előírások

| 6.1.1. | A fenti 3.2.2.2., 3.2.2.3. és 3.2.2.4. bekezdéssel összhangban benyújtott minden mintapéldánynak meg kell felelnie az előírás 6. bekezdésében foglalt előírásoknak. |
| --- | --- |

6.1.1.

A fenti 3.2.2.2., 3.2.2.3. és 3.2.2.4. bekezdéssel összhangban benyújtott minden mintapéldánynak meg kell felelnie az előírás 6. bekezdésében foglalt előírásoknak.

| 6.1.2. | Az övet vagy az utasbiztonsági rendszert úgy kell kialakítani, hogy annak helyes beszerelése és az utas általi helyes használata esetén mindig kielégítően működjön és baleset esetében pedig csökkentse a testi sérülések kockázatát. |
| --- | --- |

6.1.2.

Az övet vagy az utasbiztonsági rendszert úgy kell kialakítani, hogy annak helyes beszerelése és az utas általi helyes használata esetén mindig kielégítően működjön és baleset esetében pedig csökkentse a testi sérülések kockázatát.

| 6.1.3. | Az öv hevederei nem kerülhetnek veszélyt okozó helyzetbe. |
| --- | --- |

6.1.3.

Az öv hevederei nem kerülhetnek veszélyt okozó helyzetbe.

| 6.1.4. | Azon anyagok használatát, amelyek vízvisszatartó tulajdonsága a poliamid 6-énak felel meg, nem lehet megengedni azon mechanikai alkatrészekben, amelyeknél e tulajdonságok hátrányosan hathatnak ezen alkatrészek működésére. |
| --- | --- |

6.1.4.

Azon anyagok használatát, amelyek vízvisszatartó tulajdonsága a poliamid 6-énak felel meg, nem lehet megengedni azon mechanikai alkatrészekben, amelyeknél e tulajdonságok hátrányosan hathatnak ezen alkatrészek működésére.

6.2.   Merev részek

6.2.1.   Általános megjegyzések

| 6.2.1.1. | A biztonsági öv merev részei, mint a csatok, a beállító készülékek, a szerelvények és egyebek nem lehetnek éles pereműek, ami a dörzsölődés folytán a heveredek elhasználódásához vagy elszakadásához vezethetne. |
| --- | --- |

6.2.1.1.

A biztonsági öv merev részei, mint a csatok, a beállító készülékek, a szerelvények és egyebek nem lehetnek éles pereműek, ami a dörzsölődés folytán a heveredek elhasználódásához vagy elszakadásához vezethetne.

| 6.2.1.2. | Az övszerelvény rozsdásodásra hajlamos összes részeit megfelelően védeni kell a korróziótól. A 7.2. bekezdésben előírt korrózióvizsgálat után képzett szakember szabad szemmel nem láthat sem olyan károsodásra utaló jeleket, melyek befolyásolhatják a gyermekbiztonsági rendszer megfelelő működését, sem jelentős mértékű korróziót. |
| --- | --- |

6.2.1.2.

Az övszerelvény rozsdásodásra hajlamos összes részeit megfelelően védeni kell a korróziótól. A 7.2. bekezdésben előírt korrózióvizsgálat után képzett szakember szabad szemmel nem láthat sem olyan károsodásra utaló jeleket, melyek befolyásolhatják a gyermekbiztonsági rendszer megfelelő működését, sem jelentős mértékű korróziót.

| 6.2.1.3. | Az energia elnyelésére szolgáló, vagy terhelésnek kitett vagy a terhelést átadó merev részek nem lehetnek törékenyek. |
| --- | --- |

6.2.1.3.

Az energia elnyelésére szolgáló, vagy terhelésnek kitett vagy a terhelést átadó merev részek nem lehetnek törékenyek.

| 6.2.1.4. | A biztonsági öv műanyagból készült merev darabjait és részeit úgy kell elhelyezni és beszerelni, hogy a gépjármű mindennapi használata során ne legyenek hajlamosak beszorulni a gépjármű mozgatható ülései alá vagy ajtajába. Ha ezek a darabok és alkatrészek nem felelnek meg a fenti körülményeknek, a lenti 7.5.4. bekezdésben előírt hideg ütővizsgálatnak kell alávetni őket. Amennyiben a bevizsgálás után a merev darabok műanyag burkolatain vagy rögzítőelemein látható repedések fordulnak elő, a teljes műanyag elemet el kell távolítani és a fennmaradó szerelvényt be kell vizsgálni a további biztonság érdekében. Ha a fennmaradó szerelvény továbbra is stabil vagy nincsenek rajta látható repedések, ezt követően a 6.2.2., 6.2.3. és a 6.4. bekezdésben meghatározott bevizsgálási követelmények szerint kell bevizsgálni. |
| --- | --- |

6.2.1.4.

A biztonsági öv műanyagból készült merev darabjait és részeit úgy kell elhelyezni és beszerelni, hogy a gépjármű mindennapi használata során ne legyenek hajlamosak beszorulni a gépjármű mozgatható ülései alá vagy ajtajába. Ha ezek a darabok és alkatrészek nem felelnek meg a fenti körülményeknek, a lenti 7.5.4. bekezdésben előírt hideg ütővizsgálatnak kell alávetni őket. Amennyiben a bevizsgálás után a merev darabok műanyag burkolatain vagy rögzítőelemein látható repedések fordulnak elő, a teljes műanyag elemet el kell távolítani és a fennmaradó szerelvényt be kell vizsgálni a további biztonság érdekében. Ha a fennmaradó szerelvény továbbra is stabil vagy nincsenek rajta látható repedések, ezt követően a 6.2.2., 6.2.3. és a 6.4. bekezdésben meghatározott bevizsgálási követelmények szerint kell bevizsgálni.

6.2.2.   Csat

| 6.2.2.1. | A csatot úgy kell megtervezni, hogy kizárható legyen a helytelen kezelés lehetősége. Ez többek között azt jelenti, hogy meg kell akadályozni, hogy a csat részlegesen zárt állapotban maradjon. A csat nyitási eljárása legyen egyetértelmű. A csat azon részei, amelyek valószínűsíthetően érintkezni fognak a viselő testével, legalább 20 cm2 keresztmetszetűek, illetve 46 mm szélesek legyenek (az érintkezési felülettől legfeljebb 2,5 mm-re lévő síkban mérve). A hámövek csatjai esetében az utóbbi követelményt teljesültnek kell tekinteni, ha a csatnak a viselő testével érintkező területe 20 és 40 cm2 között van. |
| --- | --- |

6.2.2.1.

A csatot úgy kell megtervezni, hogy kizárható legyen a helytelen kezelés lehetősége. Ez többek között azt jelenti, hogy meg kell akadályozni, hogy a csat részlegesen zárt állapotban maradjon. A csat nyitási eljárása legyen egyetértelmű. A csat azon részei, amelyek valószínűsíthetően érintkezni fognak a viselő testével, legalább 20 cm2 keresztmetszetűek, illetve 46 mm szélesek legyenek (az érintkezési felülettől legfeljebb 2,5 mm-re lévő síkban mérve). A hámövek csatjai esetében az utóbbi követelményt teljesültnek kell tekinteni, ha a csatnak a viselő testével érintkező területe 20 és 40 cm2 között van.

| 6.2.2.2. | A csatnak bármilyen helyzetben, akkor is ha feszültség alatt áll, a jármű helyzetétől függetlenül zárt állapotban kell maradnia. A csatot ne lehessen akaratlanul, véletlenszerűen vagy 1 daN-nál kisebb erő hatására kioldani. A csatnak könnyen használhatónak és megfoghatónak kell lennie; amikor nincs megfeszítve és amikor az alábbi 7.8.2. bekezdésben említettnél kisebb a feszítés, a viselőnek egy kezének egy irányú mozdulatával ki kell tudni oldania, emellett pedig a vezető melletti üléseknél használandó övszerelvények esetében a hámövek kivételével arra is alkalmasnak kell lennie, hogy viselője egyik kezének egy irányú mozdulatával működésbe lehessen hozni. A csatot vagy egy gomb megnyomásával, vagy egy hasonló készülékkel lehessen kioldani. A felületnek, amelyre a tényleges nyitási helyzetben ezt a nyomást kifejtik, a kireteszelési helyzetben lévő gombbal számolva és a gomb kezdeti mozgásirányára merőleges síkra vetítve az alábbi méretekkel kell rendelkeznie: burkolt gombok esetén legalább 4,5 cm2 felület és legalább 15 mm szélesség; nem burkolt gombok esetén legalább 2,5 cm2 felület és legalább 10 mm szélesség. A csat kioldási területét piros színnel kell jelölni, és a csat egyéb részei nem lehetnek ugyanilyen színűek. |
| --- | --- |

6.2.2.2.

A csatnak bármilyen helyzetben, akkor is ha feszültség alatt áll, a jármű helyzetétől függetlenül zárt állapotban kell maradnia. A csatot ne lehessen akaratlanul, véletlenszerűen vagy 1 daN-nál kisebb erő hatására kioldani. A csatnak könnyen használhatónak és megfoghatónak kell lennie; amikor nincs megfeszítve és amikor az alábbi 7.8.2. bekezdésben említettnél kisebb a feszítés, a viselőnek egy kezének egy irányú mozdulatával ki kell tudni oldania, emellett pedig a vezető melletti üléseknél használandó övszerelvények esetében a hámövek kivételével arra is alkalmasnak kell lennie, hogy viselője egyik kezének egy irányú mozdulatával működésbe lehessen hozni. A csatot vagy egy gomb megnyomásával, vagy egy hasonló készülékkel lehessen kioldani. A felületnek, amelyre a tényleges nyitási helyzetben ezt a nyomást kifejtik, a kireteszelési helyzetben lévő gombbal számolva és a gomb kezdeti mozgásirányára merőleges síkra vetítve az alábbi méretekkel kell rendelkeznie: burkolt gombok esetén legalább 4,5 cm2 felület és legalább 15 mm szélesség; nem burkolt gombok esetén legalább 2,5 cm2 felület és legalább 10 mm szélesség. A csat kioldási területét piros színnel kell jelölni, és a csat egyéb részei nem lehetnek ugyanilyen színűek.

| 6.2.2.3. | A csatnak, a lentebbi 7.5.3. bekezdés szerint elvégzett bevizsgáláskor szabályosan kell működnie. |
| --- | --- |

6.2.2.3.

A csatnak, a lentebbi 7.5.3. bekezdés szerint elvégzett bevizsgáláskor szabályosan kell működnie.

| 6.2.2.4. | A csatnak ki kell bírnia az ismétlődő működtetést és a 7.7. bekezdésben részletezett dinamikus vizsgálatot megelőzően a szokásos használat körülményei között 5 000 nyitásból és zárásból álló cikluson kell átesnie. Hámrendszerű övek csatja esetében e vizsgálatot végre lehet hajtani az összes zárnyelv behelyezése nélkül. |
| --- | --- |

6.2.2.4.

A csatnak ki kell bírnia az ismétlődő működtetést és a 7.7. bekezdésben részletezett dinamikus vizsgálatot megelőzően a szokásos használat körülményei között 5 000 nyitásból és zárásból álló cikluson kell átesnie. Hámrendszerű övek csatja esetében e vizsgálatot végre lehet hajtani az összes zárnyelv behelyezése nélkül.

| 6.2.2.5. | A 7.8. bekezdésben előírt vizsgálat során a csat nyitásához szükséges erő nem haladhatja meg a 6 daN értéket. |
| --- | --- |

6.2.2.5.

A 7.8. bekezdésben előírt vizsgálat során a csat nyitásához szükséges erő nem haladhatja meg a 6 daN értéket.

| 6.2.2.6. | A csat szilárdságát a 7.5.1. bekezdésben – és megfelelő esetben – a 7.5.5. bekezdésben előírtak szerint vizsgálni. A csat nem törhet el, nem deformálódhat jelentősen és szét sem válhat, amikor az előírt terhelésnek vetik alá. |
| --- | --- |

6.2.2.6.

A csat szilárdságát a 7.5.1. bekezdésben – és megfelelő esetben – a 7.5.5. bekezdésben előírtak szerint vizsgálni. A csat nem törhet el, nem deformálódhat jelentősen és szét sem válhat, amikor az előírt terhelésnek vetik alá.

| 6.2.2.7. | Olyan csatok esetében, amelyekben két szerelvényben használt közös alkatrész van, a 7.7. és 7.8. bekezdések szilárdsági és oldási vizsgálatait el kell végezni a csatnak azzal az egyik szerelvényhez tartozó részével, amelyik párban a másikhoz tartozik, ha lehetőség van a csat használat során történő egyesítésére. |
| --- | --- |

6.2.2.7.

Olyan csatok esetében, amelyekben két szerelvényben használt közös alkatrész van, a 7.7. és 7.8. bekezdések szilárdsági és oldási vizsgálatait el kell végezni a csatnak azzal az egyik szerelvényhez tartozó részével, amelyik párban a másikhoz tartozik, ha lehetőség van a csat használat során történő egyesítésére.

6.2.3.   Övbeállító készülék

| 6.2.3.1. | A viselője által felöltött övnek vagy automatikusan kell beállítódnia hozzá, vagy a kézi beállító eszköznek könnyen elérhetőnek kell lennie az ülő helyzetben lévő viselő számára és kényelmesnek, illetve könnyen használhatónak kell lennie. Lehetővé kell tennie az öv egy kézzel történő feszessé tételét, hogy megfeleljen a viselő testméretének és a jármű üléspozíciójának. |
| --- | --- |

6.2.3.1.

A viselője által felöltött övnek vagy automatikusan kell beállítódnia hozzá, vagy a kézi beállító eszköznek könnyen elérhetőnek kell lennie az ülő helyzetben lévő viselő számára és kényelmesnek, illetve könnyen használhatónak kell lennie. Lehetővé kell tennie az öv egy kézzel történő feszessé tételét, hogy megfeleljen a viselő testméretének és a jármű üléspozíciójának.

| 6.2.3.2. | Minden egyes övbeállító készüléket két példányban kell bevizsgálni a 7.3. bekezdés követelményeinek megfelelően. Az övhurok a beállítókészülékek egyik mintapéldánya esetében sem haladhatja meg a 25 mm-t és az elmozdulások összege egyik beállítókészülék esetében sem haladhatja meg a 40 mm-t. |
| --- | --- |

6.2.3.2.

Minden egyes övbeállító készüléket két példányban kell bevizsgálni a 7.3. bekezdés követelményeinek megfelelően. Az övhurok a beállítókészülékek egyik mintapéldánya esetében sem haladhatja meg a 25 mm-t és az elmozdulások összege egyik beállítókészülék esetében sem haladhatja meg a 40 mm-t.

| 6.2.3.3. | Valamennyi beállítókészülék szilárdságát a 7.5.1. bekezdésben írtak szerint kell bevizsgálni. Az előírt terhelésből eredő feszülés következtében sem törhetnek el, és nem is válhatnak szét. |
| --- | --- |

6.2.3.3.

Valamennyi beállítókészülék szilárdságát a 7.5.1. bekezdésben írtak szerint kell bevizsgálni. Az előírt terhelésből eredő feszülés következtében sem törhetnek el, és nem is válhatnak szét.

| 6.2.3.4. | A 7.5.6. bekezdéssel összhangban történő bevizsgálás során az egyes manuális beállítókészülékek működtetéséhez szükséges erő nem haladhatja meg a 5 daN-t. |
| --- | --- |

6.2.3.4.

A 7.5.6. bekezdéssel összhangban történő bevizsgálás során az egyes manuális beállítókészülékek működtetéséhez szükséges erő nem haladhatja meg a 5 daN-t.

6.2.4.   Rögzítő elemek és övmagasság-állítók

A rögzítő elemeken a 7.5.1. és 7.5.2. pont előírásainak megfelelően szilárdsági vizsgálatokat végeznek. Az adott magasságállító szerkezetet az előírás 7.5.2. bekezdésében leírtak szerint kell szilárdságra vizsgálni, amennyiben előzőleg nem vizsgálták azokat a járművön a 14. számú előírás – és legutóbbi módosításai – a biztonsági öv bekötési pontjaira vonatkozó előírásai szerint. Ezek az alkatrészek az előírt terhelésből eredő feszülés következtében sem törhetnek el, és nem is válhatnak szét.

6.2.5.   Övvisszahúzók

Az övvisszahúzókat bevizsgálásnak kell alávetni és teljesíteniük kell az alább meghatározott követelményeket, beleértve a 7.5.1. és a 7.5.2. bekezdésben előírt szilárdsági vizsgálatokat. (Ezek a követelmények kizárják a nem reteszelő övvisszahúzókat.)

6.2.5.1.   Manuálisan kireteszelő övvisszahúzók

| 6.2.5.1.1. | A manuálisan kireteszelő övvisszahúzóval felszerelt biztonságiöv-szerelvény hevedere az övvisszahúzó reteszelési pozíciói között nem tekeredhet le 25 mm-nél nagyobb mértékben. |
| --- | --- |

6.2.5.1.1.

A manuálisan kireteszelő övvisszahúzóval felszerelt biztonságiöv-szerelvény hevedere az övvisszahúzó reteszelési pozíciói között nem tekeredhet le 25 mm-nél nagyobb mértékben.

| 6.2.5.1.2. | A biztonságiöv-szerelvény hevederének a manuálisan kireteszelő övvisszahúzóból a biztonsági öv hevedere legnagyobb hosszából 6 mm-nél kevesebbel húzódjon ki, amikor legalább, mint 1,4 daN és legfeljebb 2,2 daN húzóerőt fejtenek ki a hevederre a húzás szokásos irányában. |
| --- | --- |

6.2.5.1.2.

A biztonságiöv-szerelvény hevederének a manuálisan kireteszelő övvisszahúzóból a biztonsági öv hevedere legnagyobb hosszából 6 mm-nél kevesebbel húzódjon ki, amikor legalább, mint 1,4 daN és legfeljebb 2,2 daN húzóerőt fejtenek ki a hevederre a húzás szokásos irányában.

| 6.2.5.1.3. | A hevedert 5 000 cikluson keresztül a 7.6.1. bekezdésben előírt módszerrel ismételten ki kell húzni az övvisszahúzóból, és hagyni kell visszahúzódni. Az övvisszahúzót ezután alá kell vetni a 7.2. bekezdésben említett korrózióvizsgálatnak és a 7.6.3. bekezdésben megadott porvizsgálatnak. Ezután meg kell felelnie egy további 5 000 kihúzási és visszahúzási ciklusból álló vizsgálaton. A fenti vizsgálatok után az övvisszahúzónak is megfelelően kell működnie, és emellett még meg kell felelnie a 6.2.5.1.1. és a 6.2.5.1.2. bekezdésben rögzített követelményeknek. |
| --- | --- |

6.2.5.1.3.

A hevedert 5 000 cikluson keresztül a 7.6.1. bekezdésben előírt módszerrel ismételten ki kell húzni az övvisszahúzóból, és hagyni kell visszahúzódni. Az övvisszahúzót ezután alá kell vetni a 7.2. bekezdésben említett korrózióvizsgálatnak és a 7.6.3. bekezdésben megadott porvizsgálatnak. Ezután meg kell felelnie egy további 5 000 kihúzási és visszahúzási ciklusból álló vizsgálaton. A fenti vizsgálatok után az övvisszahúzónak is megfelelően kell működnie, és emellett még meg kell felelnie a 6.2.5.1.1. és a 6.2.5.1.2. bekezdésben rögzített követelményeknek.

6.2.5.2.   Automatikusan reteszelő övvisszahúzók

| 6.2.5.2.1. | Az automatikusan reteszelő övvisszahúzóval felszerelt biztonságiöv-szerelvény hevedere az övvisszahúzó reteszelési pozíciói között nem tekeredhet le 30 mm-nél nagyobb mértékben. Az utas hátrafelé irányuló mozgása esetén az övnek a kiindulási helyzetben kell maradnia, vagy az utas előrefelé irányuló mozgásai esetén automatikusan vissza kell térnie ebbe a helyzetbe. |
| --- | --- |

6.2.5.2.1.

Az automatikusan reteszelő övvisszahúzóval felszerelt biztonságiöv-szerelvény hevedere az övvisszahúzó reteszelési pozíciói között nem tekeredhet le 30 mm-nél nagyobb mértékben. Az utas hátrafelé irányuló mozgása esetén az övnek a kiindulási helyzetben kell maradnia, vagy az utas előrefelé irányuló mozgásai esetén automatikusan vissza kell térnie ebbe a helyzetbe.

| 6.2.5.2.2. | Ha az övvisszahúzó egy kétpontos biztonsági öv része, a heveder övvisszahúzó erejének legalább 0,7 daN nagyságúnak kell lennie a próbabábu és az övvisszahúzó közötti szabad hosszúságban mérve, a 7.6.4. bekezdés előírásaival összhangban.
  Ha az övvisszahúzó egy felsőtestre feszülő öv része, ugyanazon mérés esetén a heveder visszahúzó ereje nem lehet 0,1 daN értéknél kisebb és 0,7 daN értéknél nagyobb. |
| --- | --- |

6.2.5.2.2.

Ha az övvisszahúzó egy kétpontos biztonsági öv része, a heveder övvisszahúzó erejének legalább 0,7 daN nagyságúnak kell lennie a próbabábu és az övvisszahúzó közötti szabad hosszúságban mérve, a 7.6.4. bekezdés előírásaival összhangban.

Ha az övvisszahúzó egy felsőtestre feszülő öv része, ugyanazon mérés esetén a heveder visszahúzó ereje nem lehet 0,1 daN értéknél kisebb és 0,7 daN értéknél nagyobb.

| 6.2.5.2.3. | A hevedert 5 000 cikluson keresztül a 7.6.1. bekezdésben előírt módszerrel ismételten ki kell húzni az övvisszahúzóból, és hagyni kell visszahúzódni. Az övvisszahúzót ezután alá kell vetni a 7.2. bekezdésben említett korrózióvizsgálatnak, majd azt követően a 7.6.3. bekezdésben megadott porvizsgálatnak. Ezt követően meg kell felelnie egy további 5 000 kihúzási és visszahúzási ciklusból álló vizsgálaton. A fenti vizsgálatok után az övvisszahúzónak is megfelelően kell működnie, és emellett még meg kell felelnie a 6.2.5.2.1. és a 6.2.5.2.2. bekezdésben rögzített követelményeknek. |
| --- | --- |

6.2.5.2.3.

A hevedert 5 000 cikluson keresztül a 7.6.1. bekezdésben előírt módszerrel ismételten ki kell húzni az övvisszahúzóból, és hagyni kell visszahúzódni. Az övvisszahúzót ezután alá kell vetni a 7.2. bekezdésben említett korrózióvizsgálatnak, majd azt követően a 7.6.3. bekezdésben megadott porvizsgálatnak. Ezt követően meg kell felelnie egy további 5 000 kihúzási és visszahúzási ciklusból álló vizsgálaton. A fenti vizsgálatok után az övvisszahúzónak is megfelelően kell működnie, és emellett még meg kell felelnie a 6.2.5.2.1. és a 6.2.5.2.2. bekezdésben rögzített követelményeknek.

6.2.5.3.   Automatikus vészreteszelős övvisszahúzók

| 6.2.5.3.1. | A vészhelyzetben automatikusan reteszelő övvisszahúzónak a 7.6.2. bekezdéssel összhangban történő bevizsgálásakor az alábbi feltételeknek kell megfelelnie: A 2.14.4.1. bekezdés szerinti egyszerű érzékenység esetén csupán a jármű lassulására vonatkozó előírások érvényesek. |
| --- | --- |

6.2.5.3.1.

A vészhelyzetben automatikusan reteszelő övvisszahúzónak a 7.6.2. bekezdéssel összhangban történő bevizsgálásakor az alábbi feltételeknek kell megfelelnie: A 2.14.4.1. bekezdés szerinti egyszerű érzékenység esetén csupán a jármű lassulására vonatkozó előírások érvényesek.

| 6.2.5.3.1.1. | A reteszelésnek akkor kell bekövetkeznie, amikor a jármű lassulása eléri a 0,45 g (5) értéket a 4 típusú öv, és a 0,85 g értéket a 4N típusú visszacsévélők esetében. |
| --- | --- |

6.2.5.3.1.1.

A reteszelésnek akkor kell bekövetkeznie, amikor a jármű lassulása eléri a 0,45 g (5) értéket a 4 típusú öv, és a 0,85 g értéket a 4N típusú visszacsévélők esetében.

| 6.2.5.3.1.2. | A 4 típusú visszacsévélők nem reteszelhetnek a kihúzás irányában mért 0,8 g értéknél kisebb hevedergyorsulási értékre, illetve 1,0 g értéknél kisebb hevedergyorsulási értékre a 4N típus esetében. |
| --- | --- |

6.2.5.3.1.2.

A 4 típusú visszacsévélők nem reteszelhetnek a kihúzás irányában mért 0,8 g értéknél kisebb hevedergyorsulási értékre, illetve 1,0 g értéknél kisebb hevedergyorsulási értékre a 4N típus esetében.

| 6.2.5.3.1.3. | Nem szabad reteszelnie, amikor az érzékelő eszköz a gyártó által megadott szerelési helyzettől bármelyik irányba 12o-os vagy annál kisebb szögben megdől. |
| --- | --- |

6.2.5.3.1.3.

Nem szabad reteszelnie, amikor az érzékelő eszköz a gyártó által megadott szerelési helyzettől bármelyik irányba 12o-os vagy annál kisebb szögben megdől.

| 6.2.5.3.1.4. | Reteszelnie kell, amikor az érzékelő szerkezet a gyártó által előírt beépítési helyzethez viszonyítva a 4-es típusú visszacsévélő esetében 27o-nál, a 4N típusú visszacsévélő esetében 40o-nál nagyobb mértékben bármelyik irányba megdől. |
| --- | --- |

6.2.5.3.1.4.

Reteszelnie kell, amikor az érzékelő szerkezet a gyártó által előírt beépítési helyzethez viszonyítva a 4-es típusú visszacsévélő esetében 27o-nál, a 4N típusú visszacsévélő esetében 40o-nál nagyobb mértékben bármelyik irányba megdől.

| 6.2.5.3.1.5. | Abban az esetben, ha az övvisszahúzót egy külső jel- vagy áramforrás hozza működésbe, a tervezés során biztosítani kell, hogy az övvisszahúzó automatikusan reteszelődjön a jel- vagy áramforrás meghibásodása vagy megszakítása esetén. Ennek a követelménynek ugyanakkor nem kell eleget tenni a több érzékenységi fokozattal rendelkező övvisszahúzók esetén, amennyiben csak egy érzékenységi fokozat függ külső jel- vagy tápforrástól, és ha a jel- vagy tápforrás kiesését optikai vagy akusztikus eszközökkel hozzák a vezető tudomására. |
| --- | --- |

6.2.5.3.1.5.

Abban az esetben, ha az övvisszahúzót egy külső jel- vagy áramforrás hozza működésbe, a tervezés során biztosítani kell, hogy az övvisszahúzó automatikusan reteszelődjön a jel- vagy áramforrás meghibásodása vagy megszakítása esetén. Ennek a követelménynek ugyanakkor nem kell eleget tenni a több érzékenységi fokozattal rendelkező övvisszahúzók esetén, amennyiben csak egy érzékenységi fokozat függ külső jel- vagy tápforrástól, és ha a jel- vagy tápforrás kiesését optikai vagy akusztikus eszközökkel hozzák a vezető tudomására.

| 6.2.5.3.2. | Amennyiben a bevizsgálás a 7.6.2. bekezdéssel összhangban történik, a több érzékenységi fokozattal – a heveder érzékenységét is beleértve – rendelkező vészreteszelésű övvisszahúzónak meg kell felelnie az előírt követelményeknek és akkor is reteszelnie kell, amikor a hevedernek a lecsévélődés irányába mért gyorsulása 2,0 g-nél kisebb. |
| --- | --- |

6.2.5.3.2.

Amennyiben a bevizsgálás a 7.6.2. bekezdéssel összhangban történik, a több érzékenységi fokozattal – a heveder érzékenységét is beleértve – rendelkező vészreteszelésű övvisszahúzónak meg kell felelnie az előírt követelményeknek és akkor is reteszelnie kell, amikor a hevedernek a lecsévélődés irányába mért gyorsulása 2,0 g-nél kisebb.

| 6.2.5.3.3. | A 6.2.5.3.1. és a 6.2.5.3.2. bekezdésben előírt vizsgálatok során a hevedernek az övvisszahúzó reteszelődése előtti esetleges kihúzódása nem haladhatja meg 7.6.2.1. bekezdésben meghatározott hossztól számított 50 mm-t. A fenti 6.2.5.3.1.2. bekezdésben említett esetben a reteszelődés nem következhet be a 7.6.2.1. bekezdésben meghatározott hossztól számított 50 mmes hevedermozgás során. |
| --- | --- |

6.2.5.3.3.

A 6.2.5.3.1. és a 6.2.5.3.2. bekezdésben előírt vizsgálatok során a hevedernek az övvisszahúzó reteszelődése előtti esetleges kihúzódása nem haladhatja meg 7.6.2.1. bekezdésben meghatározott hossztól számított 50 mm-t. A fenti 6.2.5.3.1.2. bekezdésben említett esetben a reteszelődés nem következhet be a 7.6.2.1. bekezdésben meghatározott hossztól számított 50 mmes hevedermozgás során.

| 6.2.5.3.4. | Ha az övvisszahúzó egy kétpontos biztonsági öv része, a heveder övvisszahúzó erejének legalább 0,7 daN nagyságúnak kell lennie a próbabábu és az övvisszahúzó közötti szabad hosszúságban mérve, a 7.6.4. bekezdés előírásaival összhangban.
  Ha az övvisszahúzó a felsőtestre feszülő biztonsági rendszer részét képezi, a heveder visszahúzásának ereje 0,1 daN-nél kevesebb nem lehet, illetve nem haladhatja meg a 0,7 daN-t ha hasonlóan történik a mérés, kivéve, ha az övet feszüléscsökkentő készülékkel látták el, amikor is a legkisebb övvisszahúzó erőt csak akkor lehet 0,05 daN-re csökkenteni, ha a készülék üzemi helyzetben van. Amennyiben a heveder egy vezetőn vagy görgőn halad át, az övvisszahúzó erőt a bábu és a vezető vagy a görgő közötti szabad hosszúságban kell mérni.
  Amennyiben a szerelvény olyan eszközt tartalmaz, amely a kézi vagy az automatikus működtetés során megakadályozza a heveder teljes visszahúzását, a fenti mérések végrehajtásakor ezt az eszközt nem szabad működtetni.
  Amennyiben a feszüléscsökkentő készülék a szerelvény részét képezi, a fentiekben említett heveder övvisszahúzó erejét működés közben és nem működő állapotban mérjék akkor, amikor ezeket a követelményeket a 6.2.5.3.5. bekezdés szerint elvégzett ellenőrzés előtt és után ellenőrzik. |
| --- | --- |

6.2.5.3.4.

Ha az övvisszahúzó egy kétpontos biztonsági öv része, a heveder övvisszahúzó erejének legalább 0,7 daN nagyságúnak kell lennie a próbabábu és az övvisszahúzó közötti szabad hosszúságban mérve, a 7.6.4. bekezdés előírásaival összhangban.

Ha az övvisszahúzó a felsőtestre feszülő biztonsági rendszer részét képezi, a heveder visszahúzásának ereje 0,1 daN-nél kevesebb nem lehet, illetve nem haladhatja meg a 0,7 daN-t ha hasonlóan történik a mérés, kivéve, ha az övet feszüléscsökkentő készülékkel látták el, amikor is a legkisebb övvisszahúzó erőt csak akkor lehet 0,05 daN-re csökkenteni, ha a készülék üzemi helyzetben van. Amennyiben a heveder egy vezetőn vagy görgőn halad át, az övvisszahúzó erőt a bábu és a vezető vagy a görgő közötti szabad hosszúságban kell mérni.

Amennyiben a szerelvény olyan eszközt tartalmaz, amely a kézi vagy az automatikus működtetés során megakadályozza a heveder teljes visszahúzását, a fenti mérések végrehajtásakor ezt az eszközt nem szabad működtetni.

Amennyiben a feszüléscsökkentő készülék a szerelvény részét képezi, a fentiekben említett heveder övvisszahúzó erejét működés közben és nem működő állapotban mérjék akkor, amikor ezeket a követelményeket a 6.2.5.3.5. bekezdés szerint elvégzett ellenőrzés előtt és után ellenőrzik.

| 6.2.5.3.5. | A hevedert 40 000 cikluson keresztül a 7.6.1. bekezdésben előírt módszerrel ismételten ki kell húzni az övvisszahúzóból, és hagyni kell visszahúzódni. Az övvisszahúzót ezután alá kell vetni a 7.2. bekezdésben előírt korrózióvizsgálatnak, majd azt követően a 7.6.3. bekezdésben megadott porvizsgálatnak. Majd az övvisszahúzónak meg kell felelnie egy további 5 000 (összesen 45 000) ciklusból álló vizsgálaton.
  Ha a szerelvény részét képezi egy feszüléscsökkentő készülék, a fenti vizsgálatot azzal a feltétellel kell elvégezni, hogy a feszüléscsökkentő készülék működésben, illetve működésen kívül legyen.
  A fenti vizsgálatok után az övvisszahúzónak is megfelelően kell működnie, és emellett még meg kell felelnie a 6.2.5.3.1., 6.2.5.3.3. és a 6.2.5.3.4. bekezdésben rögzített követelményeknek. |
| --- | --- |

6.2.5.3.5.

A hevedert 40 000 cikluson keresztül a 7.6.1. bekezdésben előírt módszerrel ismételten ki kell húzni az övvisszahúzóból, és hagyni kell visszahúzódni. Az övvisszahúzót ezután alá kell vetni a 7.2. bekezdésben előírt korrózióvizsgálatnak, majd azt követően a 7.6.3. bekezdésben megadott porvizsgálatnak. Majd az övvisszahúzónak meg kell felelnie egy további 5 000 (összesen 45 000) ciklusból álló vizsgálaton.

Ha a szerelvény részét képezi egy feszüléscsökkentő készülék, a fenti vizsgálatot azzal a feltétellel kell elvégezni, hogy a feszüléscsökkentő készülék működésben, illetve működésen kívül legyen.

A fenti vizsgálatok után az övvisszahúzónak is megfelelően kell működnie, és emellett még meg kell felelnie a 6.2.5.3.1., 6.2.5.3.3. és a 6.2.5.3.4. bekezdésben rögzített követelményeknek.

| 6.2.5.4. | Az övvisszahúzók a 6.2.5.3.5. bekezdés szerint elvégzett tartóssági vizsgálat és közvetlenül a 6.2.5.3.4. bekezdés szerint elvégzett övvisszahúzó erő mérése után teljesítse a következő két követelményt: |
| --- | --- |

6.2.5.4.

Az övvisszahúzók a 6.2.5.3.5. bekezdés szerint elvégzett tartóssági vizsgálat és közvetlenül a 6.2.5.3.4. bekezdés szerint elvégzett övvisszahúzó erő mérése után teljesítse a következő két követelményt:

| 6.2.5.4.1. | Ha az övvisszahúzókat – kivéve az automatikus reteszelésű övvisszahúzókat – a 7.6.4.2. bekezdés szerint vizsgálják, az övvisszahúzóknak meg kell tudniuk aladályozni a törzs és az öv közötti lazulást, és |
| --- | --- |

6.2.5.4.1.

Ha az övvisszahúzókat – kivéve az automatikus reteszelésű övvisszahúzókat – a 7.6.4.2. bekezdés szerint vizsgálják, az övvisszahúzóknak meg kell tudniuk aladályozni a törzs és az öv közötti lazulást, és

| 6.2.5.4.2. | Ha a csatot a nyelv kiengedése céljából kireteszelik, az övvisszahúzó egyedül is legyen képes teljesen visszahúzni a hevedert. |
| --- | --- |

6.2.5.4.2.

Ha a csatot a nyelv kiengedése céljából kireteszelik, az övvisszahúzó egyedül is legyen képes teljesen visszahúzni a hevedert.

6.2.6.   Előfeszítő szerkezet

| 6.2.6.1. | A 7.2. bekezdés szerint elvégzett korróziós vizsgálatot követően az előfeszítő szerkezet (beleértve az eredeti csatlakozókkal szerkezethez csatlakoztatott ütésérzékelőt, amelyen azonban nem folyik át feszültség) szokásosan működjön. |
| --- | --- |

6.2.6.1.

A 7.2. bekezdés szerint elvégzett korróziós vizsgálatot követően az előfeszítő szerkezet (beleértve az eredeti csatlakozókkal szerkezethez csatlakoztatott ütésérzékelőt, amelyen azonban nem folyik át feszültség) szokásosan működjön.

| 6.2.6.2. | Ellenőrizni kell, hogy a szerkezet véletlen működtetése ne járjon a viselő személyi sérülésének bármilyen kockázatával. |
| --- | --- |

6.2.6.2.

Ellenőrizni kell, hogy a szerkezet véletlen működtetése ne járjon a viselő személyi sérülésének bármilyen kockázatával.

| 6.2.6.3. | Pirotechnikai előfeszítő szerkezetek esetében: |
| --- | --- |

6.2.6.3.

Pirotechnikai előfeszítő szerkezetek esetében:

| 6.2.6.3.1. | A 7.9.2. bekezdés szerinti előkezelés után az előfeszítő szerkezet nem léphet működésbe hő hatására, és a szerkezetnek szokásosan kell működnie. |
| --- | --- |

6.2.6.3.1.

A 7.9.2. bekezdés szerinti előkezelés után az előfeszítő szerkezet nem léphet működésbe hő hatására, és a szerkezetnek szokásosan kell működnie.

| 6.2.6.3.2. | Óvintézkedéseket kell tenni, hogy a kibocsátott forró gázok ne gyújthassák meg a környező tűzveszélyes anyagokat. |
| --- | --- |

6.2.6.3.2.

Óvintézkedéseket kell tenni, hogy a kibocsátott forró gázok ne gyújthassák meg a környező tűzveszélyes anyagokat.

6.3.   Hevederek

6.3.1.   Általános megjegyzések

| 6.3.1.1. | A hevederek jellemzői olyanok legyenek, hogy viselőjük testére kifejtett nyomás a lehető legegyenletesebben oszoljon el a heveder teljes szélességében, és ne csavarodjék meg még feszülés alatt sem. A hevederek energiaelnyelő és -elosztó tulajdonságúak legyenek. A hevederek szegélyét úgy kell kidolgozni, hogy a használatban ne rojtosodjék. |
| --- | --- |

6.3.1.1.

A hevederek jellemzői olyanok legyenek, hogy viselőjük testére kifejtett nyomás a lehető legegyenletesebben oszoljon el a heveder teljes szélességében, és ne csavarodjék meg még feszülés alatt sem. A hevederek energiaelnyelő és -elosztó tulajdonságúak legyenek. A hevederek szegélyét úgy kell kidolgozni, hogy a használatban ne rojtosodjék.

| 6.3.1.2. | A 980 daN terhelés alatt a heveder nem lehet keskenyebb 46 mm-nél. Ezt a méretet az alábbi 7.4.2. bekezdésben előírt szakítószilárdsági vizsgálat alatt és a szakítógép leállítása nélkül kell mérni. |
| --- | --- |

6.3.1.2.

A 980 daN terhelés alatt a heveder nem lehet keskenyebb 46 mm-nél. Ezt a méretet az alábbi 7.4.2. bekezdésben előírt szakítószilárdsági vizsgálat alatt és a szakítógép leállítása nélkül kell mérni.

6.3.2.   Szilárdság szobahőmérsékleten történő előkezelés után

A 7.4.1.1. bekezdés szerint kondicionált két hevederminta esetében a 7.4.2. bekezdés szerint megállapított előírt szakítóerő nem lehet kevesebb 1 470 daN-nál. A két mintadarab szakítóterhelése közötti különbség nem haladhatja meg a mért szakítóterhelési érték közül a nagyobbik 10 százalékát.

6.3.3.   Szakítószilárdság különleges előkezelés után

A 7.4.1. bekezdés egyik rendelkezése szerint (a 7.4.1.1. bekezdés kivételével) előkezelt két heveder esetén a heveder szakítóterhelése nem lehet kisebb, mint a 6.3.2. bekezdésben említett vizsgálat során megállapított terhelésértékek átlagának 75 százaléka, illetve 1 470 daN. A bevizsgálást végző műszaki szolgálat eltekinthet a fenti vizsgálatok egyikének vagy másikának végrehajtásától, ha a használt anyag összetétele vagy a már rendelkezésre álló adatok miatt a vizsgálat vagy vizsgálatok feleslegesnek tekinthetőek.

6.4.   Övszerelvény vagy biztonsági rendszer

6.4.1.   Dinamikus vizsgálat

| 6.4.1.1. | A biztonsági övet vagy utasbiztonsági rendszert a 7.7. bekezdésnek megfelelően dinamikus vizsgálat alá kell vetni. |
| --- | --- |

6.4.1.1.

A biztonsági övet vagy utasbiztonsági rendszert a 7.7. bekezdésnek megfelelően dinamikus vizsgálat alá kell vetni.

| 6.4.1.2. | A dinamikus vizsgálatot két olyan övszerelvényen végzik el, amelyek előzőleg nem voltak terhelésnek alávetve, az utasbiztonsági rendszerek részét képező övszerelvény esetét kivéve, amikor a dinamikus vizsgálatot előzőleg még terhelésnek alá nem vetett egyik üléscsoporthoz rendelt utasbiztonsági rendszereken végzik el. A vizsgálandó övszerelvény csatjai elégítsék ki a fenti 6.2.2.4. bekezdés követelményeit. Övvisszahúzóval ellátott biztonsági övek esetében, az övvisszahúzót már alávettették a 7.6.3. pontban megállapított porállósági vizsgálatnak; ezenfelül a pirotechnikai eszközzel ellátott előfeszítő szerkezettel szerelt biztonsági öveket vagy biztonsági rendszereket a 7.9.2. bekezdésben meghatározott kondicionálásnak kell alávetni. |
| --- | --- |

6.4.1.2.

A dinamikus vizsgálatot két olyan övszerelvényen végzik el, amelyek előzőleg nem voltak terhelésnek alávetve, az utasbiztonsági rendszerek részét képező övszerelvény esetét kivéve, amikor a dinamikus vizsgálatot előzőleg még terhelésnek alá nem vetett egyik üléscsoporthoz rendelt utasbiztonsági rendszereken végzik el. A vizsgálandó övszerelvény csatjai elégítsék ki a fenti 6.2.2.4. bekezdés követelményeit. Övvisszahúzóval ellátott biztonsági övek esetében, az övvisszahúzót már alávettették a 7.6.3. pontban megállapított porállósági vizsgálatnak; ezenfelül a pirotechnikai eszközzel ellátott előfeszítő szerkezettel szerelt biztonsági öveket vagy biztonsági rendszereket a 7.9.2. bekezdésben meghatározott kondicionálásnak kell alávetni.

| 6.4.1.2.1. | Az öveken el kell végezni a 7.2. bekezdésben leírt korróziós vizsgálatot, ami után a csatokat 500 további nyitásból és zárásból álló ciklusnak kell alávetni a szokásos használati körülmények között. |
| --- | --- |

6.4.1.2.1.

Az öveken el kell végezni a 7.2. bekezdésben leírt korróziós vizsgálatot, ami után a csatokat 500 további nyitásból és zárásból álló ciklusnak kell alávetni a szokásos használati körülmények között.

| 6.4.1.2.2. | Az övvisszahúzóval ellátott biztonsági öveket alá kell vetni vagy a 6.2.5.2. bekezdésben leírt, vagy a 6.2.5.3. bekezdésben előírt vizsgálatoknak. Ha azonban az övvisszahúzót már alávetették a fenti 6.4.1.2.1. bekezdés rendelkezései szerinti korróziós vizsgálatnak, akkor ezt a vizsgálatot nem kell megismételni. |
| --- | --- |

6.4.1.2.2.

Az övvisszahúzóval ellátott biztonsági öveket alá kell vetni vagy a 6.2.5.2. bekezdésben leírt, vagy a 6.2.5.3. bekezdésben előírt vizsgálatoknak. Ha azonban az övvisszahúzót már alávetették a fenti 6.4.1.2.1. bekezdés rendelkezései szerinti korróziós vizsgálatnak, akkor ezt a vizsgálatot nem kell megismételni.

| 6.4.1.2.3. | Az öv magasságát a fenti 2.14.6. bekezdésben meghatározott szabályozó szerkezettel ellátott öv esetében a vizsgálatot a vizsgálatokért felelős műszaki szolgálat által kiválasztott legkedvezőtlenebb helyzet(ek)be beállított szerkezettel kell lefolytatni. Ha azonban az öv rögzítése egyben az övnek a 14. számú előírás szerint jóváhagyott magasságállító szerkezete is, a vizsgálatokért felelős műszaki szolgálat belátása szerint alkalmazhatja az alábbi 7.7.1. bekezdés rendelkezéseit. |
| --- | --- |

6.4.1.2.3.

Az öv magasságát a fenti 2.14.6. bekezdésben meghatározott szabályozó szerkezettel ellátott öv esetében a vizsgálatot a vizsgálatokért felelős műszaki szolgálat által kiválasztott legkedvezőtlenebb helyzet(ek)be beállított szerkezettel kell lefolytatni. Ha azonban az öv rögzítése egyben az övnek a 14. számú előírás szerint jóváhagyott magasságállító szerkezete is, a vizsgálatokért felelős műszaki szolgálat belátása szerint alkalmazhatja az alábbi 7.7.1. bekezdés rendelkezéseit.

| 6.4.1.2.4. | Előfeszítő készülékkel ellátott biztonsági öv esetében az alanti 6.4.1.3.2. bekezdésben előírt minimális elmozdulás a felére csökkenthető. A vizsgálat elvégzéséhez az előfeszítő készüléknek működésben kell lennie. |
| --- | --- |

6.4.1.2.4.

Előfeszítő készülékkel ellátott biztonsági öv esetében az alanti 6.4.1.3.2. bekezdésben előírt minimális elmozdulás a felére csökkenthető. A vizsgálat elvégzéséhez az előfeszítő készüléknek működésben kell lennie.

| 6.4.1.2.5. | Feszüléscsökkentő rendszerrel ellátott biztonsági öv esetében a dinamikai vizsgálat előtt a biztonsági övet a működésben lévő készülékkel végezzék el a 6.2.5.3.5. bekezdés szerinti a tartóssági vizsgálatot. A dinamikai vizsgálatot akkor kell elvégezni, amikor a feszültségcsökkentő működésben van. |
| --- | --- |

6.4.1.2.5.

Feszüléscsökkentő rendszerrel ellátott biztonsági öv esetében a dinamikai vizsgálat előtt a biztonsági övet a működésben lévő készülékkel végezzék el a 6.2.5.3.5. bekezdés szerinti a tartóssági vizsgálatot. A dinamikai vizsgálatot akkor kell elvégezni, amikor a feszültségcsökkentő működésben van.

| 6.4.1.3. | A vizsgálat során a következő feltételeknek kell eleget tenni: |
| --- | --- |

6.4.1.3.

A vizsgálat során a következő feltételeknek kell eleget tenni:

| 6.4.1.3.1. | az övszerelvény vagy az utast rögzítő biztonsági rendszer egyik része sem szakadhat el, és sem a csat, sem a reteszelő, sem a elmozdítórendszer nem oldhat ki, illetve nem reteszelhet ki; és |
| --- | --- |

6.4.1.3.1.

az övszerelvény vagy az utast rögzítő biztonsági rendszer egyik része sem szakadhat el, és sem a csat, sem a reteszelő, sem a elmozdítórendszer nem oldhat ki, illetve nem reteszelhet ki; és

| 6.4.1.3.2. | kétpontos biztonsági övek esetében a próbabábu menetirányba történő elmozdulása a medencetájék magasságában 80 és 200 mm között kell legyen. Más övtípusok esetében a menetirányba történő elmozdulás a medencetájék magasságában 80 és 200 mm között, valamint a mellkas magasságában 100 és 300 mm között legyen. Hámövek esetében a fent meghatározott legkisebb elmozdulás felére csökkenthető. Ezen elmozdulások megegyeznek a 7. melléklet 6. ábráján feltüntetett mérési pontokra vonatkozó elmozdulásokkal; |
| --- | --- |

6.4.1.3.2.

kétpontos biztonsági övek esetében a próbabábu menetirányba történő elmozdulása a medencetájék magasságában 80 és 200 mm között kell legyen. Más övtípusok esetében a menetirányba történő elmozdulás a medencetájék magasságában 80 és 200 mm között, valamint a mellkas magasságában 100 és 300 mm között legyen. Hámövek esetében a fent meghatározott legkisebb elmozdulás felére csökkenthető. Ezen elmozdulások megegyeznek a 7. melléklet 6. ábráján feltüntetett mérési pontokra vonatkozó elmozdulásokkal;

| 6.4.1.3.3. | az előtte elhelyezett légzsákkal védett vezető melletti ülésben való használatra szánt biztonsági öv esetében a mellkas referenciapontjának elmozdulása nem haladhatja meg a fenti 6.4.1.3.2. bekezdésben megadott értéket, ha sebessége ennél az értéknél nem haladja meg a 24 km/h-át. |
| --- | --- |

6.4.1.3.3.

az előtte elhelyezett légzsákkal védett vezető melletti ülésben való használatra szánt biztonsági öv esetében a mellkas referenciapontjának elmozdulása nem haladhatja meg a fenti 6.4.1.3.2. bekezdésben megadott értéket, ha sebessége ennél az értéknél nem haladja meg a 24 km/h-át.

| 6.4.1.4. | Biztonsági rendszer esetében: |
| --- | --- |

6.4.1.4.

Biztonsági rendszer esetében:

| 6.4.1.4.1. | A mellkas referenciapontjának elmozdulása túlléphet a 6.4.1.3.2. bekezdésben előírt elmozduláson, ha számítással vagy további vizsgálattal kimutatható, hogy a dinamikai vizsgálatok során alkalmazott próbabábu törzsének és fejének egyik része sem érintkezik – kivéve a mellkas érintkezését a kormányberendezéssel – a jármű elől lévő szilárd részeivel, ha az előbbi megfelel a 12. előírásban rendelteknek és feltéve, hogy az érintkezés nem a 24 km/h-t meghaladó sebességgel történik. Ennél az értékelésnél úgy kell tekinteni, hogy az ülés a 7.7.1.5. bekezdésben előírt helyzetben található. |
| --- | --- |

6.4.1.4.1.

A mellkas referenciapontjának elmozdulása túlléphet a 6.4.1.3.2. bekezdésben előírt elmozduláson, ha számítással vagy további vizsgálattal kimutatható, hogy a dinamikai vizsgálatok során alkalmazott próbabábu törzsének és fejének egyik része sem érintkezik – kivéve a mellkas érintkezését a kormányberendezéssel – a jármű elől lévő szilárd részeivel, ha az előbbi megfelel a 12. előírásban rendelteknek és feltéve, hogy az érintkezés nem a 24 km/h-t meghaladó sebességgel történik. Ennél az értékelésnél úgy kell tekinteni, hogy az ülés a 7.7.1.5. bekezdésben előírt helyzetben található.

| 6.4.1.4.2. | Azokban a járművekben, amelyekben ilyen berendezéseket használnak, az elmozdító- és reteszelőrendszereknek, amelyek az összes ülés esetében lehetővé teszik a rajtuk ülők számára a jármű elhagyását, kézzel működtethetőnek kell lenniük a dinamikus vizsgálat után. |
| --- | --- |

6.4.1.4.2.

Azokban a járművekben, amelyekben ilyen berendezéseket használnak, az elmozdító- és reteszelőrendszereknek, amelyek az összes ülés esetében lehetővé teszik a rajtuk ülők számára a jármű elhagyását, kézzel működtethetőnek kell lenniük a dinamikus vizsgálat után.

| 6.4.1.5. | Eltérésként biztonsági rendszerek esetén a 6.4.1.3.2. bekezdésben meghatározott elmozdulás nagyobb lehet abban az esetben, ha az üléshez szerelt felső rögzítési pont előnyösebb a 14. számú előírás 7.4. bekezdésében a rögzítési pontokra engedélyezett eltérésnél. |
| --- | --- |

6.4.1.5.

Eltérésként biztonsági rendszerek esetén a 6.4.1.3.2. bekezdésben meghatározott elmozdulás nagyobb lehet abban az esetben, ha az üléshez szerelt felső rögzítési pont előnyösebb a 14. számú előírás 7.4. bekezdésében a rögzítési pontokra engedélyezett eltérésnél.

6.4.2.   Szilárdság koptató előkezelés után

| 6.4.2.1. | Az alábbi 7.4.1.6. bekezdésnek megfelelően előkezelt mindkét mintadarab szakítószilárdságát úgy kell értékelni, ahogyan azt az alábbi 7.4.2. és 7.5. bekezdések előírják. A szakítószilárdságnak el kell érnie legalább a nem koptatott hevedereken elvégzett vizsgálatok során megállapított átlagos szakítószilárdság 75 %-át, és nem lehet kisebb a vizsgált mintadarabra előírt legkisebb szakító terhelésnél. A két minta szakítószilárdságának különbsége nem haladhatja meg a mért legnagyobb szakítószilárdság 20 %-át. A 1. és a 2. eljárástípus esetében a szakítószilárdság-vizsgálatot csak hevedermintákon kell végrehajtani (7.4.2. bekezdés). A 3. eljárástípus esetében a szakítószilárdság-vizsgálatot a hozzátartozó fémalkatrésszel együtt kell elvégezni (7.5. bekezdés). |
| --- | --- |

6.4.2.1.

Az alábbi 7.4.1.6. bekezdésnek megfelelően előkezelt mindkét mintadarab szakítószilárdságát úgy kell értékelni, ahogyan azt az alábbi 7.4.2. és 7.5. bekezdések előírják. A szakítószilárdságnak el kell érnie legalább a nem koptatott hevedereken elvégzett vizsgálatok során megállapított átlagos szakítószilárdság 75 %-át, és nem lehet kisebb a vizsgált mintadarabra előírt legkisebb szakító terhelésnél. A két minta szakítószilárdságának különbsége nem haladhatja meg a mért legnagyobb szakítószilárdság 20 %-át. A 1. és a 2. eljárástípus esetében a szakítószilárdság-vizsgálatot csak hevedermintákon kell végrehajtani (7.4.2. bekezdés). A 3. eljárástípus esetében a szakítószilárdság-vizsgálatot a hozzátartozó fémalkatrésszel együtt kell elvégezni (7.5. bekezdés).

| 6.4.2.2. | Az övszerelvénynek a koptató eljárásnak alávetendő alkatrészeit az alábbi táblázat sorolja fel, és a velük kapcsolatban számításba jövő eljárástípusokat „x” jelöli. Minden egyes vizsgálathoz új mintadarabot kell használni. | 1. eljárás | 2. eljárás | 3. eljárás |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Függelék | — | — | x |
| Terelőelem vagy görgő | — | x | — |
| Csatakasztó | — | x | x |
| Beállítókészülék | x | — | x |
| A hevederre rávarrt részek | — | — | x |

6.4.2.2.

Az övszerelvénynek a koptató eljárásnak alávetendő alkatrészeit az alábbi táblázat sorolja fel, és a velük kapcsolatban számításba jövő eljárástípusokat „x” jelöli. Minden egyes vizsgálathoz új mintadarabot kell használni.

1. eljárás

2. eljárás

3. eljárás

Függelék

—

—

x

Terelőelem vagy görgő

—

x

—

Csatakasztó

—

x

x

Beállítókészülék

x

—

x

A hevederre rávarrt részek

—

—

x

7.   VIZSGÁLATOK

7.1.   A biztonsági öv vagy biztonsági rendszer típusjóváhagyására bemutatott minták felhasználása (lásd ezen előírás 13. mellékletét)

| 7.1.1. | Két öv vagy biztonsági rendszer szükséges a csatvizsgálathoz, az alacsony hőmérsékletű csatvizsgálathoz, a lentebbi 7.5.4. bekezdés szerinti esetlegesen szükséges alacsony hőmérsékletű vizsgálathoz, a csat tartóssági vizsgálatához, az öv korróziós vizsgálatához, az övvisszahúzó működési vizsgálatához, a dinamikus vizsgálathoz és a csat dinamikus vizsgálata utáni nyitási vizsgálatához. E két mintadarab közül az egyiket kell használni a biztonsági öv vagy az utasbiztonsági rendszer vizsgálatához. |
| --- | --- |

7.1.1.

Két öv vagy biztonsági rendszer szükséges a csatvizsgálathoz, az alacsony hőmérsékletű csatvizsgálathoz, a lentebbi 7.5.4. bekezdés szerinti esetlegesen szükséges alacsony hőmérsékletű vizsgálathoz, a csat tartóssági vizsgálatához, az öv korróziós vizsgálatához, az övvisszahúzó működési vizsgálatához, a dinamikus vizsgálathoz és a csat dinamikus vizsgálata utáni nyitási vizsgálatához. E két mintadarab közül az egyiket kell használni a biztonsági öv vagy az utasbiztonsági rendszer vizsgálatához.

| 7.1.2. | Egy öv- vagy biztonsági rendszerre van szükség a csat megvizsgálásához és a csat szakítószilárdsági vizsgálatához, a tartozékok felerősítéseihez és adott esetben az övvisszahúzókhoz. |
| --- | --- |

7.1.2.

Egy öv- vagy biztonsági rendszerre van szükség a csat megvizsgálásához és a csat szakítószilárdsági vizsgálatához, a tartozékok felerősítéseihez és adott esetben az övvisszahúzókhoz.

| 7.1.3. | Két öv vagy utasbiztonsági rendszer szükséges a csat ellenőrzéséhez, a mikrocsúszási vizsgálathoz és a koptatóvizsgálathoz. Az övbeállító eszköz működésvizsgálatát e két mintadarab egyikén kell elvégezni. |
| --- | --- |

7.1.3.

Két öv vagy utasbiztonsági rendszer szükséges a csat ellenőrzéséhez, a mikrocsúszási vizsgálathoz és a koptatóvizsgálathoz. Az övbeállító eszköz működésvizsgálatát e két mintadarab egyikén kell elvégezni.

| 7.1.4. | A hevederminta egyes részei a heveder szakítószilárdságának vizsgálatára szolgálnak. A mintadarab egyes részeit a jóváhagyás érvényességi idejének végéig meg kell őrizni. |
| --- | --- |

7.1.4.

A hevederminta egyes részei a heveder szakítószilárdságának vizsgálatára szolgálnak. A mintadarab egyes részeit a jóváhagyás érvényességi idejének végéig meg kell őrizni.

7.2.   Korrózióvizsgálat

| 7.2.1. | A teljes biztonságiöv-szerelvényt az előírás 12. mellékletében előírt vizsgálókamrában kell elhelyezni. Amennyiben a szerelvény övvisszahúzóval van felszerelve, a hevedert 300 ± 3 mm kivételével a teljes hosszúságában le kell csévélni. A behatás vizsgálatát, a sóoldat ellenőrzéséhez és utántöltéséhez szükséges rövid megszakításoktól eltekintve, 50 órán keresztül kell folyamatosan elvégezni. |
| --- | --- |

7.2.1.

A teljes biztonságiöv-szerelvényt az előírás 12. mellékletében előírt vizsgálókamrában kell elhelyezni. Amennyiben a szerelvény övvisszahúzóval van felszerelve, a hevedert 300 ± 3 mm kivételével a teljes hosszúságában le kell csévélni. A behatás vizsgálatát, a sóoldat ellenőrzéséhez és utántöltéséhez szükséges rövid megszakításoktól eltekintve, 50 órán keresztül kell folyamatosan elvégezni.

| 7.2.2. | A behatás vizsgálata után a szerelvény fémrészeit 38 oC-nál nem melegebb tiszta csapvízben óvatosan le kell mosni vagy bele kell meríteni az esetleg képződött sólerakódás eltávolítása érdekében, majd a 6.2.1.2. bekezdésben leírtak szerinti vizsgálat előtt szobahőmérsékleten 24 órán keresztül hagyni kell száradni. |
| --- | --- |

7.2.2.

A behatás vizsgálata után a szerelvény fémrészeit 38 oC-nál nem melegebb tiszta csapvízben óvatosan le kell mosni vagy bele kell meríteni az esetleg képződött sólerakódás eltávolítása érdekében, majd a 6.2.1.2. bekezdésben leírtak szerinti vizsgálat előtt szobahőmérsékleten 24 órán keresztül hagyni kell száradni.

7.3.   Mikrocsúszási vizsgálat (lásd az előírás 11. mellékletének 3. ábráját)

| 7.3.1. | A mikrocsúszási vizsgálatra benyújtandó mintadarabokat legalább 24 órán keresztül 20 ± 5 oC hőmérsékletű és 65 ± 5 százalékos relatív páratartalmú környezetben kell tartani. A vizsgálatot 15 és 30 oC közötti hőmérsékleten kell elvégezni. |
| --- | --- |

7.3.1.

A mikrocsúszási vizsgálatra benyújtandó mintadarabokat legalább 24 órán keresztül 20 ± 5 oC hőmérsékletű és 65 ± 5 százalékos relatív páratartalmú környezetben kell tartani. A vizsgálatot 15 és 30 oC közötti hőmérsékleten kell elvégezni.

| 7.3.2. | Biztosítani kell, hogy a beállítókészülék szabad része vagy felfelé nézzen a vizsgálópadon, vagy lefelé, ahogyan a járműben is. |
| --- | --- |

7.3.2.

Biztosítani kell, hogy a beállítókészülék szabad része vagy felfelé nézzen a vizsgálópadon, vagy lefelé, ahogyan a járműben is.

| 7.3.3. | A hevederszelet alsó végére 5 daN erőt kell kifejteni. A másik végét előre-hátra irányuló mozgásnak kell kitenni, amelynek teljes amplitúdója 300 ± 20 mm (lásd az ábrát). |
| --- | --- |

7.3.3.

A hevederszelet alsó végére 5 daN erőt kell kifejteni. A másik végét előre-hátra irányuló mozgásnak kell kitenni, amelynek teljes amplitúdója 300 ± 20 mm (lásd az ábrát).

| 7.3.4. | Ha van egy tartalékul szolgáló szabad heveder, azt semmiképpen sem szabad a terhelés alatt lévő részhez rögzíteni vagy csatolni. |
| --- | --- |

7.3.4.

Ha van egy tartalékul szolgáló szabad heveder, azt semmiképpen sem szabad a terhelés alatt lévő részhez rögzíteni vagy csatolni.

| 7.3.5. | Meg kell bizonyosodni, hogy a próbapadon a heveder – megeresztett helyzetben, az állító szerkezettől konkáv görbét leírva – úgy helyezkedik el, mint a járműben. A próbapadon alkalmazott 5 daN terhelést függőlegesen kell vezetni úgy, hogy megakadályozza a terhelés lengését és az öv megcsavarodását. A felerősítést úgy kell az 5 daN terheléshez rögzíteni, mint a járművön. |
| --- | --- |

7.3.5.

Meg kell bizonyosodni, hogy a próbapadon a heveder – megeresztett helyzetben, az állító szerkezettől konkáv görbét leírva – úgy helyezkedik el, mint a járműben. A próbapadon alkalmazott 5 daN terhelést függőlegesen kell vezetni úgy, hogy megakadályozza a terhelés lengését és az öv megcsavarodását. A felerősítést úgy kell az 5 daN terheléshez rögzíteni, mint a járművön.

| 7.3.6. | A vizsgálat tényleges megkezdése előtt 20 ciklusból álló műveletet kell elvégezni úgy, hogy az önfeszítő rendszer megfelelően beálljon. |
| --- | --- |

7.3.6.

A vizsgálat tényleges megkezdése előtt 20 ciklusból álló műveletet kell elvégezni úgy, hogy az önfeszítő rendszer megfelelően beálljon.

| 7.3.7. | A vizsgálat során 1 000 ciklust kell végrehajtani 0,5 ciklus/mp frekvenciával és 300 ± 20 mm amplitúdóval. Az 50 daN nagyságú terhelést csak a 100 ± 20 mm elmozdulásnak megfelelő idő alatt kell alkalmazni minden egyes félperiódushoz. |
| --- | --- |

7.3.7.

A vizsgálat során 1 000 ciklust kell végrehajtani 0,5 ciklus/mp frekvenciával és 300 ± 20 mm amplitúdóval. Az 50 daN nagyságú terhelést csak a 100 ± 20 mm elmozdulásnak megfelelő idő alatt kell alkalmazni minden egyes félperiódushoz.

7.4.   A hevederek előkezelése és (statikus) szakítómerevségi vizsgálata

7.4.1.   A hevederek előkezelése a szakítószilárdsági vizsgálathoz

A 3.2.4. bekezdésben említett hevederből kivágott mintákat a következőképpen kell előkezelni:

7.4.1.1.   Hőmérséklet-kondicionálás és légnedvesség

A hevedert legalább 24 órán keresztül 20 ± 5 oC hőmérsékletű és 65 ± 5 százalék relatív páratartalmú atmoszférában kell tartani. Ha a vizsgálatot nem hajtják végre közvetlenül az előkezelés után, a mintadarabot a vizsgálat megkezdéséig hermetikusan lezárt tartályba kell helyezni. A szakítóerőt a hevedernek az előkezelési környezetből vagy a tartályból való eltávolítása után öt percen belül meg kell mérni.

7.4.1.2.   Előkezelés fényben

| 7.4.1.2.1. | Az ISO/105-BO2 (1978) ajánlás előírásait kell alkalmazni. A hevedert annyi időre kell fénynek kitenni, amennyi ahhoz szükséges, hogy a kontraszt a Standard Blue Dye No.7 szürke skálán a 4-es fokozattal legyen egyenlő. |
| --- | --- |

7.4.1.2.1.

Az ISO/105-BO2 (1978) ajánlás előírásait kell alkalmazni. A hevedert annyi időre kell fénynek kitenni, amennyi ahhoz szükséges, hogy a kontraszt a Standard Blue Dye No.7 szürke skálán a 4-es fokozattal legyen egyenlő.

| 7.4.1.2.2. | A megvilágítás után, a hevedert legalább 24 órán keresztül 20 ± 5 oC hőmérsékletű és 65 ± 5 százalék relatív páratartalmú környezetben kell tartani. Ha a vizsgálatot nem hajtják végre közvetlenül az előkezelés után, a mintadarabot a vizsgálat megkezdéséig hermetikusan lezárt tartályba kell helyezni. A szakítóerőt a hevedernek az előkezelési környezetből való eltávolítása után öt percen belül meg kell mérni. |
| --- | --- |

7.4.1.2.2.

A megvilágítás után, a hevedert legalább 24 órán keresztül 20 ± 5 oC hőmérsékletű és 65 ± 5 százalék relatív páratartalmú környezetben kell tartani. Ha a vizsgálatot nem hajtják végre közvetlenül az előkezelés után, a mintadarabot a vizsgálat megkezdéséig hermetikusan lezárt tartályba kell helyezni. A szakítóerőt a hevedernek az előkezelési környezetből való eltávolítása után öt percen belül meg kell mérni.

7.4.1.3.   Előkezelés hidegben

| 7.4.1.3.1. | A hevedert legalább 24 órán keresztül 20 ± 5 oC hőmérsékletű és 65 ± 5 százalék relatív páratartalmú környezetben kell tartani. |
| --- | --- |

7.4.1.3.1.

A hevedert legalább 24 órán keresztül 20 ± 5 oC hőmérsékletű és 65 ± 5 százalék relatív páratartalmú környezetben kell tartani.

| 7.4.1.3.2. | Ezután a hevedert másfél óráig sík felületen egy alacsony hőmérsékletű kamrában kell tartani, melynek hőmérséklete 30 ± 5 oC. Ezt követően össze kell hajtani, majd pedig 2 ± 2 kg-os, előzőleg –30 ± 5 oC hőmérsékletre lehűtött tömeggel kell terhelni. A terhelést 30 percen keresztül kell fenntartani ugyanabban az alacsony hőmérsékletű kamrában, majd a tömeget el kell távolítani, és a hevedernek az alacsony hőmérsékletű kamrából való eltávolítása után 5 percen belül meg kell mérni a szakítóerőt. |
| --- | --- |

7.4.1.3.2.

Ezután a hevedert másfél óráig sík felületen egy alacsony hőmérsékletű kamrában kell tartani, melynek hőmérséklete 30 ± 5 oC. Ezt követően össze kell hajtani, majd pedig 2 ± 2 kg-os, előzőleg –30 ± 5 oC hőmérsékletre lehűtött tömeggel kell terhelni. A terhelést 30 percen keresztül kell fenntartani ugyanabban az alacsony hőmérsékletű kamrában, majd a tömeget el kell távolítani, és a hevedernek az alacsony hőmérsékletű kamrából való eltávolítása után 5 percen belül meg kell mérni a szakítóerőt.

7.4.1.4.   Hőelőkezelés

| 7.4.1.4.1. | A hevedert három órán keresztül fűtőkamrában 60 ± 5 oC hőmérsékletű és 65 ± 5 százalék relatív páratartalmú atmoszférában kell tartani. |
| --- | --- |

7.4.1.4.1.

A hevedert három órán keresztül fűtőkamrában 60 ± 5 oC hőmérsékletű és 65 ± 5 százalék relatív páratartalmú atmoszférában kell tartani.

| 7.4.1.4.2. | A szakítóerőt a heveder fűtőkamrából való eltávolítása után öt percen belül meg kell mérni. |
| --- | --- |

7.4.1.4.2.

A szakítóerőt a heveder fűtőkamrából való eltávolítása után öt percen belül meg kell mérni.

7.4.1.5.   Víz behatása

| 7.4.1.5.1. | A hevedert három órán keresztül 20 ± 5 oC hőmérsékletű desztillált vízbe teljesen bemerítve kell tartani, amihez kis mennyiségű nedvesítőszert kell hozzáadni. Bármilyen nedvesítőszer használható, ami a vizsgált textilhez megfelelő. |
| --- | --- |

7.4.1.5.1.

A hevedert három órán keresztül 20 ± 5 oC hőmérsékletű desztillált vízbe teljesen bemerítve kell tartani, amihez kis mennyiségű nedvesítőszert kell hozzáadni. Bármilyen nedvesítőszer használható, ami a vizsgált textilhez megfelelő.

| 7.4.1.5.2. | A szakítóerőt a heveder vízből történő kivétele után 10 percen belül meg kell mérni. |
| --- | --- |

7.4.1.5.2.

A szakítóerőt a heveder vízből történő kivétele után 10 percen belül meg kell mérni.

7.4.1.6.   Előkezelés koptatással

| 7.4.1.6.1. | A koptatási előkezelést minden olyan szerkezeten el kell végezni, amelyben a heveder érintkezik az öv szilárd részével, az összes beállító szerkezet kivételével, ahol a mikrocsúszás vizsgálata (7.3. bekezdés) azt mutatja, hogy a heveder megcsúszása kisebb az előírt érték felénél, amely esetben az 1 jelű koptatási kondicionálás (7.4.1.6.4.1. bekezdés) nem szükséges. A kondicionáló készüléken történő beállítás megközelítőleg tartsa meg a heveder és az érintkezési terület viszonylagos helyzetét. |
| --- | --- |

7.4.1.6.1.

A koptatási előkezelést minden olyan szerkezeten el kell végezni, amelyben a heveder érintkezik az öv szilárd részével, az összes beállító szerkezet kivételével, ahol a mikrocsúszás vizsgálata (7.3. bekezdés) azt mutatja, hogy a heveder megcsúszása kisebb az előírt érték felénél, amely esetben az 1 jelű koptatási kondicionálás (7.4.1.6.4.1. bekezdés) nem szükséges. A kondicionáló készüléken történő beállítás megközelítőleg tartsa meg a heveder és az érintkezési terület viszonylagos helyzetét.

| 7.4.1.6.2. | A mintadarabokat legalább 24 órán keresztül 20 ± 5 oC hőmérsékletű és 65 ± 5 százalék relatív páratartalmú környezetben kell tartani. A vizsgálat során a helyiség hőmérsékletének 15 és 30 oC között kell lennie. |
| --- | --- |

7.4.1.6.2.

A mintadarabokat legalább 24 órán keresztül 20 ± 5 oC hőmérsékletű és 65 ± 5 százalék relatív páratartalmú környezetben kell tartani. A vizsgálat során a helyiség hőmérsékletének 15 és 30 oC között kell lennie.

| 7.4.1.6.3. | Az alábbi táblázat mutatja az egyes koptatási eljárások általános feltételeit: | Terhelés
  daN | Gyakoriság
  Hz | Munkaciklusok száma | Elmozdulás
  mm |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. eljárás | 2,5 | 0,5 | 5 000 | 300 ± 20 |
| 2. eljárás | 0,5 | 0,5 | 45 000 | 300 ± 20 |
| 3. eljárás (6) | 0 – 5 | 0,5 | 45 000 | — |

7.4.1.6.3.

Az alábbi táblázat mutatja az egyes koptatási eljárások általános feltételeit:

Terhelés

daN

Gyakoriság

Hz

Munkaciklusok száma

Elmozdulás

mm

1. eljárás

2,5

0,5

5 000

300 ± 20

2. eljárás

0,5

0,5

45 000

300 ± 20

3. eljárás (6)

0 – 5

0,5

45 000

—

A táblázat ötödik oszlopában megadott elmozdulás a hevederre gyakorolt előre-hátra mozgás amplitúdójának felel meg.

| 7.4.1.6.4. | Az előkezelési eljárások részletezése |
| --- | --- |

7.4.1.6.4.

Az előkezelési eljárások részletezése

| 7.4.1.6.4.1. | 1. eljárás: azokban az esetekben, amelyekben a heveder gyorsbeállító eszközön csúszik keresztül.
  A heveder egyik végén 2,5 daN függőleges irányú állandó terhelés legyen, míg a heveder másik végét olyan készülékhez kell csatlakoztatni, amely biztosítja a heveder vízszintes előre-hátra irányuló mozgását.
  A beállítókészüléket úgy kell elhelyezni, hogy a heveder vízszintesen beállított szakasza terhelés alatt maradjon (lásd a 11. melléklet 1. ábráját). |
| --- | --- |

7.4.1.6.4.1.

1. eljárás: azokban az esetekben, amelyekben a heveder gyorsbeállító eszközön csúszik keresztül.

A heveder egyik végén 2,5 daN függőleges irányú állandó terhelés legyen, míg a heveder másik végét olyan készülékhez kell csatlakoztatni, amely biztosítja a heveder vízszintes előre-hátra irányuló mozgását.

A beállítókészüléket úgy kell elhelyezni, hogy a heveder vízszintesen beállított szakasza terhelés alatt maradjon (lásd a 11. melléklet 1. ábráját).

| 7.4.1.6.4.2 | 2. eljárás: azokban az esetekben, amelyekben a heveder irányt változtat a merev részen való áthaladáskor.
  A vizsgálat során a heveder által bezárt szögeket a 11. melléklet 2. ábráján szereplő értéknek megfelelően kell fenntartani.
  A 0,5 daN állandó terhelést az egész vizsgálat alatt biztosítani kell.
  Ha a heveder többször változtat irányt merev részen való áthaladáskor, az 5 daN nagyságú terhelés úgy növelhető, hogy a heveder a merev részen keresztüli mozgása közben elérje az előírt 300 mm-es elmozdulást. |
| --- | --- |

7.4.1.6.4.2

2. eljárás: azokban az esetekben, amelyekben a heveder irányt változtat a merev részen való áthaladáskor.

A vizsgálat során a heveder által bezárt szögeket a 11. melléklet 2. ábráján szereplő értéknek megfelelően kell fenntartani.

A 0,5 daN állandó terhelést az egész vizsgálat alatt biztosítani kell.

Ha a heveder többször változtat irányt merev részen való áthaladáskor, az 5 daN nagyságú terhelés úgy növelhető, hogy a heveder a merev részen keresztüli mozgása közben elérje az előírt 300 mm-es elmozdulást.

| 7.4.1.6.4.3. | 3. eljárás: azokban az esetekben, amelyekben a heveder varrással vagy más hasonló módon van a szilárd alkatrészekhez erősítve.
  A teljes előre-hátra mozgatás hossza 300 ± 20 mm legyen, azonban az 5 daN terhelést csak a 100 ± 20 mm-es elmozdulási hosszon kell alkalmazni mindegyik félperiódus alatt (lásd az előírás 11. mellékletének 3. ábráját). |
| --- | --- |

7.4.1.6.4.3.

3. eljárás: azokban az esetekben, amelyekben a heveder varrással vagy más hasonló módon van a szilárd alkatrészekhez erősítve.

A teljes előre-hátra mozgatás hossza 300 ± 20 mm legyen, azonban az 5 daN terhelést csak a 100 ± 20 mm-es elmozdulási hosszon kell alkalmazni mindegyik félperiódus alatt (lásd az előírás 11. mellékletének 3. ábráját).

7.4.2.   A heveder szakítószilárdságának vizsgálata (statikus vizsgálat)

| 7.4.2.1. | A vizsgálatot mindig két azonos hosszúságú új hevedermintán kell lefolytatni, amelyeket a 7.4.1. bekezdés előírásainak megfelelően kondicionáltak. |
| --- | --- |

7.4.2.1.

A vizsgálatot mindig két azonos hosszúságú új hevedermintán kell lefolytatni, amelyeket a 7.4.1. bekezdés előírásainak megfelelően kondicionáltak.

| 7.4.2.2. | Mindegyik hevedert be kell szorítani a szakítógép kengyelei közé. A szorítókengyeleket úgy kell tervezni, hogy a heveder a szorítókengyelekkel való érintkezési pontban vagy annak közelében ne szakadjon el. A szorítókengyelek haladási sebessége 100 mm/perc legyen. A mintadarab szabad hosszának a szakítógép szorítókengyelei között a vizsgálat kezdetekor 200 ± 40 mm értékűnek kell lennie. |
| --- | --- |

7.4.2.2.

Mindegyik hevedert be kell szorítani a szakítógép kengyelei közé. A szorítókengyeleket úgy kell tervezni, hogy a heveder a szorítókengyelekkel való érintkezési pontban vagy annak közelében ne szakadjon el. A szorítókengyelek haladási sebessége 100 mm/perc legyen. A mintadarab szabad hosszának a szakítógép szorítókengyelei között a vizsgálat kezdetekor 200 ± 40 mm értékűnek kell lennie.

| 7.4.2.3. | Amikor a húzóerő 980 daN-t ér el, a heveder szélességét a gép leállítása nélkül meg kell mérni. |
| --- | --- |

7.4.2.3.

Amikor a húzóerő 980 daN-t ér el, a heveder szélességét a gép leállítása nélkül meg kell mérni.

| 7.4.2.4. | A terhelést addig kell növelni, amíg a heveder elszakad, és a szakítóerőt pedig fel kell jegyezni. |
| --- | --- |

7.4.2.4.

A terhelést addig kell növelni, amíg a heveder elszakad, és a szakítóerőt pedig fel kell jegyezni.

| 7.4.2.5. | Ha a heveder megcsúszik vagy elszakad valamelyik szorítókengyellel való érintkezési pontban vagy az attól mért 10 mm távolságon belül, a vizsgálatot érvénytelennek kell tekinteni, és egy másik mintadarabon új vizsgálatot kell elvégezni. |
| --- | --- |

7.4.2.5.

Ha a heveder megcsúszik vagy elszakad valamelyik szorítókengyellel való érintkezési pontban vagy az attól mért 10 mm távolságon belül, a vizsgálatot érvénytelennek kell tekinteni, és egy másik mintadarabon új vizsgálatot kell elvégezni.

7.5.   Merev alkatrészeket tartalmazó övszerelvény vizsgálata

| 7.5.1. | A csatot és a szabályozó szerkezetet a szakítógéphez az övszerelvény szokásosan felerősített részeivel kell csatlakoztatni, azután a terhelést 980 daN értékig kell növelni.
  Hámövek esetében a csatot azzal a hevederrel kell a vizsgálóberendezéshez erősíteni, amely a csathoz és a csat középpontjához megközelítőleg szimmetrikusan elhelyezett nyelvvel vagy a két nyelvvel van felerősítve. Ha a csat vagy a beállító szerkezet a bekötés része, vagy közös a hárompontos övvel, a csatot vagy a beállító szerkezetet a felerősítéssel együtt kell megvizsgálni az alábbi 7.5.2. bekezdés szerint, kivéve az olyan visszahúzót, amelyen hevederterelők vannak a felső bekötési pontokon; ekkor a terhelés 980 daN legyen, és a hevederorsón megmaradó rész az a hosszúság, amelyet a heveder végétől a 450 mm hosszúsághoz legközelebb eső reteszeléstől számítanak. |
| --- | --- |

7.5.1.

A csatot és a szabályozó szerkezetet a szakítógéphez az övszerelvény szokásosan felerősített részeivel kell csatlakoztatni, azután a terhelést 980 daN értékig kell növelni.

Hámövek esetében a csatot azzal a hevederrel kell a vizsgálóberendezéshez erősíteni, amely a csathoz és a csat középpontjához megközelítőleg szimmetrikusan elhelyezett nyelvvel vagy a két nyelvvel van felerősítve. Ha a csat vagy a beállító szerkezet a bekötés része, vagy közös a hárompontos övvel, a csatot vagy a beállító szerkezetet a felerősítéssel együtt kell megvizsgálni az alábbi 7.5.2. bekezdés szerint, kivéve az olyan visszahúzót, amelyen hevederterelők vannak a felső bekötési pontokon; ekkor a terhelés 980 daN legyen, és a hevederorsón megmaradó rész az a hosszúság, amelyet a heveder végétől a 450 mm hosszúsághoz legközelebb eső reteszeléstől számítanak.

| 7.5.2. | A szerelékeket és az öv magasságát szabályozó szerkezeteket a 7.5.1. bekezdésben előírt módon kell megvizsgálni, de a terhelés 1 470 daN legyen és az alábbi 7.7.1. bekezdés második mondatában előírtak fenntartása mellett a terhelést olyan legkedvezőtlenebb feltételek között kell kifejteni, amelyek valószínűleg előfordulnak a járműben, ha az övet helyesen beépítve alkalmazzák. Visszacsévélők esetén a vizsgálatot az orsótól teljesen letekercselt hevederrel végezzük. |
| --- | --- |

7.5.2.

A szerelékeket és az öv magasságát szabályozó szerkezeteket a 7.5.1. bekezdésben előírt módon kell megvizsgálni, de a terhelés 1 470 daN legyen és az alábbi 7.7.1. bekezdés második mondatában előírtak fenntartása mellett a terhelést olyan legkedvezőtlenebb feltételek között kell kifejteni, amelyek valószínűleg előfordulnak a járműben, ha az övet helyesen beépítve alkalmazzák. Visszacsévélők esetén a vizsgálatot az orsótól teljesen letekercselt hevederrel végezzük.

| 7.5.3. | A teljes övszerelvény két mintadarabját két órára –10 ± 1 oC hőmérsékletű hűtőkamrába helyezzük. A hűtőkamrából való kivételt követően a csat párdarabjait kézzel azonnal össze kell kapcsolni. |
| --- | --- |

7.5.3.

A teljes övszerelvény két mintadarabját két órára –10 ± 1 oC hőmérsékletű hűtőkamrába helyezzük. A hűtőkamrából való kivételt követően a csat párdarabjait kézzel azonnal össze kell kapcsolni.

| 7.5.4. | A teljes övszerelvény két mintadarabját két órára –10 oC ± 1 oC hőmérsékletű hűtőkamrába helyezzük. Ezután a műanyagból készült szilárd részeket és alkatrészeket egymás után egy sima és szilárd acélfelületre kell fektetni (amelyet a mintákkal együtt a hűtőkamrában tartottunk), amelyet egy legalább 100 kg tömegű tömör, szilárd, vízszintes felületre helyezünk, és 30 másodpercen belül a hűtőkamrából való kivétel után 300 mm-ről egy 18 kg-os acéltömeget ejtünk szabadon a vizsgálati mintára. A 18 kg-os tömeg ütőfelülete konvex alakú legalább 45 HRC keménységgel, 10 mm keresztirányú sugárral és a tömeg középvonala mentén 150 mm hosszirányú sugárral. Az egyik mintadarabot úgy kell megvizsgálni, hogy a görbített rúd tengelye egy vonalban van a vizsgált hevederrel és a másik mintát úgy, hogy 90o szögben van a hevederhez viszonyítva. |
| --- | --- |

7.5.4.

A teljes övszerelvény két mintadarabját két órára –10 oC ± 1 oC hőmérsékletű hűtőkamrába helyezzük. Ezután a műanyagból készült szilárd részeket és alkatrészeket egymás után egy sima és szilárd acélfelületre kell fektetni (amelyet a mintákkal együtt a hűtőkamrában tartottunk), amelyet egy legalább 100 kg tömegű tömör, szilárd, vízszintes felületre helyezünk, és 30 másodpercen belül a hűtőkamrából való kivétel után 300 mm-ről egy 18 kg-os acéltömeget ejtünk szabadon a vizsgálati mintára. A 18 kg-os tömeg ütőfelülete konvex alakú legalább 45 HRC keménységgel, 10 mm keresztirányú sugárral és a tömeg középvonala mentén 150 mm hosszirányú sugárral. Az egyik mintadarabot úgy kell megvizsgálni, hogy a görbített rúd tengelye egy vonalban van a vizsgált hevederrel és a másik mintát úgy, hogy 90o szögben van a hevederhez viszonyítva.

| 7.5.5. | A két övszerelvényben is közös alkatrészként használt csatokat olyan módon kell terhelni, amely jól megközelíti a középső helyzetbe állított ülés a járműben történő használatnak körülményeit. Minden egyes hevederre egyidejűleg 1 470 daN terhelést kell alkalmazni. A terhelés alkalmazásának irányát az alanti 7.7.1. bekezdéssel összhangban kell megállapítani. A vizsgálathoz alkalmas készüléket az előírás 10. melléklete mutatja be. |
| --- | --- |

7.5.5.

A két övszerelvényben is közös alkatrészként használt csatokat olyan módon kell terhelni, amely jól megközelíti a középső helyzetbe állított ülés a járműben történő használatnak körülményeit. Minden egyes hevederre egyidejűleg 1 470 daN terhelést kell alkalmazni. A terhelés alkalmazásának irányát az alanti 7.7.1. bekezdéssel összhangban kell megállapítani. A vizsgálathoz alkalmas készüléket az előírás 10. melléklete mutatja be.

| 7.5.6. | Manuális beállítókészülék vizsgálatakor a hevedert a normál használati feltételek figyelembevételével körülbelül 100 mm/s sebességgel egyenletesen ki kell húzni a beállítóeszközön keresztül, és a heveder első 25 mm hosszúságú elmozdulását követően a 0,1 daN legközelebbi egész számú értékénél mért maximális erővel. A vizsgálatot az eszközön keresztüli hevedermenet mindkét irányában el kell végezni úgy, hogy a mérés előtt a hevedert 10 teljes ciklusnak kell kitenni. |
| --- | --- |

7.5.6.

Manuális beállítókészülék vizsgálatakor a hevedert a normál használati feltételek figyelembevételével körülbelül 100 mm/s sebességgel egyenletesen ki kell húzni a beállítóeszközön keresztül, és a heveder első 25 mm hosszúságú elmozdulását követően a 0,1 daN legközelebbi egész számú értékénél mért maximális erővel. A vizsgálatot az eszközön keresztüli hevedermenet mindkét irányában el kell végezni úgy, hogy a mérés előtt a hevedert 10 teljes ciklusnak kell kitenni.

7.6.   Visszahúzóval ellátott biztonsági öv kiegészítő vizsgálatai

7.6.1.   A visszahúzó mechanizmus tartóssága

| 7.6.1.1. | A hevedert az előírt ciklusszámnak megfelelően és percenkent legfeljebb 30 ciklus gyakorisággal kell kihúzni és hagyni visszahúzódni. Vészhelyzetben automatikusan reteszelő övvisszahúzók esetén minden ötödik ciklusnál az övvisszahúzó elreteszelődéséhez kilincsreteszt kell alkalmazni.
  Az akadásoknak az öt különböző kihúzás alkalmával egyenlő hevederhosszúságnál kell bekövetkezniük, vagyis az övvisszahúzóban feltekerve található heveder teljes hosszúsága 90, 80, 75, 70 és 65 százalékánál. Amennyiben a hosszúsága meghaladja a 900 mm-t, a fenti százalékértékeket az övvisszahúzóból utoljára kihúzható 900 mm-es hevederre kell vonatkoztatni. |
| --- | --- |

7.6.1.1.

A hevedert az előírt ciklusszámnak megfelelően és percenkent legfeljebb 30 ciklus gyakorisággal kell kihúzni és hagyni visszahúzódni. Vészhelyzetben automatikusan reteszelő övvisszahúzók esetén minden ötödik ciklusnál az övvisszahúzó elreteszelődéséhez kilincsreteszt kell alkalmazni.

Az akadásoknak az öt különböző kihúzás alkalmával egyenlő hevederhosszúságnál kell bekövetkezniük, vagyis az övvisszahúzóban feltekerve található heveder teljes hosszúsága 90, 80, 75, 70 és 65 százalékánál. Amennyiben a hosszúsága meghaladja a 900 mm-t, a fenti százalékértékeket az övvisszahúzóból utoljára kihúzható 900 mm-es hevederre kell vonatkoztatni.

| 7.6.1.2. | A vizsgálathoz alkalmas berendezést az előírás 3. mellékletének 7.6.1.1. bekezdése mutatja be. |
| --- | --- |

7.6.1.2.

A vizsgálathoz alkalmas berendezést az előírás 3. mellékletének 7.6.1.1. bekezdése mutatja be.

7.6.2.   Vészhelyzetben automatikusan reteszelő övvisszahúzók reteszelése

| 7.6.2.1. | Az övvisszahúzó reteszelését először akkor kell megvizsgálni, amikor a hevedert, 300 ± 3 mm kivételével, teljes hosszúságban lecsévélik. |
| --- | --- |

7.6.2.1.

Az övvisszahúzó reteszelését először akkor kell megvizsgálni, amikor a hevedert, 300 ± 3 mm kivételével, teljes hosszúságban lecsévélik.

| 7.6.2.1.1. | Amennyiben az övvisszahúzó a heveder mozgására kapcsol be, a kihúzást olyan irányban kell elvégezni, ahogy az az övvisszahúzó járműbe való beszerelésekor történik. |
| --- | --- |

7.6.2.1.1.

Amennyiben az övvisszahúzó a heveder mozgására kapcsol be, a kihúzást olyan irányban kell elvégezni, ahogy az az övvisszahúzó járműbe való beszerelésekor történik.

| 7.6.2.1.2. | Amennyiben az övvisszahúzóknak a jármű lassulására való érzékenységét vizsgálják, a vizsgálatot a heveder fenti kihúzási hosszúságának megfelelően két egymásra merőleges tengely mentén kell végezni, melyek vízszintesek, ha az övvisszahúzót a biztonsági öv gyártójának előírásai szerint szerelik be a járműbe. Amennyiben ez a helyzet nincs megadva, a vizsgáló hatóságnak fel kell vennie a kapcsolatot a biztonsági öv gyártójával. A tengelyek egyikének a jóváhagyási vizsgálatokat végző műszaki szolgálat által választott irányban kell lennie, mégpedig úgy, hogy az a legkedvezőtlenebb feltételeket jelentse a reteszelő mechanizmus bekapcsolása szempontjából. |
| --- | --- |

7.6.2.1.2.

Amennyiben az övvisszahúzóknak a jármű lassulására való érzékenységét vizsgálják, a vizsgálatot a heveder fenti kihúzási hosszúságának megfelelően két egymásra merőleges tengely mentén kell végezni, melyek vízszintesek, ha az övvisszahúzót a biztonsági öv gyártójának előírásai szerint szerelik be a járműbe. Amennyiben ez a helyzet nincs megadva, a vizsgáló hatóságnak fel kell vennie a kapcsolatot a biztonsági öv gyártójával. A tengelyek egyikének a jóváhagyási vizsgálatokat végző műszaki szolgálat által választott irányban kell lennie, mégpedig úgy, hogy az a legkedvezőtlenebb feltételeket jelentse a reteszelő mechanizmus bekapcsolása szempontjából.

| 7.6.2.2. | A vizsgálathoz alkalmas berendezést az előírás 4. melléklete 7.6.2.1. bekezdése mutatja be. Valamennyi vizsgáló berendezés kialakítása biztosítsa, hogy a szövedék az övvisszahúzóból való kihúzása előtt kívánt gyorsulásban részesül, mielőtt a hevedert az övvisszahúzóból 5 mm-nél nagyobb mértékben kihúznák, és a gyorsulás növekedésének sebessége legalább 25 g/s és legfeljebb 150 g/s (7). |
| --- | --- |

7.6.2.2.

A vizsgálathoz alkalmas berendezést az előírás 4. melléklete 7.6.2.1. bekezdése mutatja be. Valamennyi vizsgáló berendezés kialakítása biztosítsa, hogy a szövedék az övvisszahúzóból való kihúzása előtt kívánt gyorsulásban részesül, mielőtt a hevedert az övvisszahúzóból 5 mm-nél nagyobb mértékben kihúznák, és a gyorsulás növekedésének sebessége legalább 25 g/s és legfeljebb 150 g/s (7).

| 7.6.2.3. | A 6.2.5.3.1.3. és a 6.2.5.3.1.4. bekezdés vizsgálatra vonatkozó követelményeinek megfelelően az övvisszahúzót vízszintes lemezre kell szerelni, melyet másodpercenként legfeljebb 2o sebességgel meg kell dönteni, amíg a reteszelődés be nem következik. A vizsgálatot a többi irányba való döntéssel is el kell végezni a követelmények teljesítése érdekében. |
| --- | --- |

7.6.2.3.

A 6.2.5.3.1.3. és a 6.2.5.3.1.4. bekezdés vizsgálatra vonatkozó követelményeinek megfelelően az övvisszahúzót vízszintes lemezre kell szerelni, melyet másodpercenként legfeljebb 2o sebességgel meg kell dönteni, amíg a reteszelődés be nem következik. A vizsgálatot a többi irányba való döntéssel is el kell végezni a követelmények teljesítése érdekében.

7.6.3.   Porállóság

| 7.6.3.1. | Az övvisszahúzót az előírás 5. mellékletében ismertetett vizsgálókamrában kell elhelyezni. Olyan elhelyezésben kell beszerelni, amely hasonlít arra, amelyben a járműbe is beszerelik. A vizsgálókamrának a 7.6.3.2. bekezdésben előírt port kell tartalmaznia. Az övvisszahúzóból egy 500 mm hosszúságú hevedert kell kihúzni és kihúzva tartani, kivéve, ha a por minden egyes felkavarása után egy-két percen belül 10 teljes kihúzási és visszahúzási ciklust végeznek el rajta. A port öt órán keresztül 20 percenként öt másodpercre fel kell kavarni száraz és olajmentes sűrített levegővel, és egy 1,5±0,1 mm átmérőjű nyíláson kell átvezetni 5,5· 105 ±0,5 · 105 túlnyomással. |
| --- | --- |

7.6.3.1.

Az övvisszahúzót az előírás 5. mellékletében ismertetett vizsgálókamrában kell elhelyezni. Olyan elhelyezésben kell beszerelni, amely hasonlít arra, amelyben a járműbe is beszerelik. A vizsgálókamrának a 7.6.3.2. bekezdésben előírt port kell tartalmaznia. Az övvisszahúzóból egy 500 mm hosszúságú hevedert kell kihúzni és kihúzva tartani, kivéve, ha a por minden egyes felkavarása után egy-két percen belül 10 teljes kihúzási és visszahúzási ciklust végeznek el rajta. A port öt órán keresztül 20 percenként öt másodpercre fel kell kavarni száraz és olajmentes sűrített levegővel, és egy 1,5±0,1 mm átmérőjű nyíláson kell átvezetni 5,5· 105 ±0,5 · 105 túlnyomással.

| 7.6.3.2. | A fenti 7.6.3.1. bekezdésben leírt vizsgálathoz használt pornak körülbelül 1 kg száraz kvarchomokot kell tartalmaznia. A részecskeméret eloszlása a következő:






  a) | 150 μm-es nyíláson, 104 μm átmérőjű szitán átmenő: 99–100 %; |
| --- | --- | --- |

7.6.3.2.

A fenti 7.6.3.1. bekezdésben leírt vizsgálathoz használt pornak körülbelül 1 kg száraz kvarchomokot kell tartalmaznia. A részecskeméret eloszlása a következő:

a)

150 μm-es nyíláson, 104 μm átmérőjű szitán átmenő: 99–100 %;

| b) | 105 μm-es nyíláson, 64 μm átmérőjű szitán átmenő: 76–86 %; |
| --- | --- |

b)

105 μm-es nyíláson, 64 μm átmérőjű szitán átmenő: 76–86 %;

| c) | 75 μm-es nyíláson, 52 μm átmérőjű szitán átmenő: 66–70 %; |
| --- | --- |

c)

75 μm-es nyíláson, 52 μm átmérőjű szitán átmenő: 66–70 %;

7.6.4.   Visszahúzó erők

| 7.6.4.1. | A visszahúzó erő méréséhez a biztonsági öv szerelvényét a 7.7. bekezdésben a dinamikus vizsgálathoz előírt módon kell felszerelni a próbabábura. A heveder feszülését abban a pontban kell megmérni, ahol a próbabábuval érintkezik (de attól független), amikor a heveder körülbelül 0,6 m/perc sebességgel visszahúzódik. Feszüléscsökkentő rendszerrel ellátott biztonsági öv esetében a visszahúzó erőt és a heveder feszességét a feszességcsökkentővel kell megmérni működési helyzetben, illetve azon kívül. |
| --- | --- |

7.6.4.1.

A visszahúzó erő méréséhez a biztonsági öv szerelvényét a 7.7. bekezdésben a dinamikus vizsgálathoz előírt módon kell felszerelni a próbabábura. A heveder feszülését abban a pontban kell megmérni, ahol a próbabábuval érintkezik (de attól független), amikor a heveder körülbelül 0,6 m/perc sebességgel visszahúzódik. Feszüléscsökkentő rendszerrel ellátott biztonsági öv esetében a visszahúzó erőt és a heveder feszességét a feszességcsökkentővel kell megmérni működési helyzetben, illetve azon kívül.

| 7.6.4.2. | A 7.7. bekezdésben ismertetett dinamikus vizsgálat előtt az ülésben elhelyezett, pamutpólós bábut 350 mm-re előre kell dönteni, amíg a heveder ki nem húzódik az övviszzahúzóból és vissza nem tér kiindulási helyzetébe. |
| --- | --- |

7.6.4.2.

A 7.7. bekezdésben ismertetett dinamikus vizsgálat előtt az ülésben elhelyezett, pamutpólós bábut 350 mm-re előre kell dönteni, amíg a heveder ki nem húzódik az övviszzahúzóból és vissza nem tér kiindulási helyzetébe.

7.7.   Az övszerelvény vagy az övvisszahúzó rendszer dinamikus vizsgálata

| 7.7.1. | Az övszerelvényt üléssel és az előírás 6. mellékletében ismertetett rögzítésekkel ellátott vizsgálókocsira kell felszerelni. Amennyiben viszont a szerelvényt egy meghatározott járműbe vagy meghatározott járműtípusokba szánják, a bábu és a rögzítések közötti távolságot a vizsgálatot végrehajtó szolgálatnak kell meghatároznia vagy az övhöz mellékelt beszerelési utasításokkal összhangban vagy a jármű gyártója által biztosított adatokkal összhangban. Ha az övet ellátták a fenti 2.14.6. bekezdésben meghatározott, az öv magasságát beállító készülékkel, a készüléknek és rögzítőeszközeinek meg kell egyezniük a jármű kialakításával.
  Abban az esetben, amikor a dinamikus vizsgálatot végrehajtották egy járműtípusra vonatkozóan, a vizsgálatot nem kell megismételni, olyan más típusú járművek esetében, amelyek minden egyes rögzítési pontja kevesebb mint 50 mm távolságra van a vizsgált öv megfelelő rögzítési pontjától. Ellenben a gyártók meghatározhatnak elméleti rögzítési helyzetet a vizsgálathoz, a lehető legtöbb valós rögzítési pont egy vizsgálattal történő lefedése érdekében. |
| --- | --- |

7.7.1.

Az övszerelvényt üléssel és az előírás 6. mellékletében ismertetett rögzítésekkel ellátott vizsgálókocsira kell felszerelni. Amennyiben viszont a szerelvényt egy meghatározott járműbe vagy meghatározott járműtípusokba szánják, a bábu és a rögzítések közötti távolságot a vizsgálatot végrehajtó szolgálatnak kell meghatároznia vagy az övhöz mellékelt beszerelési utasításokkal összhangban vagy a jármű gyártója által biztosított adatokkal összhangban. Ha az övet ellátták a fenti 2.14.6. bekezdésben meghatározott, az öv magasságát beállító készülékkel, a készüléknek és rögzítőeszközeinek meg kell egyezniük a jármű kialakításával.

Abban az esetben, amikor a dinamikus vizsgálatot végrehajtották egy járműtípusra vonatkozóan, a vizsgálatot nem kell megismételni, olyan más típusú járművek esetében, amelyek minden egyes rögzítési pontja kevesebb mint 50 mm távolságra van a vizsgált öv megfelelő rögzítési pontjától. Ellenben a gyártók meghatározhatnak elméleti rögzítési helyzetet a vizsgálathoz, a lehető legtöbb valós rögzítési pont egy vizsgálattal történő lefedése érdekében.

| 7.7.1.1. | Olyan biztonsági övnél vagy biztonsági rendszernél, amely egy olyan szerelvény részét képezi, amelyre mint biztonsági rendszerre kérnek jóváhagyást, a biztonsági övet a járműszerkezet azon részére kell felszerelni, amelyre a biztonsági rendszert szokásosan felszerelik, és ezt a részt szilárdan kell rögzíteni a vizsgálókocsihoz a 7.7.1.2–7.7.1.6. bekezdésekben előírtak szerint.
  Az előfeszítő szerkezettel ellátott biztonsági öv vagy biztonsági készülékek esetén, amelyek nem az övszerelvénybe beépített szerkezeti részekhez kapcsolódnak, a szükséges kiegészítő járműrészekkel együtt kell felszerelni a vizsgálókocsira az alábbi 7.7.1.2–7.7.1.6. bekezdések ismertettek szerint.
  Abban az esetben, amikor az említett készülékek a vizsgálókocsin nem vizsgálhatók, a gyártó az ISO 3560 (1975) szabvány szerint lefolytatott 50 km/h sebességű hagyományos frontális ütközési vizsgálattal bizonyíthatja, hogy a készülék kielégíti ezen előírás követelményeit. |
| --- | --- |

7.7.1.1.

Olyan biztonsági övnél vagy biztonsági rendszernél, amely egy olyan szerelvény részét képezi, amelyre mint biztonsági rendszerre kérnek jóváhagyást, a biztonsági övet a járműszerkezet azon részére kell felszerelni, amelyre a biztonsági rendszert szokásosan felszerelik, és ezt a részt szilárdan kell rögzíteni a vizsgálókocsihoz a 7.7.1.2–7.7.1.6. bekezdésekben előírtak szerint.

Az előfeszítő szerkezettel ellátott biztonsági öv vagy biztonsági készülékek esetén, amelyek nem az övszerelvénybe beépített szerkezeti részekhez kapcsolódnak, a szükséges kiegészítő járműrészekkel együtt kell felszerelni a vizsgálókocsira az alábbi 7.7.1.2–7.7.1.6. bekezdések ismertettek szerint.

Abban az esetben, amikor az említett készülékek a vizsgálókocsin nem vizsgálhatók, a gyártó az ISO 3560 (1975) szabvány szerint lefolytatott 50 km/h sebességű hagyományos frontális ütközési vizsgálattal bizonyíthatja, hogy a készülék kielégíti ezen előírás követelményeit.

| 7.7.1.2. | A jármű biztos rögzítéséhez alkalmazott módszer nem növelheti az ülés vagy a biztonsági öv bekötési pontjainak szilárdságát, illetve nem csökkentheti a felépítmény szokásos deformációját. A járműből minden olyan alkatrészt el kell távolítani, amely a próbabábu előremozgásának korlátozásával csökkentheti a vizsgálat közben a biztonsági rendszerre ható terhelést. A kiszerelt szerkezetrészek olyan azonos szilárdságú részekkel helyettesíthetők, amelyek nem akadályozzák a próbabábu előremozgását. |
| --- | --- |

7.7.1.2.

A jármű biztos rögzítéséhez alkalmazott módszer nem növelheti az ülés vagy a biztonsági öv bekötési pontjainak szilárdságát, illetve nem csökkentheti a felépítmény szokásos deformációját. A járműből minden olyan alkatrészt el kell távolítani, amely a próbabábu előremozgásának korlátozásával csökkentheti a vizsgálat közben a biztonsági rendszerre ható terhelést. A kiszerelt szerkezetrészek olyan azonos szilárdságú részekkel helyettesíthetők, amelyek nem akadályozzák a próbabábu előremozgását.

| 7.7.1.3. | A rögzítő eszköz akkor tekinthető megfelelőnek, ha nem a szerkezet teljes szélességére kiterjedően fejti ki hatását, és a járművet vagy a szerkezetet a biztonsági rendszer rögzítése előtt legalább 500 mm-re blokkolja vagy rögzíti. A szerkezet hátulját a rögzítésektől hátrafelé megfelelő távolságban kell rögzíteni a 7.7.1.2. bekezdés követelményeinek betartásával. |
| --- | --- |

7.7.1.3.

A rögzítő eszköz akkor tekinthető megfelelőnek, ha nem a szerkezet teljes szélességére kiterjedően fejti ki hatását, és a járművet vagy a szerkezetet a biztonsági rendszer rögzítése előtt legalább 500 mm-re blokkolja vagy rögzíti. A szerkezet hátulját a rögzítésektől hátrafelé megfelelő távolságban kell rögzíteni a 7.7.1.2. bekezdés követelményeinek betartásával.

| 7.7.1.4. | Az üléseket a gyermekbiztonsági rendszert a jóváhagyási vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálat által kiválasztott vezetési helyzetbe kell helyezni, amely a szilárdság tekintetében a legkedvezőtlenebb feltételeket biztosítja, és összeegyeztethető a próbabábu járműbe történő beszerelésével. Az ülések helyzetét fel kell tüntetni a jelentésben. Az ülés hátát, amennyiben annak dőlése állítható, a gyártó által meghatározottak szerint kell rögzíteni, vagy erre vonatkozó rendelkezés hiányában olyan háttámlaállásba, amely a lehető legjobban megközelíti a 25o-ot az M1 és az N1 gépjárműkategóriák, illetve az összes többi gépjárműkategória esetében a 15o-ot. |
| --- | --- |

7.7.1.4.

Az üléseket a gyermekbiztonsági rendszert a jóváhagyási vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálat által kiválasztott vezetési helyzetbe kell helyezni, amely a szilárdság tekintetében a legkedvezőtlenebb feltételeket biztosítja, és összeegyeztethető a próbabábu járműbe történő beszerelésével. Az ülések helyzetét fel kell tüntetni a jelentésben. Az ülés hátát, amennyiben annak dőlése állítható, a gyártó által meghatározottak szerint kell rögzíteni, vagy erre vonatkozó rendelkezés hiányában olyan háttámlaállásba, amely a lehető legjobban megközelíti a 25o-ot az M1 és az N1 gépjárműkategóriák, illetve az összes többi gépjárműkategória esetében a 15o-ot.

| 7.7.1.5. | A 6.4.1.4.1. bekezdés követelményeinek értékeléséhez az ülést a próbabábu méreteinek megfelelő legkedvezőbb vezetési vagy utazási helyzetűnek kell tekinteni. |
| --- | --- |

7.7.1.5.

A 6.4.1.4.1. bekezdés követelményeinek értékeléséhez az ülést a próbabábu méreteinek megfelelő legkedvezőbb vezetési vagy utazási helyzetűnek kell tekinteni.

| 7.7.1.6. | Bármely üléscsoport minden ülését egyszerre kell megvizsgálni. |
| --- | --- |

7.7.1.6.

Bármely üléscsoport minden ülését egyszerre kell megvizsgálni.

| 7.7.1.7. | A hámöv dinamikus vizsgálatát – az esetleges – ágyékheveder (szerelvény) nélkül végezzék el. |
| --- | --- |

7.7.1.7.

A hámöv dinamikus vizsgálatát – az esetleges – ágyékheveder (szerelvény) nélkül végezzék el.

| 7.7.2. | Az övszerelvényt a ezen előírás 7. mellékletében szereplő próbabábuhoz a következők szerint kell csatlakoztatni: a próbabábu hátrésze és az ülés háttámlája közé 25 mm vastag deszkát kell helyezni. Az övet a bábuhoz szorosra kell beállítani. A deszkát ekkor úgy kell kivenni, hogy a bábu háta teljes hosszában érintkezésben legyen a háttámlával. Ellenőrizni kell, hogy a csat két részének összekapcsolási módja ne jelentsen kockázatot a reteszelés megbízhatóságára. |
| --- | --- |

7.7.2.

Az övszerelvényt a ezen előírás 7. mellékletében szereplő próbabábuhoz a következők szerint kell csatlakoztatni: a próbabábu hátrésze és az ülés háttámlája közé 25 mm vastag deszkát kell helyezni. Az övet a bábuhoz szorosra kell beállítani. A deszkát ekkor úgy kell kivenni, hogy a bábu háta teljes hosszában érintkezésben legyen a háttámlával. Ellenőrizni kell, hogy a csat két részének összekapcsolási módja ne jelentsen kockázatot a reteszelés megbízhatóságára.

| 7.7.3. | A csúszás lehetővé tételéhez a hevederek szabad végeinek elegendő távolságra kell kinyúlniuk a beállító szerkezeten túlra. |
| --- | --- |

7.7.3.

A csúszás lehetővé tételéhez a hevederek szabad végeinek elegendő távolságra kell kinyúlniuk a beállító szerkezeten túlra.

| 7.7.4. | A vizsgálókocsit úgy kell meghajtani, hogy szabad mozgási sebessége az ütközés pillanatában 50 ± 1 km/h legyen, és a próbabábu stabil maradjon. A vizsgálókocsi fékútja 40 ± 5 cm legyen. A vizsgálókocsinak a lassulás teljes időtartama alatt vízszintben kell maradnia. A targoncát az előírás 6. mellékletében meghatározott berendezés vagy egyéb, azonos rendeltetésű eszköz használatával kell lelassítani. Ez a szerkezet elégítse ki az előírás 8. mellékletében előírt követelményeket. |
| --- | --- |

7.7.4.

A vizsgálókocsit úgy kell meghajtani, hogy szabad mozgási sebessége az ütközés pillanatában 50 ± 1 km/h legyen, és a próbabábu stabil maradjon. A vizsgálókocsi fékútja 40 ± 5 cm legyen. A vizsgálókocsinak a lassulás teljes időtartama alatt vízszintben kell maradnia. A targoncát az előírás 6. mellékletében meghatározott berendezés vagy egyéb, azonos rendeltetésű eszköz használatával kell lelassítani. Ez a szerkezet elégítse ki az előírás 8. mellékletében előírt követelményeket.

| 7.7.5. | Mérni kell a vizsgálókocsi közvetlenül az ütközés előtti legnagyobb sebességét és a próbabábu mellkasának 300 mm elmozdulása során a mellkas sebességét. |
| --- | --- |

7.7.5.

Mérni kell a vizsgálókocsi közvetlenül az ütközés előtti legnagyobb sebességét és a próbabábu mellkasának 300 mm elmozdulása során a mellkas sebességét.

| 7.7.6. | Ütközés után az övszerelvényt vagy a biztonsági rendszert és merev részeit szemrevételezéssel, a csat kinyitása nélkül meg kell vizsgálni, hogy nem történt-e sérülés vagy törés. Biztonsági rendszerek esetében a vizsgálat után meg kell bizonyosodni arról, hogy a járműszerkezet vizsgálókocsihoz rögzített részei nem szenvedtek-e látható és maradó alakváltozást. Ha van ilyen alakváltozás, azt a 6.4.1.4.1. bekezdés szerint elvégzett számítások során figyelembe kell venni. |
| --- | --- |

7.7.6.

Ütközés után az övszerelvényt vagy a biztonsági rendszert és merev részeit szemrevételezéssel, a csat kinyitása nélkül meg kell vizsgálni, hogy nem történt-e sérülés vagy törés. Biztonsági rendszerek esetében a vizsgálat után meg kell bizonyosodni arról, hogy a járműszerkezet vizsgálókocsihoz rögzített részei nem szenvedtek-e látható és maradó alakváltozást. Ha van ilyen alakváltozás, azt a 6.4.1.4.1. bekezdés szerint elvégzett számítások során figyelembe kell venni.

7.8.   Csatnyitási vizsgálat

| 7.8.1. | Ehhez a vizsgálathoz olyan övszerelvényt vagy biztonsági szerkezetet kell használni, amely már átesett a 7.7. bekezdésnek megfelelő dinamikus vizsgálaton. |
| --- | --- |

7.8.1.

Ehhez a vizsgálathoz olyan övszerelvényt vagy biztonsági szerkezetet kell használni, amely már átesett a 7.7. bekezdésnek megfelelő dinamikus vizsgálaton.

| 7.8.2. | Az övberendezést a csat kinyitása nélkül kell leszerelni a vizsgálókocsiról. A csatot a hozzá csatlakoztatott hevederek közvetlen meghúzásával kell megterhelni úgy, hogy valamennyi hevederen

   daN erőt alkalmaznak. (Ebben az esetben „n” a csathoz kapcsolt hevederek száma, amikor a csat reteszelt helyzetben van). Abban az esetben, ha a csat merev alkatrészhez kapcsolódik, a terhelést ugyanabban a szögben kell alkalmazni, mint amit a csat és a merev végződés alkot a dinamikus vizsgálat során. Percenként 400 ± 20 mm sebességű terhelést kell alkalmazni a csatkioldó gomb geometriai középpontjára a gomb kiinduló mozgásirányával párhuzamos rögzített tengely mentén. A csat nyitásához szükséges erő kifejtése során a csatot merev támasznak kell tartania. A fent említett terhelés nem haladhatja meg a fenti 6.2.2.5. bekezdésben említett határértéket. A vizsgálóberendezés érintkezési pontjának 2,5±0,1 mm sugarú polírozott fémfelületű gömbnek kell lennie. |
| --- | --- |

7.8.2.

Formula

| 7.8.3. | Meg kell mérni a csat nyitóerejét, és a csat esetleges meghibásodásait fel kell jegyezni. |
| --- | --- |

7.8.3.

Meg kell mérni a csat nyitóerejét, és a csat esetleges meghibásodásait fel kell jegyezni.

| 7.8.4. | A csat nyitási vizsgálata után az övszerelvény vagy a biztonsági szerkezet azon alkatrészeit, amelyeken a 7.7. bekezdésben előírt vizsgálatokat elvégezték, szemrevételezéssel meg kell vizsgálni és a károsodásnak azt a mértékét, amelyet az öv vagy a biztonsági szerkezet a dinamikai vizsgálat során elszenvedett, meg kell említeni a vizsgálati jelentésben. |
| --- | --- |

7.8.4.

A csat nyitási vizsgálata után az övszerelvény vagy a biztonsági szerkezet azon alkatrészeit, amelyeken a 7.7. bekezdésben előírt vizsgálatokat elvégezték, szemrevételezéssel meg kell vizsgálni és a károsodásnak azt a mértékét, amelyet az öv vagy a biztonsági szerkezet a dinamikai vizsgálat során elszenvedett, meg kell említeni a vizsgálati jelentésben.

7.9.   Előfeszítő szerkezettel ellátott biztonsági övek további vizsgálatai

7.9.1.   Kondicionálás

Az előfeszítő szerkezetet le lehet választani a vizsgálni kívánt biztonsági övről, és 24 órán keresztül 60 ± 5 oC hőmérsékleten kell tartani. A hőmérsékletet ezután 2 órányi időtartamra 100 ± 5 oC-ra kell növelni. Ezt követően 24 órán keresztül –30 ± 5 oC hőmérsékleten kell tartani. A kondicionálásból történő eltávolítást követően a szerkezetet szobahőmérsékletűre kell felmelegíteni. Amennyiben leválasztották a biztonsági övről, vissza kell szerelni a biztonsági övre.

7.10.   Vizsgálati jelentés

| 7.10.1. | A vizsgálati jelentésben a fenti 7. bekezdésben felsorolt minden vizsgálat és mérés eredményét, különösen a vizsgálókocsi sebességét, a bábu előre történő maximális elmozdulását a csat által a vizsgálat során elfoglalt helyet – ha az változik –, a csat nyitásához szükséges erőt és bármely meghibásodást vagy törést rögzíteni kell. Ha az előírt bekötési pontokat ezen előírás 6. mellékletének 7.7.1. bekezdése értelmében nem vették figyelembe, a vizsgálati jelentés ismertesse, hogyan szerelték be az övszerelvényt vagy a biztonsági szerkezetet, és adja meg a lényeges szögeket és méreteket. A jelentés térjen ki a csat minden alakváltozására vagy törésére, amely a vizsgálat alatt előfordult. Biztonsági rendszer esetében a vizsgálati jelentés részletezze a járműszerkezetnek a vizsgálókocsihoz rögzítését, az ülések helyzetét és az üléstámla hajlásszögét is. Ha a próbabábu előremozdulása meghaladja a fenti 6.4.1.3.2. bekezdésben előírt értéket, a jelentés határozza meg, hogy a 6.4.1.4.1. bekezdés követelményei teljesülnek-e. |
| --- | --- |

7.10.1.

A vizsgálati jelentésben a fenti 7. bekezdésben felsorolt minden vizsgálat és mérés eredményét, különösen a vizsgálókocsi sebességét, a bábu előre történő maximális elmozdulását a csat által a vizsgálat során elfoglalt helyet – ha az változik –, a csat nyitásához szükséges erőt és bármely meghibásodást vagy törést rögzíteni kell. Ha az előírt bekötési pontokat ezen előírás 6. mellékletének 7.7.1. bekezdése értelmében nem vették figyelembe, a vizsgálati jelentés ismertesse, hogyan szerelték be az övszerelvényt vagy a biztonsági szerkezetet, és adja meg a lényeges szögeket és méreteket. A jelentés térjen ki a csat minden alakváltozására vagy törésére, amely a vizsgálat alatt előfordult. Biztonsági rendszer esetében a vizsgálati jelentés részletezze a járműszerkezetnek a vizsgálókocsihoz rögzítését, az ülések helyzetét és az üléstámla hajlásszögét is. Ha a próbabábu előremozdulása meghaladja a fenti 6.4.1.3.2. bekezdésben előírt értéket, a jelentés határozza meg, hogy a 6.4.1.4.1. bekezdés követelményei teljesülnek-e.

8.   A JÁRMŰBE TÖRTÉNŐ BESZERELÉSRE VONATKOZÓ KÖVETELMÉNYEK

8.1.   A jármű felszerelései

| 8.1.1. | A lehajtható ülések (amint azt a 14. számú előírásban meghatározták) és olyan ülések kivételével, amelyeket csak akkor használnak, amikor a jármű várakozik, az egységes szerkezetbe foglalt határozat (R.E.3) 7. mellékletében (8) meghatározott M és N kategóriába – városi járműként és álló utasok szállítására is használt M2 és M3 kategóriás járműveket kivéve – tartozó járművek üléseit olyan biztonsági övvel vagy biztonsági rendszerrel kell felszerelni, amely kielégíti ezen előírás követelményeit. |
| --- | --- |

8.1.1.

A lehajtható ülések (amint azt a 14. számú előírásban meghatározták) és olyan ülések kivételével, amelyeket csak akkor használnak, amikor a jármű várakozik, az egységes szerkezetbe foglalt határozat (R.E.3) 7. mellékletében (8) meghatározott M és N kategóriába – városi járműként és álló utasok szállítására is használt M2 és M3 kategóriás járműveket kivéve – tartozó járművek üléseit olyan biztonsági övvel vagy biztonsági rendszerrel kell felszerelni, amely kielégíti ezen előírás követelményeit.

| 8.1.2. | Minden olyan ülésnél, amelyhez beszerelésük kötelező, a biztonsági öv vagy a biztonsági rendszer (amelyekhez se nem reteszelő övvisszahúzó (2.14.1.), sem kézzel kireteszelhető övvisszahúzó (2.14.2.) nem használható) a 16. mellékletben előírt típus legyen. Minden ülésnél, amelyhez B-típusú kétpontos övet írnak elő a 16. mellékletben, megengedett a Br3-típusú kétpontos öv, kivéve, ha a használat során ezek úgy húzódnak vissza, hogy a szokásos kicsatolás után jelentősen csökkentik a kényelemérzetet. |
| --- | --- |

8.1.2.

Minden olyan ülésnél, amelyhez beszerelésük kötelező, a biztonsági öv vagy a biztonsági rendszer (amelyekhez se nem reteszelő övvisszahúzó (2.14.1.), sem kézzel kireteszelhető övvisszahúzó (2.14.2.) nem használható) a 16. mellékletben előírt típus legyen. Minden ülésnél, amelyhez B-típusú kétpontos övet írnak elő a 16. mellékletben, megengedett a Br3-típusú kétpontos öv, kivéve, ha a használat során ezek úgy húzódnak vissza, hogy a szokásos kicsatolás után jelentősen csökkentik a kényelemérzetet.

| 8.1.2.1. | Az N1 kategóriába tartozó és a 16. mellékletben ismertetett, a Ø szimbólummal jelölt járművek hátsó szélső ülésein azonban engedélyezett a Br4m- vagy a Br4Nm-típusú kétpontos öv beszerelése, amennyiben az ülés és a gépjármű legközelebbi oldalfala között átjáró van, ami lehetővé teszi, hogy az utasok a gépjármű más részeihez is hozzáférhessenek. Az ülés és az oldalfal közötti teret akkor lehet átjárónak tekinteni, ha az összes ajtó be van csukva, és ekkor az oldalfal és az érintett ülések középvonalában végighúzódó függőleges hosszanti sík közötti távolság – az R ponti helyzetben és a gépjármű merőleges hosszanti felezősíkjára mérve – 500 mm-nél nagyobb. |
| --- | --- |

8.1.2.1.

Az N1 kategóriába tartozó és a 16. mellékletben ismertetett, a Ø szimbólummal jelölt járművek hátsó szélső ülésein azonban engedélyezett a Br4m- vagy a Br4Nm-típusú kétpontos öv beszerelése, amennyiben az ülés és a gépjármű legközelebbi oldalfala között átjáró van, ami lehetővé teszi, hogy az utasok a gépjármű más részeihez is hozzáférhessenek. Az ülés és az oldalfal közötti teret akkor lehet átjárónak tekinteni, ha az összes ajtó be van csukva, és ekkor az oldalfal és az érintett ülések középvonalában végighúzódó függőleges hosszanti sík közötti távolság – az R ponti helyzetben és a gépjármű merőleges hosszanti felezősíkjára mérve – 500 mm-nél nagyobb.

| 8.1.3. | Amennyiben nem írnak elő biztonsági öveket, a gyártó belátása szerint az ezen előírásnak megfelelő bármely biztonsági öv vagy biztonsági rendszer alkalmazható. A 16. mellékletben engedélyezett típusú övek közé tartozó A-típusú öveket lehet a kétpontos övek alternatívájaként alkalmazni azokban az üléshelyzetekben, amelyekre a 16. melléklet kétpontos övet ír elő. |
| --- | --- |

8.1.3.

Amennyiben nem írnak elő biztonsági öveket, a gyártó belátása szerint az ezen előírásnak megfelelő bármely biztonsági öv vagy biztonsági rendszer alkalmazható. A 16. mellékletben engedélyezett típusú övek közé tartozó A-típusú öveket lehet a kétpontos övek alternatívájaként alkalmazni azokban az üléshelyzetekben, amelyekre a 16. melléklet kétpontos övet ír elő.

| 8.1.4. | Övvisszahúzóval felszerelt hárompontos biztonsági övön legalább az egyik visszahúzónak az átlós hevederen kell működnie. |
| --- | --- |

8.1.4.

Övvisszahúzóval felszerelt hárompontos biztonsági övön legalább az egyik visszahúzónak az átlós hevederen kell működnie.

| 8.1.5. | Az M1 kategória járművei kivételével engedélyezhető a 4N típusú vészreteszelésű övvisszahúzó (2.14.5. bekezdés) a 4-es típusú övvisszahúzó helyett (2.14.4. bekezdés), amennyiben a vizsgálatokért felelős műszaki szolgálatok kellően megbizonyosodtak arról, hogy a 4-es típusú övvisszahúzó felszerelése nem célszerű. |
| --- | --- |

8.1.5.

Az M1 kategória járművei kivételével engedélyezhető a 4N típusú vészreteszelésű övvisszahúzó (2.14.5. bekezdés) a 4-es típusú övvisszahúzó helyett (2.14.4. bekezdés), amennyiben a vizsgálatokért felelős műszaki szolgálatok kellően megbizonyosodtak arról, hogy a 4-es típusú övvisszahúzó felszerelése nem célszerű.

| 8.1.6. | A 16. mellékletben ábrázolt és *-gal jelölt első szélső és első középső üléshelyzetekben az abban a mellékletben előírt típusú kétpontos öveket megfelelőnek kell tekinteni, amennyiben a szélvédő a 21. előírás 1. mellékletében meghatározott referenciazónán kívül található.
  A biztonsági övek szempontjából a szélvédőt a referenciazóna részének kell tekinteni, ha a szélvédő a 21. előírás 1. mellékletében ismertetett módszerrel összhangban statikus kapcsolatba kerülhet a vizsgáló apparátussal. |
| --- | --- |

8.1.6.

A 16. mellékletben ábrázolt és *-gal jelölt első szélső és első középső üléshelyzetekben az abban a mellékletben előírt típusú kétpontos öveket megfelelőnek kell tekinteni, amennyiben a szélvédő a 21. előírás 1. mellékletében meghatározott referenciazónán kívül található.

A biztonsági övek szempontjából a szélvédőt a referenciazóna részének kell tekinteni, ha a szélvédő a 21. előírás 1. mellékletében ismertetett módszerrel összhangban statikus kapcsolatba kerülhet a vizsgáló apparátussal.

| 8.1.7. | A 16. mellékletben • szimbólummal jelölt ülést a 16. mellékletben előírt hárompontos övvel kell ellátni, kivéve, ha teljesül az alábbi feltételek valamelyike, amikor is a 16. mellékletben meghatározott kétpontos övek alkalmazhatók. |
| --- | --- |

8.1.7.

A 16. mellékletben • szimbólummal jelölt ülést a 16. mellékletben előírt hárompontos övvel kell ellátni, kivéve, ha teljesül az alábbi feltételek valamelyike, amikor is a 16. mellékletben meghatározott kétpontos övek alkalmazhatók.

| 8.1.7.1. | Közvetlenül az ülés előtt van egy ülés, vagy más járműrész a 80. előírás 1. függeléke 3.5. pontjának megfelelően; vagy |
| --- | --- |

8.1.7.1.

Közvetlenül az ülés előtt van egy ülés, vagy más járműrész a 80. előírás 1. függeléke 3.5. pontjának megfelelően; vagy

| 8.1.7.2. | a jármű egyetlen része sincs vagy menet közben nem lehet a referenciazónán belül; vagy |
| --- | --- |

8.1.7.2.

a jármű egyetlen része sincs vagy menet közben nem lehet a referenciazónán belül; vagy

| 8.1.7.3. | a jármű részei a szóban forgó referenciazónán belül megfelelnek a 80. előírás 6. függeléke szerinti energiaelnyelési követelményeknek. |
| --- | --- |

8.1.7.3.

a jármű részei a szóban forgó referenciazónán belül megfelelnek a 80. előírás 6. függeléke szerinti energiaelnyelési követelményeknek.

| 8.1.8. | A 8.1.9. bekezdésben taglalt eset kivételével a légzsákkal ellátott összes utasülőhelyen el kell helyezni a menetiránnyal ellenkező irányban elhelyezett gyermek-utasbiztonsági rendszer használatát tiltó figyelmeztetést. A piktogramként megjelenő figyelmeztető címkét adott esetben magyarázó szöveggel ki lehet egészíteni, és azt maradandóan és úgy kell elhelyezni, hogy az könnyen észrevehető legyen azon személy számára, aki ezen ülésre egy menetiránynak háttal beszerelhető biztonsági gyermekülést akar elhelyezni. Az 1. ábra a piktogram egy lehetséges példáját mutatja be. Minden esetben egy állandó utalásnak láthatónak kell lennie, ha a figyelmeztetést zárt ajtónál nem lehet látni.
  1. ábra



  Színek:






  — | a piktogram piros |
| --- | --- | --- |

8.1.8.

A 8.1.9. bekezdésben taglalt eset kivételével a légzsákkal ellátott összes utasülőhelyen el kell helyezni a menetiránnyal ellenkező irányban elhelyezett gyermek-utasbiztonsági rendszer használatát tiltó figyelmeztetést. A piktogramként megjelenő figyelmeztető címkét adott esetben magyarázó szöveggel ki lehet egészíteni, és azt maradandóan és úgy kell elhelyezni, hogy az könnyen észrevehető legyen azon személy számára, aki ezen ülésre egy menetiránynak háttal beszerelhető biztonsági gyermekülést akar elhelyezni. Az 1. ábra a piktogram egy lehetséges példáját mutatja be. Minden esetben egy állandó utalásnak láthatónak kell lennie, ha a figyelmeztetést zárt ajtónál nem lehet látni.

1. ábra

Image

Színek:

—

a piktogram piros

| — | az ülés, a gyermekülés és a légzsák körvonala fekete |
| --- | --- |

—

az ülés, a gyermekülés és a légzsák körvonala fekete

| — | az „airbag” szó és a légzsák fehér. |
| --- | --- |

—

az „airbag” szó és a légzsák fehér.

| 8.1.9. | Nem kell alkalmazni a 8.1.8. bekezdés rendelkezéseit, ha a járművet olyan szerkezettel látták el, amely automatikusan észleli a menetiránnyal ellenkező irrányban elhelyzett gyermekutas-biztonsági rendszert és kizárja a légzsák működését ha ilyen gyermekutas-biztonsági rendszert szereltek be. |
| --- | --- |

8.1.9.

Nem kell alkalmazni a 8.1.8. bekezdés rendelkezéseit, ha a járművet olyan szerkezettel látták el, amely automatikusan észleli a menetiránnyal ellenkező irrányban elhelyzett gyermekutas-biztonsági rendszert és kizárja a légzsák működését ha ilyen gyermekutas-biztonsági rendszert szereltek be.

| 8.1.10. | Elfordítható vagy más irányba helyezhető ülések esetében – amelyek a jármű álló helyzetében használhatók – az 8.1.1. bekezdés követelményeit azokra az irányokra kell alkalmazni, amelyeket a közúton haladó jármű esetében a jelen előírással összhangban a rendeltetésszerű használatra meghatároznak. |
| --- | --- |

8.1.10.

Elfordítható vagy más irányba helyezhető ülések esetében – amelyek a jármű álló helyzetében használhatók – az 8.1.1. bekezdés követelményeit azokra az irányokra kell alkalmazni, amelyeket a közúton haladó jármű esetében a jelen előírással összhangban a rendeltetésszerű használatra meghatároznak.

8.2.   Általános követelmények

| 8.2.1. | A biztonsági öveket, utasbiztonsági rendszereket és ISOFIX gyermekutas-biztonsági rendszereket a 17. melléklet 3. függeléknek 2. táblázatával összhangban a 14. előírásban a kialakításra és a méretbeli jellemzőkre, a rögzítési pontok számára és a szilárdásági követelményekre vonatkozóan előírtaknak megfelelő rögzítőpontokhoz kell erősíteni. |
| --- | --- |

8.2.1.

A biztonsági öveket, utasbiztonsági rendszereket és ISOFIX gyermekutas-biztonsági rendszereket a 17. melléklet 3. függeléknek 2. táblázatával összhangban a 14. előírásban a kialakításra és a méretbeli jellemzőkre, a rögzítési pontok számára és a szilárdásági követelményekre vonatkozóan előírtaknak megfelelő rögzítőpontokhoz kell erősíteni.

| 8.2.2. | A gyártó által ajánlott biztonsági öveket, utasbiztonsági rendszereket, gyermekutas-biztonsági rendszereket és ISOFIX gyermekutas-biztonsági rendszereket a 17. melléklet 3. függeléknek 1. és 2. táblázatával összhangban úgy kell beszerelni, hogy kielégítően működjenek és baleset bekövetkeztekor csökkentsék a személyi sérülések kockázatát. Különösképpen úgy kell őket beszerelni, hogy: |
| --- | --- |

8.2.2.

A gyártó által ajánlott biztonsági öveket, utasbiztonsági rendszereket, gyermekutas-biztonsági rendszereket és ISOFIX gyermekutas-biztonsági rendszereket a 17. melléklet 3. függeléknek 1. és 2. táblázatával összhangban úgy kell beszerelni, hogy kielégítően működjenek és baleset bekövetkeztekor csökkentsék a személyi sérülések kockázatát. Különösképpen úgy kell őket beszerelni, hogy:

| 8.2.2.1. | A hevederek ne kerülhessenek veszélyt okozó helyzetbe. |
| --- | --- |

8.2.2.1.

A hevederek ne kerülhessenek veszélyt okozó helyzetbe.

| 8.2.2.2. | A legkisebbre csökkenjen annak veszélye, hogy a megfelelően elhelyezett biztonsági öv lecsússzon a viselője válláról annak menetirányba történő mozgása eredményeként. |
| --- | --- |

8.2.2.2.

A legkisebbre csökkenjen annak veszélye, hogy a megfelelően elhelyezett biztonsági öv lecsússzon a viselője válláról annak menetirányba történő mozgása eredményeként.

| 8.2.2.3. | Annak a veszélye, hogy a heveder a jármű vagy az ülésszerkezet, a 17. melléklet 3. függelékének 1. és 2. táblázatával összhangban a gyártó által ajánlott gyermek-utasbiztonsági rendszerek vagy az ISOFIX gyermek-utasbiztonsági rendszerek éles részeivel érintkezve károsodjon, minimális. |
| --- | --- |

8.2.2.3.

Annak a veszélye, hogy a heveder a jármű vagy az ülésszerkezet, a 17. melléklet 3. függelékének 1. és 2. táblázatával összhangban a gyártó által ajánlott gyermek-utasbiztonsági rendszerek vagy az ISOFIX gyermek-utasbiztonsági rendszerek éles részeivel érintkezve károsodjon, minimális.

| 8.2.2.4. | Az összes ülőhelyhez biztosított minden biztonsági öv kialakításának és beszerelésének olyannak kell lennie, hogy könnyen használatba lehessen venni. Ezen felül, amennyiben a teljes ülés vagy az üléspárna és/vagy az üléstámla felhajtásával lehetőség van a jármű hátsó traktusának vagy rakodóterének, illetve csomagtartójának elérésére, ezeknek az üléseknek a lehajtása és ülőhelyzetbe visszaállítása után ezek biztonsági övéhez egy személy a jármű kezelési utasításában levő tájékoztatás alapján könnyen hozzáférhessen vagy kiszabadíthassa az ülés alatt vagy felett anélkül, hogy ennek a személynek oktatásra vagy gyakorlatra lenne szüksége. |
| --- | --- |

8.2.2.4.

Az összes ülőhelyhez biztosított minden biztonsági öv kialakításának és beszerelésének olyannak kell lennie, hogy könnyen használatba lehessen venni. Ezen felül, amennyiben a teljes ülés vagy az üléspárna és/vagy az üléstámla felhajtásával lehetőség van a jármű hátsó traktusának vagy rakodóterének, illetve csomagtartójának elérésére, ezeknek az üléseknek a lehajtása és ülőhelyzetbe visszaállítása után ezek biztonsági övéhez egy személy a jármű kezelési utasításában levő tájékoztatás alapján könnyen hozzáférhessen vagy kiszabadíthassa az ülés alatt vagy felett anélkül, hogy ennek a személynek oktatásra vagy gyakorlatra lenne szüksége.

| 8.2.2.5. | A műszaki szolgálatnak ellenőriznie kell, hogy ha a zárnyelvet bepattintották a zárba és az ülést nem foglalja el senki, akkor: |
| --- | --- |

8.2.2.5.

A műszaki szolgálatnak ellenőriznie kell, hogy ha a zárnyelvet bepattintották a zárba és az ülést nem foglalja el senki, akkor:

| 8.2.2.5.1. | Az öv esetleges lazasága ne akadályozza a biztonsági gyermekülésnek a gyártó ajánlásai szerinti, rendeltetésszerű beszerelését, és |
| --- | --- |

8.2.2.5.1.

Az öv esetleges lazasága ne akadályozza a biztonsági gyermekülésnek a gyártó ajánlásai szerinti, rendeltetésszerű beszerelését, és

| 8.2.2.5.2. | a hárompontos övek esetében az öv átlós részének megfeszítésével a kétpontos részen legalább 50 N feszítést lehessen elérni. |
| --- | --- |

8.2.2.5.2.

a hárompontos övek esetében az öv átlós részének megfeszítésével a kétpontos részen legalább 50 N feszítést lehessen elérni.

8.3.   A biztonsági övbe vagy az utasbiztonsági rendszerbe beépített merev részek különleges követelményei.

| 8.3.1. | A merev részek, mint a csatok, beállító szerkezetek és rögzítések, ne növeljék a viselői vagy a járműben ülő más utasok testi sérülésének baleseti kockázatát. |
| --- | --- |

8.3.1.

A merev részek, mint a csatok, beállító szerkezetek és rögzítések, ne növeljék a viselői vagy a járműben ülő más utasok testi sérülésének baleseti kockázatát.

| 8.3.2. | A csatkioldó szerkezetet viselője tisztán láthassa és könnyen elérhesse, és úgy kell kialakítani, hogy nem szándékosan vagy véletlenül ne lehessen kinyitni. A csatot úgy kell elhelyezni, hogy a mentést végző személy könnyen hozzáférjen, ha egy vészhelyzetben viselőjét ki kell szabadítania.
  A csatot úgy kell elhelyezni, hogy ha nincs terhelés alatt, vagy ha nem tartja viselőjének tömegét, viselője kezének egyetlen egyirányú és egyszerű mozdulatával könnyen nyithassa.
  Első szélső ülőhelyek biztonsági övei vagy utasbiztonsági rendszerei esetében – kivéve, ha ezek hámövek – a csatot ugyanilyen módon lehessen becsatolni.
  Ellenőrizze, hogy amennyiben a csat érintkezik viselőjével, az érintkezési felület legalább 46 mm széles legyen.
  Ellenőrizze, hogy amennyiben a csat érintkezik viselőjével, az érintkezési felület tegyen eleget az előírás 6.2.2.1. bekezdésében foglalt előírásoknak. |
| --- | --- |

8.3.2.

A csatkioldó szerkezetet viselője tisztán láthassa és könnyen elérhesse, és úgy kell kialakítani, hogy nem szándékosan vagy véletlenül ne lehessen kinyitni. A csatot úgy kell elhelyezni, hogy a mentést végző személy könnyen hozzáférjen, ha egy vészhelyzetben viselőjét ki kell szabadítania.

A csatot úgy kell elhelyezni, hogy ha nincs terhelés alatt, vagy ha nem tartja viselőjének tömegét, viselője kezének egyetlen egyirányú és egyszerű mozdulatával könnyen nyithassa.

Első szélső ülőhelyek biztonsági övei vagy utasbiztonsági rendszerei esetében – kivéve, ha ezek hámövek – a csatot ugyanilyen módon lehessen becsatolni.

Ellenőrizze, hogy amennyiben a csat érintkezik viselőjével, az érintkezési felület legalább 46 mm széles legyen.

Ellenőrizze, hogy amennyiben a csat érintkezik viselőjével, az érintkezési felület tegyen eleget az előírás 6.2.2.1. bekezdésében foglalt előírásoknak.

| 8.3.3. | Ha az övet viselik, az öv vagy automatikusan idomuljon viselőjéhez, vagy kialakítása folytán a viselő ülő helyzetében könnyen hozzáférjen a kézi állító szerkezethez, illetve kényelmes és könnyen használható legyen. Az övet egy kézzel is meg kell tudni feszíteni, hogy illeszkedjen viselőjének testalkatához és a jármű ülésének helyzetéhez. |
| --- | --- |

8.3.3.

Ha az övet viselik, az öv vagy automatikusan idomuljon viselőjéhez, vagy kialakítása folytán a viselő ülő helyzetében könnyen hozzáférjen a kézi állító szerkezethez, illetve kényelmes és könnyen használható legyen. Az övet egy kézzel is meg kell tudni feszíteni, hogy illeszkedjen viselőjének testalkatához és a jármű ülésének helyzetéhez.

| 8.3.4. | A visszahúzóval ellátott biztonsági öveket vagy az utasbiztonsági rendszereket úgy kell beszerelni, hogy a visszahúzó helyesen működhessen és hatásosan húzza vissza az övet. |
| --- | --- |

8.3.4.

A visszahúzóval ellátott biztonsági öveket vagy az utasbiztonsági rendszereket úgy kell beszerelni, hogy a visszahúzó helyesen működhessen és hatásosan húzza vissza az övet.

| 8.3.5. | A jármű használójának a gyermekek szállítására vonatkozó előírásokról való tájékoztatása érdekében az M1 és a N1 kategória járműveinek teljesíteniük kell a 17. melléklet követelményeit. A 14. előírás vonatkozó előírásaival összhangban minden M1 kategóriás járművet szereljenek fel legalább két ISOFIX hellyel.
  Az első ISOFIX hely tegye lehetővé legalább a két előrenéző szerelvény közül egy elhelyezését a 17. melléklet 2. függelékében meghatározottak szerint; a második ISOFIX hely tegye lehetővé legalább a három hátranéző szerelvény közül egy elhelyezését a 17. melléklet 2. függelékében foglaltak szerint. Ennél a második ISOFIX helynél abban az esetben, ha a hátranéző szerelvény elhelyezése nem lehetséges a második üléssorban kivitelezése miatt, a hat szerelvény közül egy elhelyezését a jármű bármelyik helyén megengedhetik. |
| --- | --- |

8.3.5.

A jármű használójának a gyermekek szállítására vonatkozó előírásokról való tájékoztatása érdekében az M1 és a N1 kategória járműveinek teljesíteniük kell a 17. melléklet követelményeit. A 14. előírás vonatkozó előírásaival összhangban minden M1 kategóriás járművet szereljenek fel legalább két ISOFIX hellyel.

Az első ISOFIX hely tegye lehetővé legalább a két előrenéző szerelvény közül egy elhelyezését a 17. melléklet 2. függelékében meghatározottak szerint; a második ISOFIX hely tegye lehetővé legalább a három hátranéző szerelvény közül egy elhelyezését a 17. melléklet 2. függelékében foglaltak szerint. Ennél a második ISOFIX helynél abban az esetben, ha a hátranéző szerelvény elhelyezése nem lehetséges a második üléssorban kivitelezése miatt, a hat szerelvény közül egy elhelyezését a jármű bármelyik helyén megengedhetik.

9.   GYÁRTÁSMEGFELELŐSÉG

A gyártásmegfelelőségi eljárásoknak meg kell felelniük a megállapodás 2. függelékének előírásaival (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2), valamint a következő követelményeknek:

| 9.1. | Az előírás értelmében jóváhagyott valamennyi járműtípust vagy utasbiztonsági rendszert a jóváhagyott típusnak megfelelően, a fenti 6., 7. és 8. bekezdésben előírt követelmények betartásával kell gyártani. |
| --- | --- |

9.1.

Az előírás értelmében jóváhagyott valamennyi járműtípust vagy utasbiztonsági rendszert a jóváhagyott típusnak megfelelően, a fenti 6., 7. és 8. bekezdésben előírt követelmények betartásával kell gyártani.

| 9.2. | Be kell tartani az előírás 14. mellékletében rögzített, a termelésirányítási eljárások megfelelőségére vonatkozó minimális követelményeket. |
| --- | --- |

9.2.

Be kell tartani az előírás 14. mellékletében rögzített, a termelésirányítási eljárások megfelelőségére vonatkozó minimális követelményeket.

| 9.3. | A típusjóváhagyást megadó hatóság bármikor ellenőrizheti az egyes termelőüzemekben alkalmazott megfelelőség-ellenőrzési módszereket. Ezekre az ellenőrzésekre általában kétévente egyszer kerül sor. |
| --- | --- |

9.3.

A típusjóváhagyást megadó hatóság bármikor ellenőrizheti az egyes termelőüzemekben alkalmazott megfelelőség-ellenőrzési módszereket. Ezekre az ellenőrzésekre általában kétévente egyszer kerül sor.

10.   SZANKCIÓK A GYÁRTÁS NEM MEGFELELŐSÉGE ESETÉN

| 10.1. | A jelen előírás értelmében a járműre vagy az utasbiztonsági rendszer típusára megadott jóváhagyást visszavonhatják, ha a fenti 9.1. bekezdésben rögzített követelményt nem teljesítik, vagy ha a kiválasztott biztonsági öv(ek) vagy utasbiztonsági rendszer(ek) nem felelnek meg a fenti 9.2. bekezdésben leírt ellenőrzésen. |
| --- | --- |

10.1.

A jelen előírás értelmében a járműre vagy az utasbiztonsági rendszer típusára megadott jóváhagyást visszavonhatják, ha a fenti 9.1. bekezdésben rögzített követelményt nem teljesítik, vagy ha a kiválasztott biztonsági öv(ek) vagy utasbiztonsági rendszer(ek) nem felelnek meg a fenti 9.2. bekezdésben leírt ellenőrzésen.

| 10.2. | Ha az előírást alkalmazó megállapodásban szereplő Szerződő fél visszavonja a korábban megadott jóváhagyást, erről késedelem nélkül köteles értesíteni a jelen előírást alkalmazó többi Szerződő felet az előírás 1A. vagy – adott esetben – 1B. mellékletében szereplő minta szerinti közlemény-formanyomtatványon. |
| --- | --- |

10.2.

Ha az előírást alkalmazó megállapodásban szereplő Szerződő fél visszavonja a korábban megadott jóváhagyást, erről késedelem nélkül köteles értesíteni a jelen előírást alkalmazó többi Szerződő felet az előírás 1A. vagy – adott esetben – 1B. mellékletében szereplő minta szerinti közlemény-formanyomtatványon.

11.   A JÁRMŰTÍPUS VAGY BIZTONSÁGI ÖV VAGY BIZTONSÁG RENDSZER TÍPUSJÓVÁHAGYÁSAINAK MÓDOSÍTÁSAI ÉS KITERJESZTÉSEI

| 11.1. | A járműtípus, a biztonsági öv vagy az utasbiztonsági rendszer bármilyen módosításáról értesíteni kell azt a hatóságot, amelyik a jármű, a biztonsági öv, vagy az utasbiztonsági rendszer típusát jóváhagyta. Ez a közigazgatási szerv ekkor: |
| --- | --- |

11.1.

A járműtípus, a biztonsági öv vagy az utasbiztonsági rendszer bármilyen módosításáról értesíteni kell azt a hatóságot, amelyik a jármű, a biztonsági öv, vagy az utasbiztonsági rendszer típusát jóváhagyta. Ez a közigazgatási szerv ekkor:

| 11.1.1. | megállapíthatja, hogy a végrehajtott módosítások valószínűleg nem fejtenek ki jelentős mértékű káros hatást, és a jármű, a biztonsági vagy az utasbiztonsági rendszer így is megfelel a követelményeknek, vagy |
| --- | --- |

11.1.1.

megállapíthatja, hogy a végrehajtott módosítások valószínűleg nem fejtenek ki jelentős mértékű káros hatást, és a jármű, a biztonsági vagy az utasbiztonsági rendszer így is megfelel a követelményeknek, vagy

| 11.1.2. | további vizsgálati jelentést kérhet a vizsgálatok lefolytatásáért felelős műszaki szolgálattól. |
| --- | --- |

11.1.2.

további vizsgálati jelentést kérhet a vizsgálatok lefolytatásáért felelős műszaki szolgálattól.

| 11.2. | A fenti 11.1. bekezdés rendelkezéseinek sérelme nélkül a jármű olyan változatát, amelynek menetkész tömege kevesebb, mint a jóváhagyási vizsgálatnak alávetett jármű tömege, nem kell a járműtípus módosításának tekinteni. |
| --- | --- |

11.2.

A fenti 11.1. bekezdés rendelkezéseinek sérelme nélkül a jármű olyan változatát, amelynek menetkész tömege kevesebb, mint a jóváhagyási vizsgálatnak alávetett jármű tömege, nem kell a járműtípus módosításának tekinteni.

| 11.3. | A jóváhagyás megerősítését vagy elutasítását a változtatások feltüntetésével együtt közölni kell a megállapodás ezen előírást alkalmazó Szerződő Feleivel a fenti 5.2.3. vagy 5.3.3. bekezdés szerinti eljárásnak megfelelően. |
| --- | --- |

11.3.

A jóváhagyás megerősítését vagy elutasítását a változtatások feltüntetésével együtt közölni kell a megállapodás ezen előírást alkalmazó Szerződő Feleivel a fenti 5.2.3. vagy 5.3.3. bekezdés szerinti eljárásnak megfelelően.

| 11.4. | A jóváhagyás kiterjesztését engedélyező illetékes hatóság sorszámot rendel a kiterjesztéshez, és erről az előírás 1A. vagy 1B. mellékletében szereplő minta szerinti közlemény-formanyomtatványon tájékoztatja az 1958. évi megállapodás ezen előírást alkalmazó többi Szerződő Felét. |
| --- | --- |

11.4.

A jóváhagyás kiterjesztését engedélyező illetékes hatóság sorszámot rendel a kiterjesztéshez, és erről az előírás 1A. vagy 1B. mellékletében szereplő minta szerinti közlemény-formanyomtatványon tájékoztatja az 1958. évi megállapodás ezen előírást alkalmazó többi Szerződő Felét.

12.   A GYÁRTÁS VÉGLEGES LEÁLLÍTÁSA

Amennyiben a jóváhagyás jogosultja véglegesen megszünteti az előírás értelmében jóváhagyott készülék gyártását, erről tájékoztatnia kell a jóváhagyást megadó hatóságot. Az erre vonatkozó közlemény kézhezvételét követően a hatóság tájékoztatja az előírást alkalmazó megállapodásban résztvevő többi Felet az előírás 1A. vagy 1B. mellékletében szereplő minta szerinti közlemény-formanyomtatványon.

13.   ÚTMUTATÓ

A nem a járműbe szerelt biztonsági öv típusa esetén a csomagolás és az elhelyezés használati utasítása világosan határozza meg azt a járműtípust, amelyhez az öv alkalmas.

14.   A JÓVÁHAGYÁSI VIZSGÁLATOK ELVÉGZÉSÉÉRT FELELŐS MŰSZAKI SZOLGÁLATOK ÉS KÖZIGAZGATÁSI SZERVEK NEVE ÉS CÍME

Az 1958. évi megállapodás ezen előírást alkalmazó Szerződő Felei közlik az Egyesült Nemzetek Titkárságával a jóváhagyási vizsgálatok végzéséért felelős műszaki szolgálatok, valamint a jóváhagyást megadó hatóságok – amelyekhez a jóváhagyás megadására vagy kiterjesztésére vagy elutasítására vagy visszavonására, valamint a gyártás végleges leállítására vonatkozó, más országokban kiadott formanyomtatványokat kell küldeni – nevét és címét.

15.   ÁTMENETI RENDELKEZÉSEK

15.1.   Járműtípus jóváhagyása

| 15.1.1. | A 04. sorozatszámú módosítások 15. kiegészítése hatálybalépésének hivatalos időpontjától a jelen előírást alkalmazó Szerződő Felek ne tagadják meg a 15. kiegészítéssel módosított 04. sorozatszámú módosításokkal módosított ezen előírás szerinti EGB-jóváhagyásokat. |
| --- | --- |

15.1.1.

A 04. sorozatszámú módosítások 15. kiegészítése hatálybalépésének hivatalos időpontjától a jelen előírást alkalmazó Szerződő Felek ne tagadják meg a 15. kiegészítéssel módosított 04. sorozatszámú módosításokkal módosított ezen előírás szerinti EGB-jóváhagyásokat.

| 15.1.2. | Az ezen előírás 04. sorozatszámú módosításai 15. kiegészítése hatálybalépésének napjától számított 2 év elteltével az ezen előírást alkalmazó szerződő felek csak akkor adnak EGB-jóváhagyást, amennyiben a jóváhagyandó járműtípus megfelel a 04. sorozatszámú módosítások 15. kiegészítésével módosított ezen előírás követelményeinek. |
| --- | --- |

15.1.2.

Az ezen előírás 04. sorozatszámú módosításai 15. kiegészítése hatálybalépésének napjától számított 2 év elteltével az ezen előírást alkalmazó szerződő felek csak akkor adnak EGB-jóváhagyást, amennyiben a jóváhagyandó járműtípus megfelel a 04. sorozatszámú módosítások 15. kiegészítésével módosított ezen előírás követelményeinek.

| 15.1.3. | Az ezen előírás 04. sorozatszámú módosításai 15. kiegészítésének hatálybalépésétől számított 7 év után az előírást alkalmazó Szerződő Felek megtagadhatják az EGB-jóváhagyás elismerését, ha azt nem a 04. sorozatszámú módosítások 15. kiegészítését tartalmazó ezen előírás követelményeinek a betartásával adták meg. Hatályban kell maradniuk az M1 járműkategória meglévő jóváhagyásainak, amelyeket nem érint az ezen előírás 04. sorozatszámú módosításainak 15. kiegészítése, és az előírást alkalmazó Szerződő Feleknek továbbra is el kell fogadniuk azokat. |
| --- | --- |

15.1.3.

Az ezen előírás 04. sorozatszámú módosításai 15. kiegészítésének hatálybalépésétől számított 7 év után az előírást alkalmazó Szerződő Felek megtagadhatják az EGB-jóváhagyás elismerését, ha azt nem a 04. sorozatszámú módosítások 15. kiegészítését tartalmazó ezen előírás követelményeinek a betartásával adták meg. Hatályban kell maradniuk az M1 járműkategória meglévő jóváhagyásainak, amelyeket nem érint az ezen előírás 04. sorozatszámú módosításainak 15. kiegészítése, és az előírást alkalmazó Szerződő Feleknek továbbra is el kell fogadniuk azokat.

| 15.1.3.1. | 2000. október 1-től kezdve azonban az M1 és az N1 kategória járművei esetében az előírást alkalmazó Szerződő Felek megtagadhatják a nem a 04. sorozatszámú módosítások 8. kiegészítése alapján megadott EGB-jóváhagyás elismerését, ha a 8.3.5. bekezdés és a 17. melléklet tájékoztatási követelményei nem teljesültek. |
| --- | --- |

15.1.3.1.

2000. október 1-től kezdve azonban az M1 és az N1 kategória járművei esetében az előírást alkalmazó Szerződő Felek megtagadhatják a nem a 04. sorozatszámú módosítások 8. kiegészítése alapján megadott EGB-jóváhagyás elismerését, ha a 8.3.5. bekezdés és a 17. melléklet tájékoztatási követelményei nem teljesültek.

15.2.   A biztonsági övek beszerelése

Ezek a hagyományos rendelkezések kizárólag a biztonsági övek beszerelésére vonatkoznak és nem jelentik a biztonsági öv márkájának változását.

| 15.2.1. | A 04. sorozatszámú módosítások 12. kiegészítése hatálybalépésének hivatalos időpontjától az ezen előírást alkalmazó Szerződő Felek ne tagadják meg a 04. sorozatszámú módosítások 12. kiegészítésével módosított ezen előírás szerinti EGB-jóváhagyásokat. |
| --- | --- |

15.2.1.

A 04. sorozatszámú módosítások 12. kiegészítése hatálybalépésének hivatalos időpontjától az ezen előírást alkalmazó Szerződő Felek ne tagadják meg a 04. sorozatszámú módosítások 12. kiegészítésével módosított ezen előírás szerinti EGB-jóváhagyásokat.

| 15.2.2. | A fenti 15.2.1. bekezdésben említett hatálybalépés időpontja után 36 hónappal a jelen előírást alkalmazó Szerződő Felek csak akkor adjanak ki jóváhagyást, ha a járműtípus megfelel a 04. sorozatszámú módosítások 12. kiegészítésével módosított jelen előírás követelményeinek. |
| --- | --- |

15.2.2.

A fenti 15.2.1. bekezdésben említett hatálybalépés időpontja után 36 hónappal a jelen előírást alkalmazó Szerződő Felek csak akkor adjanak ki jóváhagyást, ha a járműtípus megfelel a 04. sorozatszámú módosítások 12. kiegészítésével módosított jelen előírás követelményeinek.

| 15.2.3. | A fenti 15.2.1. bekezdésben említett hatálybalépés időpontja után 60 hónappal az ezen előírást alkalmazó Szerződő Felek csak akkor adjanak ki jóváhagyást, ha a járműtípus megfelel a 04. sorozatszámú módosítások 12. kiegészítésével módosított jelen előírás követelményeinek. |
| --- | --- |

15.2.3.

A fenti 15.2.1. bekezdésben említett hatálybalépés időpontja után 60 hónappal az ezen előírást alkalmazó Szerződő Felek csak akkor adjanak ki jóváhagyást, ha a járműtípus megfelel a 04. sorozatszámú módosítások 12. kiegészítésével módosított jelen előírás követelményeinek.

| 15.2.4. | A 04. sorozatszámú módosítások 14. kiegészítése hatálybalépésének hivatalos időpontjától az ezen előírást alkalmazó Szerződő Felek ne tagadják meg a 04. sorozatszámú módosítások 14. kiegészítésével módosított ezen előírás szerinti ENSZ-EGB-jóváhagyásokat. |
| --- | --- |

15.2.4.

A 04. sorozatszámú módosítások 14. kiegészítése hatálybalépésének hivatalos időpontjától az ezen előírást alkalmazó Szerződő Felek ne tagadják meg a 04. sorozatszámú módosítások 14. kiegészítésével módosított ezen előírás szerinti ENSZ-EGB-jóváhagyásokat.

| 15.2.5. | A 04. sorozatszámú módosítások 16. kiegészítése hatálybalépésének hivatalos időpontjától az ezen előírást alkalmazó Szerződő Felek ne tagadják meg a 04. sorozatszámú módosítások 16. kiegészítésével módosított ezen előírás szerinti EGB-jóváhagyásokat. |
| --- | --- |

15.2.5.

A 04. sorozatszámú módosítások 16. kiegészítése hatálybalépésének hivatalos időpontjától az ezen előírást alkalmazó Szerződő Felek ne tagadják meg a 04. sorozatszámú módosítások 16. kiegészítésével módosított ezen előírás szerinti EGB-jóváhagyásokat.

| 15.2.6. | A fenti 15.2.4. bekezdésben említett hatálybalépés időpontja után 36 hónappal a jelen előírást alkalmazó Szerződő Felek csak akkor adjanak ki jóváhagyást, ha a járműtípus megfelel a 04. sorozatszámú módosítások 14. kiegészítésével módosított jelen előírás követelményeinek. |
| --- | --- |

15.2.6.

A fenti 15.2.4. bekezdésben említett hatálybalépés időpontja után 36 hónappal a jelen előírást alkalmazó Szerződő Felek csak akkor adjanak ki jóváhagyást, ha a járműtípus megfelel a 04. sorozatszámú módosítások 14. kiegészítésével módosított jelen előírás követelményeinek.

| 15.2.7. | A fenti 15.2.4. bekezdésben említett hatálybalépés időpontja után 60 hónappal az ezen előírást alkalmazó Szerződő Felek csak akkor adjanak ki jóváhagyást, ha a járműtípus megfelel a 04. sorozatszámú módosítások 14. kiegészítésével módosított jelen előírás követelményeinek. |
| --- | --- |

15.2.7.

A fenti 15.2.4. bekezdésben említett hatálybalépés időpontja után 60 hónappal az ezen előírást alkalmazó Szerződő Felek csak akkor adjanak ki jóváhagyást, ha a járműtípus megfelel a 04. sorozatszámú módosítások 14. kiegészítésével módosított jelen előírás követelményeinek.

| 15.2.8. | 2006. július 16-tól, az előírást alkalmazó Szerződő Felek csak akkor adhatják ki az EGB-jóváhagyást, ha a járműtípus megfelel a 04. sorozatszámú módosítások 16. kiegészítésével módosított jelen előírás követelményeinek. |
| --- | --- |

15.2.8.

2006. július 16-tól, az előírást alkalmazó Szerződő Felek csak akkor adhatják ki az EGB-jóváhagyást, ha a járműtípus megfelel a 04. sorozatszámú módosítások 16. kiegészítésével módosított jelen előírás követelményeinek.

| 1.5.2.9. | 2008. július 16-tól az N1 kategóriájú járművek esetén az előírást alkalmazó szerződő felek megtagadhatják az olyan jóváhagyások elismerését, amelyeket nem az előírás 04. módosítássorozatának 16. kiegészítésével összhangban adtak ki. |
| --- | --- |

1.5.2.9.

2008. július 16-tól az N1 kategóriájú járművek esetén az előírást alkalmazó szerződő felek megtagadhatják az olyan jóváhagyások elismerését, amelyeket nem az előírás 04. módosítássorozatának 16. kiegészítésével összhangban adtak ki.

---

(1)  A kategóriát a járművek kialakítására vonatkozó egységesített állásfoglalás (R.E.3) 7. melléklete határozza meg (TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2 dokumentum).

(2)  A kategóriát a járművek kialakítására vonatkozó egységesített állásfoglalás (R.E.3) 7. melléklete határozza meg (TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2 dokumentum).

(3)  1 – Németország, 2 – Franciaország, 3 – Olaszország, 4 – Hollandia, 5 – Svédország, 6 – Belgium, 7 – Magyarország, 8 – Cseh Köztársaság, 9 – Spanyolország, 10 – Szerbia és Montenegró, 11 – Egyesült Királyság, 12 – Ausztria, 13 – Luxemburg, 14 – Svájc, 15 (szabad), 16 – Norvégia, 17 – Finnország, 18 – Dánia, 19 – Románia, 20 – Lengyelország, 21 – Portugália, 22 – Orosz Föderáció, 23 – Görögország, 24 – Írország, 25 – Horvátország, 26 – Szlovénia, 27 – Szlovákia, 28 – Belarusz, 29 – Észtország, 30 (szabad), 31 – Bosznia és Hercegovina, 32 – Lettország, 33 (szabad), 34 – Bulgária, 35 (szabad), 36 – Litvánia, 37 – Törökország, 38 (szabad), 39 – Azerbajdzsán, 40 – Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, 41 (szabad), 42 – Európai Közösség (a jóváhagyást a tagállamok adják meg a megfelelő ECE jelük használatával), 43 – Japán, 44 (szabad), 45 – Ausztrália, 46 – Ukrajna, 47 – Dél-Afrikai Köztársaság, 48 – Új-Zéland, 49 – Ciprus, 50 – Málta és 51 – Koreai Köztársaság. A többi számot a Megállapodás a kerekes járművek, berendezések, és a kerekes járművekre szerelhető és/vagy azokon használható alkatrészek egységes műszaki előírásainak elfogadására, és az előírások alapján megadott jóváhagyások kölcsönös elismerésének feltételeire vonatkozóan című dokumentum ratifikálásának vagy a megállapodáshoz való csatlakozás időrendi sorrendjében kell hozzárendelni az országokhoz, és az így kiosztott számokról az Egyesült Nemzetek Főtitkára tájékoztatja a megállapodásban részt vevő szerződő feleket.

(4)  Lásd az 5.2.4.1. bekezdésre vonatkozó lábjegyzetet.

(5)  g = 9,81 m/s2.

(6)  Lásd a 7.4.1.6.4.3. bekezdést.

(7)  g = 9,81 m/s2.

(8)  TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2 dokumentum.

---

1A. MELLÉKLET

KÖZLEMÉNY

(maximális formátum: A4 [210 × 297 mm])

Image

Image

---

1B. MELLÉKLET

KÖZLEMÉNY

(maximális formátum: A4 [210 × 297 mm])

Image

---

2. MELLÉKLET

A JÓVÁHAGYÁSI JELEK ELRENDEZÉSE

| 1. | A jármű jóváhagyási jelének a biztonsági öv beszerelésére vonatkozó elhelyezése.
  A. minta
  (lásd ezen előírás 5.2.4 bekezdését)



  a =legalább 8 mm
  A járművön feltüntetett fenti jóváhagyási jel azt mutatja, hogy az adott járműtípust a biztonsági övek szempontjából Hollandiában (E4) hagyták jóvá a 16. számú előírásnak megfelelően. A jóváhagyási szám azt mutatja, hogy a jóváhagyást a 04. módosítássorozattal módosított 16. előírás kívánalmai szerint hagyták jóvá.
  B. minta
  (lásd ezen előírás 5.2.5 bekezdését)



  a =legalább 8 mm
  A járműre erősített fenti jóváhagyási jel mutatja, hogy az adott járműtípust Hollandiában (E4) hagyták jóvá a 16. és a 52. előírás értelmében (1). A jóváhagyási számok azt jelzik, hogy a jóváhagyás időpontjában a 16. számú előírás már tartalmazta a 04. módosítássorozatot, az 52. számú előírás pedig a 01 módosítássorozatot. |
| --- | --- |

1.

A jármű jóváhagyási jelének a biztonsági öv beszerelésére vonatkozó elhelyezése.

A. minta

(lásd ezen előírás 5.2.4 bekezdését)

Image

a =legalább 8 mm

A járművön feltüntetett fenti jóváhagyási jel azt mutatja, hogy az adott járműtípust a biztonsági övek szempontjából Hollandiában (E4) hagyták jóvá a 16. számú előírásnak megfelelően. A jóváhagyási szám azt mutatja, hogy a jóváhagyást a 04. módosítássorozattal módosított 16. előírás kívánalmai szerint hagyták jóvá.

B. minta

(lásd ezen előírás 5.2.5 bekezdését)

Image

a =legalább 8 mm

A járműre erősített fenti jóváhagyási jel mutatja, hogy az adott járműtípust Hollandiában (E4) hagyták jóvá a 16. és a 52. előírás értelmében (1). A jóváhagyási számok azt jelzik, hogy a jóváhagyás időpontjában a 16. számú előírás már tartalmazta a 04. módosítássorozatot, az 52. számú előírás pedig a 01 módosítássorozatot.

| 2. | A biztonsági övek jóváhagyási jeleinek elrendezése (lásd ezen előírás 5.3.5 bekezdését)



  a =legalább 8 mm
  A fenti jóváhagyási jellel ellátott öv három bekötési pontú (A), energiaelnyelővel (e) ellátva, amelyet Hollandiában (E4) hagytak jóvá 042439 számon és a jóváhagyás idején az előírás már tartalmazta a 04. sorozatszámú módosításokat.



  A fenti jóváhagyási jellel ellátott öv deréköv (B), többszörös érzékenységű (m) 4. típusú övvisszahúzóval van ellátva, amelyet Hollandiában (E4) hagytak jóvá 042489 számon és a jóváhagyás idején az előírás már tartalmazta a 04. sorozatszámú módosításokat.







  MEGJEGYZÉS: | A jóváhagyási számot és a kiegészítő jele(ke)t a kör közelében kell elhelyezni, az E betű felett, alatt, attól balra vagy jobbra. A jóváhagyási szám számjegyeit az E betű ugyanazon oldalán kell feltüntetni, és ugyanabba az irányba kell nézniük. A kiegészítő szimbólumokat a jóváhagyási számmal átellenes helyen kell feltüntetni. A jóváhagyási számban a római számok használatát kerülni kell, hogy ne ütközzön egyéb szimbólumokkal. |
| --- | --- | --- |

2.

A biztonsági övek jóváhagyási jeleinek elrendezése (lásd ezen előírás 5.3.5 bekezdését)

Image

a =legalább 8 mm

A fenti jóváhagyási jellel ellátott öv három bekötési pontú (A), energiaelnyelővel (e) ellátva, amelyet Hollandiában (E4) hagytak jóvá 042439 számon és a jóváhagyás idején az előírás már tartalmazta a 04. sorozatszámú módosításokat.

Image

A fenti jóváhagyási jellel ellátott öv deréköv (B), többszörös érzékenységű (m) 4. típusú övvisszahúzóval van ellátva, amelyet Hollandiában (E4) hagytak jóvá 042489 számon és a jóváhagyás idején az előírás már tartalmazta a 04. sorozatszámú módosításokat.

MEGJEGYZÉS:

A jóváhagyási számot és a kiegészítő jele(ke)t a kör közelében kell elhelyezni, az E betű felett, alatt, attól balra vagy jobbra. A jóváhagyási szám számjegyeit az E betű ugyanazon oldalán kell feltüntetni, és ugyanabba az irányba kell nézniük. A kiegészítő szimbólumokat a jóváhagyási számmal átellenes helyen kell feltüntetni. A jóváhagyási számban a római számok használatát kerülni kell, hogy ne ütközzön egyéb szimbólumokkal.

Image

A fenti jóváhagyási jellel ellátott öv különleges típusú öv (S), amely energiaelnyelővel (e) van ellátva, és amelyet Hollandiában (E4) hagytak jóvá 0422439 számon, és a jóváhagyás idején az előírás már tartalmazta a 04. sorozatszámú módosításokat.

Image

A fenti jóváhagyási jellel ellátott öv utasbiztonsági rendszer (Z) része, és energiaelnyelővel (e) ellátott különleges típusú öv (S). Hollandiában (E4) hagyták jóvá 0424391 számon és a jóváhagyás idején az előírás már tartalmazta a 04. sorozatszámú módosításokat.

Image

a = 8 mm min.

Image

A fenti jóváhagyási jellel ellátott öv három bekötési pontú (A), többszörös érzékenységű (m) 4N („r4N”) típusú övvisszahúzóval van ellátva, amelyre 042439 számon Hollandiában (E4) adták meg a típusjóváhagyást és a jóváhagyás idején az előírás már tartalmazta a 04. sorozatszámú módosításokat. Ezt az övet nem szabad M1 kategóriába tartozó járművekbe szerelni.

Image

A fenti jóváhagyási jellel ellátott öv három bekötési pontú (A), jelen előírás 6.4.1.3.3. bekezdése követelményeinek megfelelőként jóváhagyott energiaelnyelővel (e) és többszörös érzékenységű (m) 4 („r4”) típusú övvisszahúzóval van ellátva, amelyet Hollandiában („E4”) hagytak jóvá 042439 számon. A két első szám azt jelzi, hogy a jóváhagyás idején az előírás már tartalmazta a 04. sorozatszámú módosításokat. A biztonsági öv az adott üléshelyzetben légzsákkal ellátott járműbe szerelhető be.

---

(1)  A második szám csupán példaként szolgál.

---

3. MELLÉKLET

AZ ÖVVISSZAHÚZÓ MECHANIKA TARTÓSSÁGI VIZSGÁLATÁRA SZOLGÁLÓ BERENDEZÉS ÁBRÁJA

Image

---

4. MELLÉKLET

A VÉSZHELYZETBEN RETESZELŐ ÖVVISSZAHÚZÓ SZERKEZETEK RETESZELÉSI VIZSGÁLATÁRA SZOLGÁLÓ KÉSZÜLÉK SÉMÁJA

Az ábra egy vizsgálatra alkalmas készüléket mutat be, amely egy motorral hajtott vezetőpályából áll, a lökő rúd huzalokkal egy sínre szerelt kis kocsihoz csatlakozik. A vezetőpálya kialakítása és a motor fordulatszám-kombinációja olyan, hogy biztosítás a szükséges gyorsulást az előírás 7.6.2.2. bekezdésében meghatározott gyorsulásnövekedési értéknél és a löket úgy van kialakítva, hogy nagyobb legyen a legnagyobb megengedett hevederelmozdulásnál a reteszelés előtt.

A vizsgálókocsira egy elfordítható tartó van szerelve, ami révén az övvisszahúzó szerkezet a kocsi mozgási irányához képest különböző helyzetekben erősíthető fel.

Az övvisszahúzó szerkezetek a heveder mozgására való érzékenységének vizsgálatakor az övvisszahúzó szerkezetet egy megfelelően rögzített bakra erősítik, a hevedert pedig a kocsihoz csatlakoztatják.

A fenti vizsgálat végrehajtása során a gyártó vagy meghatalmazott képviselője által biztosított konzolokat a vizsgálati konfigurációba úgy kell beépíteni, hogy minél jobban megközelítsék a járművekben tervezett elhelyezésüket.

A járműbe történő beépítés szimulálációjához szükséges valamennyi kiegészítő konzolt a gyártó vagy meghatalmazott képviselője biztosítja.

Image

---

5. MELLÉKLET

A PORVIZSGÁLATHOZ HASZNÁLANDÓ KÉSZÜLÉK SÉMÁJA

(méretek milliméterben)

Image

---

6. MELLÉKLET

A VIZSGÁLÓKOCSI, AZ ÜLÉS, A RÖGZÍTÉSEK ÉS A FÉKEZŐBERENDEZÉS LEÍRÁSA

1.   VIZSGÁLÓKOCSI

A biztonsági öveken végzendő vizsgálatoknál a targoncának, amely csak az ülést szállítja, 400 ± 20 kg tömegűnek kell lennie. Az utasbiztonsági rendszerek vizsgálatához a vizsgálókocsi és a hozzácsatolt járműszerkezet együttes tömegének 800 kg-nak kell lennie. A vizsgálókocsi és a hozzácsatolt járműszerkezet teljes tömege azonban 200 kg-onként növelhető, ha szükséges. A teljes tömeg semmilyen esetben sem térhet el a névleges értéktől ± 40 kg-nál nagyobb mértékben.

2.   ÜLÉS

Az utasbiztonsági rendszerek vizsgálatának esetét kivéve, az ülés merev kivitelű és sima felületű. Az ezen melléklet 1. ábrájában megadott adatokat tiszeteletben kell tartani, ügyelve, hogy fém alkatrészek ne érintkezhessenek az övvel.

3.   RÖGZÍTÉSEK

| 3.1. | Az előírás 2.14.6. bekezdésében meghatározott övmagasságot állító szerkezettel ellátott öv esetében a szerkezetet vagy a merev kerethez, vagy a jármű azon részéhez kell erősíteni, amelyre szokásosan felszerelik, és amely szilárdan a vizsgálókocsihoz van erősítve. |
| --- | --- |

3.1.

Az előírás 2.14.6. bekezdésében meghatározott övmagasságot állító szerkezettel ellátott öv esetében a szerkezetet vagy a merev kerethez, vagy a jármű azon részéhez kell erősíteni, amelyre szokásosan felszerelik, és amely szilárdan a vizsgálókocsihoz van erősítve.

| 3.2. | A rögzítéseket az 1. ábra utasításai szerint helyezik el. A rögzítési pontok elrendezésének megfelelő jelölések mutatják, hogy hol vannak az övnek a kocsihoz vagy a körülményektől függően a terhelésmérő rendszerhez erősítendő végei. Szokásos használatnál a rögzítési pontok az A, B és K pontok, ha a hevederhossz a csat felső széle és a hevedertartó becsatolási pontja között nem több mint 250 mm. Más esetben az A1 és B1 pontokat kell használni. A rögzítési pontok helyzetének tűrése olyan, hogy mindegyik rögzítési pont legfeljebb 50 mm-re helyezkedhet el az 1. ábra megfelelő A, B és K pontjaitól, vagy a körülményektől függően az A1, B1 és K pontoktól. |
| --- | --- |

3.2.

A rögzítéseket az 1. ábra utasításai szerint helyezik el. A rögzítési pontok elrendezésének megfelelő jelölések mutatják, hogy hol vannak az övnek a kocsihoz vagy a körülményektől függően a terhelésmérő rendszerhez erősítendő végei. Szokásos használatnál a rögzítési pontok az A, B és K pontok, ha a hevederhossz a csat felső széle és a hevedertartó becsatolási pontja között nem több mint 250 mm. Más esetben az A1 és B1 pontokat kell használni. A rögzítési pontok helyzetének tűrése olyan, hogy mindegyik rögzítési pont legfeljebb 50 mm-re helyezkedhet el az 1. ábra megfelelő A, B és K pontjaitól, vagy a körülményektől függően az A1, B1 és K pontoktól.

| 3.3. | A rögzítéseket tartó szerkezetnek merevnek kell lennie. A felső rögzítést legfeljebb 0,2 mm-rel lehet hosszanti irányban elmozdítani, amikor 98 daN értékű terhelést alkalmaznak ugyanezen irányban. A vizsgálókocsit úgy kell megépíteni, hogy a vizsgálat során a rögzítéseket tartó részeken ne keletkezzen maradandó alakváltozás. |
| --- | --- |

3.3.

A rögzítéseket tartó szerkezetnek merevnek kell lennie. A felső rögzítést legfeljebb 0,2 mm-rel lehet hosszanti irányban elmozdítani, amikor 98 daN értékű terhelést alkalmaznak ugyanezen irányban. A vizsgálókocsit úgy kell megépíteni, hogy a vizsgálat során a rögzítéseket tartó részeken ne keletkezzen maradandó alakváltozás.

| 3.4. | Ha az övvisszahúzó csatlakoztatásához negyedik rögzítésre van szükség, ennek a rögzítésnek






  — | a K ponton áthaladó függőleges hosszanti síkban kell elhelyezkednie, |
| --- | --- | --- |

3.4.

Ha az övvisszahúzó csatlakoztatásához negyedik rögzítésre van szükség, ennek a rögzítésnek

—

a K ponton áthaladó függőleges hosszanti síkban kell elhelyezkednie,

| — | lehetővé kell tennie, hogy az övvisszahúzó elfordulhasson a gyártó által előírt szögig, |
| --- | --- |

—

lehetővé kell tennie, hogy az övvisszahúzó elfordulhasson a gyártó által előírt szögig,

| — | KB1 = 790 mm sugarú köríven helyezkedjen el, ha a felső hevedermegvezetés és az övvisszahúzó hevederkivezetése közötti hosszúság legalább 540 mm vagy – minden egyéb esetben – egy K középpontú 350 mm sugarú köríven. |
| --- | --- |

—

KB1 = 790 mm sugarú köríven helyezkedjen el, ha a felső hevedermegvezetés és az övvisszahúzó hevederkivezetése közötti hosszúság legalább 540 mm vagy – minden egyéb esetben – egy K középpontú 350 mm sugarú köríven.

4.   FÉKEZŐ BERENDEZÉS

| 4.1. | A berendezés két azonos, egymással párhuzamosan beépített energiaelnyelőből áll, kivéve az utasbiztonsági rendszerek esetét, ahol négy energiaelnyelőt kell használni a 800 kg névleges tömeghez. Amennyiben szükséges, a névleges tömeg 200 kg-onként történő növelése esetén egy kiegészítő energiaelnyelő is használható. Az elnyelők az alábbiakból állnak:






  — | acélcsőből kialakított külső ház, |
| --- | --- | --- |

4.1.

A berendezés két azonos, egymással párhuzamosan beépített energiaelnyelőből áll, kivéve az utasbiztonsági rendszerek esetét, ahol négy energiaelnyelőt kell használni a 800 kg névleges tömeghez. Amennyiben szükséges, a névleges tömeg 200 kg-onként történő növelése esetén egy kiegészítő energiaelnyelő is használható. Az elnyelők az alábbiakból állnak:

—

acélcsőből kialakított külső ház,

| — | poliuretán energiaelnyelő cső, |
| --- | --- |

—

poliuretán energiaelnyelő cső,

| — | olajbogyó alakú csiszolt acélgomb, amely behatol az energiaelnyelőbe, továbbá |
| --- | --- |

—

olajbogyó alakú csiszolt acélgomb, amely behatol az energiaelnyelőbe, továbbá

| — | egy tengely és egy ütközőlemez. |
| --- | --- |

—

egy tengely és egy ütközőlemez.

| 4.2. | Az energiaelnyelő különböző részeinek méretei a melléklet 2., 3. és 4. ábráinak sémáin láthatók. |
| --- | --- |

4.2.

Az energiaelnyelő különböző részeinek méretei a melléklet 2., 3. és 4. ábráinak sémáin láthatók.

| 4.3. | Az energiaelnyelő anyagának jellemzői ezen melléklet 1. táblázatában szerepelnek. Minden vizsgálat előtt közvetlenül a csöveket legalább 12 órán keresztül 15 és 25 oC közötti hőmérsékleten kell tartani anélkül, hogy azokat felhasználnák. A biztonsági övek vagy utasbiztonsági rendszerek dinamikus vizsgálata során a megállító szerkezetet ugyanolyan hőmérsékletű legyen, mint a hitelesítő vizsgálat alatt, ± 2 oC tűréssel. A megállító szerkezetekre vonatkozó követelmények ezen előírás 8. mellékletében találhatók. Bármilyen azonos eredményt adó más eszköz is használható.
  1. táblázat
  Az elnyelő anyag jellemzői

  (ASTM D 735 módszer, ha nem hivatkoznak másra)







  Shore-féle „A” keménység: | 95 ± 2, 20 ± 5 oC hőmérsékleten |
| --- | --- | --- |
| Szakítószilárdság: | Ro > 343 daN/cm2 |
| Minimális nyúlás: | Ao > 400 százalék |
| Modulus 100 % nyúlásnál: | > 108 daN/cm2 |
| Modulus 300 % nyúlásnál: | > 235 daN/cm2 |
| Kishőmérsékletű törékenység (ASTM szerinti D736 módszer): | 5 óra –55 oC-on |
| Nyomókísérlet-sorozat (B módszer): | 22 óra 70 oC-on < 45 százalék |
| Sűrűség 25 C fokon: | 1,05 és 1,10 között |

4.3.

Az energiaelnyelő anyagának jellemzői ezen melléklet 1. táblázatában szerepelnek. Minden vizsgálat előtt közvetlenül a csöveket legalább 12 órán keresztül 15 és 25 oC közötti hőmérsékleten kell tartani anélkül, hogy azokat felhasználnák. A biztonsági övek vagy utasbiztonsági rendszerek dinamikus vizsgálata során a megállító szerkezetet ugyanolyan hőmérsékletű legyen, mint a hitelesítő vizsgálat alatt, ± 2 oC tűréssel. A megállító szerkezetekre vonatkozó követelmények ezen előírás 8. mellékletében találhatók. Bármilyen azonos eredményt adó más eszköz is használható.

1. táblázat

Az elnyelő anyag jellemzői

(ASTM D 735 módszer, ha nem hivatkoznak másra)

Shore-féle „A” keménység:

95 ± 2, 20 ± 5 oC hőmérsékleten

Szakítószilárdság:

Ro > 343 daN/cm2

Minimális nyúlás:

Ao > 400 százalék

Modulus 100 % nyúlásnál:

> 108 daN/cm2

Modulus 300 % nyúlásnál:

> 235 daN/cm2

Kishőmérsékletű törékenység (ASTM szerinti D736 módszer):

5 óra –55 oC-on

Nyomókísérlet-sorozat (B módszer):

22 óra 70 oC-on < 45 százalék

Sűrűség 25 C fokon:

1,05 és 1,10 között

Öregedés levegőn (ASTM szerinti D 573 módszer):

| 70 óra 100 oC hőmérsékleten: | — | Shore-féle „A” keménység: max. változás ± 3 |
| --- | --- | --- |

70 óra 100 oC hőmérsékleten:

—

Shore-féle „A” keménység: max. változás ± 3

| — | szakítószilárdság: csökkenés < 10 százalék Ro |
| --- | --- |

—

szakítószilárdság: csökkenés < 10 százalék Ro

| — | nyúlás: csökkenés < 10 százalék Ao |
| --- | --- |

—

nyúlás: csökkenés < 10 százalék Ao

| — | tömeg: csökkenés 1 százalék |
| --- | --- |

—

tömeg: csökkenés 1 százalék

Bemerítés olajba (ASTM szerinti 1. sz. módszer, olaj):

| 70 óra 100 oC hőmérsékleten: | — | Shore-féle „A” keménység: max. változás ± 4 |
| --- | --- | --- |

70 óra 100 oC hőmérsékleten:

—

Shore-féle „A” keménység: max. változás ± 4

| — | szakítószilárdság: csökkenés < 15 százalék Ro |
| --- | --- |

—

szakítószilárdság: csökkenés < 15 százalék Ro

| — | nyúlás: csökkenés < 10 százalék Ao |
| --- | --- |

—

nyúlás: csökkenés < 10 százalék Ao

| — | térfogat: duzzadás < 5 százalék |
| --- | --- |

—

térfogat: duzzadás < 5 százalék

Bemerítés olajba (ASTM szerinti 3. sz. módszer, olaj):

| 70 óra 100 oC hőmérsékleten: | — | szakítószilárdság: csökkenés < 15 százalék Ro |
| --- | --- | --- |

70 óra 100 oC hőmérsékleten:

—

szakítószilárdság: csökkenés < 15 százalék Ro

| — | nyúlás: csökkenés < 15 százalék Ao |
| --- | --- |

—

nyúlás: csökkenés < 15 százalék Ao

| — | térfogat: duzzadás < 20 százalék |
| --- | --- |

—

térfogat: duzzadás < 20 százalék

Bemerítés desztillált vízbe:

| 1 hét 70 oC-on | — | szakítószilárdság: csökkenés < 35 százalék Ro |
| --- | --- | --- |

1 hét 70 oC-on

—

szakítószilárdság: csökkenés < 35 százalék Ro

| — | nyúlás: csökkenés < 20 százalék Ao |
| --- | --- |

—

nyúlás: csökkenés < 20 százalék Ao

1. ábra

Vizsgálókocsi, ülés, rögzítések

Image

2. ábra

Fékező berendezés

Image

3. ábra

Fékező berendezés

(Poliuretán cső) (Szerelten)

Image

| forgótengely felületkiképzése | | Interferencia-tűrés ±0,2
  Minden méret mm-ben van megadva |
| --- | --- | --- |

forgótengely felületkiképzése

Formula

Interferencia-tűrés ±0,2

Minden méret mm-ben van megadva

4. ábra

Fékező berendezés

(olajbogyó formájú gomb)

Image

Image

| felületkiképzés | | Interferencia-tűrés ±0,1 |
| --- | --- | --- |

felületkiképzés

Formula

Interferencia-tűrés ±0,1

---

7. MELLÉKLET

A PRÓBABÁBU LEÍRÁSA

1.   A PRÓBABÁBU LEÍRÁSA

1.1.   Általános megjegyzések

A próbabábu jellemzőit a következő ábrák és táblázatok mutatják:

| 1. ábra | Fej, nyak és törzs oldalnézetben; |
| --- | --- |
| 2. ábra | Fej, nyak és törzs elölnézetben; |
| 3. ábra | Csípő, combok és alsó lábszár oldalnézetben; |
| 4. ábra | Csípő, combok és alsó lábszár elölnézetben; |
| 5. ábra | Főbb méretek |
| 6. ábra | Próbabábu ülő helyzetben, az alábbiak ábrázolásával: | a súlypont helyzete |

1. ábra

Fej, nyak és törzs oldalnézetben;

2. ábra

Fej, nyak és törzs elölnézetben;

3. ábra

Csípő, combok és alsó lábszár oldalnézetben;

4. ábra

Csípő, combok és alsó lábszár elölnézetben;

5. ábra

Főbb méretek

6. ábra

Próbabábu ülő helyzetben, az alábbiak ábrázolásával:

a súlypont helyzete

| | azon pontok helyzete, ahol az elmozdulást mérni kell; és |
| --- | --- |

azon pontok helyzete, ahol az elmozdulást mérni kell; és

| | a váll magassága. |
| --- | --- |

a váll magassága.

1. táblázat

A próbabábu elemeinek hivatkozása, megnevezése, anyaga és fő méretei; és

2. táblázat

Fej, nyak, törzs, combok és alsó lábszárak tömege.

1.2.   A próbabábu leírása

1.2.1.   Az alsó lábszár szerkezete (lásd a 3. és 4. ábrát)

Az alsó lábszár a következő három alkatrészből áll:

| — | talplemez (30), |
| --- | --- |

—

talplemez (30),

| — | lábszárcső (29), és |
| --- | --- |

—

lábszárcső (29), és

| — | térdcső (26). |
| --- | --- |

—

térdcső (26).

A térdcsőnek két ütközője van, amelyek korlátozzák az alsó lábszár mozgását a combhoz viszonyítva.

Az alsó lábszár kb. 120o-ban egyenes helyzetéből hátrafelé elforgatható.

1.2.2.   A combszerkezet (lásd a 3. és 4. ábrát)

A combszerkezet a következő három alkatrészből áll:

| — | térdcső (22), |
| --- | --- |

—

térdcső (22),

| — | combrúd (21), és |
| --- | --- |

—

combrúd (21), és

| — | csípőcső (20). |
| --- | --- |

—

csípőcső (20).

A térd mozgását a térdcső (22) két vájata korlátozza, amelyekbe az alsó lábszár két ütközője illeszkedik.

1.2.3.   A combszerkezet (lásd az 1. és 2. ábrát)

A törzsszerkezet a következő alkatrészekből áll:

| — | csípőcső (2), |
| --- | --- |

—

csípőcső (2),

| — | görgős lánc (4), |
| --- | --- |

—

görgős lánc (4),

| — | bordák (6) és (7), |
| --- | --- |

—

bordák (6) és (7),

| — | szegycsont (8), és |
| --- | --- |

—

szegycsont (8), és

| — | láncrögzítések (3) és a (7) és (8) alkatrészek. |
| --- | --- |

—

láncrögzítések (3) és a (7) és (8) alkatrészek.

1.2.4.   Nyak (lásd az 1. és 2. ábrát)

A nyak hét poliuretán korongból (9) áll. A nyak merevsége a láncfeszítővel szabályozható.

1.2.5.   Fej (lásd az 1. és 2. ábrát)

Maga a fej (15) belül üres poliuretánforma, amely acéllemezzel (17) van megerősítve. A láncfeszítő, amellyel a nyak szabályozható, poliamid tömbből (10), távtartó csőből (11) és feszítő tagokból (12) és (13) áll. A fejet el lehet fordítani az atlasz csigolyaízület körül, amely beállító egységből (14) és (18), távtartóból (16) és poliamid blokkból (10) áll.

1.2.6.   Térdizület (lásd a 4. ábrát)

Az alsó lábszárat és a combokat egy cső (27) és egy feszítőelem (28) köti össze.

1.2.7.   Csípőízület (lásd a 4. ábrát)

A combokat és a törzset cső (23), súrlódó lemezek (24) és feszítőcsoport (25) köti össze.

1.2.8.   Poliuretán

| Típus | : | PU 123 CH vegyülék |
| --- | --- | --- |
| Keménysége | : | 50-60 Shore A |

Típus

:

PU 123 CH vegyülék

Keménysége

:

50-60 Shore A

1.2.9.   Kezeslábas

A próbabábut különleges kezeslábas borítja (lásd az 1. táblázatot).

2.   KIEGYENLÍTŐ SZERKEZET

2.1.   Általános megjegyzések

A próbabábu bizonyos értékeinek és tömegének beállítása érdekében a tömeg eloszlást hat, egyenként 1 kg tömegű kiegyenlítő acélsúllyal szabályozzuk be, amelyek a csípőizülethez szerelhetők fel. Hat, egyenként 1 kg tömegű poliuretán súlyt szerelhetnek fel a törzs hátába.

3.   PÁRNA

A próbabábu mellkasa és a kezeslábas közé párnát kell elhelyezni. Ez a párna polietilén habból készül, a következő jellemzőkkel:

| — | Keménység: |
| --- | --- |

—

Keménység:

7-10 Shore A

| — | Vastagság: |
| --- | --- |

—

Vastagság:

25 mm ± 5

A párna cserélhető legyen.

4.   ÍZÜLETEK BEÁLLÍTÁSA

4.1.   Általános megjegyzések

Meg kell állapítani minden ízület súrlódását a megismételhető eredmények érdekében.

4.2.   Térdízület

Szorítsuk meg a térdízületet.

Állítsuk függőlegesre a combot és az alsó lábszárat.

Forgassuk el az alsó lábszárat 30o-kal.

Fokozatosan lazítsuk a feszítőt (28) addig, amíg az alsó lábszár saját tömegétől süllyedni kezd.

Rögzítsük ebben a helyzetben a feszítőt.

4.3.   Csípőízület

Szorítsuk meg a csípőízületet.

Helyezzük a combot vízszintes helyzetbe és a törzset függőleges helyzetbe.

Forgassuk a törzset előre addig, amíg a törzs és a comb közötti szög 60o lesz.

Fokozatosan lazítsuk a feszítőt addig, amíg a törzs saját tömegétől süllyedni kezd.

Rögzítsük ebben a helyzetben a feszítőt.

4.4.   Atlasz csigolyaízület

Állítsuk be az atlasz csigolyaízületet úgy, hogy minden irányban éppen ellenálljon saját súlyának.

4.5.   Nyak

A nyakat a láncfeszítő (13) segítségével állíthatjuk be. Amikor a nyakat beállítjuk, a feszítő felső vége 4–6 cm-t mozduljon el, amikor vízszintesen 10 daN terhelésnek van kitéve.

1. táblázat

| Hivatkozási szám:.. | Név | Anyag | Méretek |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | A test anyaga | Poliuretán | — |
| 2 | Csípőcső | Acél | 76 × 70 × 100 mm |
| 3 | Láncrögzítések | Acél | 25 × 10 × 70 mm |
| 4 | görgős lánc | Acél | 3/4 |
| 5 | Váll-lemez | Poliuretán | — |
| 6 | Hengerelt szelvény | Acél | 30 × 30 × 3 × 250 mm |
| 7 | Bordák | Perforált acéllemez | 400 × 85 × 1,5 mm |
| 8 | Szegycsont | Perforált acéllemez | 250 × 90 × 1,5 mm |
| 9 | Korongok (hat) | Poliuretán | ø 90 × 20 mm |
| | | | ø 80 × 20 mm |
| | | | ø 75 × 20 mm |
| | | | ø 70 × 20 mm |
| | | | ø 65 × 20 mm |
| | | | ø 60 × 20 mm |
| 10 | Tömb | Poliamid | 60 × 60 × 25 mm |
| 11 | Távtartó cső | Acél | 40 × 40 × 2 × 50 mm |
| 12 | Feszítőcsavar | Acél | M16 × 90 mm |
| 13 | Feszítőanya | Acél | M16 |
| 14 | Az atlasz csigolyaízület feszítője | Acél | ø 12 × 130 mm (M12) |
| 15 | Fej | Poliuretán | — |
| 16 | Távtartó cső | Acél | ø 18 × 13 × 17 mm |
| 17 | Erősítő lemez | Acél | 30 × 3 × 500 mm |
| 18 | Feszítőanya | Acél | M12 mm |
| 19 | Combok | Poliuretán | — |
| 20 | Csípőcső | Acél | 76 × 70 × 80 mm |
| 21 | Combot jelképező rúd | Acél | 30 × 30 × 440 mm |
| 22 | Térdcső | Acél | 52 × 46 × 40 mm |
| 23 | Csípő-összekötőcső | Acél | 70 × 64 × 250 mm |
| 24 | Súrlódó lemezek (négy) | Acél | 160 × 75 × 1 mm |
| 25 | Feszítőcsoport | Acél | M12 × 320 mm + |
| | | | Lemezek és csabarok |
| 26 | Térdcső | Acél | 52 × 46 × 160 |
| 27 | Térd-összekötőcső | Acél | 44 × 39 × 190 mm |
| 28 | Feszítőlemez | Acél | ø 70 × 4 mm |
| 29 | Lábszárcső | Acél | 50 × 50 × 2 × 460 mm |
| 30 | Talplemez | Acél | 100 × 170 × 3 mm |
| 31 | Törzskiegyenlítő tömeg (6 db) | Poliuretán | Mindegyik tömege 1 kg |
| 32 | Párna | Polisztirol hab | 350 × 250 × 25 mm |
| 33 | Overál | Pamut és poliamid hevederek | — |
| 34 | Csípőkiegyenlítő tömeg (6 db) | Acél | Mindegyik tömege 1 kg |

Hivatkozási szám:..

Név

Anyag

Méretek

1

A test anyaga

Poliuretán

—

2

Csípőcső

Acél

76 × 70 × 100 mm

3

Láncrögzítések

Acél

25 × 10 × 70 mm

4

görgős lánc

Acél

3/4

5

Váll-lemez

Poliuretán

—

6

Hengerelt szelvény

Acél

30 × 30 × 3 × 250 mm

7

Bordák

Perforált acéllemez

400 × 85 × 1,5 mm

8

Szegycsont

Perforált acéllemez

250 × 90 × 1,5 mm

9

Korongok (hat)

Poliuretán

ø 90 × 20 mm

ø 80 × 20 mm

ø 75 × 20 mm

ø 70 × 20 mm

ø 65 × 20 mm

ø 60 × 20 mm

10

Tömb

Poliamid

60 × 60 × 25 mm

11

Távtartó cső

Acél

40 × 40 × 2 × 50 mm

12

Feszítőcsavar

Acél

M16 × 90 mm

13

Feszítőanya

Acél

M16

14

Az atlasz csigolyaízület feszítője

Acél

ø 12 × 130 mm (M12)

15

Fej

Poliuretán

—

16

Távtartó cső

Acél

ø 18 × 13 × 17 mm

17

Erősítő lemez

Acél

30 × 3 × 500 mm

18

Feszítőanya

Acél

M12 mm

19

Combok

Poliuretán

—

20

Csípőcső

Acél

76 × 70 × 80 mm

21

Combot jelképező rúd

Acél

30 × 30 × 440 mm

22

Térdcső

Acél

52 × 46 × 40 mm

23

Csípő-összekötőcső

Acél

70 × 64 × 250 mm

24

Súrlódó lemezek (négy)

Acél

160 × 75 × 1 mm

25

Feszítőcsoport

Acél

M12 × 320 mm +

Lemezek és csabarok

26

Térdcső

Acél

52 × 46 × 160

27

Térd-összekötőcső

Acél

44 × 39 × 190 mm

28

Feszítőlemez

Acél

ø 70 × 4 mm

29

Lábszárcső

Acél

50 × 50 × 2 × 460 mm

30

Talplemez

Acél

100 × 170 × 3 mm

31

Törzskiegyenlítő tömeg (6 db)

Poliuretán

Mindegyik tömege 1 kg

32

Párna

Polisztirol hab

350 × 250 × 25 mm

33

Overál

Pamut és poliamid hevederek

—

34

Csípőkiegyenlítő tömeg (6 db)

Acél

Mindegyik tömege 1 kg

2. táblázat

| A próbabábu anyagai | Tömeg (kg) |
| --- | --- |
| Fej és nyak | 4,6±0,3 |
| Törzs és karok | 40,3±1,0 |
| Combok | 16,2±0,5 |
| Alsó lábszár és lábfej | 9,0±0,5 |
| Teljes tömeg a kiegyenlítő súlyokkal együtt | 75,5±1,0 |

A próbabábu anyagai

Tömeg (kg)

Fej és nyak

4,6±0,3

Törzs és karok

40,3±1,0

Combok

16,2±0,5

Alsó lábszár és lábfej

9,0±0,5

Teljes tömeg a kiegyenlítő súlyokkal együtt

75,5±1,0

| 1. ábra | 2. ábra |
| --- | --- |

1. ábra

Image

2. ábra

Image

| 3. ábra | 4. ábra |
| --- | --- |

3. ábra

Image

4. ábra

Image

5. ábra

Image

6. ábra

Image

Minden méret mm-ben van megadva

| G | = | súlypont |
| --- | --- | --- |
| T | = | törzs referenciapontja (a próbabábu középvonalának hátulján elhelyezve) |
| P | = | medence referenciapontja (a próbabábu középvonalának hátulján elhelyezve) |

G

=

súlypont

T

=

törzs referenciapontja (a próbabábu középvonalának hátulján elhelyezve)

P

=

medence referenciapontja (a próbabábu középvonalának hátulján elhelyezve)

A P pontnál mért elmozdulás ne tartalmazzon forgó elemet a csípő tengelye és a függőleges tengely körül.

---

8. MELLÉKLET

A VIZSGÁLÓKOCSI LASSULÁSI GÖRBÉJÉNEK LEÍRÁSA AZ IDŐ FÜGGVÉNYÉBEN

(Görbe a fékező berendezések vizsgálatához)

Image

A biztonsági övek vizsgálatához szükséges 455 ± 20 kg össztömeg eléréséhez tehetetlen tömeggel, és az utasbiztonsági rendszerek vizsgálatához szükséges 910 ± 40 kg össztömeg eléréséhez tehetetlen tömeggel mért vizsgálókocsi lassulási görbéje, amennyiben a vizsgálókocsi és a járműszerkezet 800 kg névleges tömegű, maradjon a vonalkázott területen belül. Szükség esetén a vizsgálókocsi és a ráerősített gépjárműszerkezet névleges tömege 200 kg-os lépésekben növelhető, de ebben az esetben minden egyes növekményhez 28 kg tehetetlen tömeget kell hozzáadni. A vizsgálókocsi és a járműszerkezet teljes tömege, valamint a tehetetlen tömegek semmilyen esetben sem térhetnek el ±40 kg-nál nagyobb mértékben a hitelesítési vizsgálatokhoz előírt névleges értéktől. A megállító szerkezet hitelesítése alatt a kocsi sebessége 50 ± 1 km/h és a megállási távolság 40 ± 2 cm legyen. A fenti két eset mindegyikében a hitelesítési és mérési eljárásoknak meg kell felelniük az ISO 6487 (1980) nemzetközi szabványban rögzített előírásoknak; a mérőberendezésnek pedig a 60 Hz-es csatorna-frekvenciaosztálynál szűrt adatcsatornára vonatkozó előírásoknak.

---

9. MELLÉKLET

ÚTMUTATÓ

Valamennyi biztonsági övhöz mellékelni kell az alábbi tartalmú vagy hasonló utasításokat annak az országnak a nyelvén, illetve nyelvein, amelyben kereskedelmi forgalomba kívánják hozni:

| 1. | A beszerelési utasítás (nem szükséges, ha a jármű gyártója szereli be a biztonsági övet), amely meghatározza, mely járműmodellbe alkalmas a szerelvény, és annak a járműhöz való csatlakoztatásának helyes módszerét, beleértve a hevederek kidörzsölődése elleni védelemről szóló figyelmeztetést. |
| --- | --- |

1.

A beszerelési utasítás (nem szükséges, ha a jármű gyártója szereli be a biztonsági övet), amely meghatározza, mely járműmodellbe alkalmas a szerelvény, és annak a járműhöz való csatlakoztatásának helyes módszerét, beleértve a hevederek kidörzsölődése elleni védelemről szóló figyelmeztetést.

| 2. | A használati utasítás (szerepelhet a jármű kezelési és karbantartási utasításában is, ha a biztonsági övet a jármű gyártója szerelte be), amely meghatározza azokat az utasításokat, amelyekkel a felhasználó a legjobb eredményt éri el a biztonsági övvel. Az utasításokban fel kell hívni a figyelmet:






  a) | annak fontosságára, hogy a szerelvényt az utazás során végig viselni kell; |
| --- | --- | --- |

2.

A használati utasítás (szerepelhet a jármű kezelési és karbantartási utasításában is, ha a biztonsági övet a jármű gyártója szerelte be), amely meghatározza azokat az utasításokat, amelyekkel a felhasználó a legjobb eredményt éri el a biztonsági övvel. Az utasításokban fel kell hívni a figyelmet:

a)

annak fontosságára, hogy a szerelvényt az utazás során végig viselni kell;

| b) | az öv viselésének helyes módjára, különösen:






  — | a csat tervezett helyzetére, |
| --- | --- | --- |

b)

az öv viselésének helyes módjára, különösen:

—

a csat tervezett helyzetére,

| — | a viselt öv feszességének fontosságára, |
| --- | --- |

—

a viselt öv feszességének fontosságára,

| — | a hevederek megfelelő beállítására és a megcsavarodás elkerülésének szükségességére, |
| --- | --- |

—

a hevederek megfelelő beállítására és a megcsavarodás elkerülésének szükségességére,

| — | annak a fontosságára, hogy minden övet csak egy személy viseljen, és különösen arra, hogy ne helyezzék az övet a felnőtt ölében ülő gyermekre; |
| --- | --- |

—

annak a fontosságára, hogy minden övet csak egy személy viseljen, és különösen arra, hogy ne helyezzék az övet a felnőtt ölében ülő gyermekre;

| c) | a csatok működtetési módjára; |
| --- | --- |

c)

a csatok működtetési módjára;

| d) | a beállítóeszköz működtetési módjára; |
| --- | --- |

d)

a beállítóeszköz működtetési módjára;

| e) | a szerelvény részét képező minden övvisszahúzó működési módjára, és annak ellenőrzésére, hogy az reteszel-e; |
| --- | --- |

e)

a szerelvény részét képező minden övvisszahúzó működési módjára, és annak ellenőrzésére, hogy az reteszel-e;

| f) | az öv tisztításának és a tisztítás utáni összeszerelésének ajánlott módszerére, amennyiben szükséges; |
| --- | --- |

f)

az öv tisztításának és a tisztítás utáni összeszerelésének ajánlott módszerére, amennyiben szükséges;

| g) | a biztonsági öv cseréjének szükségességére, ha azt komoly baleset során használták vagy ha láthatóan erősen kirojtosodott vagy elszakadt, vagy amikor vizuális túlterhelésjelzővel felszerelt öv jelzi a további használatra való alkalmatlanságot, vagy ha a biztonsági övet előfeszítő szerkezettel szerelték fel és az már működésbe lépett; |
| --- | --- |

g)

a biztonsági öv cseréjének szükségességére, ha azt komoly baleset során használták vagy ha láthatóan erősen kirojtosodott vagy elszakadt, vagy amikor vizuális túlterhelésjelzővel felszerelt öv jelzi a további használatra való alkalmatlanságot, vagy ha a biztonsági övet előfeszítő szerkezettel szerelték fel és az már működésbe lépett;

| h) | azt, hogy az övet semmilyen módon nem szabad átalakítani vagy módosítani, mert a változtatások hatástalanná tehetik az övet, és különösen akkor, ha kialakítása lehetővé teszi a részek szétszerelését, a helyes összeszerelésre vonatkozó utasításokra; |
| --- | --- |

h)

azt, hogy az övet semmilyen módon nem szabad átalakítani vagy módosítani, mert a változtatások hatástalanná tehetik az övet, és különösen akkor, ha kialakítása lehetővé teszi a részek szétszerelését, a helyes összeszerelésre vonatkozó utasításokra;

| i) | arra, hogy az övet felnőtt méretű utasok használatára szánják; |
| --- | --- |

i)

arra, hogy az övet felnőtt méretű utasok használatára szánják;

| j) | és használaton kívül visszahúzott állapotban kell lennie. |
| --- | --- |

j)

és használaton kívül visszahúzott állapotban kell lennie.

| 3. | A 4N típusú övvisszahúzóval ellátott biztonsági övek esetében a beszerelési utasításban és minden csomagoláson jelezni kell, hogy ez az öv nem alkalmas utasok szállítására szolgáló, a vezetőt is beleértve kilencnél kevesebb ülőhellyel rendelkező gépjárművekbe történő beszerelésre. |
| --- | --- |

3.

A 4N típusú övvisszahúzóval ellátott biztonsági övek esetében a beszerelési utasításban és minden csomagoláson jelezni kell, hogy ez az öv nem alkalmas utasok szállítására szolgáló, a vezetőt is beleértve kilencnél kevesebb ülőhellyel rendelkező gépjárművekbe történő beszerelésre.

| 4. | A gyártó/kérelmező biztosítson a vásárló számára beszerelési utasítást minden olyan járműhöz, amelyben Y hevedert használhatnak. A hámöv gyártója írja elő a kiegészítő megerősítő elemek beszerelését az Y hevederek rögzítéseinek pótlólagos megerősítését és beszerelésüket minden olyan járműbe, amelyekben az elhelyezésük biztosítva van. |
| --- | --- |

4.

A gyártó/kérelmező biztosítson a vásárló számára beszerelési utasítást minden olyan járműhöz, amelyben Y hevedert használhatnak. A hámöv gyártója írja elő a kiegészítő megerősítő elemek beszerelését az Y hevederek rögzítéseinek pótlólagos megerősítését és beszerelésüket minden olyan járműbe, amelyekben az elhelyezésük biztosítva van.

---

10. MELLÉKLET

A KETTŐS CSAT VIZSGÁLATA

Image

---

11. MELLÉKLET

KOPÁSI ÉS MIKROCSÚSZÁSI VIZSGÁLAT

1. ábra

1. eljárástípus

Példák a beállító eszköz típusának megfelelő vizsgálati elrendezésekre

„a” példa:

Image

„b” példa:

Image

2. ábra

2. eljárástípus

Image

Image

3. ábra

3. típusú eljárás és mikrocsúszás vizsgálata

Teljes út: 300 ± 20 mm

Image

Az 50 daN tömeget a vizsgált eszközön függőleges irányban úgy kell elvezetni, hogy a tömeg ne lengjen ki, és a heveder ne csavarodjon meg.

A rögzítőeszközt ugyanúgy kell az 5 daN tömeghez erősíteni, mint a járműben.

---

12. MELLÉKLET

KORRÓZIÓVIZSGÁLAT

1.   VIZSGÁLÓBERENDEZÉS

| 1.1. | A készülék ködkamrából, sóoldattartályból, megfelelően szabályozott sűrítettlevegő-táprendszerből, egy vagy több porlasztó fúvókából, mintadarabtartóból, a kamra fűtőrendszeréből, valamint a szükséges vezérlőeszközökból áll. A készülék méretei és kivitelezési részletei szabadon alakíthatók ki, feltéve, hogy kielégítik a vizsgálati feltételeket. |
| --- | --- |

1.1.

A készülék ködkamrából, sóoldattartályból, megfelelően szabályozott sűrítettlevegő-táprendszerből, egy vagy több porlasztó fúvókából, mintadarabtartóból, a kamra fűtőrendszeréből, valamint a szükséges vezérlőeszközökból áll. A készülék méretei és kivitelezési részletei szabadon alakíthatók ki, feltéve, hogy kielégítik a vizsgálati feltételeket.

| 1.2. | Fontos biztosítani, hogy a kamra mennyezetén vagy burkolatán összegyűlt oldatcseppek ne hulljanak rá a vizsgált mintadarabokra. |
| --- | --- |

1.2.

Fontos biztosítani, hogy a kamra mennyezetén vagy burkolatán összegyűlt oldatcseppek ne hulljanak rá a vizsgált mintadarabokra.

| 1.3. | Ügyelni kell arra, hogy a vizsgált mintadarabokról lehulló oldatcseppek ne jussanak vissza a tartályba, ahonnan újra a porlasztóba kerülnének. |
| --- | --- |

1.3.

Ügyelni kell arra, hogy a vizsgált mintadarabokról lehulló oldatcseppek ne jussanak vissza a tartályba, ahonnan újra a porlasztóba kerülnének.

| 1.4. | A készülék nem készülhet olyan anyagokból, amelyek befolyásolják a pára korróziót eredményező tulajdonságait. |
| --- | --- |

1.4.

A készülék nem készülhet olyan anyagokból, amelyek befolyásolják a pára korróziót eredményező tulajdonságait.

2.   A VIZSGÁLATHOZ HASZNÁLT MINTADARABOK ELHELYEZÉSE A KÖDKAMRÁBAN

| 2.1. | A mintadarabokat, az övvisszahúzó kivételével, a függőlegeshez képest 15o és 30o közötti szögben kell alátámasztani vagy felfüggeszteni, lehetőleg a kamrán vízszintesen keresztüláramló pára fő irányával párhuzamosan, a vizsgált mintadarab legnagyobb felületéhez viszonyítva. |
| --- | --- |

2.1.

A mintadarabokat, az övvisszahúzó kivételével, a függőlegeshez képest 15o és 30o közötti szögben kell alátámasztani vagy felfüggeszteni, lehetőleg a kamrán vízszintesen keresztüláramló pára fő irányával párhuzamosan, a vizsgált mintadarab legnagyobb felületéhez viszonyítva.

| 2.2. | Az övvisszahúzókat úgy kell alátámasztani vagy felfüggeszteni, hogy a heveder tárolására szolgáló cséve tengelyei merőlegesek legyenek a kamrán vízszintesen keresztüláramló pára fő irányára. Az övvisszahúzóban a heveder nyílásának szintén ebbe az irányba kell néznie. |
| --- | --- |

2.2.

Az övvisszahúzókat úgy kell alátámasztani vagy felfüggeszteni, hogy a heveder tárolására szolgáló cséve tengelyei merőlegesek legyenek a kamrán vízszintesen keresztüláramló pára fő irányára. Az övvisszahúzóban a heveder nyílásának szintén ebbe az irányba kell néznie.

| 2.3. | A mintadarabokat úgy kell elhelyezni, hogy lehetővé tegyék a pára szabad lecsapódását az összes mintadarabon. |
| --- | --- |

2.3.

A mintadarabokat úgy kell elhelyezni, hogy lehetővé tegyék a pára szabad lecsapódását az összes mintadarabon.

| 2.4. | Az egyes mintadarabokat úgy kell elhelyezni, hogy a sóoldat ne csepeghessen le egyik mintadarabról a másikra. |
| --- | --- |

2.4.

Az egyes mintadarabokat úgy kell elhelyezni, hogy a sóoldat ne csepeghessen le egyik mintadarabról a másikra.

3.   SÓOLDAT

| 3.1. | A sóoldat elkészítéséhez 5 ± 1 tömegrész konyhasót kell feloldani 95 rész desztillált vízben. A konyhasónak alapvetően nikkel- és rézmentesnek kell lennie, és száraz állapotban nem tartalmazhat 0,1 %-nál több nátrium-jodidot és 0,3 %-nál több szennyezőanyagot, a teljes tömegre vonatkoztatva. |
| --- | --- |

3.1.

A sóoldat elkészítéséhez 5 ± 1 tömegrész konyhasót kell feloldani 95 rész desztillált vízben. A konyhasónak alapvetően nikkel- és rézmentesnek kell lennie, és száraz állapotban nem tartalmazhat 0,1 %-nál több nátrium-jodidot és 0,3 %-nál több szennyezőanyagot, a teljes tömegre vonatkoztatva.

| 3.2. | Az oldatnak olyannak kell lennie, hogy 35 oC-on porlasztva az összegyűjtött oldat a 6,5–7,2 közötti pH-tartományba essen. |
| --- | --- |

3.2.

Az oldatnak olyannak kell lennie, hogy 35 oC-on porlasztva az összegyűjtött oldat a 6,5–7,2 közötti pH-tartományba essen.

4.   LEVEGŐELLÁTÁS

A fúvókához vagy fúvókákhoz a sóoldat porlasztása céljából szállított sűrített levegőnek olaj- és szennyezőanyag-mentesnek kell lennie, a nyomást pedig 70 kN/m2 és 170 kN/m2 közötti értéken kell tartani.

5.   KÖRÜLMÉNYEK A KÖDKAMRÁBAN

| 5.1. | A ködkamra megfigyelési tartományát 35 ± 5 oC hőmérsékleten kell tartani. A megfigyelési tartományon belül legalább két tiszta páragyűjtőt kell elhelyezni, amely összegyűjti a mintadarabokról vagy egyéb forrásokból lehulló oldatcseppeket. A gyűjtőket a vizsgálati minták közelében kell elhelyezni, egyet az egyik fúvóka közvetlen közelében és egyet a többi fúvókától a legtávolabbra. A párának olyannak kell lennie, hogy mindegyik 80 cm2 méretű vízszintes gyűjtőfelületen minden egyes gyűjtőben átlagosan 1,0–2,0 ml oldat gyűljön össze óránként és páragyűjtőnként, legalább 16 órán keresztül mérve. |
| --- | --- |

5.1.

A ködkamra megfigyelési tartományát 35 ± 5 oC hőmérsékleten kell tartani. A megfigyelési tartományon belül legalább két tiszta páragyűjtőt kell elhelyezni, amely összegyűjti a mintadarabokról vagy egyéb forrásokból lehulló oldatcseppeket. A gyűjtőket a vizsgálati minták közelében kell elhelyezni, egyet az egyik fúvóka közvetlen közelében és egyet a többi fúvókától a legtávolabbra. A párának olyannak kell lennie, hogy mindegyik 80 cm2 méretű vízszintes gyűjtőfelületen minden egyes gyűjtőben átlagosan 1,0–2,0 ml oldat gyűljön össze óránként és páragyűjtőnként, legalább 16 órán keresztül mérve.

| 5.2 | A fúvókát vagy fúvókákat oly módon kell irányítani vagy terelni, hogy a permet ne szálljon rá közvetlenül a vizsgált mintadarabokra. |
| --- | --- |

5.2

A fúvókát vagy fúvókákat oly módon kell irányítani vagy terelni, hogy a permet ne szálljon rá közvetlenül a vizsgált mintadarabokra.

---

13. MELLÉKLET

A VIZSGÁLATOK SORRENDJE

| Bekezdések | Vizsgálat | Minták |
| --- | --- | --- |
| Öv vagy utasbiztonsági rendszer száma | Heveder száma |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 |
| 4/6.1.2./6.1.3./6.2.1.1./6.2.2./6.2.3.1./6.3.1.1. | Öv vagy utasbiztonsági rendszer szemrevételezése | X | | | | | | | | | | | | | | | |
| 2.21./2.22./6.2.2.2. | Csat szemrevételezése | X | X | X | X | X | | | | | | | | | | | |
| 6.2.2.6./6.2.2.7./7.5.1./7.5.5. | Csat szilárdsági vizsgálata | | | X | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.3.3./7.5.1. | Szilárdsági vizsgálat a beállítókészüléken (és ahol szükséges az övvisszahúzókon) | | | X | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.4./7.5.2. | Szilárdsági vizsgálat a rögzítéseken (és ahol szükséges az övvisszahúzókon) | | | X | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.2.3./7.5.3. | Alacsony hőmérsékletű vizsgálat a csaton | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.1.4./7.5.4. | Alacsony hőmérsékletű ütésvizsgálat merev részen | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.3.2./6.2.3.4./7.5.6. | A beállítás könnyedsége | | | | X | | | | | | | | | | | | |
| | Öv vagy utasbiztonsági rendszer kondicionálása/
  vizsgálata dinamikai vizsgálat előtt: | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.2.4. | Csat tartóssága | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.1.2/7.2. | Merev részek korrózióállósága | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| | Övvisszahúzók kondicionálása | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.5.2.1./6.2.5.3.1./6.2.5.3.3./7.6.2. | Reteszelési küszöb | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.5.2.2./6.2.5.3.2./7.6.4 | Visszahúzó erő | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.5.2.3./6.2.5.3.3./ 7.6.1. | Tartósság | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.5.2.3./6.2.5.3.3./ 7.2. | Korrózió | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.5.2.3./6.2.5.3.3./ 7.6.3. | Por | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.3.1.2./7.4.2.3. | A heveder szélességének vizsgálata | | | | | | X | X | | | | | | | | | |
| | Hevederek szilárdságvizsgálata | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.3.2./7.4.1.1./7.4.2. | Szobahőmérsékleten történő előkezelés után | | | | | | X | X | | | | | | | | | |
| 6.3.3./7.4.1.2./7.4.2. | Fényben történő előkezelés után | | | | | | | | X | X | | | | | | | |
| 6.3.3./7.4.1.3./7.4.2. | Alacsony hőmérsékletű előkezelés után | | | | | | | | | | X | X | | | | | |
| 6.3.3./7.4.1.4./7.4.2. | Hőelőkezelés után | | | | | | | | | | | | X | X | | | |
| 6.3.3./7.4.1.5./7.4.2. | Vizes előkezelés után | | | | | | | | | | | | | | X | X | |
| 6.2.3.2/7.3. | Mikrocsúszási vizsgálat után | | | | X | X | | | | | | | | | | | |
| 6.4.2./7.4.1.6. | Kopásállósági vizsgálat után | | | | X | X | | | | | | | | | | | |
| 6.4.1./7.7. | Dinamikus vizsgálat után | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.2.5./6.2.2.7./7.8. | Csatnyitási vizsgálat után | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 7.1.4. | Heveder mintadarab megőrzése | | | | | | | | | | | | | | | | X |

Bekezdések

Vizsgálat

Minták

Öv vagy utasbiztonsági rendszer száma

Heveder száma

1

2

3

4

5

1

2

3

4

5

6

7

8

9

10

11

4/6.1.2./6.1.3./6.2.1.1./6.2.2./6.2.3.1./6.3.1.1.

Öv vagy utasbiztonsági rendszer szemrevételezése

X

2.21./2.22./6.2.2.2.

Csat szemrevételezése

X

X

X

X

X

6.2.2.6./6.2.2.7./7.5.1./7.5.5.

Csat szilárdsági vizsgálata

X

6.2.3.3./7.5.1.

Szilárdsági vizsgálat a beállítókészüléken (és ahol szükséges az övvisszahúzókon)

X

6.2.4./7.5.2.

Szilárdsági vizsgálat a rögzítéseken (és ahol szükséges az övvisszahúzókon)

X

6.2.2.3./7.5.3.

Alacsony hőmérsékletű vizsgálat a csaton

X

X

6.2.1.4./7.5.4.

Alacsony hőmérsékletű ütésvizsgálat merev részen

X

X

6.2.3.2./6.2.3.4./7.5.6.

A beállítás könnyedsége

X

Öv vagy utasbiztonsági rendszer kondicionálása/

vizsgálata dinamikai vizsgálat előtt:

6.2.2.4.

Csat tartóssága

X

X

6.2.1.2/7.2.

Merev részek korrózióállósága

X

X

Övvisszahúzók kondicionálása

6.2.5.2.1./6.2.5.3.1./6.2.5.3.3./7.6.2.

Reteszelési küszöb

X

X

6.2.5.2.2./6.2.5.3.2./7.6.4

Visszahúzó erő

X

X

6.2.5.2.3./6.2.5.3.3./ 7.6.1.

Tartósság

X

X

6.2.5.2.3./6.2.5.3.3./ 7.2.

Korrózió

X

X

6.2.5.2.3./6.2.5.3.3./ 7.6.3.

Por

X

X

6.3.1.2./7.4.2.3.

A heveder szélességének vizsgálata

X

X

Hevederek szilárdságvizsgálata

6.3.2./7.4.1.1./7.4.2.

Szobahőmérsékleten történő előkezelés után

X

X

6.3.3./7.4.1.2./7.4.2.

Fényben történő előkezelés után

X

X

6.3.3./7.4.1.3./7.4.2.

Alacsony hőmérsékletű előkezelés után

X

X

6.3.3./7.4.1.4./7.4.2.

Hőelőkezelés után

X

X

6.3.3./7.4.1.5./7.4.2.

Vizes előkezelés után

X

X

6.2.3.2/7.3.

Mikrocsúszási vizsgálat után

X

X

6.4.2./7.4.1.6.

Kopásállósági vizsgálat után

X

X

6.4.1./7.7.

Dinamikus vizsgálat után

X

X

6.2.2.5./6.2.2.7./7.8.

Csatnyitási vizsgálat után

X

X

7.1.4.

Heveder mintadarab megőrzése

X

---

14. MELLÉKLET

A GYÁRTÁS MEGFELELŐSÉGÉNEK ELLENŐRZÉSE

1.   VIZSGÁLATOK

A biztonsági öveknek bizonyíthatóan meg kell felelniük azoknak a követelményeknek, amelyeken a következő vizsgálatok alapulnak:

1.1.   A reteszelési küszöb és a vészhelyzetben automatikusan reteszelő övvisszahúzók tartósságának hitelesítése

A 7.6.2. bekezdés rendelkezései értelmében az adott esetben legkedvezőtlenebb irányban, miután elvégezték az ezen előírás 6.2.5.3.5. bekezdésében előírt, és 7.6.1., a 7.2., illetve a 7.6.3. bekezdésben részletezett tartóssági vizsgálatot.

1.2.   Az automatikusan kioldó övvisszahúzók tartósságának ellenőrzése

A 7.6.1. bekezdés rendelkezései szerint, kiegészítve az ezen előírás 6.2.5.3.3. bekezdésében előírt és a 7.2. és a 7.6.3. bekezdésben meghatározott vizsgálatokkal kiegészítve.

1.3.   Hevederszilárdsági vizsgálat előkezelés után

A 7.4.2. bekezdésben leírt eljárásnak megfelelően, az ezen előírás 7.4.1.1–7.4.1.5. bekezdésének követelményei szerint elvégzett előkezelés után.

1.3.1.   Hevederszilárdsági vizsgálat koptatás után

A 7.4.2. bekezdésben leírt eljárásnak megfelelően, az ezen előírás 7.4.1.6. bekezdésének követelményei szerint elvégzett előkezelés után.

1.4.   Mikrocsúszási vizsgálat

Az ezen előírás 7.3. bekezdésében leírt eljárás szerint.

1.5.   Merev részek vizsgálata

Az ezen előírás 7.5. bekezdésében leírt eljárás szerint.

1.6.   Dinamikus vizsgálatnak alávetett biztonsági öv vagy utasbiztonsági rendszer működési követelményeinek ellenőrzése

1.6.1.   Vizsgálatok előkezeléssel

| 1.6.1.1. | Az ezen előírás 7.7. és 7.8. bekezdésében levő rendelkezések szerinti vészhelyzetben reteszelő övvisszahúzóval szerelt övek és utasbiztonsági rendszerek, amelyeknél olyan öveket használnak, amelyeknek az övvisszahúzóját előzőleg az ezen előírás 7.6.1. bekezdésében leírt 45 000 ciklusból álló tartóssági vizsgálatnak és ennek az előírásnak a 6.2.2.4., 7.2. és 7.6.3. bekezdésében meghatározott vizsgálatoknak vetették alá. |
| --- | --- |

1.6.1.1.

Az ezen előírás 7.7. és 7.8. bekezdésében levő rendelkezések szerinti vészhelyzetben reteszelő övvisszahúzóval szerelt övek és utasbiztonsági rendszerek, amelyeknél olyan öveket használnak, amelyeknek az övvisszahúzóját előzőleg az ezen előírás 7.6.1. bekezdésében leírt 45 000 ciklusból álló tartóssági vizsgálatnak és ennek az előírásnak a 6.2.2.4., 7.2. és 7.6.3. bekezdésében meghatározott vizsgálatoknak vetették alá.

| 1.6.1.2. | Az ezen előírás 7.7. és 7.8. bekezdésében levő rendelkezések szerinti automatikusan reteszelő övvisszahúzóval szerelt övek és utasbiztonsági rendszerek, amelyeknél olyan öveket használnak, amelyeknek az övvisszahúzóját előzőleg az ezen előírás 7.6.1. bekezdésében leírt 10 000 ciklusból álló tartóssági vizsgálatnak és ennek az előírásnak a 6.2.2.4., 7.2. és 7.6.3. bekezdésében előírt vizsgálatoknak vetették alá. |
| --- | --- |

1.6.1.2.

Az ezen előírás 7.7. és 7.8. bekezdésében levő rendelkezések szerinti automatikusan reteszelő övvisszahúzóval szerelt övek és utasbiztonsági rendszerek, amelyeknél olyan öveket használnak, amelyeknek az övvisszahúzóját előzőleg az ezen előírás 7.6.1. bekezdésében leírt 10 000 ciklusból álló tartóssági vizsgálatnak és ennek az előírásnak a 6.2.2.4., 7.2. és 7.6.3. bekezdésében előírt vizsgálatoknak vetették alá.

| 1.6.1.3. | Statikus öv: az ezen előírás 7.7. és 7.8. bekezdésének rendelkezései szerinti biztonsági övön, amelyet az ezen előírás 6.2.2.4. és 7.2. bekezdésében előírt vizsgálatoknak vetettek alá. |
| --- | --- |

1.6.1.3.

Statikus öv: az ezen előírás 7.7. és 7.8. bekezdésének rendelkezései szerinti biztonsági övön, amelyet az ezen előírás 6.2.2.4. és 7.2. bekezdésében előírt vizsgálatoknak vetettek alá.

1.6.2.   Előkezelés nélküli vizsgálat

Az ezen előírás 7.7. és 7.8. bekezdésben lefektetett rendelkezések szerint.

2.   A VIZSGÁLAT GYAKORISÁGA ÉS EREDMÉNYEI

| 2.1. | Az 1.1–1.5. bekezdés előírásai szerint a vizsgálatot statisztikailag ellenőrzött és véletlenszerű alapon kell elvégezni valamelyik szokványos minőségbiztosítási eljárásnak megfelelően. |
| --- | --- |

2.1.

Az 1.1–1.5. bekezdés előírásai szerint a vizsgálatot statisztikailag ellenőrzött és véletlenszerű alapon kell elvégezni valamelyik szokványos minőségbiztosítási eljárásnak megfelelően.

| 2.1.1. | Ezenkívül a vészhelyzetben automatikusan reteszelő övvisszahúzók esetében minden szerelvényt ellenőrizni kell: |
| --- | --- |

2.1.1.

Ezenkívül a vészhelyzetben automatikusan reteszelő övvisszahúzók esetében minden szerelvényt ellenőrizni kell:

| 2.1.1.1. | Vagy az ezen előírás 7.6.2.1. és 7.6.2.2. bekezdésének rendelkezései szerint, a 7.6.2.1.2. bekezdésben meghatározott legkedvezőtlenebb irányban. A vizsgálat eredményeinek meg kell felelniük az ezen előírás 6.2.5.3.1.1. és 6.2.5.3.3. bekezdése követelményeinek. |
| --- | --- |

2.1.1.1.

Vagy az ezen előírás 7.6.2.1. és 7.6.2.2. bekezdésének rendelkezései szerint, a 7.6.2.1.2. bekezdésben meghatározott legkedvezőtlenebb irányban. A vizsgálat eredményeinek meg kell felelniük az ezen előírás 6.2.5.3.1.1. és 6.2.5.3.3. bekezdése követelményeinek.

| 2.1.1.2. | Vagy az előírás 7.6.2.3. bekezdésében rögzített rendelkezések szerint a legkedvezőtlenebb irányban. Az elhajlási sebesség nagyobb lehet, mint az előírt sebesség, amennyiben ez nem befolyásolja a vizsgálat eredményét. A vizsgálat eredményeinek meg kell felelnie az előírás 6.2.5.3.1.4. bekezdése követelményeknek. |
| --- | --- |

2.1.1.2.

Vagy az előírás 7.6.2.3. bekezdésében rögzített rendelkezések szerint a legkedvezőtlenebb irányban. Az elhajlási sebesség nagyobb lehet, mint az előírt sebesség, amennyiben ez nem befolyásolja a vizsgálat eredményét. A vizsgálat eredményeinek meg kell felelnie az előírás 6.2.5.3.1.4. bekezdése követelményeknek.

| 2.2. | Az e melléklet 1.6. pontja szerinti dinamikus vizsgálatnak való megfelelés ellenőrzése esetében e vizsgálatot a következő legkisebb gyakorisággal kell végrehajtani: |
| --- | --- |

2.2.

Az e melléklet 1.6. pontja szerinti dinamikus vizsgálatnak való megfelelés ellenőrzése esetében e vizsgálatot a következő legkisebb gyakorisággal kell végrehajtani:

2.2.1.   Vizsgálatok előkezeléssel

| 2.2.1.1. | Vészhelyzetben automatikusan reteszelő övvisszahúzóval felszerelt övek esetében:






  — | amennyiben a naponta gyártott övek száma 1 000-nél nagyobb: 100 000 gyártott övből egyet, kéthetente egy öv legkisebb gyakorisággal, |
| --- | --- | --- |

2.2.1.1.

Vészhelyzetben automatikusan reteszelő övvisszahúzóval felszerelt övek esetében:

—

amennyiben a naponta gyártott övek száma 1 000-nél nagyobb: 100 000 gyártott övből egyet, kéthetente egy öv legkisebb gyakorisággal,

| — | amennyiben a naponta gyártott övek száma legfeljebb 1 000: 100 000 gyártott övből egyet, reteszelőmechanizmus-típusonként évente egy öv legkisebb gyakorisággal (1) |
| --- | --- |

—

amennyiben a naponta gyártott övek száma legfeljebb 1 000: 100 000 gyártott övből egyet, reteszelőmechanizmus-típusonként évente egy öv legkisebb gyakorisággal (1)

kell alávetni az ezen melléklet 1.6.1.1. bekezdésében előírt vizsgálatnak.

| 2.2.1.2. | Automatikus kioldású övvisszahúzóval felszerelt övek és statikus övek esetében,






  — | amennyiben a naponta gyártott övek száma 1 000-nél nagyobb: 100 000 gyártott övből egyet, kéthetente egy öv legkisebb gyakorisággal, |
| --- | --- | --- |

2.2.1.2.

Automatikus kioldású övvisszahúzóval felszerelt övek és statikus övek esetében,

—

amennyiben a naponta gyártott övek száma 1 000-nél nagyobb: 100 000 gyártott övből egyet, kéthetente egy öv legkisebb gyakorisággal,

| — | amennyiben a naponta gyártott övek száma legfeljebb 1 000: 10 000 gyártott övből egyet, évente egy öv legkisebb gyakorisággal |
| --- | --- |

—

amennyiben a naponta gyártott övek száma legfeljebb 1 000: 10 000 gyártott övből egyet, évente egy öv legkisebb gyakorisággal

kell alávetni az e melléklet 1.6.1.2., illetve 1.6.1.3. pontjában előírt vizsgálatnak.

2.2.2.   Előkezelés nélküli vizsgálatok

| 2.2.2.1. | Vészhelyzetben reteszelő övvisszahúzóval ellátott övek esetében az alábbi számú mintát kell alávetni a fenti 1.6.2. bekezdésben előírt vizsgálatoknak: |
| --- | --- |

2.2.2.1.

Vészhelyzetben reteszelő övvisszahúzóval ellátott övek esetében az alábbi számú mintát kell alávetni a fenti 1.6.2. bekezdésben előírt vizsgálatoknak:

| 2.2.2.1.1. | naponta 5 000-nél kevesebb gyártott öv esetében reteszelőmechanizmus-fajtánként 25 000 gyártott övből kettőt, évente egy öv legkisebb gyakorisággal; |
| --- | --- |

2.2.2.1.1.

naponta 5 000-nél kevesebb gyártott öv esetében reteszelőmechanizmus-fajtánként 25 000 gyártott övből kettőt, évente egy öv legkisebb gyakorisággal;

| 2.2.2.1.2. | naponta 5 000-nél kevesebb gyártott öv esetében reteszelőmechanizmus-fajtánként 5 000 gyártott övből egyet, évente egy öv legkisebb gyakorisággal. |
| --- | --- |

2.2.2.1.2.

naponta 5 000-nél kevesebb gyártott öv esetében reteszelőmechanizmus-fajtánként 5 000 gyártott övből egyet, évente egy öv legkisebb gyakorisággal.

| 2.2.2.2. | Automatikusan reteszelő övvisszahúzóval ellátott övek és statikus övek esetében az alábbi számú mintát kell alávetni a fenti 1.6.2. bekezdésben előírt vizsgálatoknak: |
| --- | --- |

2.2.2.2.

Automatikusan reteszelő övvisszahúzóval ellátott övek és statikus övek esetében az alábbi számú mintát kell alávetni a fenti 1.6.2. bekezdésben előírt vizsgálatoknak:

| 2.2.2.2.1. | naponta 5 000-nél kevesebb gyártott öv esetében reteszelőmechanizmus-fajtánként 25 000 gyártott övből kettőt, naponta egy jóváhagyott típus legkisebb gyakorisággal; |
| --- | --- |

2.2.2.2.1.

naponta 5 000-nél kevesebb gyártott öv esetében reteszelőmechanizmus-fajtánként 25 000 gyártott övből kettőt, naponta egy jóváhagyott típus legkisebb gyakorisággal;

| 2.2.2.2.2. | naponta 5 000-nél kevesebb gyártott öv esetén jóváhagyott típusonként 5 000 gyártott övből egyen, évente egy öv legkisebb gyakorisággal. |
| --- | --- |

2.2.2.2.2.

naponta 5 000-nél kevesebb gyártott öv esetén jóváhagyott típusonként 5 000 gyártott övből egyen, évente egy öv legkisebb gyakorisággal.

2.2.3.   Eredmények

Az eredményeknek ki kell elégíteniük a 6.4.1.3.1. bekezdésben megállapított követelményeket.

A próbabábu menetirányban előre történő elmozdulása szabályozható a jelen előírás 6.4.1.3.2. bekezdése (vagy adott esetben a 6.4.1.4. bekezdés) szerint az előkezeléssel végzett vizsgálat során a jelen melléklet 1.6.1. bekezdése szerint egyszerűsített átigazított eljárás alkalmazásával.

| 2.2.3.1. | Az ezen előírás 6.4.1.3.3. bekezdését, illetve az ezen melléklet 1.6.1. bekezdését követő jóváhagyás esetén csak az van előírva, hogy az öv egyetlen részét sem szabad megsemmisíteni vagy kiiktatni, és a mellkas referenciapontjának sebessége 300 mm elmozdulás során nem lépheti túl a 24 km/h sebességet. |
| --- | --- |

2.2.3.1.

Az ezen előírás 6.4.1.3.3. bekezdését, illetve az ezen melléklet 1.6.1. bekezdését követő jóváhagyás esetén csak az van előírva, hogy az öv egyetlen részét sem szabad megsemmisíteni vagy kiiktatni, és a mellkas referenciapontjának sebessége 300 mm elmozdulás során nem lépheti túl a 24 km/h sebességet.

| 2.3. | Amennyiben egy adott vizsgálat során valamely vizsgálati minta nem bizonyul megfelelőnek, ugyanazon követelményeknek megfelelően egy további vizsgálatot kell elvégezni legalább három másik mintán. Dinamikus vizsgálat esetében, ha a három közül valamelyik nem bizonyul megfelelőnek a vizsgálat során, a jóváhagyás jogosultja vagy hivatalosan megbízott képviselője értesíti azon illetékes hatóságot, amely a típusjóváhagyást megadta jelezve, hogy milyen lépéseket tettek a gyártás megfelelőségének visszaállítására. |
| --- | --- |

2.3.

Amennyiben egy adott vizsgálat során valamely vizsgálati minta nem bizonyul megfelelőnek, ugyanazon követelményeknek megfelelően egy további vizsgálatot kell elvégezni legalább három másik mintán. Dinamikus vizsgálat esetében, ha a három közül valamelyik nem bizonyul megfelelőnek a vizsgálat során, a jóváhagyás jogosultja vagy hivatalosan megbízott képviselője értesíti azon illetékes hatóságot, amely a típusjóváhagyást megadta jelezve, hogy milyen lépéseket tettek a gyártás megfelelőségének visszaállítására.

---

(1)  E melléklet alkalmazásában „reteszelőmechanizmus-típus”: minden olyan vészhelyzetben reteszelő övvisszahúzó, amely mechanizmusa csak az érzékelő készüléknek a jármű vonatkoztatási tengelyével alkotott dőlési szögében (szögeiben) tér el.

---

15. MELLÉKLET

ELJÁRÁS A H PONT HELYE ÉS A JÁRMŰBEN UTAZÓ SZEMÉLY TÖRZSÉNEK KÜLÖNBÖZŐ ÜLÉSHELYZETEKBEN FELVETT TÉNYLEGES DŐLÉSSZÖGE MEGHATÁROZÁSÁRA

1.   CÉL

A mellékletben leírt eljárás segítségével meghatározható a H pont és a járműben utazó személy törzsének egy vagy több üléshelyzetben bezárt szöge, valamint ellenőrizhető a mért adatok és a jármű gyártója által megadott tervezési adatok kapcsolata (1).

2.   MEGHATÁROZÁSOK

Ezen melléklet alkalmazásában:

| 2.1. | „Referenciaadatok”: valamely üléshelyzet egy vagy több alábbi jellemzője: |
| --- | --- |

2.1.

„Referenciaadatok”: valamely üléshelyzet egy vagy több alábbi jellemzője:

| 2.1.1. | a H pont és az R pont, valamint azok kapcsolata; |
| --- | --- |

2.1.1.

a H pont és az R pont, valamint azok kapcsolata;

| 2.1.2. | a törzs tényleges dőlésszöge és a törzs tervezett dőlésszöge, illetve ezek egymáshoz való viszonya. |
| --- | --- |

2.1.2.

a törzs tényleges dőlésszöge és a törzs tervezett dőlésszöge, illetve ezek egymáshoz való viszonya.

| 2.2. | A „háromdimenziós H pont vizsgáló eszköz” (háromdimenziós próbabábu): a H pont és a törzs tényleges dőlésszögének meghatározására szolgáló eszköz. Ezt a berendezést e melléklet 1. függeléke írja le. |
| --- | --- |

2.2.

A „háromdimenziós H pont vizsgáló eszköz” (háromdimenziós próbabábu): a H pont és a törzs tényleges dőlésszögének meghatározására szolgáló eszköz. Ezt a berendezést e melléklet 1. függeléke írja le.

| 2.3. | A H pont az alábbi 4. bekezdés szerint a jármű ülésébe szerelt háromdimenziós próbabábu törzsének és combjának forgáspontja. A H pont az eszköz középvonalának középpontjában helyezkedik el, a háromdimenziós próbabábu két oldalán található H pont beállító gombok között. A H pont elméletileg megfelel az R pontnak (a tűrések értékét az alábbi 3.2.2. bekezdés tartalmazza). Feltételezzük, hogy a 4. bekezdésben leírt eljárással történő meghatározást követően a H pont az üléspárna-szerkezethez képest nem változtatja helyét, és az ülés állításakor azzal együtt mozog. |
| --- | --- |

2.3.

A H pont az alábbi 4. bekezdés szerint a jármű ülésébe szerelt háromdimenziós próbabábu törzsének és combjának forgáspontja. A H pont az eszköz középvonalának középpontjában helyezkedik el, a háromdimenziós próbabábu két oldalán található H pont beállító gombok között. A H pont elméletileg megfelel az R pontnak (a tűrések értékét az alábbi 3.2.2. bekezdés tartalmazza). Feltételezzük, hogy a 4. bekezdésben leírt eljárással történő meghatározást követően a H pont az üléspárna-szerkezethez képest nem változtatja helyét, és az ülés állításakor azzal együtt mozog.

| 2.4. | Az „R pont” vagy az „ülés referenciapontja” a jármű gyártója által az üléshelyzetekhez megállapított tervezési pont, amelyet a háromdimenziós referenciarendszer figyelembevételével határoz meg. |
| --- | --- |

2.4.

Az „R pont” vagy az „ülés referenciapontja” a jármű gyártója által az üléshelyzetekhez megállapított tervezési pont, amelyet a háromdimenziós referenciarendszer figyelembevételével határoz meg.

| 2.5. | „Törzsvonal”: a háromdimenziós próbabábu középvonala, amikor a bábu a leghátsó pozícióban van. |
| --- | --- |

2.5.

„Törzsvonal”: a háromdimenziós próbabábu középvonala, amikor a bábu a leghátsó pozícióban van.

| 2.6. | A „törzs tényleges dőlésszöge” a H ponton áthaladó függőleges vonal és a törzsvonal által bezárt, a háromdimenziós próbabábun a hátdőlésszögkvadránssal mért szöget jelenti. A törzs tényleges dőlésszöge elméletileg megfelel a törzs tervezett dőlésszögének (a tűréshatárok értékét az alábbi 3.2.2. bekezdés tartalmazza). |
| --- | --- |

2.6.

A „törzs tényleges dőlésszöge” a H ponton áthaladó függőleges vonal és a törzsvonal által bezárt, a háromdimenziós próbabábun a hátdőlésszögkvadránssal mért szöget jelenti. A törzs tényleges dőlésszöge elméletileg megfelel a törzs tervezett dőlésszögének (a tűréshatárok értékét az alábbi 3.2.2. bekezdés tartalmazza).

| 2.7. | A „törzs tervezett dőlésszöge” az R ponton áthaladó függőleges vonal és a törzs vonala között mért szög, olyan helyzetben, amikor az üléstámla a jármű gyártója által tervezett pozícióban van. |
| --- | --- |

2.7.

A „törzs tervezett dőlésszöge” az R ponton áthaladó függőleges vonal és a törzs vonala között mért szög, olyan helyzetben, amikor az üléstámla a jármű gyártója által tervezett pozícióban van.

| 2.8. | Az „utas középsíkja” az egyes kijelölt üléshelyzetekben elhelyezett háromdimenziós próbabábu középsíkja; a H pont az Y tengelyen elfoglalt koordinátájával ábrázolható. Különálló ülések esetében az ülés középsíkja egybeesik az utas középsíkjával. Más ülések esetében az utas középsíkját a gyártó határozza meg. |
| --- | --- |

2.8.

Az „utas középsíkja” az egyes kijelölt üléshelyzetekben elhelyezett háromdimenziós próbabábu középsíkja; a H pont az Y tengelyen elfoglalt koordinátájával ábrázolható. Különálló ülések esetében az ülés középsíkja egybeesik az utas középsíkjával. Más ülések esetében az utas középsíkját a gyártó határozza meg.

| 2.9. | A „háromdimenziós referenciarendszer”: az e melléklet 2. függelékében leírt rendszer. |
| --- | --- |

2.9.

A „háromdimenziós referenciarendszer”: az e melléklet 2. függelékében leírt rendszer.

| 2.10. | A „kiindulási pontok” a jármű gyártója által a járműtesten meghatározott fizikai pontok (lyukak, felületek, jelölések vagy bemélyedések). |
| --- | --- |

2.10.

A „kiindulási pontok” a jármű gyártója által a járműtesten meghatározott fizikai pontok (lyukak, felületek, jelölések vagy bemélyedések).

| 2.11. | A „jármű mérési helyzete” a járműnek a háromdimenziós referenciarendszerben a kiindulási pontok koordinátái által meghatározott helyzete. |
| --- | --- |

2.11.

A „jármű mérési helyzete” a járműnek a háromdimenziós referenciarendszerben a kiindulási pontok koordinátái által meghatározott helyzete.

3.   ELŐÍRÁSOK

3.1.   Adatok megjelenítése

Minden olyan üléshelyzetre vonatkozóan, amelyeknél referenciaadatokkal kell bizonyítani a jelen előírásban rögzített rendelkezéseknek való megfelelést, a következő adatok összességét vagy kiválasztott részét kell megjeleníteni a melléklet 3. függelékében megadott formában:

| 3.1.1. | az R pont koordinátái a háromdimenziós referenciarendszerben; |
| --- | --- |

3.1.1.

az R pont koordinátái a háromdimenziós referenciarendszerben;

| 3.1.2. | a törzs tervezett dőlésszöge; |
| --- | --- |

3.1.2.

a törzs tervezett dőlésszöge;

| 3.1.3. | az ülésnek (ha állítható) az alábbi 4.3. bekezdés szerinti mérési helyzetbe történő állításához szükséges információk. |
| --- | --- |

3.1.3.

az ülésnek (ha állítható) az alábbi 4.3. bekezdés szerinti mérési helyzetbe történő állításához szükséges információk.

3.2.   A mért adatok és a tervezési előírások közötti összefüggés

| 3.2.1. | A H pont koordinátáit és a törzs tényleges dőlésszögének értékét, melyet a 4. bekezdésben rögzített eljárással lehet megállapítani, össze kell hasonlítani az R pont koordinátáival és a törzs a jármű gyártója által megadott tervezett dőlésszögének értékével. |
| --- | --- |

3.2.1.

A H pont koordinátáit és a törzs tényleges dőlésszögének értékét, melyet a 4. bekezdésben rögzített eljárással lehet megállapítani, össze kell hasonlítani az R pont koordinátáival és a törzs a jármű gyártója által megadott tervezett dőlésszögének értékével.

| 3.2.2. | Az R pont és a H pont viszonylagos helyzete, valamint a törzsnek a tervben megadott és tényleges dőlésszöge közötti viszony a kérdéses ülőhelyzet esetén akkor minősül kielégítőnek, ha a koordináták által meghatározott H pont egy olyan 50 mm vízszintes és függőleges oldalhosszúságú négyszögön belül van, amelynek átlói az R pontban metszik egymást, és ha a törzs tényleges dőlésszöge legfeljebb 5o-kal a törzs tervezett dőlésszögén belül van. |
| --- | --- |

3.2.2.

Az R pont és a H pont viszonylagos helyzete, valamint a törzsnek a tervben megadott és tényleges dőlésszöge közötti viszony a kérdéses ülőhelyzet esetén akkor minősül kielégítőnek, ha a koordináták által meghatározott H pont egy olyan 50 mm vízszintes és függőleges oldalhosszúságú négyszögön belül van, amelynek átlói az R pontban metszik egymást, és ha a törzs tényleges dőlésszöge legfeljebb 5o-kal a törzs tervezett dőlésszögén belül van.

| 3.2.3. | Ha ezek a feltételek teljesülnek, az R pont és a törzs tervezett dőlésszöge felhasználható a jelen előírásban szereplő rendelkezéseknek való megfelelés bizonyítására. |
| --- | --- |

3.2.3.

Ha ezek a feltételek teljesülnek, az R pont és a törzs tervezett dőlésszöge felhasználható a jelen előírásban szereplő rendelkezéseknek való megfelelés bizonyítására.

| 3.2.4. | Ha a H pont vagy a törzs tényleges dőlésszöge nem felel meg a fenti 3.2.2. bekezdésben rögzített követelményeknek, a H pont helyét és a törzs tényleges dőlésszögét még kétszer (összesen háromszor) meg kell határozni. Ha a 3.2.4. bekezdés szerinti három meghatározás közül kettőnek az eredményei megfelelnek a feltételeknek, a fenti 3.2.3. bekezdés követelményeit kell alkalmazni. |
| --- | --- |

3.2.4.

Ha a H pont vagy a törzs tényleges dőlésszöge nem felel meg a fenti 3.2.2. bekezdésben rögzített követelményeknek, a H pont helyét és a törzs tényleges dőlésszögét még kétszer (összesen háromszor) meg kell határozni. Ha a 3.2.4. bekezdés szerinti három meghatározás közül kettőnek az eredményei megfelelnek a feltételeknek, a fenti 3.2.3. bekezdés követelményeit kell alkalmazni.

| 3.2.5. | Amennyiben a 3.2.4. bekezdésben leírt három művelet közül legalább kettő eredményei nem felelnek meg a 3.2.2. bekezdés követelményeinek, vagy ha a vizsgálat nem végezhető el, mert a jármű gyártója nem adta meg az R pont helyzetére vagy a törzs tervezett dőlésszögére vonatkozó adatokat, a három mért pont súlypontját vagy a három mért szög átlagát kell érvényes értékként alkalmazni és figyelembe venni minden olyan esetben, amikor a jelen előírásban hivatkozás történik az R pontra vagy a törzs tervezett dőlésszögére. |
| --- | --- |

3.2.5.

Amennyiben a 3.2.4. bekezdésben leírt három művelet közül legalább kettő eredményei nem felelnek meg a 3.2.2. bekezdés követelményeinek, vagy ha a vizsgálat nem végezhető el, mert a jármű gyártója nem adta meg az R pont helyzetére vagy a törzs tervezett dőlésszögére vonatkozó adatokat, a három mért pont súlypontját vagy a három mért szög átlagát kell érvényes értékként alkalmazni és figyelembe venni minden olyan esetben, amikor a jelen előírásban hivatkozás történik az R pontra vagy a törzs tervezett dőlésszögére.

4.   ELJÁRÁS A H PONT HELYÉNEK ÉS A TÖRZS TÉNYLEGES DŐLÉSSZÖGÉNEK MEGHATÁROZÁSÁRA

| 4.1. | A járművet a vizsgálat megkezdése előtt a gyártó belátása szerint 20 ± 10 oC hőmérsékletre kell előfűteni, hogy az ülés anyagának hőmérséklete elérje a szobahőmérsékletet. Ha a vizsgálandó ülésen előzőleg még soha nem ült senki, egy 70–80 kg-os személyt, vagy a próbabábut kell 1 perces időtartamra ráültetni az ülésre, a párnázat és az üléstámla meggörbítéséhez. A gyártó kérésére a háromdimenziós próbabábu behelyezése előtt legalább 30 percig nem szabad terhelni az üléseket. |
| --- | --- |

4.1.

A járművet a vizsgálat megkezdése előtt a gyártó belátása szerint 20 ± 10 oC hőmérsékletre kell előfűteni, hogy az ülés anyagának hőmérséklete elérje a szobahőmérsékletet. Ha a vizsgálandó ülésen előzőleg még soha nem ült senki, egy 70–80 kg-os személyt, vagy a próbabábut kell 1 perces időtartamra ráültetni az ülésre, a párnázat és az üléstámla meggörbítéséhez. A gyártó kérésére a háromdimenziós próbabábu behelyezése előtt legalább 30 percig nem szabad terhelni az üléseket.

| 4.2. | A járműnek a fenti 2.11. bekezdésben meghatározott mérési helyzetben kell lennie. |
| --- | --- |

4.2.

A járműnek a fenti 2.11. bekezdésben meghatározott mérési helyzetben kell lennie.

| 4.3. | Ha az ülés állítható, azt az első vagy a leghátsó szokásos vezetési vagy üzemeltetési testhelyzetbe kell állítani úgy, ahogyan ezt a jármű gyártója jelezte, csak az ülés hosszirányú beállításainak figyelembevételével, a szokásos vezetési vagy üzemeltetési testhelyzetektől eltérő célokra használt ülésút kivételével. Ha az üléseket egyéb módon is be lehet állítani (függőleges, szögbeállítás, háttámla-beállítás stb.), akkor ezeket a beállításokat a jármű gyártójának utasításai szerint kell elvégezni. Rugózott ülések esetében a függőleges beállítást mereven rögzíteni kell a gyártó által megadott szokásos vezetési testhelyzetnek megfelelően. |
| --- | --- |

4.3.

Ha az ülés állítható, azt az első vagy a leghátsó szokásos vezetési vagy üzemeltetési testhelyzetbe kell állítani úgy, ahogyan ezt a jármű gyártója jelezte, csak az ülés hosszirányú beállításainak figyelembevételével, a szokásos vezetési vagy üzemeltetési testhelyzetektől eltérő célokra használt ülésút kivételével. Ha az üléseket egyéb módon is be lehet állítani (függőleges, szögbeállítás, háttámla-beállítás stb.), akkor ezeket a beállításokat a jármű gyártójának utasításai szerint kell elvégezni. Rugózott ülések esetében a függőleges beállítást mereven rögzíteni kell a gyártó által megadott szokásos vezetési testhelyzetnek megfelelően.

| 4.4. | Az ülés háromdimenziós próbabábu által elfoglalt felületét alkalmas méretű és szálelrendezésű muszlinanyaggal: vagy cm-enként 18,9 szálat tartalmazó és 0,228 kg/m2 fajlagos tömegű sima pamutszövettel, vagy ezzel egyenértékű jellemzőkkel rendelkező kötött vagy nem szőtt anyaggal kell lefedni. Járműből kiszerelt ülés vizsgálata esetén az ülést olyan padlózaton kell elhelyezni, amely alapvető jellemzői (2) tekintetében megegyezik azon jármű padlózatával, amelyhez az ülést tervezték. |
| --- | --- |

4.4.

Az ülés háromdimenziós próbabábu által elfoglalt felületét alkalmas méretű és szálelrendezésű muszlinanyaggal: vagy cm-enként 18,9 szálat tartalmazó és 0,228 kg/m2 fajlagos tömegű sima pamutszövettel, vagy ezzel egyenértékű jellemzőkkel rendelkező kötött vagy nem szőtt anyaggal kell lefedni. Járműből kiszerelt ülés vizsgálata esetén az ülést olyan padlózaton kell elhelyezni, amely alapvető jellemzői (2) tekintetében megegyezik azon jármű padlózatával, amelyhez az ülést tervezték.

| 4.5. | A háromdimenziós próbabábu ülőfelületet és hátat jelképező részét úgy kell elhelyezni, hogy a háromdimenziós próbabábu középsíkja egybeessen az utas középsíkjával. A háromdimenziós próbabábu a gyártó kérésére az utas középsíkjához képest a jármű közepe felé elmozdítható, ha olyannyira kilóg a járműből, hogy az ülés peremének figyelembevételével másként nem lehet vízszintes helyzetben tartani. |
| --- | --- |

4.5.

A háromdimenziós próbabábu ülőfelületet és hátat jelképező részét úgy kell elhelyezni, hogy a háromdimenziós próbabábu középsíkja egybeessen az utas középsíkjával. A háromdimenziós próbabábu a gyártó kérésére az utas középsíkjához képest a jármű közepe felé elmozdítható, ha olyannyira kilóg a járműből, hogy az ülés peremének figyelembevételével másként nem lehet vízszintes helyzetben tartani.

| 4.6. | A lábfej- és alsólábszár-szerelvényt vagy egyenként, vagy a T-szelvény és alsó lábszárszerelvény segítségével csatlakoztatni kell az üléshez. A H pont beállító gombokat összekötő vonalnak a talajjal párhuzamosnak, és az ülés hosszirányú középsíkjára merőlegesnek kell lennie. |
| --- | --- |

4.6.

A lábfej- és alsólábszár-szerelvényt vagy egyenként, vagy a T-szelvény és alsó lábszárszerelvény segítségével csatlakoztatni kell az üléshez. A H pont beállító gombokat összekötő vonalnak a talajjal párhuzamosnak, és az ülés hosszirányú középsíkjára merőlegesnek kell lennie.

| 4.7. | A háromdimenziós próbabábu lábfejét és lábszárát a következők szerint kell beállítani. |
| --- | --- |

4.7.

A háromdimenziós próbabábu lábfejét és lábszárát a következők szerint kell beállítani.

4.7.1.   Kijelölt üléshelyzet: vezetőülés és szélső első utasülés

| 4.7.1.1. | Mind a lábfej-, mind a lábszárszerelvényt előre kell mozgatni úgy, hogy a lábfej természetes helyzetben érintkezzen a talajjal, szükség esetén a kezelő pedálok között. Ha lehetséges, a bal lábfejet közelítően ugyanolyan távolságban kell elhelyezni a háromdimenziós próbabábu középsíkjának bal oldalától, mint a jobb lábfejet a középsík jobb oldalától. A háromdimenziós próbabábu keresztirányú beállítására szolgáló libellát szükség esetén az ülőfelület utánállításával vagy a lábszár és a lábfej hátratolásával vízszintes helyzetbe kell hozni. A H pont beállító gombokat összekötő vonalat az ülés hosszirányú középsíkjára merőleges helyzetben kell tartani. |
| --- | --- |

4.7.1.1.

Mind a lábfej-, mind a lábszárszerelvényt előre kell mozgatni úgy, hogy a lábfej természetes helyzetben érintkezzen a talajjal, szükség esetén a kezelő pedálok között. Ha lehetséges, a bal lábfejet közelítően ugyanolyan távolságban kell elhelyezni a háromdimenziós próbabábu középsíkjának bal oldalától, mint a jobb lábfejet a középsík jobb oldalától. A háromdimenziós próbabábu keresztirányú beállítására szolgáló libellát szükség esetén az ülőfelület utánállításával vagy a lábszár és a lábfej hátratolásával vízszintes helyzetbe kell hozni. A H pont beállító gombokat összekötő vonalat az ülés hosszirányú középsíkjára merőleges helyzetben kell tartani.

| 4.7.1.2. | Ha a bal lábszár nem tartható párhuzamosan a jobb lábszárral és a bal lábfej nem támasztható meg a járműszerkezeten, akkor a bal lábfejet előre kell tolni úgy, hogy meg legyen támasztva. Az irányító gombok helyzetét fenn kell tartani. |
| --- | --- |

4.7.1.2.

Ha a bal lábszár nem tartható párhuzamosan a jobb lábszárral és a bal lábfej nem támasztható meg a járműszerkezeten, akkor a bal lábfejet előre kell tolni úgy, hogy meg legyen támasztva. Az irányító gombok helyzetét fenn kell tartani.

4.7.2.   Kijelölt üléshelyzet: külső hátsó

Hátsó ülések és pótülések esetén a lábszárakat a gyártó előírásainak megfelelően kell elhelyezni. Ha a lábfejek a padló különböző magasságú részein nyugszanak, akkor az első ülést elsőként érintő lábfejet kell viszonyítási alapnak tekinteni, a második lábfejet pedig úgy kell elhelyezni, hogy a bábu ülőfelülete a keresztirányú beállításra szolgáló libella szerint vízszintes legyen.

4.7.3.   Egyéb kijelölt üléshelyzetek

A fenti 4.7.1. bekezdésben leírt általános eljárást kell követni azzal az eltéréssel, hogy a lábfejet a jármű gyártójának utasításai szerint kell elhelyezni.

| 4.8. | Helyezzük el az alsó lábszár és a comb terhelő tömegeit, majd állítsuk vízszintes helyzetbe a háromdimenziós próbabábut. |
| --- | --- |

4.8.

Helyezzük el az alsó lábszár és a comb terhelő tömegeit, majd állítsuk vízszintes helyzetbe a háromdimenziós próbabábut.

| 4.9. | Döntsük előre a próbabábu hátát az elülső ütközőig, és a térdcsuklók tengelye segítségével távolítsuk el a próbabábut a háttámlától. Az alábbi módszerek egyikével állítsuk be a háromdimenziós próbabábut az ülésen. |
| --- | --- |

4.9.

Döntsük előre a próbabábu hátát az elülső ütközőig, és a térdcsuklók tengelye segítségével távolítsuk el a próbabábut a háttámlától. Az alábbi módszerek egyikével állítsuk be a háromdimenziós próbabábut az ülésen.

| 4.9.1. | Ha a háromdimenziós próbabábu hátrafelé igyekszik csúszni, a következők szerint kell eljárni. Engedjük hátracsúszni a próbabábut addig a pontig, amikor már nem kell előrefelé irányuló vízszintes ellentartó erőt alkalmazni a térdcsuklók tengelyére, vagyis amikor a bábu ülőfelülete már érintkezik az ülés háttámlájával. Szükség esetén ismét állítsuk a megfelelő helyzetbe az alsó lábszárat. |
| --- | --- |

4.9.1.

Ha a háromdimenziós próbabábu hátrafelé igyekszik csúszni, a következők szerint kell eljárni. Engedjük hátracsúszni a próbabábut addig a pontig, amikor már nem kell előrefelé irányuló vízszintes ellentartó erőt alkalmazni a térdcsuklók tengelyére, vagyis amikor a bábu ülőfelülete már érintkezik az ülés háttámlájával. Szükség esetén ismét állítsuk a megfelelő helyzetbe az alsó lábszárat.

| 4.9.2. | Ha a háromdimenziós próbabábu nem igyekszik hátrafelé csúszni, a következők szerint kell eljárni. Tolja hátra a próbabábut a térdcsuklók tengelyének vízszintesen hátrafelé irányuló terhelésével, amíg az ülőfelület nem érintkezik a háttámlával (lásd a melléklet 1. függelékében szereplő 2. ábrát). |
| --- | --- |

4.9.2.

Ha a háromdimenziós próbabábu nem igyekszik hátrafelé csúszni, a következők szerint kell eljárni. Tolja hátra a próbabábut a térdcsuklók tengelyének vízszintesen hátrafelé irányuló terhelésével, amíg az ülőfelület nem érintkezik a háttámlával (lásd a melléklet 1. függelékében szereplő 2. ábrát).

| 4.10. | A csípőszögkvadráns és a térdcsuklók tengelye burkolatának metszéspontjában működtessünk egy 100 ± 10 N nagyságú erőt a háromdimenziós próbabábu hátán. Az erő hatásvonalát a fenti metszésponton, illetőleg egy, közvetlenül a combot jelképező rúd burkolata felett elhelyezkedő ponton áthaladó egyenesen kell tartani (lásd a melléklet 1. függelékének 2. ábráját). Ezután óvatosan engedjük vissza a bábu hátlapját a háttámlára. Az eljárás hátralevő részében ügyeljünk arra, hogy a háromdimenziós próbabábu ne csússzon előre. |
| --- | --- |

4.10.

A csípőszögkvadráns és a térdcsuklók tengelye burkolatának metszéspontjában működtessünk egy 100 ± 10 N nagyságú erőt a háromdimenziós próbabábu hátán. Az erő hatásvonalát a fenti metszésponton, illetőleg egy, közvetlenül a combot jelképező rúd burkolata felett elhelyezkedő ponton áthaladó egyenesen kell tartani (lásd a melléklet 1. függelékének 2. ábráját). Ezután óvatosan engedjük vissza a bábu hátlapját a háttámlára. Az eljárás hátralevő részében ügyeljünk arra, hogy a háromdimenziós próbabábu ne csússzon előre.

| 4.11. | Fel kell szerelni a bal és jobb fenéksúlyokat, majd váltakozva, a 8 felsőtestsúlyt. A háromdimenziós próbabábut tartsuk mindvégig vízszintes helyzetben. |
| --- | --- |

4.11.

Fel kell szerelni a bal és jobb fenéksúlyokat, majd váltakozva, a 8 felsőtestsúlyt. A háromdimenziós próbabábut tartsuk mindvégig vízszintes helyzetben.

| 4.12. | A háttámlára irányuló húzóerő megszüntetése érdekében döntsük előre a próbabábu hátát. Lendítsük ki egyik, majd másik irányban oldalra a háromdimenziós próbabábut egy 10o-os ív mentén (a függőleges középsík mindkét oldalán 5o-kal), mindkét irányban háromszor annak érdekében, hogy megszűnjék a próbabábu és az ülés között esetleg kialakult súrlódás.
  A lendítés során előfordulhat, hogy a háromdimenziós próbabábu térdcsuklótengelye el kíván térni az előírt vízszintes és függőleges helyzettől. Ezért a T-rudat vissza kell tartani a lengetési mozgások során egy közelítőleg oldalirányú terhelés alkalmazásával. A térdcsuklótengely helyben tartása és a háromdimenziós próbabábu lendítése során ügyeljünk arra, hogy se függőleges irányban, se előrefelé, se hátrafelé ne működtessünk akaratlanul külső erőt.
  A művelet során nem kell visszatartani vagy megtartani a próbabábu lábfejét. Ha a lábak helyzete mégis megváltozik, azokat átmenetileg abban az állapotban kell hagyni.
  Engedjük vissza óvatosan a bábu hátát a háttámlára, és ellenőrizzük, hogy a két libella vízszintes helyzetben van-e. Ha a lendítés során elmozdult a próbabábu lábfeje, a következők szerint vissza kell állítani az eredeti helyzetet.
  Emeljük fel egymás után, csakis a szükséges mértékben a két lábfejet a padlóról, amíg a lábfej mozgása meg nem szűnik. Az emelés során a lábfejek szabadon elfordulhatnak, sem elöl, sem oldalt nem kell külső erőt alkalmazni. Miután a lábfejeket visszahelyeztük a padlóra, a saroknak érintkeznie kell az erre a célra tervezett szerkezettel.
  Ellenőrizzük a keresztirányú libella vízszintjét; ha szükséges, a bábu hátlapjának tetején működtessünk kellő nagyságú oldalerőt úgy, hogy a háromdimenziós próbabábu ülőfelülete az ülésen vízszintes helyzetbe kerüljön. |
| --- | --- |

4.12.

A háttámlára irányuló húzóerő megszüntetése érdekében döntsük előre a próbabábu hátát. Lendítsük ki egyik, majd másik irányban oldalra a háromdimenziós próbabábut egy 10o-os ív mentén (a függőleges középsík mindkét oldalán 5o-kal), mindkét irányban háromszor annak érdekében, hogy megszűnjék a próbabábu és az ülés között esetleg kialakult súrlódás.

A lendítés során előfordulhat, hogy a háromdimenziós próbabábu térdcsuklótengelye el kíván térni az előírt vízszintes és függőleges helyzettől. Ezért a T-rudat vissza kell tartani a lengetési mozgások során egy közelítőleg oldalirányú terhelés alkalmazásával. A térdcsuklótengely helyben tartása és a háromdimenziós próbabábu lendítése során ügyeljünk arra, hogy se függőleges irányban, se előrefelé, se hátrafelé ne működtessünk akaratlanul külső erőt.

A művelet során nem kell visszatartani vagy megtartani a próbabábu lábfejét. Ha a lábak helyzete mégis megváltozik, azokat átmenetileg abban az állapotban kell hagyni.

Engedjük vissza óvatosan a bábu hátát a háttámlára, és ellenőrizzük, hogy a két libella vízszintes helyzetben van-e. Ha a lendítés során elmozdult a próbabábu lábfeje, a következők szerint vissza kell állítani az eredeti helyzetet.

Emeljük fel egymás után, csakis a szükséges mértékben a két lábfejet a padlóról, amíg a lábfej mozgása meg nem szűnik. Az emelés során a lábfejek szabadon elfordulhatnak, sem elöl, sem oldalt nem kell külső erőt alkalmazni. Miután a lábfejeket visszahelyeztük a padlóra, a saroknak érintkeznie kell az erre a célra tervezett szerkezettel.

Ellenőrizzük a keresztirányú libella vízszintjét; ha szükséges, a bábu hátlapjának tetején működtessünk kellő nagyságú oldalerőt úgy, hogy a háromdimenziós próbabábu ülőfelülete az ülésen vízszintes helyzetbe kerüljön.

| 4.13. | A térdcsukló tengelyét oly módon megtartva, hogy a próbabábu ne csússzon előre az üléspárnán, végezzük el az alábbi műveleteket:






  a) | engedje vissza a bábu hátlapját a háttámlára; |
| --- | --- | --- |

4.13.

A térdcsukló tengelyét oly módon megtartva, hogy a próbabábu ne csússzon előre az üléspárnán, végezzük el az alábbi műveleteket:

a)

engedje vissza a bábu hátlapját a háttámlára;

| b) | működtessünk többször egymás után egy legfeljebb 25 N nagyságú, hátrafelé irányuló vízszintes erőt a hát dőlésszögének beállítására szolgáló tengelyre, körülbelül a törzs terhelő tömegeinek középmagasságában mindaddig, amíg a csípőszögkvadráns azt nem mutatja, hogy az erő megszüntetése után a bábu stabil helyzetben van. Ügyeljünk arra, hogy a háromdimenziós próbabábut ne érje lefelé vagy oldalról ható külső erő. Ha a próbabábut ismételten vízszintes helyzetbe kell állítani, fordítsuk előre a bábu hátát, állítsuk be a kívánt vízszintes helyzetet, majd a 4.12. bekezdéstől kezdve ismételjük meg az eljárást. |
| --- | --- |

b)

működtessünk többször egymás után egy legfeljebb 25 N nagyságú, hátrafelé irányuló vízszintes erőt a hát dőlésszögének beállítására szolgáló tengelyre, körülbelül a törzs terhelő tömegeinek középmagasságában mindaddig, amíg a csípőszögkvadráns azt nem mutatja, hogy az erő megszüntetése után a bábu stabil helyzetben van. Ügyeljünk arra, hogy a háromdimenziós próbabábut ne érje lefelé vagy oldalról ható külső erő. Ha a próbabábut ismételten vízszintes helyzetbe kell állítani, fordítsuk előre a bábu hátát, állítsuk be a kívánt vízszintes helyzetet, majd a 4.12. bekezdéstől kezdve ismételjük meg az eljárást.

| 4.14. | Végezzük el a méréseket. |
| --- | --- |

4.14.

Végezzük el a méréseket.

| 4.14.1. | A H pont koordinátáit a háromdimenziós referenciarendszerben kell megmérni. |
| --- | --- |

4.14.1.

A H pont koordinátáit a háromdimenziós referenciarendszerben kell megmérni.

| 4.14.2. | A törzs tényleges dőlésszögét a próbabábu hátdőlésszögkvadránsáról lehet leolvasni, amikor a bábu a leghátsó pozícióban van. |
| --- | --- |

4.14.2.

A törzs tényleges dőlésszögét a próbabábu hátdőlésszögkvadránsáról lehet leolvasni, amikor a bábu a leghátsó pozícióban van.

| 4.15. | Ha a háromdimenziós próbabábu új beállítása szükséges, akkor ennek megkezdése előtt legalább 30 percig terheletlenül kell hagyni az ülést. Az ülésre helyezett háromdimenziós próbabábut csak a vizsgálat elvégzésének idejére szabad terhelősúlyokkal felszerelni. |
| --- | --- |

4.15.

Ha a háromdimenziós próbabábu új beállítása szükséges, akkor ennek megkezdése előtt legalább 30 percig terheletlenül kell hagyni az ülést. Az ülésre helyezett háromdimenziós próbabábut csak a vizsgálat elvégzésének idejére szabad terhelősúlyokkal felszerelni.

| 4.16. | Ha az ugyanabban a sorban elhelyezkedő ülések hasonlónak tekinthetők (ülőpad, azonos ülések stb. esetén), akkor minden egyes üléssor esetében csak egy H pontot és a törzs egy tényleges dőlésszögét kell meghatározni úgy, hogy az e melléklet 1. függelékében leírt háromdimenziós próbabábut a teljes sorra nézve reprezentatívnak tekinthető helyen elhelyezzük el. Ez a hely: |
| --- | --- |

4.16.

Ha az ugyanabban a sorban elhelyezkedő ülések hasonlónak tekinthetők (ülőpad, azonos ülések stb. esetén), akkor minden egyes üléssor esetében csak egy H pontot és a törzs egy tényleges dőlésszögét kell meghatározni úgy, hogy az e melléklet 1. függelékében leírt háromdimenziós próbabábut a teljes sorra nézve reprezentatívnak tekinthető helyen elhelyezzük el. Ez a hely:

| 4.16.1. | az első sor esetében a vezetőülés; |
| --- | --- |

4.16.1.

az első sor esetében a vezetőülés;

| 4.16.2. | a hátsó sor vagy sorok esetében egy külső ülés. |
| --- | --- |

4.16.2.

a hátsó sor vagy sorok esetében egy külső ülés.

---

(1)  Az első ülésektől eltérő üléshelyzetekben, ahol a H pontot nem lehet a háromdimenziós H pont vizsgáló eszközzel vagy eljárásokkal meghatározni, az illetékes hatóság, saját döntése szerint, a gyártó által megadott R pontot veheti figyelembe referenciapontként.

(2)  Dőlésszög, magassági eltérés az üléstartó szerelvényhez képest, felület textúrája stb.

1. függelék

A HÁROMDIMENZIÓS H PONT VIZSGÁLÓ ESZKÖZ LEÍRÁSA
   (1)

(háromdimenziós próbabábu)

1.   TÁMLA ÉS ÜLŐLAP

A támlalap és üléslap megerősített műanyagból és fémből készül; ez a két elem az emberi test törzsét és combjait modellezi, és a H pontban csuklósan csatlakozik egymáshoz. A próbabábura a H pontban kvadránst erősítünk, amely a törzs tényleges dőlésszögének mérésére szolgál. Az ülőfelülethez csatlakozó, a comb beállítására szolgáló állítható tengely segítségével határozható meg a comb középvonala, és ez a csípő dőlésszögének beállítására szolgáló kvadráns alapvonala.

2.   TEST- ÉS LÁBSZÁRELEMEK

Az alsó lábszárak az ülőfelülethez a térdeket csuklósan összekötő tengellyel kapcsolódnak, amely lényegében a combot jelképező, állítható rúd oldalirányú meghosszabbítása. Az alsó lábszárakba a térd szögének mérése érdekében kvadránsok vannak beépítve. A cipőt és a lábfejet jelképező elemeket a lábfej szögének mérésére kalibrálni kell. Az eszköz két szintező segítségével állítható be a térben. A törzs terhelősúlyait a megfelelő gravitációs középpontokban kell elhelyezni, hogy az ülésre ható nyomás egy 76 kg-os férfi súlyának feleljen meg. Gondoskodni kell arról, hogy a háromdimenziós próbabábu valamennyi kapcsolata érzékelhető súrlódásoktól mentes legyen, és szabad elmozdulások jöhessenek bennük létre.

1. ábra

A háromdimenziós próbabábu alkotórészeinek megnevezése

Image

2. ábra

A háromdimenziós próbabábu alkotórészeinek mérete és teherelosztása

Image

---

(1)  A háromdimenziós H pont vizsgáló eszköz felépítéséről bővebb tájékoztatást kérhet a Society of Automobile Engineers (SAE) társaságtól (400 Commonwealth Drive, Warrendale, Pennsylvania 15096, Amerikai Egyesült Államok).

Ez a szerkezet megfelel az ISO 6549:1980 szabványnak.

2. függelék

HÁROMDIMENZIÓS KOORDINÁTARENDSZER

| 1. | A háromdimenziós referenciarendszert a jármű gyártója által megállapított három merőleges sík határozza meg (lásd az ábrát) (1). |
| --- | --- |

1.

A háromdimenziós referenciarendszert a jármű gyártója által megállapított három merőleges sík határozza meg (lásd az ábrát) (1).

| 2. | A jármű mérési helyzete a következőképpen állapítható meg: a járművet a támasztófelületre kell helyezni úgy, hogy a kiindulási pontok koordinátái megfeleljenek a gyártó által megadott értékeknek. |
| --- | --- |

2.

A jármű mérési helyzete a következőképpen állapítható meg: a járművet a támasztófelületre kell helyezni úgy, hogy a kiindulási pontok koordinátái megfeleljenek a gyártó által megadott értékeknek.

| 3. | Az R pont és a H pont koordinátáit a jármű gyártója által megállapított kiindulási pontokhoz viszonyítva kell meghatározni. |
| --- | --- |

3.

Az R pont és a H pont koordinátáit a jármű gyártója által megállapított kiindulási pontokhoz viszonyítva kell meghatározni.

Ábra

Háromdimenziós referenciarendszer

Image

---

(1)  A referenciarendszer megfelel az ISO 4130:1978 szabványnak.

3. függelék

AZ ÜLÉSHELYZETEK REFERENCIAADATAI

1.   REFERENCIAADATOK KÓDOLÁSA

Az egyes üléshelyzetekre vonatkozó referenciaadatokat sorban egymást követően kell megadni. Az üléshelyzetek azonosítása kétjegyű kódokkal történik. Az első jegy egy arab szám, amely az üléssor számát mutatja a jármű elejétől hátrafelé számolva. A második karakter egy nagybetű, amely az ülésnek a sorban elfoglalt helyét mutatja a jármű menetirányában nézve. A következő betűket kell használni:

| L | = | bal |
| --- | --- | --- |
| C | = | középső |
| R | = | jobb |

L

=

bal

C

=

középső

R

=

jobb

2.   A JÁRMŰ MÉRÉSI HELYZETÉNEK LEÍRÁSA

| 2.1. | Kiindulási pontok koordinátái
  X ..............................
  Y ..............................
  Z .............................. |
| --- | --- |

2.1.

Kiindulási pontok koordinátái

X ..............................

Y ..............................

Z ..............................

3.   REFERENCIAADATOK FELSOROLÁSA

| 3.1. | Üléshelyzet: .............................. |
| --- | --- |

3.1.

Üléshelyzet: ..............................

| 3.1.1. | R pont koordinátái
  X ..............................
  Y ..............................
  Z .............................. |
| --- | --- |

3.1.1.

R pont koordinátái

X ..............................

Y ..............................

Z ..............................

| 3.1.2. | A törzs tervezési dőlésszöge: .............................. |
| --- | --- |

3.1.2.

A törzs tervezési dőlésszöge: ..............................

| 3.1.3. | Az ülésbeállítás követelményei (1)

  vízszintesen: ..............................
  függőlegesen: ..............................
  szögben: ..............................
  a törzs dőlésszöge: .............................. |
| --- | --- |

3.1.3.

Az ülésbeállítás követelményei (1)

vízszintesen: ..............................

függőlegesen: ..............................

szögben: ..............................

a törzs dőlésszöge: ..............................

Megjegyzés: A további üléshelyzetek referenciaadatai a 3.2., 3.3. stb. pontban adhatók meg.

---

(1)  A nem kívánt törlendő.

---

16. MELLÉKLET

A BIZTONSÁGI ÖV BESZERELÉSE AZ ÖVEK ÉS ÖVVISSZAHÚZÓK TÍPUSAINAK MEGADÁSÁVAL

| Járműkategória | Menetirányba néző ülések | Hátrafelé néző ülés |
| --- | --- | --- |
| Külső ülőhelyek | Központi ülőhelyek |
| Első | Elsőtől eltérő | Első | Elsőtől eltérő |
| M1 | Ar4m | Ar4m | Ar4m | Ar4m | B, Br3, Br4m |
| M2 < 3,5 t | Ar4m, Ar4Nm | Ar4m, Ar4Nm | Ar4m, Ar4Nm | Ar4m, Ar4Nm | Br3, Br4m, Br4Nm |
| M2 > 3,5 t
  M3 | Br3, Br4m, Br4Nm, vagy Ar4m vagy Ar4Nm • | Br3, Br4m, Br4Nm, vagy Ar4m vagy Ar4Nm • | Br3, Br4m, Br4Nm vagy Ar4m vagy Ar4Nm • | Br3, Br4m, Br4Nm vagy Ar4m vagy Ar4Nm • | Br3, Br4m, Br4Nm |
| Ha a deréköv megengedett, a feltételeket lásd a 8.1.7. bek.-ben | Ha a deréköv megengedett, a feltételeket lásd a 8.1.7. bek.-ben | Ha a deréköv megengedett, a feltételeket lásd a 8.1.7. bek.-ben | Ha a deréköv megengedett, a feltételeket lásd a 8.1.7. bek.-ben | |
| N1 | Ar4m, Ar4Nm | Ar4m, Ar4Nm, Br4m,
  Br4Nm Ø | B, Br3, Br4m, Br4Nm vagy A, Ar4m, Ar4Nm * (1) | B, Br3, Br4m, Br4Nm | B, Br3, Br4m, Br4Nm |
| | A 8.1.2.1. bek. megengedi a derékövet, ha az ülés az utasfolyosón kívül van. | A 8.1.6. bek. megengedi a derékövet, ha a szélvédő nincs a referenciazónában | | |
| N2
  N3 | B, Br3, Br4m, Br4Nm vagy A, Ar4m, Ar4Nm * | B, Br3, Br4m, Br4Nm | B, Br3, Br4m, Br4Nm, vagy A, Ar4m, Ar4Nm * | B, Br3, Br4m, Br4Nm | B, Br3, Br4m, Br4Nm |
| A 8.1.6. bek. megengedi a derékövet, ha a szélvédő nincs a referenciazónában és a vezető üléshez | | A 8.1.6. bek. megengedi a derékövet, ha a szélvédő nincs a referenciazónában | | |
| A: hárompontos (derék- és átlós) öv
  3: automatikusan reteszelő övvisszahúzó
  *: Ezen előírás 8.1.6. bek.-re vonatkozik (2) | B: Két pontos (derék-) öv
  4: vészreteszelős övvisszahúzó
  Ø: Ezen előírás 8.1.2.1. bek.-re vonatkozik | r: övvisszahúzó
  N: magasabb reakcióküszöb
  •: Ezen előírás 8.1.7. bek.-re vonatkozik (2) | m: többszörös érzékenységű vészreteszeléses visszahúzó
  (lásd a 16. előírás 2.14.3–2.14.5. bekezdéseit) |
| Megjegyzés: Az S-típusú övek minden esetben beszerelhetők az A- és B-típusú övek helyére, feltéve, hogy rögzítéseik megfelelnek a 14. előírásnak.
  Amennyiben a hámövet ezen előírással összhangban a deréköv hevederének használatával S-típusú övként hagyták jóvá, a vállöv hevedereit és esetleg egy vagy több övviszzahúzót, egy vagy több kiegészítő ágyékhevedert, beleértve rögzítéseiket a gyártó/kérelmező biztosíthatja. Ezeknek a kiegészítő rögzítéseknek nem kell megfelelniük a 14. előírás követelményeinek (Hibajavítás a 04. módosításcsomag 14. kiegészítéséhez, az elejétől kezdve alkalmazandó.) |

Járműkategória

Menetirányba néző ülések

Hátrafelé néző ülés

Külső ülőhelyek

Központi ülőhelyek

Első

Elsőtől eltérő

Első

Elsőtől eltérő

M1

Ar4m

Ar4m

Ar4m

Ar4m

B, Br3, Br4m

M2 < 3,5 t

Ar4m, Ar4Nm

Ar4m, Ar4Nm

Ar4m, Ar4Nm

Ar4m, Ar4Nm

Br3, Br4m, Br4Nm

M2 > 3,5 t

M3

Br3, Br4m, Br4Nm, vagy Ar4m vagy Ar4Nm •

Br3, Br4m, Br4Nm, vagy Ar4m vagy Ar4Nm •

Br3, Br4m, Br4Nm vagy Ar4m vagy Ar4Nm •

Br3, Br4m, Br4Nm vagy Ar4m vagy Ar4Nm •

Br3, Br4m, Br4Nm

Ha a deréköv megengedett, a feltételeket lásd a 8.1.7. bek.-ben

Ha a deréköv megengedett, a feltételeket lásd a 8.1.7. bek.-ben

Ha a deréköv megengedett, a feltételeket lásd a 8.1.7. bek.-ben

Ha a deréköv megengedett, a feltételeket lásd a 8.1.7. bek.-ben

N1

Ar4m, Ar4Nm

Ar4m, Ar4Nm, Br4m,

Br4Nm Ø

B, Br3, Br4m, Br4Nm vagy A, Ar4m, Ar4Nm * (1)

B, Br3, Br4m, Br4Nm

B, Br3, Br4m, Br4Nm

A 8.1.2.1. bek. megengedi a derékövet, ha az ülés az utasfolyosón kívül van.

A 8.1.6. bek. megengedi a derékövet, ha a szélvédő nincs a referenciazónában

N2

N3

B, Br3, Br4m, Br4Nm vagy A, Ar4m, Ar4Nm *

B, Br3, Br4m, Br4Nm

B, Br3, Br4m, Br4Nm, vagy A, Ar4m, Ar4Nm *

B, Br3, Br4m, Br4Nm

B, Br3, Br4m, Br4Nm

A 8.1.6. bek. megengedi a derékövet, ha a szélvédő nincs a referenciazónában és a vezető üléshez

A 8.1.6. bek. megengedi a derékövet, ha a szélvédő nincs a referenciazónában

A: hárompontos (derék- és átlós) öv

3: automatikusan reteszelő övvisszahúzó

*: Ezen előírás 8.1.6. bek.-re vonatkozik (2)

B: Két pontos (derék-) öv

4: vészreteszelős övvisszahúzó

Ø: Ezen előírás 8.1.2.1. bek.-re vonatkozik

r: övvisszahúzó

N: magasabb reakcióküszöb

•: Ezen előírás 8.1.7. bek.-re vonatkozik (2)

m: többszörös érzékenységű vészreteszeléses visszahúzó

(lásd a 16. előírás 2.14.3–2.14.5. bekezdéseit)

Megjegyzés: Az S-típusú övek minden esetben beszerelhetők az A- és B-típusú övek helyére, feltéve, hogy rögzítéseik megfelelnek a 14. előírásnak.

Amennyiben a hámövet ezen előírással összhangban a deréköv hevederének használatával S-típusú övként hagyták jóvá, a vállöv hevedereit és esetleg egy vagy több övviszzahúzót, egy vagy több kiegészítő ágyékhevedert, beleértve rögzítéseiket a gyártó/kérelmező biztosíthatja. Ezeknek a kiegészítő rögzítéseknek nem kell megfelelniük a 14. előírás követelményeinek (Hibajavítás a 04. módosításcsomag 14. kiegészítéséhez, az elejétől kezdve alkalmazandó.)

---

(1)  Hibajavítás a 04. módosításcsomag 12. kiegészítéséhez, az elejétől kezdve alkalmazandó.

(2)  Hibajavítás a 4. felülvizsgálathoz, az elejétől kezdve alkalmazandó.

Megjegyzés: Az S-típusú övek minden esetben beszerelhetők az A- és B-típusú övek helyére, feltéve, hogy rögzítéseik megfelelnek a 14. előírásnak.

Amennyiben a hámövet ezen előírással összhangban a deréköv hevederének használatával S-típusú övként hagyták jóvá, a vállöv hevedereit és esetleg egy vagy több övviszzahúzót, egy vagy több kiegészítő ágyékhevedert, beleértve rögzítéseiket a gyártó/kérelmező biztosíthatja. Ezeknek a kiegészítő rögzítéseknek nem kell megfelelniük a 14. előírás követelményeinek (Hibajavítás a 04. módosításcsomag 14. kiegészítéséhez, az elejétől kezdve alkalmazandó.)

---

17. MELLÉKLET

MOTOROS JÁRMŰVEK ELŐRENÉZŐ ÜLÉSEIN UTAZÓ FELNŐTT UTASOK BIZTONSÁGI ÖVEI VAGY BIZTONSÁGI RENDSZEREI ÉS ISOFIX GYERMEKBIZTONSÁGI RENDSZEREK BESZERELÉSI KÖVETELMÉNYEI

1.   MEGFELELŐSÉG A GYERMEK-UTASBIZTONSÁGI RENDSZEREKKEL

| 1.1. | A jármű gyártója foglalja be a járműkezelési utasításba a 12 évesnél fiatalabb (vagy 1,5 m-nél nem magasabb) gyermekek szállítására szolgáló, vagy a gyermek-utasbiztonsági rendszer felszerelésére vonatkozó minden utasülés helyzetének megfelelőségére vonatkozó előírást. Az információkat annak az országnak vagy legalább az ország nyelveinek egyik nyelvén kell feltüntetni, amelyben a járművet eladásra kínálják.
  Minden menetirány szerinti utasülésen és minden ISOFIX helyen a jármű gyártója






  a) | tüntesse fel, hogy az ülőhely alkalmas az „univerzális” kategóriájú gyermek-utasbiztonsági rendszerekhez (lásd a 1.2. bekezdést lentebb) vagy; |
| --- | --- | --- |

1.1.

A jármű gyártója foglalja be a járműkezelési utasításba a 12 évesnél fiatalabb (vagy 1,5 m-nél nem magasabb) gyermekek szállítására szolgáló, vagy a gyermek-utasbiztonsági rendszer felszerelésére vonatkozó minden utasülés helyzetének megfelelőségére vonatkozó előírást. Az információkat annak az országnak vagy legalább az ország nyelveinek egyik nyelvén kell feltüntetni, amelyben a járművet eladásra kínálják.

Minden menetirány szerinti utasülésen és minden ISOFIX helyen a jármű gyártója

a)

tüntesse fel, hogy az ülőhely alkalmas az „univerzális” kategóriájú gyermek-utasbiztonsági rendszerekhez (lásd a 1.2. bekezdést lentebb) vagy;

| b) | tüntesse fel, hogy az ISOFIX ülőhely alkalmas az ISOFIX gyermek-utasbiztonsági rendszerekhez (lásd a 1.2. bekezdést lentebb) vagy; |
| --- | --- |

b)

tüntesse fel, hogy az ISOFIX ülőhely alkalmas az ISOFIX gyermek-utasbiztonsági rendszerekhez (lásd a 1.2. bekezdést lentebb) vagy;

| c) | biztosítsa a „féluniverzális”, „korlátozott” vagy „meghatározott jármű” kategóriákhoz tervezett azon gyermek-utasbiztonsági rendszerek jegyzékét, amelyek megfelelők az adott jármű üléséhez, feltüntetve azt a tömegcsoportot, amelyhez az utasbiztonsági rendszert szánták, vagy; |
| --- | --- |

c)

biztosítsa a „féluniverzális”, „korlátozott” vagy „meghatározott jármű” kategóriákhoz tervezett azon gyermek-utasbiztonsági rendszerek jegyzékét, amelyek megfelelők az adott jármű üléséhez, feltüntetve azt a tömegcsoportot, amelyhez az utasbiztonsági rendszert szánták, vagy;

| d) | biztosítsa a „féluniverzális”, „korlátozott” vagy „meghatározott jármű” kategóriákhoz tervezett azon ISOFIX gyermek-utasbiztonsági rendszerek jegyzékét, amelyek megfelelők az adott jármű ISOFIX üléséhez, feltüntetve azt a tömegcsoportot, és ISOFIX méretosztályt, amelyhez az ISOFIX gyermek-utasbiztonsági rendszert szánták, vagy; |
| --- | --- |

d)

biztosítsa a „féluniverzális”, „korlátozott” vagy „meghatározott jármű” kategóriákhoz tervezett azon ISOFIX gyermek-utasbiztonsági rendszerek jegyzékét, amelyek megfelelők az adott jármű ISOFIX üléséhez, feltüntetve azt a tömegcsoportot, és ISOFIX méretosztályt, amelyhez az ISOFIX gyermek-utasbiztonsági rendszert szánták, vagy;

| e) | biztosítson beépített gyermek-utasbiztonsági rendszert, annak a tömegcsoport(ok)nak a megjelölésével, amelyekhez az utasbiztonsági rendszereket szánták és a nekik megfelelő konfigurációkat; vagy |
| --- | --- |

e)

biztosítson beépített gyermek-utasbiztonsági rendszert, annak a tömegcsoport(ok)nak a megjelölésével, amelyekhez az utasbiztonsági rendszereket szánták és a nekik megfelelő konfigurációkat; vagy

| f) | biztosítsa a fenti a), b), c), d), e) pontok bármely kombinációját; vagy |
| --- | --- |

f)

biztosítsa a fenti a), b), c), d), e) pontok bármely kombinációját; vagy

| g) | jelölje meg a gyermekek azon tömegcsoportjait, amelyek az adott ülőhelyen nem szállíthatók. |
| --- | --- |

g)

jelölje meg a gyermekek azon tömegcsoportjait, amelyek az adott ülőhelyen nem szállíthatók.

Jelezni kell, ha valamelyik ülőhely csupán menetirányba néző gyermek-utasbiztonsági rendszerrel együtt használható.

A fenti információk megfelelő formátumú táblázatba rendezve ezen melléklet 3. függelékében találhatók.

| 1.2. | Az univerzális kategória gyermek-utasbiztonsági rendszere vagy ISOFIX gyermek-utasbiztonsági rendszere a 44. előírás 03. módosításcsomagjának 5. kiegészítésében az „univerzális” kategóriához jóváhagyott gyermek-utasbiztonsági rendszer. A gyártó által a gyermek-utasbiztonsági rendszerek vagy az ISOFIX gyermek-utasbiztonsági rendszerek elhelyezésére alkalmasnak megjelölt ülőhelyeknek eleget kell tenniük ezen melléklet 1. vagy 2. függelékének. Megfelelő esetben az egymás mellé helyezett ISOFIX gyermek-utasbiztonsági rendszerek és/vagy az ISOFIX ülőhely és felnőtt ülőhely közötti egyidejű használatára vonatkozó korlátozásokat ezen melléklet 3. függelékének 2. táblázatában kell jelenteni. |
| --- | --- |

1.2.

Az univerzális kategória gyermek-utasbiztonsági rendszere vagy ISOFIX gyermek-utasbiztonsági rendszere a 44. előírás 03. módosításcsomagjának 5. kiegészítésében az „univerzális” kategóriához jóváhagyott gyermek-utasbiztonsági rendszer. A gyártó által a gyermek-utasbiztonsági rendszerek vagy az ISOFIX gyermek-utasbiztonsági rendszerek elhelyezésére alkalmasnak megjelölt ülőhelyeknek eleget kell tenniük ezen melléklet 1. vagy 2. függelékének. Megfelelő esetben az egymás mellé helyezett ISOFIX gyermek-utasbiztonsági rendszerek és/vagy az ISOFIX ülőhely és felnőtt ülőhely közötti egyidejű használatára vonatkozó korlátozásokat ezen melléklet 3. függelékének 2. táblázatában kell jelenteni.

1. függelék

A GÉPJÁRMŰ BIZTONSÁGIÖV-BERENDEZÉSEIVEL BESZERELT „UNIVERZÁLIS” KATEGÓRIÁJÚ GYERMEKBIZTONSÁGI RENDSZEREK BESZERELÉSÉRE VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK

1.   ÁLTALÁNOS MEGJEGYZÉSEK

| 1.1. | Az ebben a függelékben a vizsgálati eljárásra és annak követelményeire megadott követelményeket kell alkalmazni annak megállapítására, hogy az „univerzális” kategória gyermek-utasbiztonsági rendszerei alkalmasak-e az adott üléshelyzetbe való beszereléshez. |
| --- | --- |

1.1.

Az ebben a függelékben a vizsgálati eljárásra és annak követelményeire megadott követelményeket kell alkalmazni annak megállapítására, hogy az „univerzális” kategória gyermek-utasbiztonsági rendszerei alkalmasak-e az adott üléshelyzetbe való beszereléshez.

| 1.2. | A vizsgálatokat járműben vagy a jármű jellemző elemén is el lehet végezni. |
| --- | --- |

1.2.

A vizsgálatokat járműben vagy a jármű jellemző elemén is el lehet végezni.

2.   VIZSGÁLATI ELJÁRÁS

| 2.1. | Állítsuk az ülést teljes hátrafelé néző és legalacsonyabb helyzetébe. |
| --- | --- |

2.1.

Állítsuk az ülést teljes hátrafelé néző és legalacsonyabb helyzetébe.

| 2.2. | Állítsuk az ülés háttámlájának dőlésszögét a gyártó által meghatározott helyzetbe. Meghatározás hiányában a függőlegestől 25 fokkal eltérő helyzetet, vagy a háttámla ahhoz legközelebbi rögzített helyzetét kell használni. |
| --- | --- |

2.2.

Állítsuk az ülés háttámlájának dőlésszögét a gyártó által meghatározott helyzetbe. Meghatározás hiányában a függőlegestől 25 fokkal eltérő helyzetet, vagy a háttámla ahhoz legközelebbi rögzített helyzetét kell használni.

| 2.3. | A vállnál lévő rögzítést állítsuk a legalacsonyabb helyzetbe. |
| --- | --- |

2.3.

A vállnál lévő rögzítést állítsuk a legalacsonyabb helyzetbe.

| 2.4. | Helyezzünk pamutanyagot a háttámlára és a párnára. |
| --- | --- |

2.4.

Helyezzünk pamutanyagot a háttámlára és a párnára.

| 2.5. | A tartozékot helyezzük a jármű ülésére (a függelék 1. ábrájának megfelelően). |
| --- | --- |

2.5.

A tartozékot helyezzük a jármű ülésére (a függelék 1. ábrájának megfelelően).

| 2.6. | Amennyiben az ülőhelyet menetirányba vagy menetiránnyal szembe néző univerzális utasbiztonsági rendszer elhelyezésére kívánjuk használni, a 2.6.1., 2.7., 2.8., 2.9. és 2.10. bekezdéseknek megfelelően járjunk el. Amennyiben az ülőhelyet menetirányba néző univerzális utasbiztonsági rendszer elhelyezésére kívánjuk használni, a 2.6.2., 2.7., 2.8., 2.9. és 2.10. bekezdéseknek megfelelően járjunk el. |
| --- | --- |

2.6.

Amennyiben az ülőhelyet menetirányba vagy menetiránnyal szembe néző univerzális utasbiztonsági rendszer elhelyezésére kívánjuk használni, a 2.6.1., 2.7., 2.8., 2.9. és 2.10. bekezdéseknek megfelelően járjunk el. Amennyiben az ülőhelyet menetirányba néző univerzális utasbiztonsági rendszer elhelyezésére kívánjuk használni, a 2.6.2., 2.7., 2.8., 2.9. és 2.10. bekezdéseknek megfelelően járjunk el.

| 2.6.1. | Helyezzük a biztonsági öv hevederét a tartozék köré, megközelítőleg a 2. és 3. ábrán látható helyes helyzetbe, majd csatoljuk be a csatot. |
| --- | --- |

2.6.1.

Helyezzük a biztonsági öv hevederét a tartozék köré, megközelítőleg a 2. és 3. ábrán látható helyes helyzetbe, majd csatoljuk be a csatot.

| 2.6.2. | Helyezzük a biztonsági öv derékhevederét megközelítőleg a 150 mm sugarú tartozék alsó része köré a 3. ábrán látható helyes helyzetbe, majd kapcsoljuk be a csatot. |
| --- | --- |

2.6.2.

Helyezzük a biztonsági öv derékhevederét megközelítőleg a 150 mm sugarú tartozék alsó része köré a 3. ábrán látható helyes helyzetbe, majd kapcsoljuk be a csatot.

| 2.7. | Győződjünk meg arról, hogy a tartozék az ülőhely valóságos középvonalán levő középvonaltól ± 25 mm-re helyezkedik el, miközben középvonala a jármű középvonalával párhuzamos. |
| --- | --- |

2.7.

Győződjünk meg arról, hogy a tartozék az ülőhely valóságos középvonalán levő középvonaltól ± 25 mm-re helyezkedik el, miközben középvonala a jármű középvonalával párhuzamos.

| 2.8. | Győződjünk meg róla, hogy a heveder nincs kilazulva. A feszesebbé tételhez a megfelelő erőt alkalmazzuk csak, ne kíséreljük meg megfeszíteni a hevedert. |
| --- | --- |

2.8.

Győződjünk meg róla, hogy a heveder nincs kilazulva. A feszesebbé tételhez a megfelelő erőt alkalmazzuk csak, ne kíséreljük meg megfeszíteni a hevedert.

| 2.9. | A tartozék elejének közepére 100 N ± 10 N erővel gyakoroljunk az alsó felülettel párhuzamosan hátrafelé irányuló nyomást, majd szüntessük meg az erőt. |
| --- | --- |

2.9.

A tartozék elejének közepére 100 N ± 10 N erővel gyakoroljunk az alsó felülettel párhuzamosan hátrafelé irányuló nyomást, majd szüntessük meg az erőt.

| 2.10. | A tartozék felső felületének közepére 100 N ± 10 N erővel gyakoroljunk lefelé irányuló nyomást, majd szüntessük meg az erőt. |
| --- | --- |

2.10.

A tartozék felső felületének közepére 100 N ± 10 N erővel gyakoroljunk lefelé irányuló nyomást, majd szüntessük meg az erőt.

3.   KÖVETELMÉNYEK

| 3.1. | A tartozék alapjának érintkeznie kell az üléspárna felületének elülső és hátulsó részeivel. Amennyiben az érintkezés az övnek a vizsgált tartozék hozzáférési rése miatt nem jön létre, ezt a rést a vizsgált tartozék felső felületével egyvonalban le lehet takarni. |
| --- | --- |

3.1.

A tartozék alapjának érintkeznie kell az üléspárna felületének elülső és hátulsó részeivel. Amennyiben az érintkezés az övnek a vizsgált tartozék hozzáférési rése miatt nem jön létre, ezt a rést a vizsgált tartozék felső felületével egyvonalban le lehet takarni.

| 3.2. | Az öv deréknél lévő részének a tartozék mindkét oldalához hozzá kell érnie a deréköv pályájának hátulján (lásd a 3. ábrát). |
| --- | --- |

3.2.

Az öv deréknél lévő részének a tartozék mindkét oldalához hozzá kell érnie a deréköv pályájának hátulján (lásd a 3. ábrát).

| 3.3. | Ha a fenti követelményeknek nem felelnek meg a 2.1., 2.2. és 2.3. bekezdésekben jelzett beállítások, az ülést, a háttámlát és a biztonsági öv rögzítéseit a gyártó által megjelölt más rendeltetésszerű használati helyzethez is hozzáigazíthatjuk, amelynek esetében ismételjük meg a fenti beszerelési eljárást és ismét ellenőrizzék, hogy teljesülnek-e a követelmények. Ezt a vagylagos helyzetet tájékoztatásként tüntessük fel a jelen melléklet 3. függelékének 1. táblázatában. |
| --- | --- |

3.3.

Ha a fenti követelményeknek nem felelnek meg a 2.1., 2.2. és 2.3. bekezdésekben jelzett beállítások, az ülést, a háttámlát és a biztonsági öv rögzítéseit a gyártó által megjelölt más rendeltetésszerű használati helyzethez is hozzáigazíthatjuk, amelynek esetében ismételjük meg a fenti beszerelési eljárást és ismét ellenőrizzék, hogy teljesülnek-e a követelmények. Ezt a vagylagos helyzetet tájékoztatásként tüntessük fel a jelen melléklet 3. függelékének 1. táblázatában.

1.ábra

A tartozék leírása

Image

2.ábra

A tartozék rászerelése a jármű ülésére (lásd a 2.6.1. bekezdést)

Image

3.ábra

A kompatibilitás ellenőrzése (lásd a 2.6.1. és a 3.2. bekezdést)

Image

Csak a deréköv látható

2. függelék

TÁBLÁZAT A JÁRMŰVEK KÉZIKÖNYVEIBEN A GYERMEK-UTASBIZTONSÁGI RENDSZEREK KÜLÖNBÖZŐ ÜLTETÉSI POZÍCIÓKBAN VALÓ ALKALMASSÁGÁRA VONATKOZÓ INFORMÁCIÓIRÓL

1.   ÁLTALÁNOS MEGJEGYZÉSEK

| 1.1. | Az ebben a függelékben a vizsgálati eljárásra és annak követelményeire megadott követelményeket kell alkalmazni annak megállapítására, hogy az univerzális és a féluniverzális kategória ISOFIX gyermek-utasbiztonsági rendszerei alkalmasak-e az adott ISOFIX üléshelyzetbe való beszereléshez. |
| --- | --- |

1.1.

Az ebben a függelékben a vizsgálati eljárásra és annak követelményeire megadott követelményeket kell alkalmazni annak megállapítására, hogy az univerzális és a féluniverzális kategória ISOFIX gyermek-utasbiztonsági rendszerei alkalmasak-e az adott ISOFIX üléshelyzetbe való beszereléshez.

| 1.2. | A vizsgálatokat járműben vagy a jármű jellemző elemén is el lehet végezni. |
| --- | --- |

1.2.

A vizsgálatokat járműben vagy a jármű jellemző elemén is el lehet végezni.

2.   VIZSGÁLATI ELJÁRÁS

A járműnek a 3. függelék 2. táblázatában az autógyártó cég által feltüntetett valamennyi ISOFIX ülőhelye esetében ellenőrizni kell, hogy lehetséges-e a megfelelő gyermek-utasbiztonsági rendszerek elhelyezése:

| 2.1. | A gyermek-utasbiztonsági rendszernek az ülésen történő ellenőrzésekor ez az ülés hosszirányban leghátsó és legalacsonyabb helyzetébe állíthatjuk. |
| --- | --- |

2.1.

A gyermek-utasbiztonsági rendszernek az ülésen történő ellenőrzésekor ez az ülés hosszirányban leghátsó és legalacsonyabb helyzetébe állíthatjuk.

| 2.2. | Állítsuk be az ülés háttámlájának dőlésszögét a gyártó által előírt helyzetbe, a fejtámaszt pedig a legalsó és leghátsó helyzetébe. Előírás hiányában a háttámlát a törzsnek a függőlegeshez viszonyított 25o-os dőlésszögével megegyező, vagy az azt a lehető legjobban megközelítő rögzített helyzetbe kell állítani.
  Hátsó ülésen elhelyezett gyermek-utasbiztonsági rendszer ellenőrzése során a járműnek szóban forgó hátsó ülés előtti ülését hosszirányban előre – de legfeljebb a leghátsó és a legelső helyzet közötti középállásba – igazíthatjuk. Az ülés háttámlaszöge is igazítható, de legfeljebb csak a törzs 15o-nak megfelelő függőleges dőlési szögéig. |
| --- | --- |

2.2.

Állítsuk be az ülés háttámlájának dőlésszögét a gyártó által előírt helyzetbe, a fejtámaszt pedig a legalsó és leghátsó helyzetébe. Előírás hiányában a háttámlát a törzsnek a függőlegeshez viszonyított 25o-os dőlésszögével megegyező, vagy az azt a lehető legjobban megközelítő rögzített helyzetbe kell állítani.

Hátsó ülésen elhelyezett gyermek-utasbiztonsági rendszer ellenőrzése során a járműnek szóban forgó hátsó ülés előtti ülését hosszirányban előre – de legfeljebb a leghátsó és a legelső helyzet közötti középállásba – igazíthatjuk. Az ülés háttámlaszöge is igazítható, de legfeljebb csak a törzs 15o-nak megfelelő függőleges dőlési szögéig.

| 2.3. | Helyezzünk pamutanyagot a háttámlára és a párnára. |
| --- | --- |

2.3.

Helyezzünk pamutanyagot a háttámlára és a párnára.

| 2.4. | Helyezzük a gyermek-utasbiztonsági rendszert az ISOFIX ülésre. |
| --- | --- |

2.4.

Helyezzük a gyermek-utasbiztonsági rendszert az ISOFIX ülésre.

| 2.5. | Az ISOFIX rögzítések között fejtsünk ki középen 100 N ± 10 N erőt az ISOFIX rögzítési rendszer irányába, az alsó felülettel párhuzamosan, majd szüntessük meg az erőt. |
| --- | --- |

2.5.

Az ISOFIX rögzítések között fejtsünk ki középen 100 N ± 10 N erőt az ISOFIX rögzítési rendszer irányába, az alsó felülettel párhuzamosan, majd szüntessük meg az erőt.

| 2.6. | Rögzítsük a gyermek-utasbiztonsági rendszert az ISOFIX rögzítési rendszerhez. |
| --- | --- |

2.6.

Rögzítsük a gyermek-utasbiztonsági rendszert az ISOFIX rögzítési rendszerhez.

| 2.7. | A tartozék felső felületének közepére 100 N ± 10 N erővel gyakoroljunk lefelé irányuló nyomást, majd szüntessük meg az erőt. |
| --- | --- |

2.7.

A tartozék felső felületének közepére 100 N ± 10 N erővel gyakoroljunk lefelé irányuló nyomást, majd szüntessük meg az erőt.

3.   KÖVETELMÉNYEK

Az alábbi vizsgálati feltételek kizárólag az ISOFIX ülésekben elhelyezett gyermek-utasbiztonsági rendszer(ek)re vonatkoznak. Nincs előírva, hogy e feltételek között a gyermek-utasbiztonsági rendszer(ek) az ISOFIX ülésbe behelyezhetők vagy onnan kimozdíthatók legyenek.

| 3.1. | A gyermek-utasbiztonsági rendszer(ek)et a jármű belsejébe történő beavatkozás nélkül lehessen elhelyezni. A gyermek-utasbiztonsági rendszer alapja 15o ± 10o-os szöget alkosson az ISOFIX rögzítési rendszeren átmenő vízszintes sík felett. |
| --- | --- |

3.1.

A gyermek-utasbiztonsági rendszer(ek)et a jármű belsejébe történő beavatkozás nélkül lehessen elhelyezni. A gyermek-utasbiztonsági rendszer alapja 15o ± 10o-os szöget alkosson az ISOFIX rögzítési rendszeren átmenő vízszintes sík felett.

| 3.2. | Az ISOFIX felsőheveder-rögzítése – ha van – maradjon hozzáférhető. |
| --- | --- |

3.2.

Az ISOFIX felsőheveder-rögzítése – ha van – maradjon hozzáférhető.

| 3.3. | Ha a fenti követelményeknek nem felelnek meg a 2. bekezdésben jelzett beállítások, az ülést, a háttámlát és a fejtámaszokat a gyártó által megjelölt más rendeltetésszerű használati helyzethez is hozzáigazíthatjuk, ezt követően ismételjük meg a fenti beszerelési eljárást és ismét ellenőrizzük, hogy teljesülnek-e a követelmények. Ezt a vagylagos helyzetet tájékoztatásként tüntessük fel a jelen melléklet 3. függelékének táblázatában. |
| --- | --- |

3.3.

Ha a fenti követelményeknek nem felelnek meg a 2. bekezdésben jelzett beállítások, az ülést, a háttámlát és a fejtámaszokat a gyártó által megjelölt más rendeltetésszerű használati helyzethez is hozzáigazíthatjuk, ezt követően ismételjük meg a fenti beszerelési eljárást és ismét ellenőrizzük, hogy teljesülnek-e a követelmények. Ezt a vagylagos helyzetet tájékoztatásként tüntessük fel a jelen melléklet 3. függelékének táblázatában.

| 3.4. | Ha a fenti követelmények nem teljesülnének, amikor néhány eltávolítható belső szerelvény is jelen van, ezeket a szerelvényeket eltávolíthatjuk és ismét ellenőrizni kell, teljesülnek-e a 3. bekezdés követelményei. Ebben az esetben az ezzel kapcsolatos információt fel kell tüntetni ezen melléklet 3. függelékének 2. táblázatában. |
| --- | --- |

3.4.

Ha a fenti követelmények nem teljesülnének, amikor néhány eltávolítható belső szerelvény is jelen van, ezeket a szerelvényeket eltávolíthatjuk és ismét ellenőrizni kell, teljesülnek-e a 3. bekezdés követelményei. Ebben az esetben az ezzel kapcsolatos információt fel kell tüntetni ezen melléklet 3. függelékének 2. táblázatában.

4.   ISOFIX GYERMEK-UTASBIZTONSÁGI RENDSZER MÉRETOSZTÁLYAI ÉS TARTOZÉKAI

| A | — | ISO/F3: Menetirányba néző helyzetű nagy termetű gyermek utasbiztonsági rendszere |
| --- | --- | --- |
| B | — | ISO/F2: Menetirányba néző helyzetű kis termetű gyermek utasbiztonsági rendszere |
| B1 | — | ISO/F2X: Menetirányba néző helyzetű kis termetű gyermek utasbiztonsági rendszere |
| C | — | ISO/R3: Menetiránnyal ellentétes helyzetű nagy termetű gyermek utasbiztonsági rendszere |
| D | — | ISO/R2: Menetirányba néző helyzetű kis termetű gyermek utasbiztonsági rendszere |
| E | — | ISO/R1: Hátrafelé néző csecsemő-utasbiztonsági rendszer |
| F | — | ISO/L1: Bal oldalra néző helyzetű gyermek-utasbiztonsági rendszer (mózeskosár) |
| G | — | ISO/L2: Jobb oldalra néző helyzetű gyermek-utasbiztonsági rendszer (mózeskosár) |

A

—

ISO/F3: Menetirányba néző helyzetű nagy termetű gyermek utasbiztonsági rendszere

B

—

ISO/F2: Menetirányba néző helyzetű kis termetű gyermek utasbiztonsági rendszere

B1

—

ISO/F2X: Menetirányba néző helyzetű kis termetű gyermek utasbiztonsági rendszere

C

—

ISO/R3: Menetiránnyal ellentétes helyzetű nagy termetű gyermek utasbiztonsági rendszere

D

—

ISO/R2: Menetirányba néző helyzetű kis termetű gyermek utasbiztonsági rendszere

E

—

ISO/R1: Hátrafelé néző csecsemő-utasbiztonsági rendszer

F

—

ISO/L1: Bal oldalra néző helyzetű gyermek-utasbiztonsági rendszer (mózeskosár)

G

—

ISO/L2: Jobb oldalra néző helyzetű gyermek-utasbiztonsági rendszer (mózeskosár)

| Súlycsoport | ISOFIX méretosztály | Rögzítés (CRF) |
| --- | --- | --- |
| 0 – legfeljebb 10 kg | F | ISO/L1 |
| G | ISO/L2 |
| E | ISO/R1 |
| 0 + legfeljebb13 kg | C | ISO/R3 |
| D | ISO/R2 |
| E | ISO/R1 |
| I – 9-től 18 kg-ig | A | ISO/F3 |
| B | ISO/ |
| B1 | ISO/ F2X |
| C | ISO/R3 |
| D | ISO/R2 |

Súlycsoport

ISOFIX méretosztály

Rögzítés (CRF)

0 – legfeljebb 10 kg

F

ISO/L1

G

ISO/L2

E

ISO/R1

0 + legfeljebb13 kg

C

ISO/R3

D

ISO/R2

E

ISO/R1

I – 9-től 18 kg-ig

A

ISO/F3

B

ISO/

B1

ISO/ F2X

C

ISO/R3

D

ISO/R2

Az alábbi tartozékokat 5–15 kg tömeghez kell kialakítani, és kellően tartósnak és merevnek kell lenniük a funkcionális követelmények kielégítéséhez.

4.1.   Nagy termetű, menetirányba néző helyzetű kisgyermek utasbiztonsági rendszerének burkológörbéje

1. ábra

ISO/F3 burkológörbe méretei nagy termetű (720 mm magasságú) menetirányba néző helyzetű kisgyermek utasbiztonsági rendszere esetén – ISOFIX A MÉRETOSZTÁLY

Image

Magyarázat

| 1 | Határok előre és felfelé. |
| --- | --- |
| 2 | Szaggatott vonal jelöli azt a területet, ahol a kitámasztó láb vagy hasonló túlnyúlhat. |
| 3 | Nem értelmezhető. |
| 4 | A csatlakozó terület további jellemzőit a 44. előírás adja meg. |

1

Határok előre és felfelé.

2

Szaggatott vonal jelöli azt a területet, ahol a kitámasztó láb vagy hasonló túlnyúlhat.

3

Nem értelmezhető.

4

A csatlakozó terület további jellemzőit a 44. előírás adja meg.

4.2.   Kis termetű, menetirányba néző helyzetű kisgyermek utasbiztonsági rendszerének burkológörbéje

2. ábra

ISO/F2 burkológörbe méretei alacsony termetű (magassága 650 mm) hátrafelé néző kisgyermek utasbiztonsági rendszere esetén – ISOFIX B MÉRETOSZTÁLY

Image

Magyarázat

| 1 | Határok előre és felfelé. |
| --- | --- |
| 2 | Szaggatott vonal jelöli azt a területet, ahol a kitámasztó láb vagy hasonló túlnyúlhat. |
| 3 | Nem értelmezhető. |
| 4 | A csatlakozó terület további jellemzőit a 44. előírás adja meg. |
| 5 | A felső heveder rögzítési pontja. |

1

Határok előre és felfelé.

2

Szaggatott vonal jelöli azt a területet, ahol a kitámasztó láb vagy hasonló túlnyúlhat.

3

Nem értelmezhető.

4

A csatlakozó terület további jellemzőit a 44. előírás adja meg.

5

A felső heveder rögzítési pontja.

4.3.   Kis termetű, menetirányba néző gyermek utasbiztonsági rendszere második háttámla változatának burkoló körvonala

3. ábra

Kis termetű gyermek (magasság 650 mm) utasbiztonsági rendszere második háttámla változatának ISO/F2X beburkoló méretei – ISOFIX B1 MÉRETOSZTÁLY

Image

Magyarázat

| 1 | Határok előre és felfelé. |
| --- | --- |
| 2 | Szaggatott vonal jelöli azt a területet, ahol a kitámasztó láb vagy hasonló túlnyúlhat. |
| 3 | Nem értelmezhető. |
| 4 | A csatlakozó terület további jellemzőit a 44. előírás adja meg. |

1

Határok előre és felfelé.

2

Szaggatott vonal jelöli azt a területet, ahol a kitámasztó láb vagy hasonló túlnyúlhat.

3

Nem értelmezhető.

4

A csatlakozó terület további jellemzőit a 44. előírás adja meg.

4.4.   Nagy termetű, menetiránnyal ellentétes helyzetű kisgyermek utasbiztonsági rendszerének burkológörbéje

4. ábra

ISO/R3 burkológörbe méretei a teljes méretű hátrafelé néző kisgyermek utasbiztonsági rendszere esetén – ISOFIX C MÉRETOSZTÁLY

Image

Magyarázat

| 1 | Határok hátrafelé és felfelé. |
| --- | --- |
| 2 | Szaggatott vonal jelöli azt a területet, ahol a kitámasztó láb vagy hasonló túlnyúlhat. |
| 3 | A hátra irányuló határolást (jobbra az ábrán) az előre néző burkológörbe adja a 2. ábrán. |
| 4 | A csatlakozó terület további jellemzőit a 44. előírás adja meg. |

1

Határok hátrafelé és felfelé.

2

Szaggatott vonal jelöli azt a területet, ahol a kitámasztó láb vagy hasonló túlnyúlhat.

3

A hátra irányuló határolást (jobbra az ábrán) az előre néző burkológörbe adja a 2. ábrán.

4

A csatlakozó terület további jellemzőit a 44. előírás adja meg.

4.5.   Kis termetű, menetiránnyal ellentétes helyzetű kisgyermek utasbiztonsági rendszerének burkológörbéje

5. ábra

ISO/R2 burkológörbe méretei alacsony termetű hátrafelé néző kisgyermek utasbiztonsági rendszere esetén – ISOFIX D MÉRETOSZTÁLY

Image

Magyarázat

| 1 | Határok hátrafelé és felfelé. |
| --- | --- |
| 2 | Szaggatott vonal jelöli azt a területet, ahol a kitámasztó láb vagy hasonló túlnyúlhat. |
| 3 | A hátra irányuló határolást (jobbra az ábrán) az előre néző burkológörbe adja a 2. ábrán. |
| 4 | A csatlakozó terület további jellemzőit a 44. előírás adja meg. |

1

Határok hátrafelé és felfelé.

2

Szaggatott vonal jelöli azt a területet, ahol a kitámasztó láb vagy hasonló túlnyúlhat.

3

A hátra irányuló határolást (jobbra az ábrán) az előre néző burkológörbe adja a 2. ábrán.

4

A csatlakozó terület további jellemzőit a 44. előírás adja meg.

4.6.   Menetiránnyal ellentétes helyzetű gyermek-utasbiztonsági rendszer burkológörbéje

6. ábra

ISO/R1 burkolóméretek csecsemőméretű menetiránnyal ellentétes helyzetű ISOFIX E MÉRETOSZTÁLYÚ gyermek-utasbiztonsági rendszer esetében

Image

Magyarázat

| 1 | Határok hátrafelé és felfelé. |
| --- | --- |
| 2 | Szaggatott vonal jelöli azt a területet, ahol a kitámasztó láb vagy hasonló túlnyúlhat. |
| 3 | A hátra irányuló határolást (jobbra az ábrán) az előre néző burkológörbe adja a 2. ábrán. |
| 4 | A csatlakozó terület további jellemzőit a 44. előírás adja meg. |

1

Határok hátrafelé és felfelé.

2

Szaggatott vonal jelöli azt a területet, ahol a kitámasztó láb vagy hasonló túlnyúlhat.

3

A hátra irányuló határolást (jobbra az ábrán) az előre néző burkológörbe adja a 2. ábrán.

4

A csatlakozó terület további jellemzőit a 44. előírás adja meg.

4.7.   Oldalra néző gyermek-utasbiztonsági rendszer burkológörbéje

7. ábra

Burkoló méretek az oldalirányú helyzetű CRS – ISO/L1 – ISOFIX F MÉRETOSZTÁLY vagy a tükrösen szimmetrikus ISO/L2 – ISOFIX G MÉRETOSZTÁLY esetében

Image

Magyarázat

| 1 | Határok hátrafelé és felfelé. |
| --- | --- |
| 2 | Szaggatott vonal jelöli azt a területet, ahol a kitámasztó láb vagy hasonló túlnyúlhat. |
| 3 | A hátra irányuló határolást (jobbra az ábrán) az előre néző burkológörbe adja a 2. ábrán. |
| 4 | A csatlakozó terület további jellemzőit az ISO 13216-1 2. és 3. ábrája adja meg. |

1

Határok hátrafelé és felfelé.

2

Szaggatott vonal jelöli azt a területet, ahol a kitámasztó láb vagy hasonló túlnyúlhat.

3

A hátra irányuló határolást (jobbra az ábrán) az előre néző burkológörbe adja a 2. ábrán.

4

A csatlakozó terület további jellemzőit az ISO 13216-1 2. és 3. ábrája adja meg.

3. függelék

1. táblázat

Táblázat a járművek kézikönyveiben a gyermek-utasbiztonsági rendszerek különböző ültetési pozíciókban való beszerelhetőségére vonatkozó információiról

| Súlycsoport | Üléshelyzet (vagy más hely) |
| --- | --- |
| | Elől ülő utas | Hátsó külső | Hátsó középső | Középső külső | Középső középső |
| 0. csoport | legfeljebb 10 kg | | | | | |
| 0+ csoport | legfeljebb 13 kg | | | | | |
| I. csoport | 9–18 kg | | | | | |
| II. csoport | 15–25 kg | | | | | |
| III. csoport | 22–36 kg | | | | | |

Súlycsoport

Üléshelyzet (vagy más hely)

Elől ülő utas

Hátsó külső

Hátsó középső

Középső külső

Középső középső

0. csoport

legfeljebb 10 kg

0+ csoport

legfeljebb 13 kg

I. csoport

9–18 kg

II. csoport

15–25 kg

III. csoport

22–36 kg

A fenti táblázatba beírandó betűjelölések:

| U | = | Alkalmas az erre a súlycsoportra jóváhagyott „univerzális” kategóriájú utasbiztonsági rendszerekhez. |
| --- | --- | --- |
| UF | = | Alkalmas az erre a súlycsoportra jóváhagyott, menetirányba néző „univerzális” kategóriájú utasbiztonsági rendszerekhez. |
| L | = | Alkalmas bizonyos, a mellékelt listán megadott gyermekbiztonsági rendszerekhez. Ezek a rendszerek lehetnek „adott gépjárműtípusba beépíthető”, „korlátozott”, vagy „félig univerzális” kategóriájúak. |
| B | = | Beépített utasbiztonsági rendszer, amelyet ehhez a súlycsoporthoz hagytak jóvá. |
| X | = | Az ülőhely nem alkalmas ehhez a gyermeksúlycsoporthoz. |

U

=

Alkalmas az erre a súlycsoportra jóváhagyott „univerzális” kategóriájú utasbiztonsági rendszerekhez.

UF

=

Alkalmas az erre a súlycsoportra jóváhagyott, menetirányba néző „univerzális” kategóriájú utasbiztonsági rendszerekhez.

L

=

Alkalmas bizonyos, a mellékelt listán megadott gyermekbiztonsági rendszerekhez. Ezek a rendszerek lehetnek „adott gépjárműtípusba beépíthető”, „korlátozott”, vagy „félig univerzális” kategóriájúak.

B

=

Beépített utasbiztonsági rendszer, amelyet ehhez a súlycsoporthoz hagytak jóvá.

X

=

Az ülőhely nem alkalmas ehhez a gyermeksúlycsoporthoz.

2. táblázat

Táblázat a járművek kézikönyveinek az isofix gyermek-utasbiztonsági rendszereknek a különböző Isofix-helyzetekben való beszerelhetőségére vonatkozó adatairól

| Súlycsoport | Méretosztály | Rögzítés | A jármű ISOFIX pozíciói |
| --- | --- | --- | --- |
| | | | Elől ülő utas | Hátsó külső | Hátső középső | Középső külső | Középső középső | Egyéb ülések |
| mózeskosár | F | ISO/L1 | | | | | | |
| G | ISO/L2 | | | | | | |
| | (1) | | | | | | |
| 0-tól 10 kg-ig | E | ISO/R1 | | | | | | |
| | | (1) | | | | | | |
| 0 + legfeljebb 13 kg | E | ISO/R1 | | | | | | |
| D | ISO/R2 | | | | | | |
| C | ISO/R3 | | | | | | |
| | (1) | | | | | | |
| I – 9-től 18 kg-ig | D | ISO/R2 | | | | | | |
| C | ISO/R3 | | | | | | |
| B | ISO/F2 | | | | | | |
| B1 | ISO/F2X | | | | | | |
| A | ISO/F3 | | | | | | |
| | (1) | | | | | | |
| II – 15-től 25 kg-ig | | (1) | | | | | | |
| III – 22-től 36 kg-ig | | (1) | | | | | | |

Súlycsoport

Méretosztály

Rögzítés

A jármű ISOFIX pozíciói

Elől ülő utas

Hátsó külső

Hátső középső

Középső külső

Középső középső

Egyéb ülések

mózeskosár

F

ISO/L1

G

ISO/L2

(1)

0-tól 10 kg-ig

E

ISO/R1

(1)

0 + legfeljebb 13 kg

E

ISO/R1

D

ISO/R2

C

ISO/R3

(1)

I – 9-től 18 kg-ig

D

ISO/R2

C

ISO/R3

B

ISO/F2

B1

ISO/F2X

A

ISO/F3

(1)

II – 15-től 25 kg-ig

(1)

III – 22-től 36 kg-ig

(1)

A fenti táblázatba beírandó betűjelölések:

| IUF | = | alkalmas az univerzális kategóriába tartozó, a tömegcsoporthoz jóváhagyott, menetirányba néző ISOFIX gyermek-utasbiztonsági rendszerhez. |
| --- | --- | --- |
| IL | = | alkalmas a csatolt listában megadott egyes ISOFIX gyermek-utasbiztonsági rendszerekhez (CRS). Ezek az ISOFIX gyermek-utasbiztonsági rendszerek lehetnek „meghatározott járműtípusba beépíthető”, „korlátozott”, vagy „féluniverzális” kategóriájúak. |
| X | = | ebben a tömegcsoportban és/vagy ebben a méretosztályban az ISOFIX ülőhely nem alkalmas ISOFIX gyermek-utasbiztonsági rendszerhez. |

IUF

=

alkalmas az univerzális kategóriába tartozó, a tömegcsoporthoz jóváhagyott, menetirányba néző ISOFIX gyermek-utasbiztonsági rendszerhez.

IL

=

alkalmas a csatolt listában megadott egyes ISOFIX gyermek-utasbiztonsági rendszerekhez (CRS). Ezek az ISOFIX gyermek-utasbiztonsági rendszerek lehetnek „meghatározott járműtípusba beépíthető”, „korlátozott”, vagy „féluniverzális” kategóriájúak.

X

=

ebben a tömegcsoportban és/vagy ebben a méretosztályban az ISOFIX ülőhely nem alkalmas ISOFIX gyermek-utasbiztonsági rendszerhez.

---

(1)  Ha gyermekbiztonság rendszeren nem helyezték el a vonatkozó súlycsoport ISO/XX méretosztály azonosítóját (A-tól G-ig), a jármű gyártójának fel kell tüntetnie az adott jármű egyes üléshelyzeteihez ajánlott ISOFIX gyermek-utasbiztonsági rendszer(eke)t.

---