# Europeiska unionens L 244/2007

| | ISSN 1725-2628 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 244 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 50 årgången19 september 2007 |

ISSN 1725-2628

Europeiska unionens

officiella tidning

L 244

Svensk utgåva

Lagstiftning

50 årgången19 september 2007

---

| Innehållsförteckning | | I   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som skall offentliggöras | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 1070/2007 av den 18 september 2007 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 1 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 1071/2007 av den 18 september 2007 om införande av en preliminär antidumpningstull på import av koks av stenkol i bitar med en diameter över 80 mm (koks 80+) med ursprung i Folkrepubliken Kina | 3 |

Innehållsförteckning

I   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som skall offentliggöras

Sida

FÖRORDNINGAR

Kommissionens förordning (EG) nr 1070/2007 av den 18 september 2007 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

1

*

Kommissionens förordning (EG) nr 1071/2007 av den 18 september 2007 om införande av en preliminär antidumpningstull på import av koks av stenkol i bitar med en diameter över 80 mm (koks 80+) med ursprung i Folkrepubliken Kina

3

| | | II   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt |
| --- | --- | --- |
| | | BESLUT |
| | | Kommissionen |
| | | 2007/613/EG |
| | * | Kommissionens beslut av den 10 maj 2007 om de åtgärder C 1/06 (ex NN 103/05) som Spanien har beviljat Chupa Chups
  [delgivet med nr K(2007) 1710]

   (
  1
  ) | 20 |

II   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt

BESLUT

Kommissionen

2007/613/EG

*

Kommissionens beslut av den 10 maj 2007 om de åtgärder C 1/06 (ex NN 103/05) som Spanien har beviljat Chupa Chups
  [delgivet med nr K(2007) 1710]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2007) 1710]

1

20

| | | Rättelser |
| --- | --- | --- |
| | | Rättelse till kommissionens förordning (EG) nr 1057/2007 av den 13 september 2007 om ändring av förordning (EG) nr 2805/95 om fastställande av exportbidrag inom vinsektorn (EUT L 241 av den 14.9.2007) | 30 |

Rättelser

Rättelse till kommissionens förordning (EG) nr 1057/2007 av den 13 september 2007 om ändring av förordning (EG) nr 2805/95 om fastställande av exportbidrag inom vinsektorn (EUT L 241 av den 14.9.2007)

30

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

I Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som skall offentliggöras

FÖRORDNINGAR

| 19.9.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 244/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 244/1

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1070/2007

av den 18 september 2007

om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 3223/94 av den 21 december 1994 om tillämpningsföreskrifter för importordningen för frukt och grönsaker (1), särskilt artikel 4.1, och

av följande skäl:

| (1) | I förordning (EG) nr 3223/94 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilagan till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I förordning (EG) nr 3223/94 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilagan till den förordningen.

| (2) | Vid tillämpningen av dessa kriterier bör schablonvärdena vid import fastställas till de nivåer som anges i bilagan till denna förordning. |
| --- | --- |

(2)

Vid tillämpningen av dessa kriterier bör schablonvärdena vid import fastställas till de nivåer som anges i bilagan till denna förordning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonvärden vid import som avses i artikel 4 i förordning (EG) nr 3223/94 skall fastställas enligt tabellen i bilagan.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 19 september 2007.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 18 september 2007.

På kommissionens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EGT L 337, 24.12.1994, s. 66. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 756/2007 (EUT L 172, 30.6.2007, s. 41).

1

---

BILAGA

till kommissionens förordning av den 18 september 2007 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-nr | Kod för tredjeland (1) | Schablonvärde vid import |
| 0702 00 00 | MK | 70,6 |
| XK | 55,1 |
| XS | 45,9 |
| ZZ | 57,2 |
| 0707 00 05 | JO | 151,2 |
| MK | 43,7 |
| TR | 129,2 |
| ZZ | 108,0 |
| 0709 90 70 | TR | 110,1 |
| ZZ | 110,1 |
| 0805 50 10 | AR | 78,5 |
| UY | 83,7 |
| ZA | 64,1 |
| ZZ | 75,4 |
| 0806 10 10 | IL | 51,3 |
| MK | 28,3 |
| TR | 116,2 |
| ZZ | 65,3 |
| 0808 10 80 | AU | 215,7 |
| BR | 117,4 |
| CL | 85,0 |
| CN | 79,8 |
| NZ | 98,0 |
| US | 97,8 |
| ZA | 83,3 |
| ZZ | 111,0 |
| 0808 20 50 | CN | 57,2 |
| TR | 123,0 |
| ZA | 103,8 |
| ZZ | 94,7 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | TR | 152,3 |
| US | 189,2 |
| ZZ | 170,8 |
| 0809 40 05 | BA | 49,8 |
| IL | 110,5 |
| MK | 49,8 |
| TR | 107,3 |
| ZZ | 79,4 |

(EUR/100 kg)

KN-nr

Kod för tredjeland (1)

Schablonvärde vid import

0702 00 00

MK

70,6

XK

55,1

XS

45,9

ZZ

57,2

0707 00 05

JO

151,2

MK

43,7

TR

129,2

ZZ

108,0

0709 90 70

TR

110,1

ZZ

110,1

0805 50 10

AR

78,5

UY

83,7

ZA

64,1

ZZ

75,4

0806 10 10

IL

51,3

MK

28,3

TR

116,2

ZZ

65,3

0808 10 80

AU

215,7

BR

117,4

CL

85,0

CN

79,8

NZ

98,0

US

97,8

ZA

83,3

ZZ

111,0

0808 20 50

CN

57,2

TR

123,0

ZA

103,8

ZZ

94,7

0809 30 10, 0809 30 90

TR

152,3

US

189,2

ZZ

170,8

0809 40 05

BA

49,8

IL

110,5

MK

49,8

TR

107,3

ZZ

79,4

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1833/2006 (EUT L 354, 14.12.2006, s. 19). Koden ”ZZ” betecknar ”övrigt ursprung”.

---

| 19.9.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 244/3 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 244/3

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1071/2007

av den 18 september 2007

om införande av en preliminär antidumpningstull på import av koks av stenkol i bitar med en diameter över 80 mm (koks 80+) med ursprung i Folkrepubliken Kina

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad ”grundförordningen”), särskilt artikel 7,

efter att ha hört rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

A.   FÖRFARANDE

1.   Inledande

| (1) | Den 20 december 2006 meddelade kommissionen i enlighet med artikel 5 i grundförordningen genom ett tillkännagivande (nedan kallat ”tillkännagivandet om inledande”) som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning
   (2), att ett antidumpningsförfarande skulle inledas beträffande import till gemenskapen av koks av stenkol i bitar med en diameter över 80 mm (nedan kallat ”koks 80+”) med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallat ”Kina” eller ”det berörda landet”). |
| --- | --- |

(1)

Den 20 december 2006 meddelade kommissionen i enlighet med artikel 5 i grundförordningen genom ett tillkännagivande (nedan kallat ”tillkännagivandet om inledande”) som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning
   (2), att ett antidumpningsförfarande skulle inledas beträffande import till gemenskapen av koks av stenkol i bitar med en diameter över 80 mm (nedan kallat ”koks 80+”) med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallat ”Kina” eller ”det berörda landet”).

| (2) | Förfarandet inleddes med anledning av ett klagomål som ingavs den 20 november 2006 av tre gemenskapstillverkare (nedan kallade ”klagandena”) som svarar för en betydande del, i detta fall mer än 30 %, av gemenskapens sammanlagda produktion av koks 80+. Klagomålet innehöll prima facie-bevisning för dumpning av produkten i fråga och för därav vållad väsentlig skada, och denna bevisning ansågs tillräcklig för att motivera ett förfarande. |
| --- | --- |

(2)

Förfarandet inleddes med anledning av ett klagomål som ingavs den 20 november 2006 av tre gemenskapstillverkare (nedan kallade ”klagandena”) som svarar för en betydande del, i detta fall mer än 30 %, av gemenskapens sammanlagda produktion av koks 80+. Klagomålet innehöll prima facie-bevisning för dumpning av produkten i fråga och för därav vållad väsentlig skada, och denna bevisning ansågs tillräcklig för att motivera ett förfarande.

| (3) | Den berörda produkten omfattades redan av antidumpningsåtgärder mellan juni 2000 och 2004. Åtgärderna infördes preliminärt genom kommissionens beslut nr 1238/2000/EKSG (3), och de slutgiltiga åtgärderna infördes genom kommissionens beslut nr 2730/2000/EKSG (4) (nedan kallade ”de tidigare åtgärderna”), men de upphävdes tillfälligt i mars 2004 genom kommissionens beslut 2004/264/EG (5) med anledning av tillfälligt förändrade marknadsvillkor. Det tillfälliga upphävandet av åtgärderna förlängdes genom rådets förordning (EG) nr 2117/2004 (6) till den 15 december 2005, då åtgärderna helt upphörde att gälla. |
| --- | --- |

(3)

Den berörda produkten omfattades redan av antidumpningsåtgärder mellan juni 2000 och 2004. Åtgärderna infördes preliminärt genom kommissionens beslut nr 1238/2000/EKSG (3), och de slutgiltiga åtgärderna infördes genom kommissionens beslut nr 2730/2000/EKSG (4) (nedan kallade ”de tidigare åtgärderna”), men de upphävdes tillfälligt i mars 2004 genom kommissionens beslut 2004/264/EG (5) med anledning av tillfälligt förändrade marknadsvillkor. Det tillfälliga upphävandet av åtgärderna förlängdes genom rådets förordning (EG) nr 2117/2004 (6) till den 15 december 2005, då åtgärderna helt upphörde att gälla.

2.   Parter som berörs av förfarandet

| (4) | Kommissionen underrättade officiellt de klagande tillverkarna och övriga kända tillverkare i gemenskapen, företrädarna för Kina, de exporterande tillverkarna i Kina samt de importörer, handlare, användare och intresseorganisationer som den visste berördes om att förfarandet inletts. Berörda parter gavs möjlighet att inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda. En exportör i Kina samt tillverkare, användare och en importör i gemenskapen lämnade synpunkter skriftligen. Kommissionen hörde alla parter som inom föreskriven tid begärt detta och visat att det fanns särskilda skäl att höra dem. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionen underrättade officiellt de klagande tillverkarna och övriga kända tillverkare i gemenskapen, företrädarna för Kina, de exporterande tillverkarna i Kina samt de importörer, handlare, användare och intresseorganisationer som den visste berördes om att förfarandet inletts. Berörda parter gavs möjlighet att inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda. En exportör i Kina samt tillverkare, användare och en importör i gemenskapen lämnade synpunkter skriftligen. Kommissionen hörde alla parter som inom föreskriven tid begärt detta och visat att det fanns särskilda skäl att höra dem.

| (5) | Eftersom ett stort antal exporterande tillverkare och importörer föreföll vara berörda av undersökningen, angavs det i tillkännagivandet om inledande att ett stickprovsförfarande skulle kunna komma att tillämpas, i enlighet med artikel 17 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(5)

Eftersom ett stort antal exporterande tillverkare och importörer föreföll vara berörda av undersökningen, angavs det i tillkännagivandet om inledande att ett stickprovsförfarande skulle kunna komma att tillämpas, i enlighet med artikel 17 i grundförordningen.

| (6) | För att kommissionen skulle kunna besluta om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval ombads exporterande tillverkare och importörer att ge sig till känna och lämna de uppgifter som begärts i tillkännagivandet om inledande. Endast en exporterande tillverkare gav sig till känna för att samarbeta. Något urval behövde därför inte göras. |
| --- | --- |

(6)

För att kommissionen skulle kunna besluta om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval ombads exporterande tillverkare och importörer att ge sig till känna och lämna de uppgifter som begärts i tillkännagivandet om inledande. Endast en exporterande tillverkare gav sig till känna för att samarbeta. Något urval behövde därför inte göras.

| (7) | Eftersom endast en importör av koks 80+ visade sig vara villig att samarbeta beslutades det att det inte heller behövdes något urval av importörer. |
| --- | --- |

(7)

Eftersom endast en importör av koks 80+ visade sig vara villig att samarbeta beslutades det att det inte heller behövdes något urval av importörer.

| (8) | I syfte att ge den enda samarbetsvilliga exporterande tillverkaren i Kina möjlighet att om den så önskade inge en ansökan enligt artikel 2.7 i grundförordningen om marknadsekonomisk behandling eller en ansökan enligt artikel 9.5 i grundförordningen om individuell behandling skickade kommissionen formulär för sådana ansökningar till det enda samarbetsvilliga kinesiska företaget. Denna exporterande tillverkare ansökte varken om marknadsekonomisk eller individuell behandling. |
| --- | --- |

(8)

I syfte att ge den enda samarbetsvilliga exporterande tillverkaren i Kina möjlighet att om den så önskade inge en ansökan enligt artikel 2.7 i grundförordningen om marknadsekonomisk behandling eller en ansökan enligt artikel 9.5 i grundförordningen om individuell behandling skickade kommissionen formulär för sådana ansökningar till det enda samarbetsvilliga kinesiska företaget. Denna exporterande tillverkare ansökte varken om marknadsekonomisk eller individuell behandling.

| (9) | Kommissionen skickade frågeformulär till alla parter som den visste var berörda och till alla företag som givit sig till känna inom den tidsfrist som angetts i tillkännagivandet om inledande. Frågeformuläret besvarades av den enda samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkaren, fem tillverkare i gemenskapen, en importör och 36 användare. Flera användare lämnade dessutom synpunkter utan att besvara frågeformuläret. Sammanslutningen av de europeiska gjuteriförbunden, CAEF (Committee of Associations of European Foundries), besvarade frågeformuläret på sina medlemmars vägnar, dvs. nationella gjuteriförbund i 17 medlemsstater. |
| --- | --- |

(9)

Kommissionen skickade frågeformulär till alla parter som den visste var berörda och till alla företag som givit sig till känna inom den tidsfrist som angetts i tillkännagivandet om inledande. Frågeformuläret besvarades av den enda samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkaren, fem tillverkare i gemenskapen, en importör och 36 användare. Flera användare lämnade dessutom synpunkter utan att besvara frågeformuläret. Sammanslutningen av de europeiska gjuteriförbunden, CAEF (Committee of Associations of European Foundries), besvarade frågeformuläret på sina medlemmars vägnar, dvs. nationella gjuteriförbund i 17 medlemsstater.

| (10) | Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg nödvändiga för ett preliminärt fastställande av dumpning, därav vållad skada och gemenskapens intresse. Kontrollbesök gjordes hos följande företag:






  a) | Gemenskapstillverkare







  — | Industrial Química del Nalón, SA, Oviedo, Asturias, Spanien, |
| --- | --- | --- | --- |

(10)

Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg nödvändiga för ett preliminärt fastställande av dumpning, därav vållad skada och gemenskapens intresse. Kontrollbesök gjordes hos följande företag:

a)

Gemenskapstillverkare

—

Industrial Química del Nalón, SA, Oviedo, Asturias, Spanien,

| — | Industrias Doy Manuel Mórate, SL, Oviedo, Asturias, Spanien, |
| --- | --- |

—

Industrias Doy Manuel Mórate, SL, Oviedo, Asturias, Spanien,

| — | Italiana Coke SpA, Savona, Italien, |
| --- | --- |

—

Italiana Coke SpA, Savona, Italien,

| — | OKD, OKK, a.s., Ostrava-Přívoz, Tjeckien, |
| --- | --- |

—

OKD, OKK, a.s., Ostrava-Přívoz, Tjeckien,

| — | Productos de Fundición, SA, Baracaldo, Vizcaya, Spanien. |
| --- | --- |

—

Productos de Fundición, SA, Baracaldo, Vizcaya, Spanien.

| b) | Icke-närstående importör i gemenskapen







  — | ThyssenKrupp MinEnergy GmbH, Essen, Tyskland. |
| --- | --- | --- |

b)

Icke-närstående importör i gemenskapen

—

ThyssenKrupp MinEnergy GmbH, Essen, Tyskland.

| c) | Användare i gemenskapen







  — | Rockwool International A/S och dess dotterbolag Rockwool A/S, Denmark, båda i Hedehusene, Danmark, |
| --- | --- | --- |

c)

Användare i gemenskapen

—

Rockwool International A/S och dess dotterbolag Rockwool A/S, Denmark, båda i Hedehusene, Danmark,

| — | Fritz Winter Eisengiesserei GmbH & Co, Stadttalendorf, Tyskland. |
| --- | --- |

—

Fritz Winter Eisengiesserei GmbH & Co, Stadttalendorf, Tyskland.

| (11) | Med tanke på att det inte inkom några ansökningar om marknadsekonomisk behandling eller individuell behandling, och eftersom ett normalvärde behövde fastställas för de exporterande tillverkarna i Kina på grundval av uppgifter från det valda jämförelselandet, gjordes kontrollbesök på plats hos följande företag:

  Tillverkare i det jämförbara landet (Förenta staterna)







  — | Tonawanda Coke Co., New York |
| --- | --- | --- |

(11)

Med tanke på att det inte inkom några ansökningar om marknadsekonomisk behandling eller individuell behandling, och eftersom ett normalvärde behövde fastställas för de exporterande tillverkarna i Kina på grundval av uppgifter från det valda jämförelselandet, gjordes kontrollbesök på plats hos följande företag:

Tillverkare i det jämförbara landet (Förenta staterna)

—

Tonawanda Coke Co., New York

| — | Erie Coke Co., Pennsylvania |
| --- | --- |

—

Erie Coke Co., Pennsylvania

3.   Undersökningsperiod

| (12) | Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden 1 oktober 2005–30 september 2006 (nedan kallad ”undersökningsperioden” eller i tabeller ”UP”). Undersökningen av utvecklingstendenser som är av betydelse för bedömningen av skadan omfattade perioden från och med den 1 januari 2003 till och med slutet av undersökningsperioden (nedan kallad ”skadeundersökningsperioden”). |
| --- | --- |

(12)

Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden 1 oktober 2005–30 september 2006 (nedan kallad ”undersökningsperioden” eller i tabeller ”UP”). Undersökningen av utvecklingstendenser som är av betydelse för bedömningen av skadan omfattade perioden från och med den 1 januari 2003 till och med slutet av undersökningsperioden (nedan kallad ”skadeundersökningsperioden”).

B.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

1.   Berörd produkt

| (13) | Den produkt som berörs är koks av stenkol i bitar med en diameter av mer än 80 mm (”koks 80+”) med ursprung i Kina (nedan kallad ”den berörda produkten”), som brukar klassificeras enligt KN-nummer ex 2704 00 19. |
| --- | --- |

(13)

Den produkt som berörs är koks av stenkol i bitar med en diameter av mer än 80 mm (”koks 80+”) med ursprung i Kina (nedan kallad ”den berörda produkten”), som brukar klassificeras enligt KN-nummer ex 2704 00 19.

| (14) | Koks av stenkol i bitar med en diameter över 80 mm (koks 80+) framställs av bituminöst kol som är en organisk sedimentär bergart som utvinns ur jorden. Stålindustrin använder i första hand koks i små och medelstora bitar (koks 80–, även kallat masugnskoks), medan gjutjärns- och isoleringsindustrin använder koks i stora bitar (koks 80+, även kallat gjuterikoks) för sina kupolugnar. Båda typerna av koks omfattas av samma KN-nummer. |
| --- | --- |

(14)

Koks av stenkol i bitar med en diameter över 80 mm (koks 80+) framställs av bituminöst kol som är en organisk sedimentär bergart som utvinns ur jorden. Stålindustrin använder i första hand koks i små och medelstora bitar (koks 80–, även kallat masugnskoks), medan gjutjärns- och isoleringsindustrin använder koks i stora bitar (koks 80+, även kallat gjuterikoks) för sina kupolugnar. Båda typerna av koks omfattas av samma KN-nummer.

| (15) | Undersökningen visade att alla typer av den berörda produkten, oavsett skillnader i kolråvarans kvalitet, olika produktionsmetoder eller styckestorlek, har samma grundläggande tekniska och kemiska egenskaper och används som bränsle i kupolugnar. |
| --- | --- |

(15)

Undersökningen visade att alla typer av den berörda produkten, oavsett skillnader i kolråvarans kvalitet, olika produktionsmetoder eller styckestorlek, har samma grundläggande tekniska och kemiska egenskaper och används som bränsle i kupolugnar.

| (16) | Därför dras slutsatsen att den berörda produkten är gjuterikoks med ursprung i Kina, dvs. koks av stenkol i bitar med en diameter över 80 mm av det slag som används i kupolugnar. Vidare dras slutsatsen att all slags gjuterikoks är en och samma produkt, eftersom de alla har samma tekniska och kemiska egenskaper och samma användningsområde. |
| --- | --- |

(16)

Därför dras slutsatsen att den berörda produkten är gjuterikoks med ursprung i Kina, dvs. koks av stenkol i bitar med en diameter över 80 mm av det slag som används i kupolugnar. Vidare dras slutsatsen att all slags gjuterikoks är en och samma produkt, eftersom de alla har samma tekniska och kemiska egenskaper och samma användningsområde.

2.   Likadan produkt

| (17) | Undersökningen visade att koks 80+ som framställts och sålts i gemenskapen av gemenskapsindustrin, den som framställts i Kina och exporterats till gemenskapen och den som framställts i det jämförbara landet (Förenta staterna) har samma grundläggande fysikaliska, tekniska och kemiska egenskaper och användningsområden. De anses därför vara likadana produkter enligt artikel 1.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(17)

Undersökningen visade att koks 80+ som framställts och sålts i gemenskapen av gemenskapsindustrin, den som framställts i Kina och exporterats till gemenskapen och den som framställts i det jämförbara landet (Förenta staterna) har samma grundläggande fysikaliska, tekniska och kemiska egenskaper och användningsområden. De anses därför vara likadana produkter enligt artikel 1.4 i grundförordningen.

C.   DUMPNING

1.   Samarbete

| (18) | Såsom nämnts i skäl 6 samarbetade bara en kinesisk exporterande tillverkare i förfarandet. Denna exporterande tillverkares exportförsäljning utgjorde mindre än 30 % av den samlade importen av koks 80+ med ursprung i Kina till gemenskapen under undersökningsperioden. Samarbetsviljan anses därför vara mycket liten. Företrädarna för Kina underrättades om att detta bristande samarbete kunde leda till att artikel 18 i grundförordningen tillämpas. |
| --- | --- |

(18)

Såsom nämnts i skäl 6 samarbetade bara en kinesisk exporterande tillverkare i förfarandet. Denna exporterande tillverkares exportförsäljning utgjorde mindre än 30 % av den samlade importen av koks 80+ med ursprung i Kina till gemenskapen under undersökningsperioden. Samarbetsviljan anses därför vara mycket liten. Företrädarna för Kina underrättades om att detta bristande samarbete kunde leda till att artikel 18 i grundförordningen tillämpas.

2.   Normalvärde

a)   Jämförbart land

| (19) | Kommissionen hade i tillkännagivandet om inledande angett att den hade för avsikt att välja Förenta staterna som lämpligt land med marknadsekonomi för fastställandet av normalvärdet för Kina, och uppmanat berörda parter att lämna synpunkter på huruvida detta var ett lämpligt val. Ingen part inkom med några synpunkter eller invändningar i detta avseende. |
| --- | --- |

(19)

Kommissionen hade i tillkännagivandet om inledande angett att den hade för avsikt att välja Förenta staterna som lämpligt land med marknadsekonomi för fastställandet av normalvärdet för Kina, och uppmanat berörda parter att lämna synpunkter på huruvida detta var ett lämpligt val. Ingen part inkom med några synpunkter eller invändningar i detta avseende.

| (20) | Förenta staterna har en relativt stor och öppen marknad för koks 80+, med fem inhemska tillverkare (under undersökningsperioden) och tillräckligt stor import. Tillverkningsprocesserna i Förenta staterna liknar dessutom dem som används i Kina. |
| --- | --- |

(20)

Förenta staterna har en relativt stor och öppen marknad för koks 80+, med fem inhemska tillverkare (under undersökningsperioden) och tillräckligt stor import. Tillverkningsprocesserna i Förenta staterna liknar dessutom dem som används i Kina.

| (21) | Det undersöktes också om något annat land som förmodades producera koks 80+ kunde lämpa sig som jämförelseland. Australien var det enda land där den berörda produkten bevisligen tillverkades, men den enda australiska tillverkaren uppgav att den australiska hemmamarknaden var mycket begränsad. |
| --- | --- |

(21)

Det undersöktes också om något annat land som förmodades producera koks 80+ kunde lämpa sig som jämförelseland. Australien var det enda land där den berörda produkten bevisligen tillverkades, men den enda australiska tillverkaren uppgav att den australiska hemmamarknaden var mycket begränsad.

| (22) | Av dessa skäl drog kommissionen slutsatsen att Förenta staterna var lämpligt som jämförelseland. Kommissionen bad det amerikanska förbundet av koksproducenter att samarbeta. |
| --- | --- |

(22)

Av dessa skäl drog kommissionen slutsatsen att Förenta staterna var lämpligt som jämförelseland. Kommissionen bad det amerikanska förbundet av koksproducenter att samarbeta.

b)   Fastställande av normalvärde

| (23) | I enlighet med artikel 2.7 i grundförordningen fastställdes normalvärdet på grundval av kontrollerade uppgifter från två samarbetsvilliga tillverkare i Förenta staterna. |
| --- | --- |

(23)

I enlighet med artikel 2.7 i grundförordningen fastställdes normalvärdet på grundval av kontrollerade uppgifter från två samarbetsvilliga tillverkare i Förenta staterna.

| (24) | När det gäller normalvärdet fastställde kommissionen först, i enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen, att den inhemska försäljningen till oberoende kunder av den likadana produkten tillverkad av de båda samarbetsvilliga amerikanska tillverkarna var representativ, dvs. att den totala försäljningsvolymen utgjorde minst 5 % av företagens totala export av den berörda produkten till gemenskapen. Noteras bör att den berörda produkten utgörs av en enda produkttyp. |
| --- | --- |

(24)

När det gäller normalvärdet fastställde kommissionen först, i enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen, att den inhemska försäljningen till oberoende kunder av den likadana produkten tillverkad av de båda samarbetsvilliga amerikanska tillverkarna var representativ, dvs. att den totala försäljningsvolymen utgjorde minst 5 % av företagens totala export av den berörda produkten till gemenskapen. Noteras bör att den berörda produkten utgörs av en enda produkttyp.

| (25) | Kommissionen undersökte därefter om ovannämnda inhemska försäljning kunde anses ha skett vid normal handel i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen. Det konstaterades att 95 % av försäljningsvolymen på hemmamarknaden var lönsam. |
| --- | --- |

(25)

Kommissionen undersökte därefter om ovannämnda inhemska försäljning kunde anses ha skett vid normal handel i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen. Det konstaterades att 95 % av försäljningsvolymen på hemmamarknaden var lönsam.

| (26) | Till följd av detta fastställdes normalvärdet till det vägda genomsnittliga inhemska försäljningspris fritt fabrik som de båda samarbetsvilliga tillverkarna i Förenta staterna tog ut av icke-närstående kunder. |
| --- | --- |

(26)

Till följd av detta fastställdes normalvärdet till det vägda genomsnittliga inhemska försäljningspris fritt fabrik som de båda samarbetsvilliga tillverkarna i Förenta staterna tog ut av icke-närstående kunder.

3.   Exportpris

| (27) | Eftersom Kina endast samarbetade i begränsad utsträckning grundades exportpriset främst på bästa tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. Sedan januari 2006 finns inget särskilt Taric-nummer för koks 80+. Därför kunde Eurostats uppgifter inte användas för att beräkna de kinesiska exportpriserna för koks 80+ eller exportvolymen för undersökningsperioden. Däremot kunde man få fram detaljerade uppgifter om importmängd och priser på koks 80+ från Kina under undersökningsperioden från de importerande medlemsstaternas tullmyndigheter. |
| --- | --- |

(27)

Eftersom Kina endast samarbetade i begränsad utsträckning grundades exportpriset främst på bästa tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. Sedan januari 2006 finns inget särskilt Taric-nummer för koks 80+. Därför kunde Eurostats uppgifter inte användas för att beräkna de kinesiska exportpriserna för koks 80+ eller exportvolymen för undersökningsperioden. Däremot kunde man få fram detaljerade uppgifter om importmängd och priser på koks 80+ från Kina under undersökningsperioden från de importerande medlemsstaternas tullmyndigheter.

| (28) | Eftersom dessa uppgifter om import av den berörda produkten under undersökningsperioden var de bästa tillgängliga i enlighet med artikel 18 i grundförordningen, användes de för att bedöma mängden och priset på den kinesiska exporten under undersökningsperioden. Eftersom den enda samarbetsvilliga exporterande tillverkaren hade lämnat uppgifter om exportpriser togs emellertid även dessa i beaktning, och de visade sig stämma överens med uppgifterna från ovannämnda tullmyndigheter. Det vägda genomsnittliga nettoexportpris fritt fabrik som fastställdes med utgångspunkt i dessa uppgifter var 107,73 euro per ton. |
| --- | --- |

(28)

Eftersom dessa uppgifter om import av den berörda produkten under undersökningsperioden var de bästa tillgängliga i enlighet med artikel 18 i grundförordningen, användes de för att bedöma mängden och priset på den kinesiska exporten under undersökningsperioden. Eftersom den enda samarbetsvilliga exporterande tillverkaren hade lämnat uppgifter om exportpriser togs emellertid även dessa i beaktning, och de visade sig stämma överens med uppgifterna från ovannämnda tullmyndigheter. Det vägda genomsnittliga nettoexportpris fritt fabrik som fastställdes med utgångspunkt i dessa uppgifter var 107,73 euro per ton.

4.   Jämförelse

| (29) | Normalvärdet och exportpriset jämfördes på nivån fritt fabrik. För att jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset skulle bli rättvis tog man genom justeringar hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisernas jämförbarhet i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen. På grundval av kontrollerade uppgifter gjordes, där så befanns vara skäligt, lämpliga justeringar för skillnader i fysikaliska egenskaper, rabatter, transport-, försäkrings-, förpacknings- och kreditkostnader och kostnader efter försäljningen. |
| --- | --- |

(29)

Normalvärdet och exportpriset jämfördes på nivån fritt fabrik. För att jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset skulle bli rättvis tog man genom justeringar hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisernas jämförbarhet i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen. På grundval av kontrollerade uppgifter gjordes, där så befanns vara skäligt, lämpliga justeringar för skillnader i fysikaliska egenskaper, rabatter, transport-, försäkrings-, förpacknings- och kreditkostnader och kostnader efter försäljningen.

| (30) | Den enda kinesiska exporterande tillverkare som samarbetade i undersökningen hävdade att den berörda produkt som importerades från Kina under undersökningsperioden var av en annan kvalitet än den likadana produkt som framställdes i det jämförbara landet och att den behövde siktas ytterligare innan den kunde saluföras. |
| --- | --- |

(30)

Den enda kinesiska exporterande tillverkare som samarbetade i undersökningen hävdade att den berörda produkt som importerades från Kina under undersökningsperioden var av en annan kvalitet än den likadana produkt som framställdes i det jämförbara landet och att den behövde siktas ytterligare innan den kunde saluföras.

| (31) | Kvalitetskraven i fråga om den berörda produktens kemiska egenskaper och mått jämfördes med den likadana produkten som framställts i det jämförbara landet och en justering gjordes för kvalitetsskillnaderna. När det gäller siktningen i Europa behövs ingen justering eftersom den sker efter att cif-värdet fastställts, vilket är utgångspunkten för exportpriset fritt fabrik. |
| --- | --- |

(31)

Kvalitetskraven i fråga om den berörda produktens kemiska egenskaper och mått jämfördes med den likadana produkten som framställts i det jämförbara landet och en justering gjordes för kvalitetsskillnaderna. När det gäller siktningen i Europa behövs ingen justering eftersom den sker efter att cif-värdet fastställts, vilket är utgångspunkten för exportpriset fritt fabrik.

5.   Dumpningsmarginal

| (32) | I enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen fastställdes dumpningsmarginalen på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga normalvärdet fritt fabrik och det vägda genomsnittliga exportpriset fritt fabrik. Den på detta vis fastställda landsomfattande dumpningsmarginalen, uttryckt i procent av priset cif vid gemenskapens gräns före tull, uppgick till 53,3 %. |
| --- | --- |

(32)

I enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen fastställdes dumpningsmarginalen på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga normalvärdet fritt fabrik och det vägda genomsnittliga exportpriset fritt fabrik. Den på detta vis fastställda landsomfattande dumpningsmarginalen, uttryckt i procent av priset cif vid gemenskapens gräns före tull, uppgick till 53,3 %.

D.   SKADA

1.   Allmänt

| (33) | Såsom redan nämnts i skäl 3 infördes antidumpningsåtgärder år 2000 för import av koks 80+ med ursprung i Kina. Åtgärderna upphävdes tillfälligt i mars 2004 och upphörde helt att gälla i december 2005. I början av skadeundersökningsperioden omfattades alltså importen från det berörda landet av åtgärder. |
| --- | --- |

(33)

Såsom redan nämnts i skäl 3 infördes antidumpningsåtgärder år 2000 för import av koks 80+ med ursprung i Kina. Åtgärderna upphävdes tillfälligt i mars 2004 och upphörde helt att gälla i december 2005. I början av skadeundersökningsperioden omfattades alltså importen från det berörda landet av åtgärder.

2.   Produktion i gemenskapen och gemenskapsindustrin

| (34) | Inom gemenskapen framställs den likadana produkten av sju tillverkare. Dessa sju gemenskapstillverkares produktionsvolym anses därför utgöra gemenskapens sammanlagda tillverkning enligt artikel 4.1 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(34)

Inom gemenskapen framställs den likadana produkten av sju tillverkare. Dessa sju gemenskapstillverkares produktionsvolym anses därför utgöra gemenskapens sammanlagda tillverkning enligt artikel 4.1 i grundförordningen.

| (35) | Av dessa sju tillverkare meddelade sammanlagt fem inom den tidsfrist som anges i tillkännagivandet om att ett förfarande inleds att de ville samarbeta vid undersökningen, vilket de också gjorde. Det konstaterades att dessa fem tillverkare står för en betydande del av gemenskapens sammanlagda tillverkning av den likadana produkten, i detta fall omkring 75 %. De fem samarbetsvilliga tillverkarna anses därför utgöra gemenskapsindustrin i den mening som avses i artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen och kallas nedan ”gemenskapsindustrin”. De återstående två tillverkarna i gemenskapen kallas nedan ”de andra gemenskapstillverkarna”. Dessa båda andra gemenskapstillverkare motsatte sig inte klagomålet. |
| --- | --- |

(35)

Av dessa sju tillverkare meddelade sammanlagt fem inom den tidsfrist som anges i tillkännagivandet om att ett förfarande inleds att de ville samarbeta vid undersökningen, vilket de också gjorde. Det konstaterades att dessa fem tillverkare står för en betydande del av gemenskapens sammanlagda tillverkning av den likadana produkten, i detta fall omkring 75 %. De fem samarbetsvilliga tillverkarna anses därför utgöra gemenskapsindustrin i den mening som avses i artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen och kallas nedan ”gemenskapsindustrin”. De återstående två tillverkarna i gemenskapen kallas nedan ”de andra gemenskapstillverkarna”. Dessa båda andra gemenskapstillverkare motsatte sig inte klagomålet.

3.   Förbrukning i gemenskapen

| (36) | Förbrukningen i gemenskapen fastställdes på grundval av försäljningsvolymerna för gemenskapsindustrins egna tillverkning på gemenskapsmarknaden, uppgifter om försäljningsvolym i gemenskapen från de andra gemenskapstillverkarna som jämfördes med gemenskapsindustrins uppskattningar och uppgifter från användare, samt på grundval av importvolym. När det gäller importen från Kina fanns det inget särskilt Taric-nummer för koks 80+ under 2006 och därmed fanns inga uppgifter från Eurostat att tillgå. Importen under undersökningsperioden har därför preliminärt fastställts utifrån detaljerade uppgifter från gemenskapens tullmyndigheter (se skäl 27). För åren 2003 och 2005 fastställdes importvolymen preliminärt utifrån uppgifter från Eurostat, vilka jämfördes med marknadsuppgifter som användare och importörer lämnat vid undersökningen. För år 2004 skiljer sig Eurostats uppgifter om importvolym avsevärt från de marknadsuppgifter som tillverkare, användare och importörer lämnat under undersökningsperioden. Enligt marknadsuppgifterna var importen från Kina liten under 2004, medan den enligt Eurostats uppgifter tvärtom nådde en höjdpunkt 2004. Det tycks därför troligt att importörer efter att de tidigare åtgärderna upphävts i mars 2004 klassificerade viss koks 80– enligt Taric-numret för koks 80+ och att Eurostats uppgifter därför ger en felaktig bild av importen 2004. Därför, och med tanke på att de kinesiska exporterande tillverkarna och importörerna i gemenskapen endast samarbetade i högst begränsad utsträckning, har importvolymerna för 2004 i detta skede av undersökningen fastställts på grundval av uppgifterna i klagomålet, som stämmer överens med uppgifter som importörer och användare lämnat under undersökningen. Kommissionen kommer att fortsätta sin undersökning om importvolymerna innan den fattar något slutgiltigt beslut. |
| --- | --- |

(36)

Förbrukningen i gemenskapen fastställdes på grundval av försäljningsvolymerna för gemenskapsindustrins egna tillverkning på gemenskapsmarknaden, uppgifter om försäljningsvolym i gemenskapen från de andra gemenskapstillverkarna som jämfördes med gemenskapsindustrins uppskattningar och uppgifter från användare, samt på grundval av importvolym. När det gäller importen från Kina fanns det inget särskilt Taric-nummer för koks 80+ under 2006 och därmed fanns inga uppgifter från Eurostat att tillgå. Importen under undersökningsperioden har därför preliminärt fastställts utifrån detaljerade uppgifter från gemenskapens tullmyndigheter (se skäl 27). För åren 2003 och 2005 fastställdes importvolymen preliminärt utifrån uppgifter från Eurostat, vilka jämfördes med marknadsuppgifter som användare och importörer lämnat vid undersökningen. För år 2004 skiljer sig Eurostats uppgifter om importvolym avsevärt från de marknadsuppgifter som tillverkare, användare och importörer lämnat under undersökningsperioden. Enligt marknadsuppgifterna var importen från Kina liten under 2004, medan den enligt Eurostats uppgifter tvärtom nådde en höjdpunkt 2004. Det tycks därför troligt att importörer efter att de tidigare åtgärderna upphävts i mars 2004 klassificerade viss koks 80– enligt Taric-numret för koks 80+ och att Eurostats uppgifter därför ger en felaktig bild av importen 2004. Därför, och med tanke på att de kinesiska exporterande tillverkarna och importörerna i gemenskapen endast samarbetade i högst begränsad utsträckning, har importvolymerna för 2004 i detta skede av undersökningen fastställts på grundval av uppgifterna i klagomålet, som stämmer överens med uppgifter som importörer och användare lämnat under undersökningen. Kommissionen kommer att fortsätta sin undersökning om importvolymerna innan den fattar något slutgiltigt beslut.

| (37) | Av ovanstående framgick att förbrukningen i gemenskapen ökade under skadeundersökningsperioden, och att förbrukningen av den berörda produkten och den likadana produkten under undersökningsperioden var ungefär 25 % högre än 2003. | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Total förbrukning i gemenskapen (i tusen ton) (intervall) (7) | 1 100–1 500 | 1 300–1 700 | 1 350–1 750 | 1 400–1 800 |
| Index (2003 = 100) | 100 | 119 | 122 | 125 |

(37)

Av ovanstående framgick att förbrukningen i gemenskapen ökade under skadeundersökningsperioden, och att förbrukningen av den berörda produkten och den likadana produkten under undersökningsperioden var ungefär 25 % högre än 2003.

2003

2004

2005

UP

Total förbrukning i gemenskapen (i tusen ton) (intervall) (7)

1 100–1 500

1 300–1 700

1 350–1 750

1 400–1 800

Index (2003 = 100)

100

119

122

125

4.   Import från det berörda landet

a)   Den berörda importens volym och marknadsandel

| (38) | Enligt uppgifterna från tullmyndigheter och samarbetsvilliga parter var Kina under skadeundersökningsperioden den enda importkällan för den berörda produkten till gemenskapen. All import till gemenskapen under skadeundersökningsperioden anses därför komma från Kina. |
| --- | --- |

(38)

Enligt uppgifterna från tullmyndigheter och samarbetsvilliga parter var Kina under skadeundersökningsperioden den enda importkällan för den berörda produkten till gemenskapen. All import till gemenskapen under skadeundersökningsperioden anses därför komma från Kina.

| (39) | På grundval av de uppgifter som i detta skede finns att tillgå (se skäl 36), framkom att importen av den berörda produkten från Kina till gemenskapen ökade med 45 % från 2003 (ca 311 000 ton) till undersökningsperioden (mer än 452 000 ton). |
| --- | --- |

(39)

På grundval av de uppgifter som i detta skede finns att tillgå (se skäl 36), framkom att importen av den berörda produkten från Kina till gemenskapen ökade med 45 % från 2003 (ca 311 000 ton) till undersökningsperioden (mer än 452 000 ton).

| (40) | Marknadsandelen för importen från det berörda landet ökade från 24 % 2003 till 28 % under undersökningsperioden, dvs. med 4 procentenheter. Under undersökningsperioden ökade marknadsandelen för importen från det berörda landet med 3 procentenheter jämfört med 2005. | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importvolym från Kina (i ton) | 310 755 | 150 000 | 386 485 | 452 011 |
| Index (2003 = 100) | 100 | 48 | 124 | 145 |
| Marknadsandelen av importen från Kina | 24 % | 10 % | 25 % | 28 % |

(40)

Marknadsandelen för importen från det berörda landet ökade från 24 % 2003 till 28 % under undersökningsperioden, dvs. med 4 procentenheter. Under undersökningsperioden ökade marknadsandelen för importen från det berörda landet med 3 procentenheter jämfört med 2005.

2003

2004

2005

UP

Importvolym från Kina (i ton)

310 755

150 000

386 485

452 011

Index (2003 = 100)

100

48

124

145

Marknadsandelen av importen från Kina

24 %

10 %

25 %

28 %

b)   Priser

| (41) | Eftersom det inte finns några uppgifter från Eurostat för den kinesiska importen av den berörda produkten för 2006 (se skäl 36), och med tanke på att de kinesiska exporterande tillverkarna och importörerna i gemenskapen endast samarbetade i högst begränsad utsträckning, har det genomsnittliga importpriset på den berörda produkten med ursprung i Kina för undersökningsperioden preliminärt fastställts utifrån de detaljerade uppgifter från gemenskapens tullmyndigheter som nämns i skäl 27. För åren 2003–2005 hade det genomsnittliga importpriset fastställts med uppgifter från Eurostat som underlag, och de stämmer överens med resultaten från undersökningen. Även om Eurostats uppgifter för år 2004 förefaller inkorrekta i fråga om importvolymer (se skäl 36), stämmer Eurostats importprisuppgifter för år 2004 överens med resultaten från undersökningen, och jämförelser som gjorts mellan prisutvecklingen för koks 80+ och koks 80– under hela skadeundersökningsperioden. Eurostats uppgifter har därför preliminärt använts för att fastställa importpriserna också för år 2004. Kommissionen kommer emellertid att fortsätta sin undersökning om importpriserna innan den fattar något slutgiltigt beslut. |
| --- | --- |

(41)

Eftersom det inte finns några uppgifter från Eurostat för den kinesiska importen av den berörda produkten för 2006 (se skäl 36), och med tanke på att de kinesiska exporterande tillverkarna och importörerna i gemenskapen endast samarbetade i högst begränsad utsträckning, har det genomsnittliga importpriset på den berörda produkten med ursprung i Kina för undersökningsperioden preliminärt fastställts utifrån de detaljerade uppgifter från gemenskapens tullmyndigheter som nämns i skäl 27. För åren 2003–2005 hade det genomsnittliga importpriset fastställts med uppgifter från Eurostat som underlag, och de stämmer överens med resultaten från undersökningen. Även om Eurostats uppgifter för år 2004 förefaller inkorrekta i fråga om importvolymer (se skäl 36), stämmer Eurostats importprisuppgifter för år 2004 överens med resultaten från undersökningen, och jämförelser som gjorts mellan prisutvecklingen för koks 80+ och koks 80– under hela skadeundersökningsperioden. Eurostats uppgifter har därför preliminärt använts för att fastställa importpriserna också för år 2004. Kommissionen kommer emellertid att fortsätta sin undersökning om importpriserna innan den fattar något slutgiltigt beslut.

| (42) | Utifrån ovannämnda uppgifter mer än fördubblades de genomsnittliga importpriserna på den berörda produkten med ursprung i Kina från 2003 (122 euro/ton) till 2004 (275 euro/ton), men sjönk något under 2005 (224 euro/ton) och fortsatte sjunka under undersökningsperioden (156 euro/ton). I procent räknat minskade priserna med 35 % från 2004 till undersökningsperioden, men sett till hela skadeundersökningsperioden (2003–undersökningsperioden) ökade priserna med 27 %. | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittligt pris cif vid gemenskapens gräns på import från Kina (i euro/ton) | 122 | 275 | 224 | 156 |
| Index (2003 = 100) | 100 | 225 | 184 | 127 |

(42)

Utifrån ovannämnda uppgifter mer än fördubblades de genomsnittliga importpriserna på den berörda produkten med ursprung i Kina från 2003 (122 euro/ton) till 2004 (275 euro/ton), men sjönk något under 2005 (224 euro/ton) och fortsatte sjunka under undersökningsperioden (156 euro/ton). I procent räknat minskade priserna med 35 % från 2004 till undersökningsperioden, men sett till hela skadeundersökningsperioden (2003–undersökningsperioden) ökade priserna med 27 %.

2003

2004

2005

UP

Genomsnittligt pris cif vid gemenskapens gräns på import från Kina (i euro/ton)

122

275

224

156

Index (2003 = 100)

100

225

184

127

c)   Prisunderskridande

| (43) | För att fastställa prisunderskridandet analyserades prisuppgifter avseende undersökningsperioden. Man utgick från gemenskapsindustrins försäljningspriser netto till oberoende kunder, efter rabatter och andra avdrag. Vid behov justerades dessa priser till nivån fritt fabrik, det vill säga exklusive fraktkostnader i gemenskapen. Priserna på importen utifrån de tillgängliga uppgifter som nämns i skäl 41 justerades vid behov till nivån priser cif vid gemenskapens gräns, med en lämplig justering för de kostnader efter importen (siktning och tullklareringskostnader) som åligger importörerna i gemenskapen. |
| --- | --- |

(43)

För att fastställa prisunderskridandet analyserades prisuppgifter avseende undersökningsperioden. Man utgick från gemenskapsindustrins försäljningspriser netto till oberoende kunder, efter rabatter och andra avdrag. Vid behov justerades dessa priser till nivån fritt fabrik, det vill säga exklusive fraktkostnader i gemenskapen. Priserna på importen utifrån de tillgängliga uppgifter som nämns i skäl 41 justerades vid behov till nivån priser cif vid gemenskapens gräns, med en lämplig justering för de kostnader efter importen (siktning och tullklareringskostnader) som åligger importörerna i gemenskapen.

| (44) | Jämförelsen visade att den berörda produkten med ursprung i Kina under undersökningsperioden såldes i gemenskapen till priser som underskred gemenskapsindustrins försäljningspriser med 10,2 %. |
| --- | --- |

(44)

Jämförelsen visade att den berörda produkten med ursprung i Kina under undersökningsperioden såldes i gemenskapen till priser som underskred gemenskapsindustrins försäljningspriser med 10,2 %.

5.   Gemenskapsindustrins situation

| (45) | I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen undersökte kommissionen alla relevanta ekonomiska faktorer och förhållanden av betydelse för gemenskapsindustrins situation under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(45)

I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen undersökte kommissionen alla relevanta ekonomiska faktorer och förhållanden av betydelse för gemenskapsindustrins situation under skadeundersökningsperioden.

a)   Produktion

| (46) | Från att ha varit ungefär 824 000 ton år 2003 ökade gemenskapsindustrins produktion och nådde en topp under 2004 på ca 1 017 000 ton, innan den sjönk 2005 och sedan ökade något igen under undersökningsperioden. Den betydande ökningen i gemenskapsindustrins produktion 2004 kan förklaras med det bristande utbudet på marknaden på grund av ringa import från Kina, och på grund av nedläggning av andra anläggningar som framställt koks 80+ i gemenskapen. På det hela taget ökade produktionen under skadeundersökningsperioden med 18 %, till ca 971 000 ton under undersökningsperioden. | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktion (i ton) | 823 728 | 1 016 682 | 953 522 | 971 137 |
| Index (2003 = 100) | 100 | 123 | 116 | 118 |

(46)

Från att ha varit ungefär 824 000 ton år 2003 ökade gemenskapsindustrins produktion och nådde en topp under 2004 på ca 1 017 000 ton, innan den sjönk 2005 och sedan ökade något igen under undersökningsperioden. Den betydande ökningen i gemenskapsindustrins produktion 2004 kan förklaras med det bristande utbudet på marknaden på grund av ringa import från Kina, och på grund av nedläggning av andra anläggningar som framställt koks 80+ i gemenskapen. På det hela taget ökade produktionen under skadeundersökningsperioden med 18 %, till ca 971 000 ton under undersökningsperioden.

2003

2004

2005

UP

Produktion (i ton)

823 728

1 016 682

953 522

971 137

Index (2003 = 100)

100

123

116

118

b)   Produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

| (47) | Gemenskapsindustrins produktionskapacitet låg på samma nivå, ca 1,1 miljon ton, under hela skadeundersökningsperioden. Kapacitetsutnyttjandet var 75 % under 2003. Det steg till 93 % under 2004, minskade något till 87 % under 2005, och steg sedan på nytt till 89 % under undersökningsperioden. Det bör noteras att denna industri är speciell såtillvida att dess produktionskapacitet är relativt fast, eftersom det inte kan göras uppehåll i produktionsprocessen. | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktionskapacitet (i ton) | 1 092 472 | 1 092 472 | 1 092 472 | 1 092 472 |
| Index (2003 = 100) | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Kapacitetsutnyttjande | 75 % | 93 % | 87 % | 89 % |
| Index (2003 = 100) | 100 | 123 | 116 | 118 |

(47)

Gemenskapsindustrins produktionskapacitet låg på samma nivå, ca 1,1 miljon ton, under hela skadeundersökningsperioden. Kapacitetsutnyttjandet var 75 % under 2003. Det steg till 93 % under 2004, minskade något till 87 % under 2005, och steg sedan på nytt till 89 % under undersökningsperioden. Det bör noteras att denna industri är speciell såtillvida att dess produktionskapacitet är relativt fast, eftersom det inte kan göras uppehåll i produktionsprocessen.

2003

2004

2005

UP

Produktionskapacitet (i ton)

1 092 472

1 092 472

1 092 472

1 092 472

Index (2003 = 100)

100

100

100

100

Kapacitetsutnyttjande

75 %

93 %

87 %

89 %

Index (2003 = 100)

100

123

116

118

c)   Försäljningsvolym

| (48) | Försäljningen av gemenskapsindustrins egen tillverkning till icke-närstående kunder på gemenskapsmarknaden ökade kraftigt under 2004 (med 40 %), men avtog under 2005 (minskade med 12 procentenheter) och minskade med ytterligare 3 procentenheter under undersökningsperioden. Överlag ökade försäljningen med 25 % under hela skadeundersökningsperioden, dvs. med ungefär lika stor andel som förbrukningen i gemenskapen. | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Försäljning i gemenskapen (i ton) | 658 641 | 921 347 | 845 688 | 825 013 |
| Index (2003 = 100) | 100 | 140 | 128 | 125 |

(48)

Försäljningen av gemenskapsindustrins egen tillverkning till icke-närstående kunder på gemenskapsmarknaden ökade kraftigt under 2004 (med 40 %), men avtog under 2005 (minskade med 12 procentenheter) och minskade med ytterligare 3 procentenheter under undersökningsperioden. Överlag ökade försäljningen med 25 % under hela skadeundersökningsperioden, dvs. med ungefär lika stor andel som förbrukningen i gemenskapen.

2003

2004

2005

UP

Försäljning i gemenskapen (i ton)

658 641

921 347

845 688

825 013

Index (2003 = 100)

100

140

128

125

d)   Marknadsandel

| (49) | Gemenskapsindustrins marknadsandel var relativt stabil under skadeundersökningsperioden, med ca 51 % både under 2003 och undersökningsperioden. En topp nåddes 2004, då importen från Kina var som minst. Under hela skadeundersökningsperioden har gemenskapsindustrin således kunnat dra nytta av marknadstillväxten, dvs. den ökade förbrukningen i gemenskapen, och behålla sin marknadsandel. Under undersökningsperioden förlorade gemenskapsindustrin emellertid ca 2,5 % av sin marknadsandel jämfört med 2005. | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gemenskapsindustrins marknadsandel | 51,2 % | 60,3 % | 53,8 % | 51,3 % |
| Index (2003 = 100) | 100 | 118 | 105 | 100 |

(49)

Gemenskapsindustrins marknadsandel var relativt stabil under skadeundersökningsperioden, med ca 51 % både under 2003 och undersökningsperioden. En topp nåddes 2004, då importen från Kina var som minst. Under hela skadeundersökningsperioden har gemenskapsindustrin således kunnat dra nytta av marknadstillväxten, dvs. den ökade förbrukningen i gemenskapen, och behålla sin marknadsandel. Under undersökningsperioden förlorade gemenskapsindustrin emellertid ca 2,5 % av sin marknadsandel jämfört med 2005.

2003

2004

2005

UP

Gemenskapsindustrins marknadsandel

51,2 %

60,3 %

53,8 %

51,3 %

Index (2003 = 100)

100

118

105

100

e)   Tillväxt

| (50) | Mellan 2003 och undersökningsperioden, när förbrukningen i gemenskapen ökade med 25 procentenheter, ökade gemenskapsindustrins försäljning på gemenskapsmarknaden med motsvarande andel, och dess marknadsandel låg därmed kvar på samma nivå. Under samma period ökade marknadsandelen för den dumpade importen med ca 4 procentenheter, vilket motsvarar en ökning med ca 141 000 ton som såldes på gemenskapsmarknaden. |
| --- | --- |

(50)

Mellan 2003 och undersökningsperioden, när förbrukningen i gemenskapen ökade med 25 procentenheter, ökade gemenskapsindustrins försäljning på gemenskapsmarknaden med motsvarande andel, och dess marknadsandel låg därmed kvar på samma nivå. Under samma period ökade marknadsandelen för den dumpade importen med ca 4 procentenheter, vilket motsvarar en ökning med ca 141 000 ton som såldes på gemenskapsmarknaden.

f)   Försäljningspris i gemenskapen

| (51) | Det genomsnittliga enhetspriset för gemenskapsindustrins försäljning till icke-närstående kunder steg betydligt från 2003 (154 euro/ton) till 2005 (244 euro/ton) för att sedan sjunka under undersökningsperioden, men det låg fortfarande kvar på en nivå som var 29 % över 2003 års nivå (199 euro/ton). | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pris per enhet på gemenskapsmarknaden
  (i euro/ton) | 154 | 192 | 244 | 199 |
| Index (2003 = 100) | 100 | 125 | 158 | 129 |

(51)

Det genomsnittliga enhetspriset för gemenskapsindustrins försäljning till icke-närstående kunder steg betydligt från 2003 (154 euro/ton) till 2005 (244 euro/ton) för att sedan sjunka under undersökningsperioden, men det låg fortfarande kvar på en nivå som var 29 % över 2003 års nivå (199 euro/ton).

2003

2004

2005

UP

Pris per enhet på gemenskapsmarknaden

(i euro/ton)

154

192

244

199

Index (2003 = 100)

100

125

158

129

| (52) | Med tanke på nivån på den berörda importens prisunderskridande var importen utan tvivel en faktor som påverkade gemenskapsindustrins försäljningspriser. |
| --- | --- |

(52)

Med tanke på nivån på den berörda importens prisunderskridande var importen utan tvivel en faktor som påverkade gemenskapsindustrins försäljningspriser.

g)   Lager

| (53) | Nivån på gemenskapsindustrins utgående lager ökade betydligt under skadeundersökningsperioden. Lagren ökade först med 29 % under 2004, därefter med ytterligare 41 procentenheter under 2005 och med 88 procentenheter under undersökningsperioden. I förhållande till årsproduktionen är lagerhållningen emellertid relativt obetydlig (ca 3,5 % under 2003 och 7,6 % under undersökningsperioden). Eftersom gemenskapsindustrins försäljning på gemenskapsmarknaden ökade överlag under skadeundersökningsperioden, såsom det redogjorts för i skäl 48, förklaras ökningen i utgående lager med att gemenskapsindustrins exportförsäljning minskat under skadeundersökningsperioden, såsom anges i skäl 70. | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Utgående lager (i ton) | 28 761 | 37 007 | 48 834 | 74 127 |
| Index (2003 = 100) | 100 | 129 | 170 | 258 |

(53)

Nivån på gemenskapsindustrins utgående lager ökade betydligt under skadeundersökningsperioden. Lagren ökade först med 29 % under 2004, därefter med ytterligare 41 procentenheter under 2005 och med 88 procentenheter under undersökningsperioden. I förhållande till årsproduktionen är lagerhållningen emellertid relativt obetydlig (ca 3,5 % under 2003 och 7,6 % under undersökningsperioden). Eftersom gemenskapsindustrins försäljning på gemenskapsmarknaden ökade överlag under skadeundersökningsperioden, såsom det redogjorts för i skäl 48, förklaras ökningen i utgående lager med att gemenskapsindustrins exportförsäljning minskat under skadeundersökningsperioden, såsom anges i skäl 70.

2003

2004

2005

UP

Utgående lager (i ton)

28 761

37 007

48 834

74 127

Index (2003 = 100)

100

129

170

258

h)   Investeringar

| (54) | Gemenskapsindustrins årliga investeringar i produktionen av den likadana produkten låg på samma nivå under hela skadeundersökningsperioden, på ca 9 miljoner euro per år, utom då den tillfälligt sjönk under 2004. Gemenskapsindustrins investeringar gick till underhåll och förnyelse av befintlig utrustning (delvis för att tillgodose vissa miljökrav i EU:s lagstiftning) och inte till att höja kapaciteten. | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nettoinvesteringar (i tusen euro) | 8 951 | 8 139 | 9 059 | 9 070 |
| Index (2003 = 100) | 100 | 91 | 101 | 101 |

(54)

Gemenskapsindustrins årliga investeringar i produktionen av den likadana produkten låg på samma nivå under hela skadeundersökningsperioden, på ca 9 miljoner euro per år, utom då den tillfälligt sjönk under 2004. Gemenskapsindustrins investeringar gick till underhåll och förnyelse av befintlig utrustning (delvis för att tillgodose vissa miljökrav i EU:s lagstiftning) och inte till att höja kapaciteten.

2003

2004

2005

UP

Nettoinvesteringar (i tusen euro)

8 951

8 139

9 059

9 070

Index (2003 = 100)

100

91

101

101

i)   Lönsamhet, räntabilitet, kassaflöde och förmåga att anskaffa kapital

| (55) | Under skadeundersökningsperioden ökade gemenskapsindustrins lönsamhet, uttryckt i procent av nettoförsäljningen, avsevärt från 2003 (11 %) till 2005 (18 %), men situationen ändrades markant under undersökningsperioden då gemenskapsindustrin började gå med förlust (–1 %). Gemenskapsindustrins drastiskt försämrade lönsamhet berodde på att försäljningspriserna sjönk kraftigt mellan 2005 och undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(55)

Under skadeundersökningsperioden ökade gemenskapsindustrins lönsamhet, uttryckt i procent av nettoförsäljningen, avsevärt från 2003 (11 %) till 2005 (18 %), men situationen ändrades markant under undersökningsperioden då gemenskapsindustrin började gå med förlust (–1 %). Gemenskapsindustrins drastiskt försämrade lönsamhet berodde på att försäljningspriserna sjönk kraftigt mellan 2005 och undersökningsperioden.

| (56) | Räntabiliteten, uttryckt som vinst i procent av investeringarnas bokförda värde (netto), följde i stort sett lönsamhetsutvecklingen. |
| --- | --- |

(56)

Räntabiliteten, uttryckt som vinst i procent av investeringarnas bokförda värde (netto), följde i stort sett lönsamhetsutvecklingen.

| (57) | När det gäller gemenskapsindustrins kassaflöde konstaterades en liknande negativ tendens som resulterade i en avsevärd generell försämring av gemenskapsindustrins ekonomiska situation under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(57)

När det gäller gemenskapsindustrins kassaflöde konstaterades en liknande negativ tendens som resulterade i en avsevärd generell försämring av gemenskapsindustrins ekonomiska situation under undersökningsperioden.

| (58) | Gemenskapsindustrin sade sig inte ha haft några egentliga svårigheter att anskaffa kapital. Med anledning av industrins särskilda karaktär, dvs. att produktionsprocessen inte kan avstannas utan att ugnarna förstörs, skulle det krävas stora ytterligare investeringar (enligt gemenskapsindustrins uppskattningar ca 2 miljoner euro per ugn) att stänga ner vissa ugnar och sedan starta upp dem igen. Enligt gemenskapsindustrin skulle det vara svårt att anskaffa ytterligare kapital för sådana investeringar såvida inte investerarna är försäkrade om att koks 80+ är en lönsam marknad. Gemenskapsindustrins produktionskapacitet ligger därför nödvändigtvis kvar på ungefär samma nivå. | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lönsamhet av försäljning i EU till icke-närstående kunder (i % av nettoförsäljningen) | 11 % | 17 % | 18 % | –1 % |
| Index (2003 = 100) | 100 | 158 | 169 | –8 |
| Räntabilitet (avkastning i % av investeringarnas bokförda värde netto) | 5 % | 23 % | 17 % | –9 % |
| Index (2003 = 100) | 100 | 460 | 340 | – 180 |
| Kassaflöde (i tusen euro) | 17 641 | 13 633 | 34 600 | 4 669 |
| Index (2003 = 100) | 100 | 77 | 196 | 26 |

(58)

Gemenskapsindustrin sade sig inte ha haft några egentliga svårigheter att anskaffa kapital. Med anledning av industrins särskilda karaktär, dvs. att produktionsprocessen inte kan avstannas utan att ugnarna förstörs, skulle det krävas stora ytterligare investeringar (enligt gemenskapsindustrins uppskattningar ca 2 miljoner euro per ugn) att stänga ner vissa ugnar och sedan starta upp dem igen. Enligt gemenskapsindustrin skulle det vara svårt att anskaffa ytterligare kapital för sådana investeringar såvida inte investerarna är försäkrade om att koks 80+ är en lönsam marknad. Gemenskapsindustrins produktionskapacitet ligger därför nödvändigtvis kvar på ungefär samma nivå.

2003

2004

2005

UP

Lönsamhet av försäljning i EU till icke-närstående kunder (i % av nettoförsäljningen)

11 %

17 %

18 %

–1 %

Index (2003 = 100)

100

158

169

–8

Räntabilitet (avkastning i % av investeringarnas bokförda värde netto)

5 %

23 %

17 %

–9 %

Index (2003 = 100)

100

460

340

– 180

Kassaflöde (i tusen euro)

17 641

13 633

34 600

4 669

Index (2003 = 100)

100

77

196

26

j)   Sysselsättning, produktivitet och löner

| (59) | Sysselsättningen inom gemenskapsindustrin ökade med 13 % från 2003 till undersökningsperioden. Jämfört med den ökade produktionen låg produktiviteten hos gemenskapsindustrins anställda, mätt som produktion (ton) per sysselsatt person och år, kvar på samma nivå. Den genomsnittliga kostnaden per anställd och år ökade med 9 % under skadeundersökningsperioden. | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal anställda | 680 | 754 | 734 | 767 |
| Index (2003 = 100) | 100 | 111 | 108 | 113 |
| Produktivitet (i ton per anställd) | 1 676 | 1 954 | 1 760 | 1 697 |
| Index (2003 = 100) | 100 | 117 | 105 | 101 |
| Årliga arbetskraftskostnader per anställd
  (i tusen euro) | 28 | 28 | 29 | 31 |
| Index (2003 = 100) | 100 | 100 | 105 | 109 |

(59)

Sysselsättningen inom gemenskapsindustrin ökade med 13 % från 2003 till undersökningsperioden. Jämfört med den ökade produktionen låg produktiviteten hos gemenskapsindustrins anställda, mätt som produktion (ton) per sysselsatt person och år, kvar på samma nivå. Den genomsnittliga kostnaden per anställd och år ökade med 9 % under skadeundersökningsperioden.

2003

2004

2005

UP

Antal anställda

680

754

734

767

Index (2003 = 100)

100

111

108

113

Produktivitet (i ton per anställd)

1 676

1 954

1 760

1 697

Index (2003 = 100)

100

117

105

101

Årliga arbetskraftskostnader per anställd

(i tusen euro)

28

28

29

31

Index (2003 = 100)

100

100

105

109

k)   Dumpningsmarginalens storlek

| (60) | Med hänsyn till volymen, marknadsandelen och priset när det gäller den dumpade importen kan verkningarna för gemenskapsindustrin av den faktiska dumpningsmarginalens storlek inte anses vara försumbara. |
| --- | --- |

(60)

Med hänsyn till volymen, marknadsandelen och priset när det gäller den dumpade importen kan verkningarna för gemenskapsindustrin av den faktiska dumpningsmarginalens storlek inte anses vara försumbara.

| (61) | Såsom anges i skäl 3 upphävdes de tidigare antidumpningsåtgärderna i mars 2004 eftersom det på grund av tillfälligt förändrade marknadsvillkor ansågs föga troligt att den skada som vållats av importen av den berörda produkten från Kina skulle återkomma. Den period som då undersöktes med avseende på den berörda produktens volymer och priser var 1 oktober 2002–30 september 2003. Det tillfälliga upphävandet av åtgärderna förlängdes till december 2005, då åtgärderna helt upphörde att gälla. Därför anses den tidigare dumpningen inte ha påverkat gemenskapsindustrins situation nämnvärt under denna undersöknings skadeundersökningsperiod. |
| --- | --- |

(61)

Såsom anges i skäl 3 upphävdes de tidigare antidumpningsåtgärderna i mars 2004 eftersom det på grund av tillfälligt förändrade marknadsvillkor ansågs föga troligt att den skada som vållats av importen av den berörda produkten från Kina skulle återkomma. Den period som då undersöktes med avseende på den berörda produktens volymer och priser var 1 oktober 2002–30 september 2003. Det tillfälliga upphävandet av åtgärderna förlängdes till december 2005, då åtgärderna helt upphörde att gälla. Därför anses den tidigare dumpningen inte ha påverkat gemenskapsindustrins situation nämnvärt under denna undersöknings skadeundersökningsperiod.

6.   Slutsats om skada

| (62) | Mellan 2003 och undersökningsperioden ökade volymen av dumpad import av den berörda produkten med ursprung i Kina med 45 %, och den dumpade importens marknadsandel i gemenskapen ökade med ca 4 procentenheter. Genomsnittspriserna för den dumpade importen var lägre än gemenskapsindustrins genomsnittspriser under skadeundersökningsperioden, utom under 2004 som var exceptionellt. Under undersökningsperioden underskred dessutom priserna på importen från det berörda landet kraftigt gemenskapsindustrins priser. Underskridningsmarginalen konstaterades vara 10,2 %. |
| --- | --- |

(62)

Mellan 2003 och undersökningsperioden ökade volymen av dumpad import av den berörda produkten med ursprung i Kina med 45 %, och den dumpade importens marknadsandel i gemenskapen ökade med ca 4 procentenheter. Genomsnittspriserna för den dumpade importen var lägre än gemenskapsindustrins genomsnittspriser under skadeundersökningsperioden, utom under 2004 som var exceptionellt. Under undersökningsperioden underskred dessutom priserna på importen från det berörda landet kraftigt gemenskapsindustrins priser. Underskridningsmarginalen konstaterades vara 10,2 %.

| (63) | De flesta skadeindikatorer utvecklades positivt för gemenskapsindustrin fram till 2005 (även om utvecklingen redan under 2005 mattades av något jämfört med det exceptionella året 2004), men vände neråt under undersökningsperioden. Det gäller särskilt gemenskapsindustrins finansiella indikatorer, framför allt lönsamheten: vinstmarginalerna som under 2004–2005 nått 17–18 % sjönk drastiskt under undersökningsperioden, och gemenskapsindustrin började gå med förlust. Räntabiliteten och kassaflödet utvecklades också negativt. Den drastiska försämringen berodde på att försäljningspriserna sjönk kraftigt mellan 2005 och undersökningsperioden, då de genomsnittliga försäljningspriserna på den likadana produkt som gemenskapsindustrin framställde sjönk med 19 %, vilket påverkade lönsamheten negativt. |
| --- | --- |

(63)

De flesta skadeindikatorer utvecklades positivt för gemenskapsindustrin fram till 2005 (även om utvecklingen redan under 2005 mattades av något jämfört med det exceptionella året 2004), men vände neråt under undersökningsperioden. Det gäller särskilt gemenskapsindustrins finansiella indikatorer, framför allt lönsamheten: vinstmarginalerna som under 2004–2005 nått 17–18 % sjönk drastiskt under undersökningsperioden, och gemenskapsindustrin började gå med förlust. Räntabiliteten och kassaflödet utvecklades också negativt. Den drastiska försämringen berodde på att försäljningspriserna sjönk kraftigt mellan 2005 och undersökningsperioden, då de genomsnittliga försäljningspriserna på den likadana produkt som gemenskapsindustrin framställde sjönk med 19 %, vilket påverkade lönsamheten negativt.

| (64) | Även många andra skadeindikatorer utvecklades negativt mellan 2005 och undersökningsperioden, även om utvecklingen inte var fullt så markant som för lönsamheten: gemenskapsindustrins försäljningsvolym minskade med 3 %, gemenskapsindustrin förlorade 2,5 % av sin marknadsandel och det genomsnittliga försäljningspriset sjönk med 19 %. Produktionsvolymen, kapacitetsutnyttjandet och sysselsättningen visade däremot en något positivare utveckling från 2005 till undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(64)

Även många andra skadeindikatorer utvecklades negativt mellan 2005 och undersökningsperioden, även om utvecklingen inte var fullt så markant som för lönsamheten: gemenskapsindustrins försäljningsvolym minskade med 3 %, gemenskapsindustrin förlorade 2,5 % av sin marknadsandel och det genomsnittliga försäljningspriset sjönk med 19 %. Produktionsvolymen, kapacitetsutnyttjandet och sysselsättningen visade däremot en något positivare utveckling från 2005 till undersökningsperioden.

| (65) | Mot denna bakgrund dras preliminärt slutsatsen att gemenskapsindustrin led väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(65)

Mot denna bakgrund dras preliminärt slutsatsen att gemenskapsindustrin led väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen.

E.   ORSAKSSAMBAND

1.   Inledning

| (66) | I enlighet med artikel 3.6 och 3.7 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida den dumpade importen av den berörda produkten med ursprung i Kina hade vållat gemenskapsindustrin skada i så stor omfattning att skadan skulle kunna anses som väsentlig. Andra kända faktorer utöver den dumpade importen, vilka samtidigt med denna kunde ha skadat gemenskapsindustrin, undersöktes också för att det skulle kunna säkerställas att den eventuella skada som dessa faktorer hade vållat inte tillskrevs den dumpade importen. |
| --- | --- |

(66)

I enlighet med artikel 3.6 och 3.7 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida den dumpade importen av den berörda produkten med ursprung i Kina hade vållat gemenskapsindustrin skada i så stor omfattning att skadan skulle kunna anses som väsentlig. Andra kända faktorer utöver den dumpade importen, vilka samtidigt med denna kunde ha skadat gemenskapsindustrin, undersöktes också för att det skulle kunna säkerställas att den eventuella skada som dessa faktorer hade vållat inte tillskrevs den dumpade importen.

2.   Verkningar av den dumpade importen

| (67) | Mellan 2003 och undersökningsperioden ökade importen av den berörda produkten med ursprung i Kina med 45 %, och den dumpade importens marknadsandel i gemenskapen låg stadigt på en hög nivå under hela skadeundersökningsperioden, på 24 % eller mer. Under undersökningsperioden var marknadsandelen 28 %. Genomsnittspriserna för den dumpade importen ökade med 46 % överlag mellan 2003 och undersökningsperioden, men de var generellt lägre än gemenskapsindustrins genomsnittspriser under skadeundersökningsperioden, utom under 2004 som var ett exceptionellt år. Under undersökningsperioden underskred genomsnittspriserna på importen från Kina gemenskapsindustrins genomsnittspriser med 10,2 %. För att kunna hålla sig kvar på hemmamarknaden såg sig gemenskapsindustrin på grund av de låga marknadspriserna orsakade av importen från Kina tvingad att sänka sina försäljningspriser med 29 % under undersökningsperioden. Ändå förlorade den 2,5 % av sin marknadsandel från 2005 till undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(67)

Mellan 2003 och undersökningsperioden ökade importen av den berörda produkten med ursprung i Kina med 45 %, och den dumpade importens marknadsandel i gemenskapen låg stadigt på en hög nivå under hela skadeundersökningsperioden, på 24 % eller mer. Under undersökningsperioden var marknadsandelen 28 %. Genomsnittspriserna för den dumpade importen ökade med 46 % överlag mellan 2003 och undersökningsperioden, men de var generellt lägre än gemenskapsindustrins genomsnittspriser under skadeundersökningsperioden, utom under 2004 som var ett exceptionellt år. Under undersökningsperioden underskred genomsnittspriserna på importen från Kina gemenskapsindustrins genomsnittspriser med 10,2 %. För att kunna hålla sig kvar på hemmamarknaden såg sig gemenskapsindustrin på grund av de låga marknadspriserna orsakade av importen från Kina tvingad att sänka sina försäljningspriser med 29 % under undersökningsperioden. Ändå förlorade den 2,5 % av sin marknadsandel från 2005 till undersökningsperioden.

| (68) | Till följd av denna illojala prissättning när det gäller den dumpade importen från Kina utsattes gemenskapsindustrins priser för ett sådant tryck att de inte längre kunde täcka den höga råvarukostnaden. Detta bekräftades av gemenskapsindustrins kraftigt försämrade lönsamhet under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(68)

Till följd av denna illojala prissättning när det gäller den dumpade importen från Kina utsattes gemenskapsindustrins priser för ett sådant tryck att de inte längre kunde täcka den höga råvarukostnaden. Detta bekräftades av gemenskapsindustrins kraftigt försämrade lönsamhet under undersökningsperioden.

| (69) | Med anledning av ovanstående dras preliminärt slutsatsen att den kinesiska lågprisimporten, som kraftigt underskred gemenskapsindustrins priser under undersökningsperioden och som dessutom tilltog i omfattning, var en avgörande orsak till att gemenskapsindustrins situation försämrades, vilket framgår av den kraftigt försämrade lönsamheten och negativa utvecklingen av andra finansiella indikatorer under undersökningsperioden, liksom den förlorade marknadsandelen. |
| --- | --- |

(69)

Med anledning av ovanstående dras preliminärt slutsatsen att den kinesiska lågprisimporten, som kraftigt underskred gemenskapsindustrins priser under undersökningsperioden och som dessutom tilltog i omfattning, var en avgörande orsak till att gemenskapsindustrins situation försämrades, vilket framgår av den kraftigt försämrade lönsamheten och negativa utvecklingen av andra finansiella indikatorer under undersökningsperioden, liksom den förlorade marknadsandelen.

3.   Verkningar av andra faktorer

a)   Gemenskapsindustrins exportresultat

| (70) | Av följande tabell framgår att gemenskapsindustrins exportförsäljning av koks 80+ minskade med 36 % under skadeundersökningsperioden. Under undersökningsperioden, då gemenskapsindustrins lönsamhet sjönk drastiskt enligt vad som angetts ovan, återhämtade sig emellertid exportförsäljningen. Exportförsäljningen har ingen större betydelse i gemenskapsindustrins försäljning överlag då den endast utgör 10 % av den totala försäljningen under undersökningsperioden. Det anses därför att den inte hade någon väsentlig inverkan på den skada som gemenskapsindustrin lidit. | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Export (i ton) | 140 511 | 103 409 | 56 453 | 90 402 |
| Index (2003 = 100) | 100 | 74 | 40 | 64 |

(70)

Av följande tabell framgår att gemenskapsindustrins exportförsäljning av koks 80+ minskade med 36 % under skadeundersökningsperioden. Under undersökningsperioden, då gemenskapsindustrins lönsamhet sjönk drastiskt enligt vad som angetts ovan, återhämtade sig emellertid exportförsäljningen. Exportförsäljningen har ingen större betydelse i gemenskapsindustrins försäljning överlag då den endast utgör 10 % av den totala försäljningen under undersökningsperioden. Det anses därför att den inte hade någon väsentlig inverkan på den skada som gemenskapsindustrin lidit.

2003

2004

2005

UP

Export (i ton)

140 511

103 409

56 453

90 402

Index (2003 = 100)

100

74

40

64

b)   Import från andra tredjeländer

| (71) | Enligt de bästa tillgängliga uppgifter som anges i skäl 38 förekom ingen import från andra tredjeländer än Kina under skadeundersökningsperioden. Därför dras slutsatsen att någon import till gemenskapen från andra tredjeländer inte bidrog till den väsentliga skada som gemenskapsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(71)

Enligt de bästa tillgängliga uppgifter som anges i skäl 38 förekom ingen import från andra tredjeländer än Kina under skadeundersökningsperioden. Därför dras slutsatsen att någon import till gemenskapen från andra tredjeländer inte bidrog till den väsentliga skada som gemenskapsindustrin lidit.

c)   Konkurrens från andra gemenskapstillverkare

| (72) | I skäl 35 konstaterades att de båda andra gemenskapstillverkarna inte samarbetade i undersökningen. Dessa båda tillverkare gav dock kommissionen vissa upplysningar om sin produktion och försäljningsvolym överlag, vilka jämfördes med uppgifter från de samarbetsvilliga gemenskapstillverkarna. Inga uppgifter fanns att tillgå om dessa andra tillverkares försäljningspriser. |
| --- | --- |

(72)

I skäl 35 konstaterades att de båda andra gemenskapstillverkarna inte samarbetade i undersökningen. Dessa båda tillverkare gav dock kommissionen vissa upplysningar om sin produktion och försäljningsvolym överlag, vilka jämfördes med uppgifter från de samarbetsvilliga gemenskapstillverkarna. Inga uppgifter fanns att tillgå om dessa andra tillverkares försäljningspriser.

| (73) | Utifrån tillgängliga uppgifter beräknas försäljningsvolymen för de båda andra gemenskapstillverkarna i gemenskapen vara mellan 280 000 och 380 000 ton under undersökningsperioden (8). Deras motsvarande marknadsandel var ca 20 %. Gemenskapsindustrins marknadsandel var som konstaterats ovan relativt stabil under skadeundersökningsperioden, medan den kinesiska importen ökade sin marknadsandel under samma period med 4 procentenheter. Därför måste importen från Kina när man ser till hela perioden främst ha ökat på andra gemenskapstillverkares bekostnad. De 3 procentenheter av marknadsandelen som den kinesiska importen ökade med under undersökningsperioden motsvarar ungefär den marknadsandel som gemenskapsindustrin förlorade (2,5 procentenheter). |
| --- | --- |

(73)

Utifrån tillgängliga uppgifter beräknas försäljningsvolymen för de båda andra gemenskapstillverkarna i gemenskapen vara mellan 280 000 och 380 000 ton under undersökningsperioden (8). Deras motsvarande marknadsandel var ca 20 %. Gemenskapsindustrins marknadsandel var som konstaterats ovan relativt stabil under skadeundersökningsperioden, medan den kinesiska importen ökade sin marknadsandel under samma period med 4 procentenheter. Därför måste importen från Kina när man ser till hela perioden främst ha ökat på andra gemenskapstillverkares bekostnad. De 3 procentenheter av marknadsandelen som den kinesiska importen ökade med under undersökningsperioden motsvarar ungefär den marknadsandel som gemenskapsindustrin förlorade (2,5 procentenheter).

| (74) | Mot bakgrund av ovanstående och eftersom det inte finns några uppgifter som tyder på motsatsen dras slutsatsen att de andra gemenskapstillverkarna inte bidragit till den skada som gemenskapsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(74)

Mot bakgrund av ovanstående och eftersom det inte finns några uppgifter som tyder på motsatsen dras slutsatsen att de andra gemenskapstillverkarna inte bidragit till den skada som gemenskapsindustrin lidit.

d)   Råvarupriser

| (75) | Vissa berörda parter hävdade att den skada som gemenskapsindustrin lidit berodde på höjda råvarukostnader. Med anledning av detta konstaterade kommissionen att den viktigaste råvaran vid produktion av koks 80+ är kokskol, som motsvarar cirka 50 % av tillverkningskostnaden för koks 80+. Det kokskol som gemenskapsindustrin använder kommer från Förenta staterna, utom för en tillverkare i gemenskapen som använder lokalt utvunnet kokskol. Undersökningen visade att priset på det kokskol som gemenskapsindustrin använder ökade betydligt under hela skadeundersökningsperioden, vilket framgår av nedanstående tabell: | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittskostnad för kokskol
  (i euro/ton av framställd koks 80+) | 77 | 97 | 126 | 127 |
| Index (2003 = 100) | 100 | 125 | 163 | 164 |

(75)

Vissa berörda parter hävdade att den skada som gemenskapsindustrin lidit berodde på höjda råvarukostnader. Med anledning av detta konstaterade kommissionen att den viktigaste råvaran vid produktion av koks 80+ är kokskol, som motsvarar cirka 50 % av tillverkningskostnaden för koks 80+. Det kokskol som gemenskapsindustrin använder kommer från Förenta staterna, utom för en tillverkare i gemenskapen som använder lokalt utvunnet kokskol. Undersökningen visade att priset på det kokskol som gemenskapsindustrin använder ökade betydligt under hela skadeundersökningsperioden, vilket framgår av nedanstående tabell:

2003

2004

2005

UP

Genomsnittskostnad för kokskol

(i euro/ton av framställd koks 80+)

77

97

126

127

Index (2003 = 100)

100

125

163

164

| (76) | De höjda råvarupriserna mellan 2003 och 2005 kunde överföras till gemenskapsindustrins försäljningspriser, vilka såsom nämnts i skäl 51 ökade under samma period parallellt med att gemenskapsindustrins vinstmarginaler ökade. Under undersökningsperioden däremot försämrades gemenskapsindustrins ekonomiska situation drastiskt, detta trots att råvarupriset endast höjdes med 1 procentenhet jämfört med 2005, eftersom försäljningspriserna sjönk betydligt. |
| --- | --- |

(76)

De höjda råvarupriserna mellan 2003 och 2005 kunde överföras till gemenskapsindustrins försäljningspriser, vilka såsom nämnts i skäl 51 ökade under samma period parallellt med att gemenskapsindustrins vinstmarginaler ökade. Under undersökningsperioden däremot försämrades gemenskapsindustrins ekonomiska situation drastiskt, detta trots att råvarupriset endast höjdes med 1 procentenhet jämfört med 2005, eftersom försäljningspriserna sjönk betydligt.

| (77) | Kommissionen finner följaktligen att råvarupriserna inte bidragit till den väsentliga skada som gemenskapsindustrin vållats. |
| --- | --- |

(77)

Kommissionen finner följaktligen att råvarupriserna inte bidragit till den väsentliga skada som gemenskapsindustrin vållats.

4.   Slutsats om orsakssamband

| (78) | Analysen i det föregående har visat att importen från Kina skapade en betydande prisnedgång på gemenskapsmarknaden under undersökningsperioden, då importen från Kina kraftigt underskred gemenskapsindustrins priser. Prisnedgången medförde att gemenskapsindustrins försäljningspriser sjönk kraftigt, vilket i sin tur ledde till att gemenskapsindustrins lönsamhet, räntabilitet och kassaflöde försämrades betydligt. Den allt större importen från Kina under undersökningsperioden ledde dessutom till att dess marknadsdel ökade (med 3 procentenheter), vilket återspeglas i att gemenskapsindustrin förlorade en motsvarande marknadsandel (2,5 procentenheter). |
| --- | --- |

(78)

Analysen i det föregående har visat att importen från Kina skapade en betydande prisnedgång på gemenskapsmarknaden under undersökningsperioden, då importen från Kina kraftigt underskred gemenskapsindustrins priser. Prisnedgången medförde att gemenskapsindustrins försäljningspriser sjönk kraftigt, vilket i sin tur ledde till att gemenskapsindustrins lönsamhet, räntabilitet och kassaflöde försämrades betydligt. Den allt större importen från Kina under undersökningsperioden ledde dessutom till att dess marknadsdel ökade (med 3 procentenheter), vilket återspeglas i att gemenskapsindustrin förlorade en motsvarande marknadsandel (2,5 procentenheter).

| (79) | Av undersökningen av de andra faktorer som kunde ha vållat gemenskapsindustrin skada framgick det att ingen av dessa kunde ha haft en väsentligt negativ inverkan. |
| --- | --- |

(79)

Av undersökningen av de andra faktorer som kunde ha vållat gemenskapsindustrin skada framgick det att ingen av dessa kunde ha haft en väsentligt negativ inverkan.

| (80) | I analysen ovan har man gjort skillnad mellan alla de kända faktorer som har betydelse för gemenskapsindustrins situation och den dumpade importens skadevållande verkningar, och på grundval av den dras preliminärt slutsatsen att den dumpade importen med ursprung i det berörda landet har vållat gemenskapsindustrin väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.6 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(80)

I analysen ovan har man gjort skillnad mellan alla de kända faktorer som har betydelse för gemenskapsindustrins situation och den dumpade importens skadevållande verkningar, och på grundval av den dras preliminärt slutsatsen att den dumpade importen med ursprung i det berörda landet har vållat gemenskapsindustrin väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.6 i grundförordningen.

F.   GEMENSKAPENS INTRESSE

| (81) | Kommissionen undersökte huruvida det, trots slutsatserna om dumpning, skada och orsakssamband, fanns några tvingande skäl för att det inte ligger i gemenskapens intresse att vidta åtgärder i detta särskilda fall. Kommissionen övervägde därför i enlighet med artikel 21.1 i grundförordningen vilka verkningar eventuella åtgärder skulle få för samtliga berörda parter och likaså konsekvenserna av att inte vidta åtgärder. Av sekretesskäl ges uppgifter som avser enskilda importörer eller användare i form av intervall. |
| --- | --- |

(81)

Kommissionen undersökte huruvida det, trots slutsatserna om dumpning, skada och orsakssamband, fanns några tvingande skäl för att det inte ligger i gemenskapens intresse att vidta åtgärder i detta särskilda fall. Kommissionen övervägde därför i enlighet med artikel 21.1 i grundförordningen vilka verkningar eventuella åtgärder skulle få för samtliga berörda parter och likaså konsekvenserna av att inte vidta åtgärder. Av sekretesskäl ges uppgifter som avser enskilda importörer eller användare i form av intervall.

1.   Gemenskapsindustrins intresse

| (82) | Såsom anges i skäl 35 består gemenskapsindustrin av fem företag med produktionsanläggningar i Tjeckien, Italien och Spanien, och sysselsätter ca 750 personer som är direkt verksamma inom tillverkning, försäljning och administration av den likadana produkten. Om det införs åtgärder förväntas prisnedgången på gemenskapsmarknaden att upphöra och gemenskapsindustrins försäljningspriser börja återhämta sig, vilket kommer att göra att gemenskapsindustrins ekonomiska situation förbättras. |
| --- | --- |

(82)

Såsom anges i skäl 35 består gemenskapsindustrin av fem företag med produktionsanläggningar i Tjeckien, Italien och Spanien, och sysselsätter ca 750 personer som är direkt verksamma inom tillverkning, försäljning och administration av den likadana produkten. Om det införs åtgärder förväntas prisnedgången på gemenskapsmarknaden att upphöra och gemenskapsindustrins försäljningspriser börja återhämta sig, vilket kommer att göra att gemenskapsindustrins ekonomiska situation förbättras.

| (83) | Om antidumpningsåtgärder inte införs är det däremot sannolikt att den negativa utvecklingen för gemenskapsindustrins finansiella indikatorer, och i synnerhet dess lönsamhet, kommer att fortsätta. Gemenskapsindustrin kommer då med största sannolikhet att fortsätta att förlora marknadsandelar, eftersom den inte längre kommer att kunna följa de marknadspriser som bestäms av den dumpade importen från Kina. Detta kommer med all sannolikhet att leda till nedskärningar i produktion och investeringar, nedläggning av viss produktionskapacitet samt förlorade arbetstillfällen i gemenskapen. |
| --- | --- |

(83)

Om antidumpningsåtgärder inte införs är det däremot sannolikt att den negativa utvecklingen för gemenskapsindustrins finansiella indikatorer, och i synnerhet dess lönsamhet, kommer att fortsätta. Gemenskapsindustrin kommer då med största sannolikhet att fortsätta att förlora marknadsandelar, eftersom den inte längre kommer att kunna följa de marknadspriser som bestäms av den dumpade importen från Kina. Detta kommer med all sannolikhet att leda till nedskärningar i produktion och investeringar, nedläggning av viss produktionskapacitet samt förlorade arbetstillfällen i gemenskapen.

| (84) | Om antidumpningsåtgärder införs skulle gemenskapsindustrin alltså kunna återhämta sig från verkningarna av den konstaterade skadevållande dumpningen. |
| --- | --- |

(84)

Om antidumpningsåtgärder införs skulle gemenskapsindustrin alltså kunna återhämta sig från verkningarna av den konstaterade skadevållande dumpningen.

2.   Intresset hos icke-närstående importörer och handlare i gemenskapen

| (85) | Såsom anges i skäl 9 var det bara en importör/handlare som besvarade frågeformuläret. Enligt de uppgifter som nämns i skäl 36 stod detta företag under undersökningsperioden för nästan all import till gemenskapen av den berörda produkten. |
| --- | --- |

(85)

Såsom anges i skäl 9 var det bara en importör/handlare som besvarade frågeformuläret. Enligt de uppgifter som nämns i skäl 36 stod detta företag under undersökningsperioden för nästan all import till gemenskapen av den berörda produkten.

| (86) | På grundval av de uppgifter som den berörda importören lämnat fastställdes att importen av den berörda produkten från Kina utgjorde ungefär 20 % av företagets samlade omsättning under undersökningsperioden. Importören/handlaren köper koks 80+ inte bara från Kina utan också från andra källor, bl.a. gemenskapsindustrin. Den berörda importörens genomsnittliga vinstmarginal för handeln med koks 80+ är ca 5–10 %. |
| --- | --- |

(86)

På grundval av de uppgifter som den berörda importören lämnat fastställdes att importen av den berörda produkten från Kina utgjorde ungefär 20 % av företagets samlade omsättning under undersökningsperioden. Importören/handlaren köper koks 80+ inte bara från Kina utan också från andra källor, bl.a. gemenskapsindustrin. Den berörda importörens genomsnittliga vinstmarginal för handeln med koks 80+ är ca 5–10 %.

| (87) | Den samarbetsvilliga importören vill inte att åtgärder införs. Eftersom denna importör har en mycket stark ställning när det gäller import av den berörda produkten kommer den sannolikt att kunna föra över merparten av, eller t.o.m. alla, de merkostnader som antidumpningsåtgärderna skulle medföra på användarna. Om det införs en antidumpningstull på import från Kina skulle det sannolikt, liksom nämns i skäl 82, medföra att marknadspriserna korrigeras uppåt. Det är därför att vänta att importörer som köper produkten från Kina kommer att kunna föra över dessa tullkostnader på slutkunderna. Med tanke på den relativt begränsade betydelse som denna produkt har i importörens verksamhet och på den vinstmarginal som importören redan har med avseende på handeln med koks 80+, kan man under alla omständigheter förvänta sig att en preliminärt fastställd tullsats inte skulle påverka denna näringsidkares ekonomiska situation i någon större utsträckning. |
| --- | --- |

(87)

Den samarbetsvilliga importören vill inte att åtgärder införs. Eftersom denna importör har en mycket stark ställning när det gäller import av den berörda produkten kommer den sannolikt att kunna föra över merparten av, eller t.o.m. alla, de merkostnader som antidumpningsåtgärderna skulle medföra på användarna. Om det införs en antidumpningstull på import från Kina skulle det sannolikt, liksom nämns i skäl 82, medföra att marknadspriserna korrigeras uppåt. Det är därför att vänta att importörer som köper produkten från Kina kommer att kunna föra över dessa tullkostnader på slutkunderna. Med tanke på den relativt begränsade betydelse som denna produkt har i importörens verksamhet och på den vinstmarginal som importören redan har med avseende på handeln med koks 80+, kan man under alla omständigheter förvänta sig att en preliminärt fastställd tullsats inte skulle påverka denna näringsidkares ekonomiska situation i någon större utsträckning.

3.   Användarnas intresse

| (88) | Såsom anges i skäl 9 besvarade ett stort antal användare och deras intresseorganisationer frågeformulären och lämnade synpunkter. Användarna i gemenskapen utgörs av två huvudsakliga grupper: tillverkare av stenull och gjuterier. |
| --- | --- |

(88)

Såsom anges i skäl 9 besvarade ett stort antal användare och deras intresseorganisationer frågeformulären och lämnade synpunkter. Användarna i gemenskapen utgörs av två huvudsakliga grupper: tillverkare av stenull och gjuterier.

a)   Tillverkare av stenull

| (89) | Användarnas frågeformulär lämnades in av dotterbolag till Rockwool International A/S (nedan kallat ”Rockwool”), som står för huvuddelen av stenullsproduktionen i gemenskapen. Rockwool använder koks 80+ vid framställning av stenull som bränsle för att smälta sten. Stenull används främst som isoleringsmaterial. Hela Rockwool-koncernen nådde en vinstmarginal på över 10 % under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(89)

Användarnas frågeformulär lämnades in av dotterbolag till Rockwool International A/S (nedan kallat ”Rockwool”), som står för huvuddelen av stenullsproduktionen i gemenskapen. Rockwool använder koks 80+ vid framställning av stenull som bränsle för att smälta sten. Stenull används främst som isoleringsmaterial. Hela Rockwool-koncernen nådde en vinstmarginal på över 10 % under undersökningsperioden.

| (90) | Rockwool stod för ungefär 13 % av den totala förbrukningen av koks 80+ i gemenskapen under undersökningsperioden, och ca 18 % av den totala importen av kinesiskt koks 80+. |
| --- | --- |

(90)

Rockwool stod för ungefär 13 % av den totala förbrukningen av koks 80+ i gemenskapen under undersökningsperioden, och ca 18 % av den totala importen av kinesiskt koks 80+.

| (91) | Företaget har 15 produktionsanläggningar i gemenskapen och sysselsätter sammanlagt cirka 6 600 personer. Kinesiskt koks 80+ används i dess anläggningar i tre av EU:s medlemsstater, med totalt 2 400 anställda, medan resterande anläggningar använder koks 80+ från gemenskapen. Det konstaterades att koks 80+ under undersökningsperioden utgjorde mellan 4 % och 8 % av de totala produktionskostnaderna i de Rockwool-företag som använde kinesiskt koks 80+. |
| --- | --- |

(91)

Företaget har 15 produktionsanläggningar i gemenskapen och sysselsätter sammanlagt cirka 6 600 personer. Kinesiskt koks 80+ används i dess anläggningar i tre av EU:s medlemsstater, med totalt 2 400 anställda, medan resterande anläggningar använder koks 80+ från gemenskapen. Det konstaterades att koks 80+ under undersökningsperioden utgjorde mellan 4 % och 8 % av de totala produktionskostnaderna i de Rockwool-företag som använde kinesiskt koks 80+.

b)   Gjuterier

| (92) | Gjuterierna bedöms stå för närmare 80 % av den totala förbrukningen av koks 80+ i gemenskapen. I gjuteriindustrin används koks 80+ som bränsle för att smälta skrot för tillverkning av järnhaltigt gjutgods, som används som insatsvara vid tillverkning av delar till bilindustrin, verkstadsindustrin, maskinindustrin och inom försörjningssektorerna. |
| --- | --- |

(92)

Gjuterierna bedöms stå för närmare 80 % av den totala förbrukningen av koks 80+ i gemenskapen. I gjuteriindustrin används koks 80+ som bränsle för att smälta skrot för tillverkning av järnhaltigt gjutgods, som används som insatsvara vid tillverkning av delar till bilindustrin, verkstadsindustrin, maskinindustrin och inom försörjningssektorerna.

| (93) | Vilka verkningar eventuella antidumpningsåtgärder skulle kunna få för gjuteriindustrin bedömdes utifrån användarnas svar på frågeformulären som lämnats av gjuterier som står för ca 18 % av den totala förbrukningen av koks 80+ i gemenskapen och för ca 18 % av den totala importen av den berörda produkten från Kina under undersökningsperioden. Väl underbyggda synpunkter mottogs också från CAEF och från Tysklands nationella gjuteriförbund. |
| --- | --- |

(93)

Vilka verkningar eventuella antidumpningsåtgärder skulle kunna få för gjuteriindustrin bedömdes utifrån användarnas svar på frågeformulären som lämnats av gjuterier som står för ca 18 % av den totala förbrukningen av koks 80+ i gemenskapen och för ca 18 % av den totala importen av den berörda produkten från Kina under undersökningsperioden. Väl underbyggda synpunkter mottogs också från CAEF och från Tysklands nationella gjuteriförbund.

| (94) | Det framkom att koks 80+ under undersökningsperioden utgjorde mellan 3 % och 6 % av de totala produktionskostnaderna i de gjuterier som omfattades av analysen. Detta skiljer sig från CAEF:s uppskattning att kokspriset kan utgöra upp till 15 % av produktionskostnaden för gjutjärnsprodukter. |
| --- | --- |

(94)

Det framkom att koks 80+ under undersökningsperioden utgjorde mellan 3 % och 6 % av de totala produktionskostnaderna i de gjuterier som omfattades av analysen. Detta skiljer sig från CAEF:s uppskattning att kokspriset kan utgöra upp till 15 % av produktionskostnaden för gjutjärnsprodukter.

c)   Användarnas argument

| (95) | Användarnas främsta invändning mot att åtgärder införs är att efterfrågan på koks i gemenskapen inte kan tillgodoses av enbart tillverkare i Europa. Detta har också påtalats av gemenskapsindustrin, och det framgår tydligt av att förbrukningen i gemenskapen under undersökningsperioden var 1,6 miljoner ton (och kommer enligt användarnas prognoser sannolikt att öka under de närmaste åren), medan den samlade produktionen i gemenskapen enligt uppgifter som lämnats av såväl gemenskapsindustrin som de andra gemenskapstillverkarna (se skäl 72) under samma tid var ca 1,3 miljoner ton. Eftersom gemenskapsindustrin har en hög produktionskapacitet är det uppenbart att import behövs för att tillgodose efterfrågan från användarna, även om all gemenskapsproduktion också förbrukades inom gemenskapen. |
| --- | --- |

(95)

Användarnas främsta invändning mot att åtgärder införs är att efterfrågan på koks i gemenskapen inte kan tillgodoses av enbart tillverkare i Europa. Detta har också påtalats av gemenskapsindustrin, och det framgår tydligt av att förbrukningen i gemenskapen under undersökningsperioden var 1,6 miljoner ton (och kommer enligt användarnas prognoser sannolikt att öka under de närmaste åren), medan den samlade produktionen i gemenskapen enligt uppgifter som lämnats av såväl gemenskapsindustrin som de andra gemenskapstillverkarna (se skäl 72) under samma tid var ca 1,3 miljoner ton. Eftersom gemenskapsindustrin har en hög produktionskapacitet är det uppenbart att import behövs för att tillgodose efterfrågan från användarna, även om all gemenskapsproduktion också förbrukades inom gemenskapen.

| (96) | Syftet med antidumpningsåtgärder är ju att motverka illojal handel som har en skadlig inverkan på gemenskapsindustrin och att återupprätta en situation som kännetecknas av effektiv konkurrens på gemenskapens marknad, inte att stoppa importen. Angående konkurrensen på gemenskapsmarknaden bör det påpekas att effekten av att införa antidumpningsåtgärder visserligen sannolikt skulle bli att priserna på exporten från Kina höjdes, men att de föreslagna åtgärderna inte är sådana att gemenskapsmarknaden skulle stängas för de kinesiska exportörerna, och att kinesiska produkter även fortsättningsvis skulle förekomma på marknaden. |
| --- | --- |

(96)

Syftet med antidumpningsåtgärder är ju att motverka illojal handel som har en skadlig inverkan på gemenskapsindustrin och att återupprätta en situation som kännetecknas av effektiv konkurrens på gemenskapens marknad, inte att stoppa importen. Angående konkurrensen på gemenskapsmarknaden bör det påpekas att effekten av att införa antidumpningsåtgärder visserligen sannolikt skulle bli att priserna på exporten från Kina höjdes, men att de föreslagna åtgärderna inte är sådana att gemenskapsmarknaden skulle stängas för de kinesiska exportörerna, och att kinesiska produkter även fortsättningsvis skulle förekomma på marknaden.

| (97) | Användare har hävdat att införandet av åtgärder skulle öka deras inköpskostnader vilket skulle kunna påverka företagens konkurrenskraft och hota deras tillverkning i gemenskapen. Det påtalades också att situationen skulle bli ännu svårare för de användare som inte kan växla från kinesiskt till europeiskt koks 80+ eftersom den enda lösningen för dem skulle vara att bära de merkostnader som antidumpningstullen innebär. |
| --- | --- |

(97)

Användare har hävdat att införandet av åtgärder skulle öka deras inköpskostnader vilket skulle kunna påverka företagens konkurrenskraft och hota deras tillverkning i gemenskapen. Det påtalades också att situationen skulle bli ännu svårare för de användare som inte kan växla från kinesiskt till europeiskt koks 80+ eftersom den enda lösningen för dem skulle vara att bära de merkostnader som antidumpningstullen innebär.

| (98) | Undersökningen visade att koks 80+ utgör mellan 4 % och 8 % av den totala kostnaden vid stenullstillverkning, och 3–6 % av gjuteriernas totala kostnader. Även om importörerna skulle föra över hela tullkostnaderna på användarna skulle den antidumpningstull som föreslås höja produktionskostnaderna för såväl Rockwool som gjuterierna med högst ca 1 %. |
| --- | --- |

(98)

Undersökningen visade att koks 80+ utgör mellan 4 % och 8 % av den totala kostnaden vid stenullstillverkning, och 3–6 % av gjuteriernas totala kostnader. Även om importörerna skulle föra över hela tullkostnaderna på användarna skulle den antidumpningstull som föreslås höja produktionskostnaderna för såväl Rockwool som gjuterierna med högst ca 1 %.

| (99) | Det bör dessutom noteras att om gemenskapsindustrin för koks 80+ reduceras eller försvinner skulle det tillgängliga utbudet också reduceras vilket skulle få negativa följder för användarna i gemenskapen, för vilka koks 80+ är av strategisk betydelse. En sådan utveckling skulle kunna innebära att försörjningen av koks 80+ i gemenskapen skulle bli helt beroende av den kinesiska produktionen som skulle få en dominerande ställning på gemenskapsmarknaden. Kommissionen anser att förekomsten av alternativa försörjningskällor är avgörande när det gäller att sörja för en tillfredsställande tillgång till råvaror. |
| --- | --- |

(99)

Det bör dessutom noteras att om gemenskapsindustrin för koks 80+ reduceras eller försvinner skulle det tillgängliga utbudet också reduceras vilket skulle få negativa följder för användarna i gemenskapen, för vilka koks 80+ är av strategisk betydelse. En sådan utveckling skulle kunna innebära att försörjningen av koks 80+ i gemenskapen skulle bli helt beroende av den kinesiska produktionen som skulle få en dominerande ställning på gemenskapsmarknaden. Kommissionen anser att förekomsten av alternativa försörjningskällor är avgörande när det gäller att sörja för en tillfredsställande tillgång till råvaror.

| (100) | Enligt vad kommissionen erfar beror det bristande exportutbudet av kinesiskt koks 80+ inte på antidumpningsförfarandet, utan på åtgärder som den kinesiska regeringen vidtagit för att begränsa exporten av bl.a. den berörda produkten. Exportskatten på koks 80+ höjdes den 1 juni 2007 från 5 % till 15 %. Om gemenskapsindustrin reduceras eller till och med försvinner skulle dessa problem kunna förvärras och medföra försörjningsproblem för användarindustrin. Undanröjandet av de illojala fördelar som dumpningen innebär är avsett att förhindra att gemenskapsindustrin försvagas ytterligare och bidra till att bibehålla ett stort urval försörjningskällor och till och med förstärka konkurrensen mellan de befintliga producenterna. |
| --- | --- |

(100)

Enligt vad kommissionen erfar beror det bristande exportutbudet av kinesiskt koks 80+ inte på antidumpningsförfarandet, utan på åtgärder som den kinesiska regeringen vidtagit för att begränsa exporten av bl.a. den berörda produkten. Exportskatten på koks 80+ höjdes den 1 juni 2007 från 5 % till 15 %. Om gemenskapsindustrin reduceras eller till och med försvinner skulle dessa problem kunna förvärras och medföra försörjningsproblem för användarindustrin. Undanröjandet av de illojala fördelar som dumpningen innebär är avsett att förhindra att gemenskapsindustrin försvagas ytterligare och bidra till att bibehålla ett stort urval försörjningskällor och till och med förstärka konkurrensen mellan de befintliga producenterna.

d)   Slutsats

| (101) | Den bevisning som kommissionen har i detta skede visar att koks 80+ endast utgör en marginell del av såväl stenullstillverkarnas som gjuteriernas totala kostnader och att effekterna av eventuella antidumpningsåtgärder på deras produktionskostnader därför sannolikt skulle bli begränsade. Det kan heller inte uteslutas att importörerna skulle kunna bära en del av kostnadsökningen eller att användarna skulle kunna föra över en del av eller hela kostnadsökningen på sina slutkunder. Kommissionen finner därför att det inte är sannolikt att en sådan antidumpningsåtgärd som den föreslagna skulle kunna få någon större inverkan på användarnas ekonomiska situation. Med hänsyn till den begränsade påverkan som en antidumpningsåtgärd skulle kunna få för användarnas kostnader är det osannolikt att införandet av antidumpningsåtgärder skulle leda till nedläggningar. Effekterna för sysselsättningen inom användarindustrin väntas därmed inte bli betydande. |
| --- | --- |

(101)

Den bevisning som kommissionen har i detta skede visar att koks 80+ endast utgör en marginell del av såväl stenullstillverkarnas som gjuteriernas totala kostnader och att effekterna av eventuella antidumpningsåtgärder på deras produktionskostnader därför sannolikt skulle bli begränsade. Det kan heller inte uteslutas att importörerna skulle kunna bära en del av kostnadsökningen eller att användarna skulle kunna föra över en del av eller hela kostnadsökningen på sina slutkunder. Kommissionen finner därför att det inte är sannolikt att en sådan antidumpningsåtgärd som den föreslagna skulle kunna få någon större inverkan på användarnas ekonomiska situation. Med hänsyn till den begränsade påverkan som en antidumpningsåtgärd skulle kunna få för användarnas kostnader är det osannolikt att införandet av antidumpningsåtgärder skulle leda till nedläggningar. Effekterna för sysselsättningen inom användarindustrin väntas därmed inte bli betydande.

4.   Slutsats om gemenskapens intresse

| (102) | Införandet av åtgärder kan förväntas leda till att gemenskapsindustrin kan förbättra sin lönsamhet, vilket i sin tur får positiva effekter för konkurrensen på gemenskapsmarknaden. Med tanke på gemenskapsindustrins ogynnsamma ekonomiska situation finns det risk att gemenskapsindustrin stänger produktionsanläggningar och säger upp anställda om det inte införs åtgärder. Gemenskapsmarknaden skulle i så fall bli mer beroende av import. |
| --- | --- |

(102)

Införandet av åtgärder kan förväntas leda till att gemenskapsindustrin kan förbättra sin lönsamhet, vilket i sin tur får positiva effekter för konkurrensen på gemenskapsmarknaden. Med tanke på gemenskapsindustrins ogynnsamma ekonomiska situation finns det risk att gemenskapsindustrin stänger produktionsanläggningar och säger upp anställda om det inte införs åtgärder. Gemenskapsmarknaden skulle i så fall bli mer beroende av import.

| (103) | För importörerna är negativa effekter i form av prisökningar visserligen sannolika, men deras omfattning kan minskas genom minskade marginaler eller genom att en del av ökningen förs över på användarindustrin. |
| --- | --- |

(103)

För importörerna är negativa effekter i form av prisökningar visserligen sannolika, men deras omfattning kan minskas genom minskade marginaler eller genom att en del av ökningen förs över på användarindustrin.

| (104) | För användarna skulle den antidumpningstull som föreslås få mycket begränsade effekter på deras produktionskostnader. |
| --- | --- |

(104)

För användarna skulle den antidumpningstull som föreslås få mycket begränsade effekter på deras produktionskostnader.

| (105) | Kommissionen drar därför preliminärt slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl för att inte införa åtgärder i det här fallet och att det ligger i gemenskapens intresse att tillämpa åtgärder. |
| --- | --- |

(105)

Kommissionen drar därför preliminärt slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl för att inte införa åtgärder i det här fallet och att det ligger i gemenskapens intresse att tillämpa åtgärder.

G.   FÖRSLAG TILL PROVISORISKA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

| (106) | Med hänsyn till slutsatserna avseende dumpning, skada, orsakssamband och gemenskapens intresse bör provisoriska åtgärder införas för att förhindra att dumpad import vållar gemenskapsindustrin ytterligare skada. |
| --- | --- |

(106)

Med hänsyn till slutsatserna avseende dumpning, skada, orsakssamband och gemenskapens intresse bör provisoriska åtgärder införas för att förhindra att dumpad import vållar gemenskapsindustrin ytterligare skada.

1.   Nivå för undanröjande av skada

| (107) | De provisoriska antidumpningsåtgärderna bör införas på en nivå som, utan att den konstaterade dumpningsmarginalen överskrids, är tillräcklig för att undanröja den skada som den dumpade importen har vållat gemenskapsindustrin. Vid beräkningen av det tullbelopp som är nödvändigt för att undanröja verkningarna av den skadevållande dumpningen ansågs det att eventuella åtgärder borde göra det möjligt för gemenskapsindustrin att täcka sina produktionskostnader och uppnå en sådan sammanlagd vinst före skatt som rimligen skulle kunna uppnås under normala konkurrensförhållanden, dvs. om det inte förekom någon dumpad import. Den vinstmarginal före skatt som preliminärt använts för denna beräkning var 15,3 % av omsättningen, vilket motsvarar gemenskapsindustrins genomsnittliga vinstmarginal under 2003–2005. |
| --- | --- |

(107)

De provisoriska antidumpningsåtgärderna bör införas på en nivå som, utan att den konstaterade dumpningsmarginalen överskrids, är tillräcklig för att undanröja den skada som den dumpade importen har vållat gemenskapsindustrin. Vid beräkningen av det tullbelopp som är nödvändigt för att undanröja verkningarna av den skadevållande dumpningen ansågs det att eventuella åtgärder borde göra det möjligt för gemenskapsindustrin att täcka sina produktionskostnader och uppnå en sådan sammanlagd vinst före skatt som rimligen skulle kunna uppnås under normala konkurrensförhållanden, dvs. om det inte förekom någon dumpad import. Den vinstmarginal före skatt som preliminärt använts för denna beräkning var 15,3 % av omsättningen, vilket motsvarar gemenskapsindustrins genomsnittliga vinstmarginal under 2003–2005.

| (108) | Den nödvändiga prisökningen fastställdes därefter på grundval av en jämförelse mellan det genomsnittliga importpriset – såsom detta fastställdes vid beräkningen av prisunderskridandet (se skäl 43) – och det icke-skadevållande priset för den likadana produkt som gemenskapsindustrin sålde på gemenskapsmarknaden. Det icke-skadevållande priset erhölls genom att gemenskapsindustrins försäljningspris justerades för att återspegla den ovannämnda vinstmarginalen. Skillnaden, uttryckt i procent av det sammanlagda importvärdet cif, uppgick till 35,7 %, dvs. mindre än dumpningsmarginalen. |
| --- | --- |

(108)

Den nödvändiga prisökningen fastställdes därefter på grundval av en jämförelse mellan det genomsnittliga importpriset – såsom detta fastställdes vid beräkningen av prisunderskridandet (se skäl 43) – och det icke-skadevållande priset för den likadana produkt som gemenskapsindustrin sålde på gemenskapsmarknaden. Det icke-skadevållande priset erhölls genom att gemenskapsindustrins försäljningspris justerades för att återspegla den ovannämnda vinstmarginalen. Skillnaden, uttryckt i procent av det sammanlagda importvärdet cif, uppgick till 35,7 %, dvs. mindre än dumpningsmarginalen.

| (109) | Eftersom ingen exporterande tillverkare från Kina begärt individuell behandling beräknades en enda landsomfattande nivå för undanröjande av skada för alla exportörer i Kina. |
| --- | --- |

(109)

Eftersom ingen exporterande tillverkare från Kina begärt individuell behandling beräknades en enda landsomfattande nivå för undanröjande av skada för alla exportörer i Kina.

2.   Provisoriska åtgärder

| (110) | Mot denna bakgrund och i enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen görs bedömningen att en preliminär antidumpningstull bör införas på nivån för den lägsta dumpnings- och skademarginal som fastställts, i enlighet med regeln om lägsta tull. |
| --- | --- |

(110)

Mot denna bakgrund och i enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen görs bedömningen att en preliminär antidumpningstull bör införas på nivån för den lägsta dumpnings- och skademarginal som fastställts, i enlighet med regeln om lägsta tull.

| (111) | Mot bakgrund av ovanstående bör den preliminära antidumpningstullen vara 35,7 %. |
| --- | --- |

(111)

Mot bakgrund av ovanstående bör den preliminära antidumpningstullen vara 35,7 %.

3.   Åtgärdernas form

| (112) | Antidumpningsåtgärder kan ta olika form, men syftet är alltid att undanröja verkningarna av den skadevållande dumpningen. Efter undersökningsperioden har betydande prisökningar för import av den berörda produkten från Kina kunnat konstateras, och dessa har även legat över en skadevållande nivå. Därför, och med tanke på att denna marknad tidigare har kännetecknats av kraftigt fluktuerande priser, anses en tull i form av ett minimiimportpris vara den lämpligaste åtgärden i det här fallet. Med hjälp av ett minimiimportpris kan man säkra att den berörda produkten inte säljs till skadevållande priser, samtidigt som det inte gör att priserna höjs i onödan då de redan är tillräckligt höga. Ett minimiimportpris kan förväntas stabilisera marknaden eftersom det kommer att säkra en rimlig prisnivå för gemenskapsindustrin och göra så att den kan bedriva sin verksamhet på hållbara ekonomiska villkor, samtidigt som det utgör en referenspunkt för importörer och användare så att de kan planera sin näringsverksamhet i tillräckligt god tid. |
| --- | --- |

(112)

Antidumpningsåtgärder kan ta olika form, men syftet är alltid att undanröja verkningarna av den skadevållande dumpningen. Efter undersökningsperioden har betydande prisökningar för import av den berörda produkten från Kina kunnat konstateras, och dessa har även legat över en skadevållande nivå. Därför, och med tanke på att denna marknad tidigare har kännetecknats av kraftigt fluktuerande priser, anses en tull i form av ett minimiimportpris vara den lämpligaste åtgärden i det här fallet. Med hjälp av ett minimiimportpris kan man säkra att den berörda produkten inte säljs till skadevållande priser, samtidigt som det inte gör att priserna höjs i onödan då de redan är tillräckligt höga. Ett minimiimportpris kan förväntas stabilisera marknaden eftersom det kommer att säkra en rimlig prisnivå för gemenskapsindustrin och göra så att den kan bedriva sin verksamhet på hållbara ekonomiska villkor, samtidigt som det utgör en referenspunkt för importörer och användare så att de kan planera sin näringsverksamhet i tillräckligt god tid.

| (113) | Minimiimportprisets belopp har fastställts genom att skademarginalen tillämpats på de exportpriser som användes vid beräkningen av nivån för undanröjande av skadan under undersökningsperioden. Det minimiimportpris man fått fram genom denna beräkning är 227 euro per ton. |
| --- | --- |

(113)

Minimiimportprisets belopp har fastställts genom att skademarginalen tillämpats på de exportpriser som användes vid beräkningen av nivån för undanröjande av skadan under undersökningsperioden. Det minimiimportpris man fått fram genom denna beräkning är 227 euro per ton.

4.   Tillämpning

| (114) | Såsom angetts i skäl 14 importeras koks 80+ enligt samma tullindelning som koks 80-. Det enda som skiljer dessa båda produkter åt är storleken, men de är avsedda för två olika industrier och framställs av olika tillverkare i gemenskapen. Syftet med denna förordning är endast att reglera importen av koks 80+ som har övergått till fri omsättning inom gemenskapen. Eftersom importen av koks 80– till viss del kan bestå av koks 80+ finns det anledning att se till att tullen på koks 80+ inte medför att tullsatsen felaktigt tillämpas på koks 80– i blandade partier. |
| --- | --- |

(114)

Såsom angetts i skäl 14 importeras koks 80+ enligt samma tullindelning som koks 80-. Det enda som skiljer dessa båda produkter åt är storleken, men de är avsedda för två olika industrier och framställs av olika tillverkare i gemenskapen. Syftet med denna förordning är endast att reglera importen av koks 80+ som har övergått till fri omsättning inom gemenskapen. Eftersom importen av koks 80– till viss del kan bestå av koks 80+ finns det anledning att se till att tullen på koks 80+ inte medför att tullsatsen felaktigt tillämpas på koks 80– i blandade partier.

| (115) | Antidumpningstullen bör därför tillämpas på koks av stenkol i bitar med en diameter över 80 mm som sänds i blandade partier innehållande både koks av stenkol i bitar med en diameter över 80 mm och koks av stenkol i bitar av mindre storlekar, såvida det inte kan fastställas att mängden koks av stenkol i bitar med en diameter över 80 mm inte utgör mer än 20 % av det blandade partiets nettotorrvikt. Mängden koks av stenkol i bitar med en diameter över 80 mm som ingår i blandningar kan fastställas på grundval av prover i enlighet med artiklarna 68–70 i rådets förordning (EEG) nr 2913/92 (9). Om mängden koks av stenkol i bitar med en diameter över 80 mm fastställs på grundval av prover, skall urvalet ske i enlighet med standarden ISO 18238:2006. |
| --- | --- |

(115)

Antidumpningstullen bör därför tillämpas på koks av stenkol i bitar med en diameter över 80 mm som sänds i blandade partier innehållande både koks av stenkol i bitar med en diameter över 80 mm och koks av stenkol i bitar av mindre storlekar, såvida det inte kan fastställas att mängden koks av stenkol i bitar med en diameter över 80 mm inte utgör mer än 20 % av det blandade partiets nettotorrvikt. Mängden koks av stenkol i bitar med en diameter över 80 mm som ingår i blandningar kan fastställas på grundval av prover i enlighet med artiklarna 68–70 i rådets förordning (EEG) nr 2913/92 (9). Om mängden koks av stenkol i bitar med en diameter över 80 mm fastställs på grundval av prover, skall urvalet ske i enlighet med standarden ISO 18238:2006.

| (116) | Om det däremot visar sig att blandad koks av stenkol (koks 80+ och koks 80–) har övergått till fri omsättning inom gemenskapen enligt KN-nummer ex 2704 00 19, och därefter siktas och säljs som koks 80+, kommer det att anses vara den berörda produkten och den omfattas då av bestämmelserna i denna förordning. |
| --- | --- |

(116)

Om det däremot visar sig att blandad koks av stenkol (koks 80+ och koks 80–) har övergått till fri omsättning inom gemenskapen enligt KN-nummer ex 2704 00 19, och därefter siktas och säljs som koks 80+, kommer det att anses vara den berörda produkten och den omfattas då av bestämmelserna i denna förordning.

5.   Slutbestämmelse

| (117) | Kommissionen medger att innan något slutgiltigt beslut kan fattas måste ett antal faktorer analyseras ytterligare, t.ex. importvolym och priser, särskilt för år 2004, effekter av den kinesiska regeringens beslut nyligen om koksexport för gemenskapsmarknaden och världsmarknaden samt möjligheten att använda ett indexeringssystem för minimiimportpriset. De uppgifter som hittills inkommit och granskats i undersökningen visar dock tydligt att dumpning och skada förekommit, att det finns ett orsakssamband mellan den dumpade importen och skadan samt att det inte skulle vara emot gemenskapens intresse att införa åtgärder. Att det behövs mer information och en djupare analys av ovannämnda faktorer innan något slutgiltigt beslut fattas anses därför inte utgöra något hinder för att införa provisoriska åtgärder. |
| --- | --- |

(117)

Kommissionen medger att innan något slutgiltigt beslut kan fattas måste ett antal faktorer analyseras ytterligare, t.ex. importvolym och priser, särskilt för år 2004, effekter av den kinesiska regeringens beslut nyligen om koksexport för gemenskapsmarknaden och världsmarknaden samt möjligheten att använda ett indexeringssystem för minimiimportpriset. De uppgifter som hittills inkommit och granskats i undersökningen visar dock tydligt att dumpning och skada förekommit, att det finns ett orsakssamband mellan den dumpade importen och skadan samt att det inte skulle vara emot gemenskapens intresse att införa åtgärder. Att det behövs mer information och en djupare analys av ovannämnda faktorer innan något slutgiltigt beslut fattas anses därför inte utgöra något hinder för att införa provisoriska åtgärder.

| (118) | Enligt god förvaltningspraxis bör en period fastställas inom vilken de berörda parter som gav sig till känna inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande får lämna skriftliga synpunkter och begära att bli hörda. Vidare bör det anges att de undersökningsresultat när det gäller införandet av tullar som redovisas i denna förordning är preliminära och kan komma att behöva ses över i samband med fastställandet av en eventuell slutgiltig tull. |
| --- | --- |

(118)

Enligt god förvaltningspraxis bör en period fastställas inom vilken de berörda parter som gav sig till känna inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande får lämna skriftliga synpunkter och begära att bli hörda. Vidare bör det anges att de undersökningsresultat när det gäller införandet av tullar som redovisas i denna förordning är preliminära och kan komma att behöva ses över i samband med fastställandet av en eventuell slutgiltig tull.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   En preliminär antidumpningstull skall införas på import av koks av stenkol i bitar med en diameter över 80 mm (nedan kallat ”koks 80+”) med ursprung i Folkrepubliken Kina och som klassificeras enligt KN-nummer ex 2704 00 19 (Taric-nummer 2704001910). Bitarnas diameter skall fastställas i enlighet med standarden ISO 728:1995.

2.   Den preliminära antidumpningstullen för de produkter som anges i punkt 1 skall uppgå till skillnaden mellan minimiimportpriset på 227 euro per ton och nettopriset fritt gemenskapens gräns före tull om det senare priset är lägre än minimiimportpriset.

3.   Antidumpningstullen skall även tillämpas på koks av stenkol i bitar med en diameter över 80 mm som sänds i blandade partier innehållande både koks av stenkol i bitar med en diameter över 80 mm och koks av stenkol i bitar av mindre storlekar, såvida det inte kan fastställas att mängden koks av stenkol i bitar med en diameter över 80 mm inte utgör mer än 20 % av det blandade partiets nettotorrvikt. Mängden koks av stenkol i bitar med en diameter över 80 mm som ingår i blandningar kan fastställas på grundval av prover i enlighet med artiklarna 68–70 i rådets förordning (EEG) nr 2913/92. Om mängden koks av stenkol i bitar med en diameter över 80 mm fastställs på grundval av prover, skall urvalet ske i enlighet med standarden ISO 18238:2006.

4.   I de fall varor har skadats innan de övergår till fri omsättning och det pris som betalats eller skall betalas av denna anledning fördelas vid fastställandet av tullvärdet enligt artikel 145 i kommissionens förordning (EEG) nr 2454/93 (10) skall det ovan fastställda minimiimportpriset minskas med en procentsats som motsvarar fördelningen av det pris som faktiskt betalats eller skall betalas. Den tull som skall betalas kommer då att utgöra skillnaden mellan det nedsatta minimiimportpriset och det nedsatta nettopriset fritt gemenskapens gräns, före tull.

5.   Övergång till fri omsättning i gemenskapen av den produkt som avses i punkt 1 skall förutsätta att det ställs en säkerhet motsvarande den preliminära tullens belopp.

6.   Om inget annat anges skall gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 2

Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 20 i rådets förordning (EG) nr 384/96 får berörda parter inom en månad efter den här förordningens ikraftträdande begära att bli underrättade om de viktigaste omständigheter och överväganden som ligger till grund för dess antagande, lämna skriftliga synpunkter och begära att bli hörda av kommissionen.

I enlighet med artikel 21.4 i förordning (EG) nr 384/96 får berörda parter inom en månad efter den här förordningens ikraftträdande lämna synpunkter på dess tillämpning.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 1 i denna förordning skall tillämpas i sex månader.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 18 september 2007.

På kommissionens vägnar

Peter MANDELSON

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 56, 6.3.1996, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2117/2005 (EUT L 340, 23.12.2005, s. 17).

1

(2)  EUT C 313, 20.12.2006, s. 15.

2

(3)  EGT L 141, 15.6.2000, s. 9.

3

(4)  EGT L 316, 15.12.2000, s. 30. Beslutet ändrat genom rådets förordning (EG) nr 497/2004 (EGT L 183, 20.5.2004, s. 1).

4

(5)  EUT L 81, 19.3.2004, s. 89.

5

(6)  EUT L 367, 14.12.2004, s. 3.

6

(7)  Eftersom ”andra gemenskapstillverkare” omfattar endast två företag anges den totala förbrukningen i gemenskapen av sekretesskäl endast i form av intervall.

7

(8)  Eftersom analysen endast avser två företag anges uppgifterna av sekretesskäl i form av intervall.

8

(9)  EGT L 302, 19.10.1992, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1791/2006 (EUT L 363, 20.12.2006, s. 1).

9

(10)  EGT L 253, 11.10.1993, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 214/2007 (EUT L 62, 1.3.2007, s. 6).

10

---

II Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt

BESLUT

Kommissionen

| 19.9.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 244/20 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 244/20

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 10 maj 2007

om de åtgärder C 1/06 (ex NN 103/05) som Spanien har beviljat Chupa Chups

[delgivet med nr K(2007) 1710]

(Endast den spanska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

(2007/613/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 88.2 första stycket,

efter att ha uppmanat berörda parter att lämna sina synpunkter i enlighet med ovannämnda artikel (1), med beaktande av deras synpunkter, och

av följande skäl:

I   FÖRFARANDE

| (1) | Kommissionen har genom en skrivelse av den 22 april 2005 mottagit ett klagomål från en konkurrent om en påstådd stödåtgärd till förmån för Chupa Chups SA. Kommissionen begärde upplysningar genom sina skrivelser av den 10 juni 2005 och den 7 september 2005 som Spanien besvarade genom skrivelser av den 11 augusti 2005, den 26 oktober 2005, den 18 november 2005 och den 12 december 2005. |
| --- | --- |

(1)

Kommissionen har genom en skrivelse av den 22 april 2005 mottagit ett klagomål från en konkurrent om en påstådd stödåtgärd till förmån för Chupa Chups SA. Kommissionen begärde upplysningar genom sina skrivelser av den 10 juni 2005 och den 7 september 2005 som Spanien besvarade genom skrivelser av den 11 augusti 2005, den 26 oktober 2005, den 18 november 2005 och den 12 december 2005.

| (2) | Den 25 januari 2006 beslutade kommissionen att inleda det förfarande som anges i artikel 88.2 i EG-fördraget, eftersom den hyste tvivel om huruvida de stöd som Chupa Chups beviljades av olika offentliga organ var förenliga med den gemensamma marknaden. |
| --- | --- |

(2)

Den 25 januari 2006 beslutade kommissionen att inleda det förfarande som anges i artikel 88.2 i EG-fördraget, eftersom den hyste tvivel om huruvida de stöd som Chupa Chups beviljades av olika offentliga organ var förenliga med den gemensamma marknaden.

| (3) | Spanien lämnade sina synpunkter genom en skrivelse av den 2 mars 2006. Kommissionen begärde upplysningar från de spanska myndigheterna den 25 april 2006, den 6 juli 2006 och den 24 november 2006. De spanska myndigheterna svarade genom skrivelser av den 22 maj 2006, den 5 september 2006, den 7 september 2006, den 20 oktober 2006, den 1 februari 2007, den 6 februari 2007 och den 12 mars 2007. |
| --- | --- |

(3)

Spanien lämnade sina synpunkter genom en skrivelse av den 2 mars 2006. Kommissionen begärde upplysningar från de spanska myndigheterna den 25 april 2006, den 6 juli 2006 och den 24 november 2006. De spanska myndigheterna svarade genom skrivelser av den 22 maj 2006, den 5 september 2006, den 7 september 2006, den 20 oktober 2006, den 1 februari 2007, den 6 februari 2007 och den 12 mars 2007.

| (4) | Kommissionens beslut om att inleda förfarandet offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning
   (2). Kommissionen uppmanade berörda parter att inkomma med sina synpunkter på stödet i fråga. Kommissionen mottog synpunkter från Chupa Chups som registrerades den 30 maj 2006, och från Inmobiliaria Casa Batlló som registrerades den 8 augusti 2006. Dessa synpunkter översändes till de spanska myndigheterna den 28 september 2006. Spanien reagerade inte på dessa synpunkter. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionens beslut om att inleda förfarandet offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning
   (2). Kommissionen uppmanade berörda parter att inkomma med sina synpunkter på stödet i fråga. Kommissionen mottog synpunkter från Chupa Chups som registrerades den 30 maj 2006, och från Inmobiliaria Casa Batlló som registrerades den 8 augusti 2006. Dessa synpunkter översändes till de spanska myndigheterna den 28 september 2006. Spanien reagerade inte på dessa synpunkter.

| (5) | Inga synpunkter mottogs från tredje part. Den klagande lämnade inga synpunkter. |
| --- | --- |

(5)

Inga synpunkter mottogs från tredje part. Den klagande lämnade inga synpunkter.

II   BESKRIVNING AV STÖDMOTTAGAREN OCH AV STÖDÅTGÄRDERNA

| (6) | Chupa Chups SA är ett holdingbolag som tillhör en industrikoncern vilken inrättades i Spanien 1940. Dess huvudsakliga verksamhet består i att tillverka och saluföra sötsaker, framför allt klubbor. Koncernen har för närvarande fyra tillverkningscentrum förlagda till Ryssland, Mexiko, Sant Esteve de Sesrovires (Barcelona) och Villamayor (Asturien). I juni 2006 såldes Chupa Chups, som fram till dess var en familjeägd industrikoncern, till ett holländskt-italienskt karamellföretag, Perfetti Van Melle (3). |
| --- | --- |

(6)

Chupa Chups SA är ett holdingbolag som tillhör en industrikoncern vilken inrättades i Spanien 1940. Dess huvudsakliga verksamhet består i att tillverka och saluföra sötsaker, framför allt klubbor. Koncernen har för närvarande fyra tillverkningscentrum förlagda till Ryssland, Mexiko, Sant Esteve de Sesrovires (Barcelona) och Villamayor (Asturien). I juni 2006 såldes Chupa Chups, som fram till dess var en familjeägd industrikoncern, till ett holländskt-italienskt karamellföretag, Perfetti Van Melle (3).

| (7) | Chupa Chups-koncernen har sedan 2002 brottats med svåra ekonomiska problem med konsoliderade skulder som år 2002 redovisades till 22 500 000 euro, år 2003 till 4 720 000 euro och år 2004 till 5 950 000 euro, samt en stadigt minskande omsättning (4). Mot bakgrund av detta lanserade ledningen 2002 en omstruktureringsplan för att återställa företagets lönsamhet.






  — | I juli 2002 beviljade en grupp privata banker Chupa Chups ett konsortielån på högst 75 miljoner euro. I kontraktet fastställdes en rad förpliktelser för företaget, däribland uppfyllandet av vissa finansiella nyckeltal. Flera företag inom koncernen (5) ställde sig som garanter för lånet. År 2005 erbjöd bankerna Chupa Chups en förlängning av finansieringen, men företaget avböjde till sist erbjudandet. |
| --- | --- | --- |

(7)

Chupa Chups-koncernen har sedan 2002 brottats med svåra ekonomiska problem med konsoliderade skulder som år 2002 redovisades till 22 500 000 euro, år 2003 till 4 720 000 euro och år 2004 till 5 950 000 euro, samt en stadigt minskande omsättning (4). Mot bakgrund av detta lanserade ledningen 2002 en omstruktureringsplan för att återställa företagets lönsamhet.

—

I juli 2002 beviljade en grupp privata banker Chupa Chups ett konsortielån på högst 75 miljoner euro. I kontraktet fastställdes en rad förpliktelser för företaget, däribland uppfyllandet av vissa finansiella nyckeltal. Flera företag inom koncernen (5) ställde sig som garanter för lånet. År 2005 erbjöd bankerna Chupa Chups en förlängning av finansieringen, men företaget avböjde till sist erbjudandet.

| — | I mars 2003 ökade Chupa Chups ägare företagets kapital med ytterligare 8 miljoner euro. |
| --- | --- |

—

I mars 2003 ökade Chupa Chups ägare företagets kapital med ytterligare 8 miljoner euro.

| — | Genom en ändring av företagsstrukturen kunde detta kapital ökas med ytterligare 6 790 000 euro (6). |
| --- | --- |

—

Genom en ändring av företagsstrukturen kunde detta kapital ökas med ytterligare 6 790 000 euro (6).

| (8) | Inom ramen för denna finansiella omstrukturering beviljade Instituto Catalán de Finanzas (nedan kallat ”ICF”, den katalanska regionala regeringens finansieringsorgan) den 5 september 2003 Inmobiliaria Casa Batlló, SL (nedan kallat ”ICB”), en filial till Chupa Chups, en kredit på 35 miljoner euro. Som säkerhet för krediten intecknades en fastighet tillhörande ICB (7), som av en oberoende expert hade värderats till 71 miljoner euro. Det är denna kredit (åtgärd 1), som omedelbart överfördes från ICB till Chupa Chups genom ett förlagslån (8) som är upphovet till det klagomål som lett till kommissionens undersökning. Chupa Chups använde dessa medel för att lösa in en del av konsortielånet från 2002 (20 miljoner euro) och för att täcka andra likviditetsbehov. |
| --- | --- |

(8)

Inom ramen för denna finansiella omstrukturering beviljade Instituto Catalán de Finanzas (nedan kallat ”ICF”, den katalanska regionala regeringens finansieringsorgan) den 5 september 2003 Inmobiliaria Casa Batlló, SL (nedan kallat ”ICB”), en filial till Chupa Chups, en kredit på 35 miljoner euro. Som säkerhet för krediten intecknades en fastighet tillhörande ICB (7), som av en oberoende expert hade värderats till 71 miljoner euro. Det är denna kredit (åtgärd 1), som omedelbart överfördes från ICB till Chupa Chups genom ett förlagslån (8) som är upphovet till det klagomål som lett till kommissionens undersökning. Chupa Chups använde dessa medel för att lösa in en del av konsortielånet från 2002 (20 miljoner euro) och för att täcka andra likviditetsbehov.

| (9) | Kommissionens preliminära undersökning visade därefter att följande ytterligare åtgärder hade vidtagits till förmån för Chupa Chups:






  — | Ett stöd på 1 580 000 euro från det spanska jordbruks- och fiskeriministeriet till investering i anläggningarna i Barcelona (1989–1994) (åtgärd 2). |
| --- | --- | --- |

(9)

Kommissionens preliminära undersökning visade därefter att följande ytterligare åtgärder hade vidtagits till förmån för Chupa Chups:

—

Ett stöd på 1 580 000 euro från det spanska jordbruks- och fiskeriministeriet till investering i anläggningarna i Barcelona (1989–1994) (åtgärd 2).

| — | Ett stöd på 4 330 000 euro från ”andra offentliga organ” till uppförandet av anläggningen i Asturien (1994–1997) (åtgärd 3). |
| --- | --- |

—

Ett stöd på 4 330 000 euro från ”andra offentliga organ” till uppförandet av anläggningen i Asturien (1994–1997) (åtgärd 3).

| — | Ett stöd på 6 710 000 euro från ”olika offentliga organ” till utbyggnaden av samma anläggning i Asturien (1999–2003) (åtgärd 4). |
| --- | --- |

—

Ett stöd på 6 710 000 euro från ”olika offentliga organ” till utbyggnaden av samma anläggning i Asturien (1999–2003) (åtgärd 4).

| — | En räntefri kredit på 2 800 000 euro som 2004 beviljats av det spanska vetenskaps- och teknikministeriet (Ministerio español de Ciencia y Tecnología) (åtgärd 5). |
| --- | --- |

—

En räntefri kredit på 2 800 000 euro som 2004 beviljats av det spanska vetenskaps- och teknikministeriet (Ministerio español de Ciencia y Tecnología) (åtgärd 5).

| — | Ospecificerade stöd på ytterligare på 1 540 000 euro (2004) (åtgärd 6). |
| --- | --- |

—

Ospecificerade stöd på ytterligare på 1 540 000 euro (2004) (åtgärd 6).

| — | Av de totalt 11 150 000 euro som var avsedda för åtgärderna 3 och 4 hade Chupa Chups i slutet av 2004 ännu inte fått 5 miljoner euro. År 2005 beviljade en privat bank Chupa Chups ett lån på 4 480 000 euro. Asturiens regionala regering gick i borgen för lånet, och Chupa Chups ställde i gengäld 4 480 000 euro i utlovat stöd och en insättning på 300 000 euro i en bank (åtgärd 7) som säkerhet. |
| --- | --- |

—

Av de totalt 11 150 000 euro som var avsedda för åtgärderna 3 och 4 hade Chupa Chups i slutet av 2004 ännu inte fått 5 miljoner euro. År 2005 beviljade en privat bank Chupa Chups ett lån på 4 480 000 euro. Asturiens regionala regering gick i borgen för lånet, och Chupa Chups ställde i gengäld 4 480 000 euro i utlovat stöd och en insättning på 300 000 euro i en bank (åtgärd 7) som säkerhet.

| — | I februari 2004 gav de spanska skattemyndigheterna Chupa Chups tillstånd att dela upp betalningen av sin mervärdesskatteskuld och sin bolagsskatteskuld i kvartalsvisa avbetalningar som löper ut den 20 februari 2008. Som säkerhet för detta gjordes en ny inteckning i Casa Batlló (åtgärd 8). |
| --- | --- |

—

I februari 2004 gav de spanska skattemyndigheterna Chupa Chups tillstånd att dela upp betalningen av sin mervärdesskatteskuld och sin bolagsskatteskuld i kvartalsvisa avbetalningar som löper ut den 20 februari 2008. Som säkerhet för detta gjordes en ny inteckning i Casa Batlló (åtgärd 8).

III   SKÄL TILL INLEDANDET AV FÖRFARANDET

| (10) | I sitt beslut av den 25 januari 2005 om att inleda den formella undersökningen (nedan kallat ”beslutet om inledande”) framförde kommissionen sina misstankar om att Chupa Chups genom ICF:s finansiering hade uppnått vissa fördelar (åtgärd 1 ovan) av följande skäl:






  — | Krediten till ICB inbegrep inte några av de restriktiva villkoren i det konsortielån som Chupa Chups och de privata bankerna hade kommit överens om ett år tidigare. |
| --- | --- | --- |

(10)

I sitt beslut av den 25 januari 2005 om att inleda den formella undersökningen (nedan kallat ”beslutet om inledande”) framförde kommissionen sina misstankar om att Chupa Chups genom ICF:s finansiering hade uppnått vissa fördelar (åtgärd 1 ovan) av följande skäl:

—

Krediten till ICB inbegrep inte några av de restriktiva villkoren i det konsortielån som Chupa Chups och de privata bankerna hade kommit överens om ett år tidigare.

| — | De villkor som överenskoms med ICF var förmodligen bättre för koncernen än de villkor som gällde för konsortielånet från 2002, eftersom lånet från ICF var avsett att användas för att omedelbart betala av en del av konsortielånet. |
| --- | --- |

—

De villkor som överenskoms med ICF var förmodligen bättre för koncernen än de villkor som gällde för konsortielånet från 2002, eftersom lånet från ICF var avsett att användas för att omedelbart betala av en del av konsortielånet.

| — | Räntesatsen för ICF:s kredit föreföll motsvara den gällande marknadsräntan för sunda företag, trots att Chupa Chups vid den tidpunkten redan var ett företag i svårigheter i den mening som avses i riktlinjerna för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter (9). |
| --- | --- |

—

Räntesatsen för ICF:s kredit föreföll motsvara den gällande marknadsräntan för sunda företag, trots att Chupa Chups vid den tidpunkten redan var ett företag i svårigheter i den mening som avses i riktlinjerna för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter (9).

| — | De spanska myndigheterna förklarade inte varför ingen privat bank var villig att erbjuda en finansiering på villkor som var jämförbara med ICF:s eller vilka villkor som var förbundna med konsortielånet av den 30 juli 2002. |
| --- | --- |

—

De spanska myndigheterna förklarade inte varför ingen privat bank var villig att erbjuda en finansiering på villkor som var jämförbara med ICF:s eller vilka villkor som var förbundna med konsortielånet av den 30 juli 2002.

| (11) | Vad åtgärderna 2–8 beträffar hänvisades i beslutet om inledande till att de spanska myndigheterna inte hade lämnat något svar alls på kommissionens begäran om upplysningar om åtgärdernas natur och deras berättigande. |
| --- | --- |

(11)

Vad åtgärderna 2–8 beträffar hänvisades i beslutet om inledande till att de spanska myndigheterna inte hade lämnat något svar alls på kommissionens begäran om upplysningar om åtgärdernas natur och deras berättigande.

IV   SYNPUNKTER FRÅN SPANIEN

| (12) | Spanien bestred kommissionens ursprungliga bedömning att ICF:s kredit gav Chupa Chups-koncernen en fördel och därmed utgjorde ett statligt stöd. De spanska myndigheterna hävdade särskilt följande:






  — | Konsortielånet från 2002 ingicks mellan Chupa Chups och en grupp privata banker, medan krediten från ICF beviljades en filial till Chupa Chups, ICB, som strax därefter lämnade koncernen och blev helt oavhängig (10). Av den anledningen var både långivare och låntagare olika i de båda transaktionerna. |
| --- | --- | --- |

(12)

Spanien bestred kommissionens ursprungliga bedömning att ICF:s kredit gav Chupa Chups-koncernen en fördel och därmed utgjorde ett statligt stöd. De spanska myndigheterna hävdade särskilt följande:

—

Konsortielånet från 2002 ingicks mellan Chupa Chups och en grupp privata banker, medan krediten från ICF beviljades en filial till Chupa Chups, ICB, som strax därefter lämnade koncernen och blev helt oavhängig (10). Av den anledningen var både långivare och låntagare olika i de båda transaktionerna.

| — | Även säkerheterna skilde sig väsentligt åt från varandra. I konsortielånet till Chupa Chups 2002 ställdes ingen fastighet som säkerhet. Företaget var framför allt inte i stånd att erbjuda inteckningen till bästa förmånsrätt, eftersom fastigheten ägdes av ICB (11). Chupa Chups ställde i gengäld en säkerhet för sitt lån genom att förplikta sig att uppfylla vissa åtaganden, däribland att anpassa sig till vissa finansiella nyckeltal. |
| --- | --- |

—

Även säkerheterna skilde sig väsentligt åt från varandra. I konsortielånet till Chupa Chups 2002 ställdes ingen fastighet som säkerhet. Företaget var framför allt inte i stånd att erbjuda inteckningen till bästa förmånsrätt, eftersom fastigheten ägdes av ICB (11). Chupa Chups ställde i gengäld en säkerhet för sitt lån genom att förplikta sig att uppfylla vissa åtaganden, däribland att anpassa sig till vissa finansiella nyckeltal.

| — | Även räntan på konsortielånet till Chupa Chups knöts till uppfyllandet av dessa villkor. Mot bakgrund av företagets resultat sedan 2004 har detta till slut lett till att samma räntesatser tillämpas som på ICF:s kredit till ICB, eller till och med lägre. |
| --- | --- |

—

Även räntan på konsortielånet till Chupa Chups knöts till uppfyllandet av dessa villkor. Mot bakgrund av företagets resultat sedan 2004 har detta till slut lett till att samma räntesatser tillämpas som på ICF:s kredit till ICB, eller till och med lägre.

| — | ICB är inte ett företag i svårigheter utan ett sunt fastighetsbolag som har tillräckliga inkomster för att klara sina betalningsåtaganden. Företaget lämnade dessutom garantier som är mer än tillräckliga för att garantera krediten från ICF. Lånet togs därför enligt de normala villkor som gäller på hypoteksmarknaden (där räntan i allmänhet är lägre än den som tillämpas för andra typer av lån) (12); det var därför varken nödvändigt med en riskpremie eller tillämpning av de restriktiva klausuler som ingick i Chupa Chups konsortielån. Samma kredit skulle ha kunnat ingås med vilken privatbank som helst på likvärdiga villkor. |
| --- | --- |

—

ICB är inte ett företag i svårigheter utan ett sunt fastighetsbolag som har tillräckliga inkomster för att klara sina betalningsåtaganden. Företaget lämnade dessutom garantier som är mer än tillräckliga för att garantera krediten från ICF. Lånet togs därför enligt de normala villkor som gäller på hypoteksmarknaden (där räntan i allmänhet är lägre än den som tillämpas för andra typer av lån) (12); det var därför varken nödvändigt med en riskpremie eller tillämpning av de restriktiva klausuler som ingick i Chupa Chups konsortielån. Samma kredit skulle ha kunnat ingås med vilken privatbank som helst på likvärdiga villkor.

| — | Slutsatsen är att principen om investerare i en marknadsekonomi gäller för huvudlånet mellan ICF och ICB, medan förlagslånet mellan ICB och Chupa Chups huvudsakligen är en ekonomisk transaktion mellan två enskilda parter (och därmed är irrelevant för kontrollen av statligt stöd). |
| --- | --- |

—

Slutsatsen är att principen om investerare i en marknadsekonomi gäller för huvudlånet mellan ICF och ICB, medan förlagslånet mellan ICB och Chupa Chups huvudsakligen är en ekonomisk transaktion mellan två enskilda parter (och därmed är irrelevant för kontrollen av statligt stöd).

| (13) | Enligt de uppgifter som de spanska myndigheterna har lämnat beviljades åtgärd 2 mellan 1989 och 1994, dvs. mer än tio år innan kommissionen för första gången ingrep i detta ärende, vilket skedde på grundval av en begäran om upplysningar från maj 2005. |
| --- | --- |

(13)

Enligt de uppgifter som de spanska myndigheterna har lämnat beviljades åtgärd 2 mellan 1989 och 1994, dvs. mer än tio år innan kommissionen för första gången ingrep i detta ärende, vilket skedde på grundval av en begäran om upplysningar från maj 2005.

| (14) | Enligt de uppgifter som de spanska myndigheterna har lämnat fördelar sig åtgärd 3 på följande sätt:






  — | 3 600 000 euro i stöd som beviljats före 1995. |
| --- | --- | --- |

(14)

Enligt de uppgifter som de spanska myndigheterna har lämnat fördelar sig åtgärd 3 på följande sätt:

—

3 600 000 euro i stöd som beviljats före 1995.

| — | 730 000 euro i stöd, med en stödnivå på 13 %, som Asturiens regionala regering beviljade den 14 mars 1997 i kraft av dekret nr 7/96 av den 15 februari 1996 om upprättande av stödprogram för små och medelstora företag (13) (nedan kallat ”dekret nr 7/96”). De spanska myndigheterna anser att detta stöd bör betraktas som en utvidgning av stödordning N 448/94 för små och medelstora företag i Asturien (som undantagsvis är tillämplig på stora företag som bidrar till den regionala utvecklingen) (14). Åtgärden utgjorde ett komplement till det regionalstöd som Spanien beviljade 1994 i enlighet med lag nr 50/85 av den 27 december 1985 om regionala stimulansåtgärder för att komma till rätta med den ekonomiska obalansen mellan olika territorier (nedan kallad ”LIR”), som godkänts av kommissionen (15). |
| --- | --- |

—

730 000 euro i stöd, med en stödnivå på 13 %, som Asturiens regionala regering beviljade den 14 mars 1997 i kraft av dekret nr 7/96 av den 15 februari 1996 om upprättande av stödprogram för små och medelstora företag (13) (nedan kallat ”dekret nr 7/96”). De spanska myndigheterna anser att detta stöd bör betraktas som en utvidgning av stödordning N 448/94 för små och medelstora företag i Asturien (som undantagsvis är tillämplig på stora företag som bidrar till den regionala utvecklingen) (14). Åtgärden utgjorde ett komplement till det regionalstöd som Spanien beviljade 1994 i enlighet med lag nr 50/85 av den 27 december 1985 om regionala stimulansåtgärder för att komma till rätta med den ekonomiska obalansen mellan olika territorier (nedan kallad ”LIR”), som godkänts av kommissionen (15).

| (15) | Enligt de uppgifter som de spanska myndigheterna har lämnat kan åtgärd 4 fördelas på följande sätt:









  År | Statligt organ som beviljat stödet | Nationell rättslig grund | Stöd (milj. euro) | Stödnivå |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2000 | Ekonomi- och finansministeriet | LIR | 2,55 | 13 % |
| 1999 | Ministeriet för industri, turism och handel | Kungörelse av den 6 mars 1998
  (”Minería 1”) (16) | 1,98 | 14 % |
| 2003 | Ministeriet för industri, turism och handel | Kungörelse av den 17 december 2001
  (”Minería 2”) (17) | 0,8 | 12 % |
| 2000 | Asturiens regionala regering | Dekret nr 41/2000 (18) | 0,69 | 13 % |
| 2002 | Asturiens regionala regering | Dekret nr 41/2000 | 0,69 | 9 % |

(15)

Enligt de uppgifter som de spanska myndigheterna har lämnat kan åtgärd 4 fördelas på följande sätt:

År

Statligt organ som beviljat stödet

Nationell rättslig grund

Stöd (milj. euro)

Stödnivå

2000

Ekonomi- och finansministeriet

LIR

2,55

13 %

1999

Ministeriet för industri, turism och handel

Kungörelse av den 6 mars 1998

(”Minería 1”) (16)

1,98

14 %

2003

Ministeriet för industri, turism och handel

Kungörelse av den 17 december 2001

(”Minería 2”) (17)

0,8

12 %

2000

Asturiens regionala regering

Dekret nr 41/2000 (18)

0,69

13 %

2002

Asturiens regionala regering

Dekret nr 41/2000

0,69

9 %

| (16) | Enligt de uppgifter som de spanska myndigheterna har lämnat beviljades åtgärd 5 inom ramen för den befintliga stödordningen ”Actividades del Centro para el Desarrollo Industrial – CDTI – Desarrollo Tecnológico” (Åtgärder vid centrumet för industriell utveckling – teknisk utveckling) (19). |
| --- | --- |

(16)

Enligt de uppgifter som de spanska myndigheterna har lämnat beviljades åtgärd 5 inom ramen för den befintliga stödordningen ”Actividades del Centro para el Desarrollo Industrial – CDTI – Desarrollo Tecnológico” (Åtgärder vid centrumet för industriell utveckling – teknisk utveckling) (19).

| (17) | Enligt de spanska myndigheterna avser åtgärd 6 ett stöd på 1 590 000 euro från Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) för bidrag vid export till tredjeland. |
| --- | --- |

(17)

Enligt de spanska myndigheterna avser åtgärd 6 ett stöd på 1 590 000 euro från Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) för bidrag vid export till tredjeland.

| (18) | De spanska myndigheterna hävdade att den kredit som Asturiens regionala regering hade gått i borgen för bestod i att till Chupa Chups förskottera de utlovade bidragsbelopp som företaget hade rätt till. Stödet hade beviljats för utbyggnad av anläggningen i Asturien, ett villkor som företaget redan hade uppfyllt när krediten beviljades. Som säkerhet för den statliga garantin lovade Chupa Chups Asturiens regering att den skulle få överta rätten till det utlovade stödet, motsvarande 4 480 000 euro. |
| --- | --- |

(18)

De spanska myndigheterna hävdade att den kredit som Asturiens regionala regering hade gått i borgen för bestod i att till Chupa Chups förskottera de utlovade bidragsbelopp som företaget hade rätt till. Stödet hade beviljats för utbyggnad av anläggningen i Asturien, ett villkor som företaget redan hade uppfyllt när krediten beviljades. Som säkerhet för den statliga garantin lovade Chupa Chups Asturiens regering att den skulle få överta rätten till det utlovade stödet, motsvarande 4 480 000 euro.

| (19) | Den garanti som Asturiens regionala regering ställde var därför täckt av det kreditlöfte som Chupa Chups hade fått av flera offentliga myndigheter. |
| --- | --- |

(19)

Den garanti som Asturiens regionala regering ställde var därför täckt av det kreditlöfte som Chupa Chups hade fått av flera offentliga myndigheter.

| (20) | De spanska myndigheterna hävdade att anståndet med betalningen av Chupa Chups mervärdesskatteskuld och bolagsskatteskuld helt enkelt hade sin grund i tillämpningen av den spanska skattelagstiftningen (20) som fastställer såväl urvalskriterierna – i synnerhet för företags ekonomiska situation och vilken typ av säkerhet som skall ställas – som vilken typ av dröjsmålsränta som skall tillämpas (en ränta som för övrigt tillämpades av företaget). De anser därför att skattemyndigheterna inte hade möjlighet att göra någon skönsmässig bedömning. |
| --- | --- |

(20)

De spanska myndigheterna hävdade att anståndet med betalningen av Chupa Chups mervärdesskatteskuld och bolagsskatteskuld helt enkelt hade sin grund i tillämpningen av den spanska skattelagstiftningen (20) som fastställer såväl urvalskriterierna – i synnerhet för företags ekonomiska situation och vilken typ av säkerhet som skall ställas – som vilken typ av dröjsmålsränta som skall tillämpas (en ränta som för övrigt tillämpades av företaget). De anser därför att skattemyndigheterna inte hade möjlighet att göra någon skönsmässig bedömning.

V   SYNPUNKTER FRÅN BERÖRDA TREDJE PARTER

| (21) | Chupa Chups synpunkter innehöll samma argument som de spanska myndigheterna hade framfört nämligen att det inte fanns några inslag av statligt stöd i ICF:s kredit. De lämnade också detaljerade uppgifter som var i linje med de uppgifter som Spanien redan lämnat när det gäller de övriga åtgärderna i beslutet om inledande. Chupa Chups hävdade dessutom att det i åtgärd 6, utöver bidraget från EUGFJ, även ingick ett stöd på 100 000 euro som Instituto de Comercio Exterior (ICEX) hade beviljat 2003 inom ramen för ett program i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 1159/2000 (21) av den 30 maj 2000 om de informations- och offentlighetsåtgärder som medlemsstaterna skall vidta när det gäller stöd från strukturfonderna. |
| --- | --- |

(21)

Chupa Chups synpunkter innehöll samma argument som de spanska myndigheterna hade framfört nämligen att det inte fanns några inslag av statligt stöd i ICF:s kredit. De lämnade också detaljerade uppgifter som var i linje med de uppgifter som Spanien redan lämnat när det gäller de övriga åtgärderna i beslutet om inledande. Chupa Chups hävdade dessutom att det i åtgärd 6, utöver bidraget från EUGFJ, även ingick ett stöd på 100 000 euro som Instituto de Comercio Exterior (ICEX) hade beviljat 2003 inom ramen för ett program i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 1159/2000 (21) av den 30 maj 2000 om de informations- och offentlighetsåtgärder som medlemsstaterna skall vidta när det gäller stöd från strukturfonderna.

| (22) | Inmobiliaria Casa Batlló lade fram både sina egna årsräkenskaper för åren 2001–2004 som årsräkenskaperna för samma period för fastighetsbolaget Casa Batlló SL som är knutet till Casa Batlló. |
| --- | --- |

(22)

Inmobiliaria Casa Batlló lade fram både sina egna årsräkenskaper för åren 2001–2004 som årsräkenskaperna för samma period för fastighetsbolaget Casa Batlló SL som är knutet till Casa Batlló.

VI.   BEDÖMNING AV STÖDET

1.   Förekomst av statligt stöd

| (23) | Enligt artikel 87.1 i EG-fördraget är stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den gemensamma marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(23)

Enligt artikel 87.1 i EG-fördraget är stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den gemensamma marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna.

1.1   Åtgärd 1: Krediten från ICF (2003)

| (24) | Det bör fastställas om ICF:s kredit till Chupa Chups utgör ett stöd som företaget inte skulle ha kunnat få på marknadsmässiga villkor. Kommissionen måste med andra ord bedöma om det berörda offentliga organet handlade på det sätt som en hypotetisk investerare skulle ha gjort i en marknadsekonomi under liknande omständigheter. |
| --- | --- |

(24)

Det bör fastställas om ICF:s kredit till Chupa Chups utgör ett stöd som företaget inte skulle ha kunnat få på marknadsmässiga villkor. Kommissionen måste med andra ord bedöma om det berörda offentliga organet handlade på det sätt som en hypotetisk investerare skulle ha gjort i en marknadsekonomi under liknande omständigheter.

| (25) | Såsom anges i avsnitt IV lade Spanien efter beslutet om inledande fram uppgifter som visade att konsortielånet från 2002 och ICF:s kredit inte är jämförbara, eftersom långivarna inte var desamma i de båda transaktionerna, säkerheterna inte var desamma och ICB inte var ett företag i svårigheter utan ställde en säkerhet som var mer än tillräcklig för att garantera ICF:s kredit. |
| --- | --- |

(25)

Såsom anges i avsnitt IV lade Spanien efter beslutet om inledande fram uppgifter som visade att konsortielånet från 2002 och ICF:s kredit inte är jämförbara, eftersom långivarna inte var desamma i de båda transaktionerna, säkerheterna inte var desamma och ICB inte var ett företag i svårigheter utan ställde en säkerhet som var mer än tillräcklig för att garantera ICF:s kredit.

| (26) | Mot bakgrund av de uppgifter och argument som Spanien har lämnat anser kommissionen att det finns tillräcklig bevisning för att man i samband med huvudlånet mellan ICF och ICB följde principen om investerare i en marknadsekonomi och att förlagslånet mellan ICB och Chupa Chups är en ekonomisk transaktion mellan två enskilda parter. |
| --- | --- |

(26)

Mot bakgrund av de uppgifter och argument som Spanien har lämnat anser kommissionen att det finns tillräcklig bevisning för att man i samband med huvudlånet mellan ICF och ICB följde principen om investerare i en marknadsekonomi och att förlagslånet mellan ICB och Chupa Chups är en ekonomisk transaktion mellan två enskilda parter.

| (27) | Kommissionens slutsats är därför att åtgärd 1 inte är ett statligt stöd. |
| --- | --- |

(27)

Kommissionens slutsats är därför att åtgärd 1 inte är ett statligt stöd.

1.2   Åtgärderna 2–5

| (28) | Åtgärderna 2–5 utgjorde statliga stöd som beviljades Chupa Chups direkt och innebar en tilldelning av statliga medel som gav ett enskilt företag en förmån. Spanien använde särskilt i samband med åtgärd 5 statliga medel för att bevilja företaget ett räntefritt lån. Chupa Chups fick därigenom en konkurrensmässig fördel som snedvred konkurrensen, eftersom företagets finansiella situation stärktes och dess investeringsförmåga förbättrades. Eftersom Chupa Chups är verksamt på marknaden för sötsaker, en sektor inom vilken det förekommer handel mellan medlemsstaterna, och är ett företag som även är verksamt på den internationella marknaden, uppfylls även kriteriet om påverkan av handeln mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(28)

Åtgärderna 2–5 utgjorde statliga stöd som beviljades Chupa Chups direkt och innebar en tilldelning av statliga medel som gav ett enskilt företag en förmån. Spanien använde särskilt i samband med åtgärd 5 statliga medel för att bevilja företaget ett räntefritt lån. Chupa Chups fick därigenom en konkurrensmässig fördel som snedvred konkurrensen, eftersom företagets finansiella situation stärktes och dess investeringsförmåga förbättrades. Eftersom Chupa Chups är verksamt på marknaden för sötsaker, en sektor inom vilken det förekommer handel mellan medlemsstaterna, och är ett företag som även är verksamt på den internationella marknaden, uppfylls även kriteriet om påverkan av handeln mellan medlemsstaterna.

| (29) | Mot bakgrund av detta är kommissionens slutsats att åtgärderna 2–5 utgör ett statligt stöd enligt artikel 87.1 i EG-fördraget. De spanska myndigheterna bestrider inte denna analys. |
| --- | --- |

(29)

Mot bakgrund av detta är kommissionens slutsats att åtgärderna 2–5 utgör ett statligt stöd enligt artikel 87.1 i EG-fördraget. De spanska myndigheterna bestrider inte denna analys.

1.3   Åtgärd 6: Ospecificerade stöd på ytterligare 1 540 000 euro

| (30) | Mot bakgrund av de upplysningar som har lämnats av Spanien och Chupa Chups är slutsatsen att åtgärd 6 omfattar följande:






  — | Ett stöd på 1 590 000 euro från EUGFJ för bidrag vid export till tredjeland (22). Kommissionen noterar att i enlighet med Europeiska gemenskapernas domstols rättspraxis (punkt 22 i domen av den 13 oktober 1982 i målen 213-215/81, NorddeutschesVieh und Fleischkontor) utgör de exportbidrag som EUGFJ beviljar i enlighet med reglerna för den gemensamma jordbrukspolitiken inte ett statligt stöd (23). Denna åtgärd innehåller därför inte något inslag av statligt stöd. |
| --- | --- | --- |

(30)

Mot bakgrund av de upplysningar som har lämnats av Spanien och Chupa Chups är slutsatsen att åtgärd 6 omfattar följande:

—

Ett stöd på 1 590 000 euro från EUGFJ för bidrag vid export till tredjeland (22). Kommissionen noterar att i enlighet med Europeiska gemenskapernas domstols rättspraxis (punkt 22 i domen av den 13 oktober 1982 i målen 213-215/81, NorddeutschesVieh und Fleischkontor) utgör de exportbidrag som EUGFJ beviljar i enlighet med reglerna för den gemensamma jordbrukspolitiken inte ett statligt stöd (23). Denna åtgärd innehåller därför inte något inslag av statligt stöd.

| — | Enligt de synpunkter som Chupa Chups framförde den 30 maj 2006 omfattar åtgärd 6 dessutom ett stöd på 100 000 euro från ICEX som beviljades 2003 inom ramen för programmet ”Plan de Marcas Españolas” för verksamhet i samband med marknadsföringen av märket Chupa Chups i Sydkorea. Programmet började att genomföras av ICEX 2003 och enligt Chupa Chups ansåg de spanska myndigheterna vid tidpunkten för programmets beviljande att det stöd som företaget beviljades var i enlighet med förordning (EG) nr 1159/2000. Spanien har inte bestridit Chupa Chups påstående att detta stöd utgjorde en del av de ”ospecificerade ytterligare stöd” på 1 540 000 euro som anges i punkt 5.5 i beslutet om inledande. Spanien har inte heller lämnat några synpunkter på stödets art. Trots det ringa belopp som det är fråga om, och trots kommissionens undersökning i detta avseende, har Spanien inte hävdat att stödet omfattades av de villkor för stöd av mindre betydelse som var tillämpliga vid den aktuella tidpunkten (24). |
| --- | --- |

—

Enligt de synpunkter som Chupa Chups framförde den 30 maj 2006 omfattar åtgärd 6 dessutom ett stöd på 100 000 euro från ICEX som beviljades 2003 inom ramen för programmet ”Plan de Marcas Españolas” för verksamhet i samband med marknadsföringen av märket Chupa Chups i Sydkorea. Programmet började att genomföras av ICEX 2003 och enligt Chupa Chups ansåg de spanska myndigheterna vid tidpunkten för programmets beviljande att det stöd som företaget beviljades var i enlighet med förordning (EG) nr 1159/2000. Spanien har inte bestridit Chupa Chups påstående att detta stöd utgjorde en del av de ”ospecificerade ytterligare stöd” på 1 540 000 euro som anges i punkt 5.5 i beslutet om inledande. Spanien har inte heller lämnat några synpunkter på stödets art. Trots det ringa belopp som det är fråga om, och trots kommissionens undersökning i detta avseende, har Spanien inte hävdat att stödet omfattades av de villkor för stöd av mindre betydelse som var tillämpliga vid den aktuella tidpunkten (24).

| (31) | Kommissionens slutsats är därför att åtgärd 6 utgör ett statligt stöd på 100 000 euro enligt artikel 87.1 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

(31)

Kommissionens slutsats är därför att åtgärd 6 utgör ett statligt stöd på 100 000 euro enligt artikel 87.1 i EG-fördraget.

1.4   Åtgärd 7: Garantin från Asturiens regionala regering (2005)

| (32) | Mot bakgrund av de uppgifter som Spanien har lämnat, och som beskrivs i avsnitt IV, anser kommissionen att den garanti som Asturiens regionala regering ställde baserades på de stora krediträttigheter som Chupa Chups garanterades av flera offentliga myndigheter. Kommissionen anser i synnerhet att Chupa Chups hade formell rätt att ta emot stöden i fråga vid den tidpunkt då krediten beviljades och att alla stöd, med undantag av 800 000 euro, i enlighet med analysen nedan (se bedömningen av åtgärd 4) utgjorde stöd som var förenliga med den gemensamma marknaden. |
| --- | --- |

(32)

Mot bakgrund av de uppgifter som Spanien har lämnat, och som beskrivs i avsnitt IV, anser kommissionen att den garanti som Asturiens regionala regering ställde baserades på de stora krediträttigheter som Chupa Chups garanterades av flera offentliga myndigheter. Kommissionen anser i synnerhet att Chupa Chups hade formell rätt att ta emot stöden i fråga vid den tidpunkt då krediten beviljades och att alla stöd, med undantag av 800 000 euro, i enlighet med analysen nedan (se bedömningen av åtgärd 4) utgjorde stöd som var förenliga med den gemensamma marknaden.

| (33) | Mot bakgrund av detta drar kommissionen slutsatsen att Asturiens regerings ingripande inte innebar någon betydande risk och därför inte utgjorde ett statligt stöd. |
| --- | --- |

(33)

Mot bakgrund av detta drar kommissionen slutsatsen att Asturiens regerings ingripande inte innebar någon betydande risk och därför inte utgjorde ett statligt stöd.

1.5   Åtgärd 8: Skattemyndighetens anstånd med skulden

| (34) | Av de uppgifter som de spanska myndigheterna har lämnat till svar på beslutet om inledande framgår följande:






  — | De spanska offentliga myndigheterna är skyldiga att följa de förfaranden som fastställs i Allmän skattelagstiftning (Ley General Tributaria) nr 58/2003 och dess tillämpningslagstiftning. Det rör sig om administrativa förfaranden, och endast i särskilda fall, som fastställs i lagen, är de offentliga myndigheterna skyldiga att vidta rättsliga åtgärder. |
| --- | --- | --- |

(34)

Av de uppgifter som de spanska myndigheterna har lämnat till svar på beslutet om inledande framgår följande:

—

De spanska offentliga myndigheterna är skyldiga att följa de förfaranden som fastställs i Allmän skattelagstiftning (Ley General Tributaria) nr 58/2003 och dess tillämpningslagstiftning. Det rör sig om administrativa förfaranden, och endast i särskilda fall, som fastställs i lagen, är de offentliga myndigheterna skyldiga att vidta rättsliga åtgärder.

| — | De siffror som enligt lag gäller för uppskov med eller uppdelning av betalningar framgår av artikel 65 i lag nr 58/2003. |
| --- | --- |

—

De siffror som enligt lag gäller för uppskov med eller uppdelning av betalningar framgår av artikel 65 i lag nr 58/2003.

| — | Alla skattskyldiga har möjlighet att begära uppskov med betalningar. |
| --- | --- |

—

Alla skattskyldiga har möjlighet att begära uppskov med betalningar.

| — | Ett villkor för uppskov är att garantier lämnas för det belopp som man begär uppskov för, att uppskovsränta betalas samt en tilläggsavgift på 25 % av hela beloppet. Chupa Chups lämnade i detta fall en pantförskrivning motsvarande 15 240 000 euro av det belopp som blev följden av denna beräkning. |
| --- | --- |

—

Ett villkor för uppskov är att garantier lämnas för det belopp som man begär uppskov för, att uppskovsränta betalas samt en tilläggsavgift på 25 % av hela beloppet. Chupa Chups lämnade i detta fall en pantförskrivning motsvarande 15 240 000 euro av det belopp som blev följden av denna beräkning.

| — | Chupa Chups hade inte fått något egentligt anstånd med skatteinbetalningen, utan endast en möjlighet att dela upp den i avbetalningar. Det påfördes därför räntor på de uppskjutna betalningarna som var i enlighet med de lagstadgade räntor som fastställs i den spanska budgetlagstiftningen för varje period. Dessa räntor motsvarade de marknadsräntor som tillämpades för andra typer av krediter. |
| --- | --- |

—

Chupa Chups hade inte fått något egentligt anstånd med skatteinbetalningen, utan endast en möjlighet att dela upp den i avbetalningar. Det påfördes därför räntor på de uppskjutna betalningarna som var i enlighet med de lagstadgade räntor som fastställs i den spanska budgetlagstiftningen för varje period. Dessa räntor motsvarade de marknadsräntor som tillämpades för andra typer av krediter.

| — | Chupa Chups begärde anstånd med betalningen av sina skatteskulder innan den frivilliga betalningsperioden löpte ut, vilket förhindrade att exekutiva åtgärder kunde genomföras i enlighet med artikel 65 i lag nr 58/2003. |
| --- | --- |

—

Chupa Chups begärde anstånd med betalningen av sina skatteskulder innan den frivilliga betalningsperioden löpte ut, vilket förhindrade att exekutiva åtgärder kunde genomföras i enlighet med artikel 65 i lag nr 58/2003.

| — | I uppskovsavtalet fastställdes att de tillgodohavanden som Chupa Chups eventuellt hade gentemot skattemyndigheten skulle användas till att betala av utestående skulder. Eftersom Chupa Chups på grund av sin exportverksamhet ofta har momstillgodohavanden kunde den ursprungligen fastställda avbetalningsplanen påskyndas betydligt. |
| --- | --- |

—

I uppskovsavtalet fastställdes att de tillgodohavanden som Chupa Chups eventuellt hade gentemot skattemyndigheten skulle användas till att betala av utestående skulder. Eftersom Chupa Chups på grund av sin exportverksamhet ofta har momstillgodohavanden kunde den ursprungligen fastställda avbetalningsplanen påskyndas betydligt.

| (35) | Mot bakgrund av de argument som anges ovan anser kommissionen att Spanien har lämnat tillräcklig bevisning för att anståndet med betalningen av Chupa Chups mervärdesskatteskuld och bolagsskatteskuld helt enkelt hade sin grund i tillämpningen av den spanska skattelagstiftningen, och att skattemyndigheterna inte hade möjlighet att göra någon skönsmässig bedömning av företagets stödberättigande, de nödvändiga garantierna eller de räntesatser som tillämpades. |
| --- | --- |

(35)

Mot bakgrund av de argument som anges ovan anser kommissionen att Spanien har lämnat tillräcklig bevisning för att anståndet med betalningen av Chupa Chups mervärdesskatteskuld och bolagsskatteskuld helt enkelt hade sin grund i tillämpningen av den spanska skattelagstiftningen, och att skattemyndigheterna inte hade möjlighet att göra någon skönsmässig bedömning av företagets stödberättigande, de nödvändiga garantierna eller de räntesatser som tillämpades.

| (36) | Kommissionens slutsats är därför att åtgärd 8 är av allmän karaktär och inte utgör något statligt stöd. |
| --- | --- |

(36)

Kommissionens slutsats är därför att åtgärd 8 är av allmän karaktär och inte utgör något statligt stöd.

2.   Förenlighet med den gemensamma marknaden för åtgärderna 2–6

2.1   Åtgärd 2: Ett stöd på 1 580 000 euro från det spanska jordbruks- och fiskeriministeriet för investeringar i anläggningarna i Barcelona (1989–1994)

| (37) | Enligt de uppgifter som de spanska myndigheterna har lämnat beviljades åtgärd 2 mellan 1989 och 1994, dvs. mer än tio år innan kommissionen för första gången ingrep i detta ärende, vilket skedde på grundval av en begäran om upplysningar från maj 2005. |
| --- | --- |

(37)

Enligt de uppgifter som de spanska myndigheterna har lämnat beviljades åtgärd 2 mellan 1989 och 1994, dvs. mer än tio år innan kommissionen för första gången ingrep i detta ärende, vilket skedde på grundval av en begäran om upplysningar från maj 2005.

| (38) | Kommissionens slutsats är därför att den preskriptionstid som fastställs i artikel 15 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget (25) har löpt ut när det gäller åtgärd 2 och att det är fråga om ett befintligt stöd. |
| --- | --- |

(38)

Kommissionens slutsats är därför att den preskriptionstid som fastställs i artikel 15 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget (25) har löpt ut när det gäller åtgärd 2 och att det är fråga om ett befintligt stöd.

2.2   Åtgärd 3: Ett stöd på 4 330 000 euro från ”andra offentliga organ” för uppförande av anläggningen i Asturien (1994–1997)

| (39) | Kommissionen konstaterar att i enlighet med de uppgifter som Spanien har lämnat beviljades stödet på 3 600 000 euro till åtgärd 3 före 1995, dvs. mer än tio år innan kommissionen för första gången ingrep i detta ärende, och att den preskriptionstid som fastställs i artikel 15 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 därför har löpt ut. Det är därför fråga om ett befintligt stöd. |
| --- | --- |

(39)

Kommissionen konstaterar att i enlighet med de uppgifter som Spanien har lämnat beviljades stödet på 3 600 000 euro till åtgärd 3 före 1995, dvs. mer än tio år innan kommissionen för första gången ingrep i detta ärende, och att den preskriptionstid som fastställs i artikel 15 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 därför har löpt ut. Det är därför fråga om ett befintligt stöd.

| (40) | När det gäller de 730 000 euro som Asturiens regionala regering beviljade i stöd den 14 mars 1997 i kraft av dekret nr 7/96 hävdar de spanska myndigheterna att det stödet bör betraktas som en utvidgning av stödordning N 448/94 för små och medelstora företag i Asturien (som undantagsvis är tillämplig på stora företag som bidrar till den regionala utvecklingen), samt att det utgör ett komplement till det regionalstöd som Spanien 1994 beviljade i enlighet med lag nr 50/85 (LIR). Kommissionen noterar att stödordning N 448/94 löpte ut i slutet av 1996 och att det inte har förlängts. Kommissionen anser dock att det kompletterande stödet från Asturiens regionala regering kan prövas från fall till fall mot bakgrund av dekret nr 7/96 och de maximigränser för regionalstöd som fastställs för Spanien i kommissionens beslut N 463/94 (26). På denna grundval kan stödet i fråga anses vara förenligt med den gemensamma marknaden, eftersom i) det utgör ett regionalstöd, som använts för investeringar i fast egendom som var berättigad till stöd enligt lag nr 50/85 (LIR), och ii) den samlade stödnivån fortfarande var under den gräns på 50 % som vid den tidpunkten gällde för regionen Asturien. |
| --- | --- |

(40)

När det gäller de 730 000 euro som Asturiens regionala regering beviljade i stöd den 14 mars 1997 i kraft av dekret nr 7/96 hävdar de spanska myndigheterna att det stödet bör betraktas som en utvidgning av stödordning N 448/94 för små och medelstora företag i Asturien (som undantagsvis är tillämplig på stora företag som bidrar till den regionala utvecklingen), samt att det utgör ett komplement till det regionalstöd som Spanien 1994 beviljade i enlighet med lag nr 50/85 (LIR). Kommissionen noterar att stödordning N 448/94 löpte ut i slutet av 1996 och att det inte har förlängts. Kommissionen anser dock att det kompletterande stödet från Asturiens regionala regering kan prövas från fall till fall mot bakgrund av dekret nr 7/96 och de maximigränser för regionalstöd som fastställs för Spanien i kommissionens beslut N 463/94 (26). På denna grundval kan stödet i fråga anses vara förenligt med den gemensamma marknaden, eftersom i) det utgör ett regionalstöd, som använts för investeringar i fast egendom som var berättigad till stöd enligt lag nr 50/85 (LIR), och ii) den samlade stödnivån fortfarande var under den gräns på 50 % som vid den tidpunkten gällde för regionen Asturien.

2.3   Åtgärd 4: Ett stöd på 6 710 000 euro från ”olika offentliga organ” för utbyggnaden av samma anläggning i Asturien (1999–2003)

| (41) | Kommissionen godkände LIR-ordningen genom sitt beslut av den 1 september 1987. Det stöd på 2 550 000 euro som Chupa Chups beviljades i enlighet med denna regionala stödordning utgör därför ett stöd som är förenligt med den gemensamma marknaden. |
| --- | --- |

(41)

Kommissionen godkände LIR-ordningen genom sitt beslut av den 1 september 1987. Det stöd på 2 550 000 euro som Chupa Chups beviljades i enlighet med denna regionala stödordning utgör därför ett stöd som är förenligt med den gemensamma marknaden.

| (42) | När det gäller det stöd på 1 980 000 euro som Chupa Chups mottog 1999 i enlighet med programmet ”Minería 1” konstaterar kommissionen att detta program inte är en godkänd stödordning. Efter att ha gjort en individuell bedömning av åtgärden är kommissionens slutsats emellertid att detta stöd utgör ett regionalstöd som är förenligt med den gemensamma marknaden i enlighet med kommissionens riktlinjer för statligt stöd för regionala ändamål från 1998 (27). Spanien har lämnat bevisning för att stödet var begränsat till den inledande investeringen, att de stödberättigande kostnaderna förutsågs i riktlinjerna för statligt stöd för regionala ändamål från 1998, att stödnivån låg inom de regionala gränser som gällde för Asturien vid den tidpunkten, att normerna för ackumulering respekterades, att minst 25 % av investeringarna finansierades med stödmottagarens egna medel samt att investeringarna fortsatte under mer än fem år efter det att stödet hade beviljats. |
| --- | --- |

(42)

När det gäller det stöd på 1 980 000 euro som Chupa Chups mottog 1999 i enlighet med programmet ”Minería 1” konstaterar kommissionen att detta program inte är en godkänd stödordning. Efter att ha gjort en individuell bedömning av åtgärden är kommissionens slutsats emellertid att detta stöd utgör ett regionalstöd som är förenligt med den gemensamma marknaden i enlighet med kommissionens riktlinjer för statligt stöd för regionala ändamål från 1998 (27). Spanien har lämnat bevisning för att stödet var begränsat till den inledande investeringen, att de stödberättigande kostnaderna förutsågs i riktlinjerna för statligt stöd för regionala ändamål från 1998, att stödnivån låg inom de regionala gränser som gällde för Asturien vid den tidpunkten, att normerna för ackumulering respekterades, att minst 25 % av investeringarna finansierades med stödmottagarens egna medel samt att investeringarna fortsatte under mer än fem år efter det att stödet hade beviljats.

| (43) | När det gäller de 800 000 euro i regionalstöd som beviljades 2003 i enlighet med programmet ”Mineria 2” konstaterar kommissionen att ”Mineria 2” är en godkänd stödordning (28). I den skrivelse från kommissionen, i vilken stödordningen godkändes, anges emellertid uttryckligen att ordningen inte skall tillämpas på företag i svårigheter. Kommissionen konstaterar att Chupa Chups, förutom de stora förluster som företaget gjorde 2002 (29) och de resultat av detta som företaget upplevde 2003 (30), bör anses ha varit ett företag i svårigheter (31) vid tidpunkten för stödets beviljande. Chupa Chups var därför inte berättigat till detta stöd. De spanska myndigheterna har bekräftat att stödet ännu inte har betalats ut. |
| --- | --- |

(43)

När det gäller de 800 000 euro i regionalstöd som beviljades 2003 i enlighet med programmet ”Mineria 2” konstaterar kommissionen att ”Mineria 2” är en godkänd stödordning (28). I den skrivelse från kommissionen, i vilken stödordningen godkändes, anges emellertid uttryckligen att ordningen inte skall tillämpas på företag i svårigheter. Kommissionen konstaterar att Chupa Chups, förutom de stora förluster som företaget gjorde 2002 (29) och de resultat av detta som företaget upplevde 2003 (30), bör anses ha varit ett företag i svårigheter (31) vid tidpunkten för stödets beviljande. Chupa Chups var därför inte berättigat till detta stöd. De spanska myndigheterna har bekräftat att stödet ännu inte har betalats ut.

| (44) | När det gäller de två stöd som beviljades i enlighet med dekret nr 41/2000 konstaterar kommissionen att detta dekret godkändes genom beslutet av den 30 maj 2000, att Chupa Chups åren 2000 och 2002 (när stöden beviljades) fortfarande var berättigat till regionalstödet och att gränserna för regionalstöd beaktades när det gäller Asturien. De båda stöden utgör därför regionalstöd som är förenliga med den gemensamma marknaden. |
| --- | --- |

(44)

När det gäller de två stöd som beviljades i enlighet med dekret nr 41/2000 konstaterar kommissionen att detta dekret godkändes genom beslutet av den 30 maj 2000, att Chupa Chups åren 2000 och 2002 (när stöden beviljades) fortfarande var berättigat till regionalstödet och att gränserna för regionalstöd beaktades när det gäller Asturien. De båda stöden utgör därför regionalstöd som är förenliga med den gemensamma marknaden.

| (45) | Kommissionens slutsats är att av det samlade stödet till åtgärd 4 utgör 5 910 000 euro regionalstöd som är förenligt med den gemensamma marknaden, medan 800 000 euro utgör stöd som inte är förenligt med den gemensamma marknaden. Det sistnämnda stödet har ännu inte betalats ut av de spanska myndigheterna. |
| --- | --- |

(45)

Kommissionens slutsats är att av det samlade stödet till åtgärd 4 utgör 5 910 000 euro regionalstöd som är förenligt med den gemensamma marknaden, medan 800 000 euro utgör stöd som inte är förenligt med den gemensamma marknaden. Det sistnämnda stödet har ännu inte betalats ut av de spanska myndigheterna.

2.4   Åtgärd 5: En räntefri kredit på 2 800 000 euro som år 2004 beviljades av det spanska vetenskaps- och teknikministeriet

| (46) | De spanska myndigheterna har lämnat bevisning för att åtgärd 5 beviljades i enlighet med den befintliga stödordningen ”Actividades del Centro para el Desarrollo Industrial – CDTI – Desarrollo Tecnológico”. Den utgör därför ett statligt stöd som är förenligt med den gemensamma marknaden. |
| --- | --- |

(46)

De spanska myndigheterna har lämnat bevisning för att åtgärd 5 beviljades i enlighet med den befintliga stödordningen ”Actividades del Centro para el Desarrollo Industrial – CDTI – Desarrollo Tecnológico”. Den utgör därför ett statligt stöd som är förenligt med den gemensamma marknaden.

2.5   Åtgärd 6: Ett stöd från ICEX på 100 000 euro i kraft av kommissionens förordning (EG) nr 1159/2000

| (47) | Kommissionen noterar att förordning (EG) nr 1159/2000 rör information om de informations- och offentlighetsåtgärder som medlemsstaterna skall vidta när det gäller stöd från strukturfonderna, och att den utgör någon rättslig grund för beviljande av stöd. Trots kommissionens uppmaning har Spanien inte lämnat någon bevisning för att detta stöd är förenligt med den gemensamma marknaden. Framför allt har man inte lämnat någon bevisning för att det statliga stödet från ICEX inom ramen för programmet ”Plan de Marcas Españolas” utgör en befintlig stödordning. |
| --- | --- |

(47)

Kommissionen noterar att förordning (EG) nr 1159/2000 rör information om de informations- och offentlighetsåtgärder som medlemsstaterna skall vidta när det gäller stöd från strukturfonderna, och att den utgör någon rättslig grund för beviljande av stöd. Trots kommissionens uppmaning har Spanien inte lämnat någon bevisning för att detta stöd är förenligt med den gemensamma marknaden. Framför allt har man inte lämnat någon bevisning för att det statliga stödet från ICEX inom ramen för programmet ”Plan de Marcas Españolas” utgör en befintlig stödordning.

| (48) | I brist på upplysningar som bevisar motsatsen anser kommissionen att inget av de undantag som anges i artikel 87.2 och 87.3 i fördraget är tillämpliga på detta stöd, och slutsatsen är därför att stödet bör anses vara oförenligt med den gemensamma marknaden. |
| --- | --- |

(48)

I brist på upplysningar som bevisar motsatsen anser kommissionen att inget av de undantag som anges i artikel 87.2 och 87.3 i fördraget är tillämpliga på detta stöd, och slutsatsen är därför att stödet bör anses vara oförenligt med den gemensamma marknaden.

VII   SLUTSATS

| (49) | Kommissionen har dragit följande slutsatser:






  a) | Åtgärderna 1, 7 och 8 och finansieringen med 1 590 000 euro inom ramen för åtgärd 6 utgör inte något statligt stöd. |
| --- | --- | --- |

(49)

Kommissionen har dragit följande slutsatser:

a)

Åtgärderna 1, 7 och 8 och finansieringen med 1 590 000 euro inom ramen för åtgärd 6 utgör inte något statligt stöd.

| b) | Åtgärderna 2, 3 och 5 och finansieringen med 5 910 000 euro inom ramen för åtgärd 4 kan anses vara förenliga med den gemensamma marknaden. |
| --- | --- |

b)

Åtgärderna 2, 3 och 5 och finansieringen med 5 910 000 euro inom ramen för åtgärd 4 kan anses vara förenliga med den gemensamma marknaden.

| c) | Finansieringen med 800 000 euro inom ramen för åtgärd 4 och med 100 000 euro inom ramen för åtgärd 6 utgör ett statligt stöd som inte kan anses vara förenligt med den gemensamma marknaden enligt något undantag i EG-fördraget. Enligt de spanska myndigheterna har de 800 000 euro som beviljats inom ramen för åtgärd 4 inte betalats ut, och det är därför bara nödvändigt att återkräva de 100 000 euro som finansierats inom ramen för åtgärd 6. |
| --- | --- |

c)

Finansieringen med 800 000 euro inom ramen för åtgärd 4 och med 100 000 euro inom ramen för åtgärd 6 utgör ett statligt stöd som inte kan anses vara förenligt med den gemensamma marknaden enligt något undantag i EG-fördraget. Enligt de spanska myndigheterna har de 800 000 euro som beviljats inom ramen för åtgärd 4 inte betalats ut, och det är därför bara nödvändigt att återkräva de 100 000 euro som finansierats inom ramen för åtgärd 6.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Det statliga stöd på 100 000 euro som Spanien olagligen har beviljat Chupa Chups i strid med artikel 88.3 i fördraget är oförenligt med den gemensamma marknaden.

2.   Det statliga stöd på 800 000 euro som Spanien har för avsikt att betala ut till Chupa Chups är oförenligt med den gemensamma marknaden. Detta stöd får därför inte beviljas.

3.   De resterande statliga stöd som Spanien har betalat ut till Chupa Chups, och som utgörs av ett stöd på 1 580 000 euro för investeringar i anläggningarna i Barcelona, ett stöd på 4 330 000 euro för uppförandet av anläggningarna i Asturien, ett stöd på 5 910 000 euro för utbyggnaden av samma anläggningar i Asturien, plus en räntefri kredit på 2 800 000 euro, är förenliga med den gemensamma marknaden.

Av dessa belopp är 6 640 000 euro (motsvarande 730 000 euro i stöd för uppförandet av anläggningarna i Asturien, plus 5 910 000 euro för utbyggnaden av samma anläggningar) och den räntefria krediten på 2 800 000 euro förenliga med den gemensamma marknaden i enlighet med artikel 87.3 c i fördraget, medan 5 180 000 euro (motsvarande ett stöd på 1 580 000 euro till investeringarna i anläggningarna i Barcelona och 3 600 000 euro till uppförandet av anläggningarna i Asturien) anses utgöra ett befintligt stöd, eftersom preskriptionstiden har löpt ut.

4.   De övriga åtgärder till förmån för Chupa Chups som beskrivs i detta beslut, dvs. en kredit på 35 000 000 euro från ICF, ett exportbidrag från EUGFJ på 1 590 000 euro, den garanti som Asturiens regionala regering ställt för ett kommersiellt lån på 4 480 000 euro och de anstånd som den spanska skattemyndigheten har beviljat utgör inte ett statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i fördraget.

Artikel 2

1.   Spanien skall från stödmottagaren återkräva det stöd som anges i artikel 1.1.

2.   Det stöd som skall återbetalas skall påföras ränta från och med den dag då stödet ställdes till stödmottagarens förfogande fram till den dag då det har återbetalats.

3.   Räntorna skall beräknas på en grundval som fastställs i enlighet med kapitel V i kommissionens förordning (EG) nr 794/2004 (32).

4.   Spanien skall annullera alla utestående betalningar av det stöd som anges i artikel 1.1 från och med dagen för antagandet av detta beslut.

Artikel 3

1.   Återbetalningen av det stöd som anges i artikel 1.1 skall genomföras omedelbart och effektivt.

2.   Spanien skall genomföra detta beslut senast fyra månader efter meddelandet av beslutet.

Artikel 4

1.   Senast två månader efter meddelandet av detta beslut skall Spanien lämna följande upplysningar till kommissionen:

| a) | Det totala belopp (kapitalbelopp och räntor) som skall återkrävas från stödmottagaren. |
| --- | --- |

a)

Det totala belopp (kapitalbelopp och räntor) som skall återkrävas från stödmottagaren.

| b) | En detaljerad beskrivning av de åtgärder som redan har vidtagits och som planeras för att följa detta beslut. |
| --- | --- |

b)

En detaljerad beskrivning av de åtgärder som redan har vidtagits och som planeras för att följa detta beslut.

| c) | Dokument som visar att stödmottagaren har anmodats att betala tillbaka stödet. |
| --- | --- |

c)

Dokument som visar att stödmottagaren har anmodats att betala tillbaka stödet.

2.   Spanien skall underrätta kommissionen om de framsteg som görs när det gäller de nationella åtgärder som vidtas för genomförandet av detta beslut till dess att det stöd som anges i artikel 1.1 har återbetalats. Spanien skall på kommissionens begäran omedelbart lämna upplysningar om de åtgärder som redan har vidtagits och de åtgärder som planeras för att följa detta beslut. Spanien skall också lämna detaljerade uppgifter om de stödbelopp och räntebelopp som redan har återkrävts från stödmottagaren.

Artikel 5

Detta beslut riktar sig till Konungariket Spanien.

Utfärdat i Bryssel den 10 maj 2007.

På kommissionens vägnar

Neelie KROES

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT C 97, 25.4.2006, s. 2.

1

(2)  Se fotnot 1.

2

(3)  Perfetti Van Melle är resultatet av en sammanslagning 2001 av det italienska företaget Perfetti och det holländska företaget Van Melle. Koncernen finns nu i 130 länder och hade 2006 en omsättning på cirka 1 500 miljoner euro och 12 000 anställda.

3

(4)  344 miljoner euro år 2002, 294 miljoner euro år 2003 och 261 miljoner euro år 2004.

4

(5)  Lånet beviljades på marknadsmässiga villkor och är inte föremål för undersökning inom ramen för detta förfarande.

5

(6)  Flera åtgärder mellan juni och december 2004, däribland en uppdelning av fastighetsverksamheten och införlivande av äganderätten till varumärken genom en ökning av företagets kapital.

6

(7)  ”Casa Batlló” är en prestigefylld Gaudí-byggnad i centrum av Barcelona som av Spanien klassats som ett historiskt och konstnärligt monument av nationellt intresse. Den inteckning som gjordes på Casa Batlló för ICF:s kredit är en säkerhet med bästa förmånsrätt.

7

(8)  ICF:s lån till ICB beviljades till sex månaders Euriborränta + 1 %. Det förlagslån som överfördes från ICB till Chupa Chups hade en ränta som låg 0,125 % över denna räntesats.

8

(9)  Årsräkenskaperna för 2004 visar närmare bestämt på en ackumulerad förlust från tidigare år på 38 420 000 euro, vilket motsvarar 360 % av det tecknade kapitalet i slutet av det året (10 660 000 euro). De negativa resultaten för 2004 utgör ytterligare 55,8 % av detta kapital.

9

(10)  De spanska skattemyndigheterna hade mottagit en ansökan om godkännande från det företag som var under omstrukturering sju månader innan krediten från ICF beviljades. Åtgärden fick grönt ljus i mars 2004, dvs. 14 månader efter ansökan och sju månader efter det att krediten från ICF hade beviljats.

10

(11)  Före omstruktureringen av företaget ägde Chupa Chups 94 % av aktierna i ICB. Resterande 6 % ägdes av ett holdingbolag som till 100 % ägdes av de gemensamma aktieägarna i Chupa Chups och ICB.

11

(12)  Räntan på krediten från ICF var förhållandevis hög för att vara på hypoteksmarknaden, vars räntesatser ofta ligger runt Euribor + 0,5 %.

12

(13)  BOPA (Boletín Oficial del Principado de Asturias) av den 19 juli 1996, s. 7714.

13

(14)  Kommissionens beslut av den 9 februari 1995 (SG/01388/1994).

14

(15)  Denna lag genomfördes genom kungligt dekret (Real Decreto) nr 1535/87 av den 11 december 1987 om godkännande av tillämpningsförordningen för lag nr 50/85 om regionala stimulansåtgärder för att komma till rätta med den ekonomiska obalansen mellan olika territorier. Ordningen godkändes av kommissionen genom en skrivelse av den 1 september 1987 (SG(87) D/10875).

15

(16)  Kungörelse av den 6 mars 1998, ändrad genom kungörelsen av den 6 april 1999 om fastställande av grundreglerna för beviljande av stöd till sysselsättningsskapande entreprenörsprojekt som främjar den alternativa utvecklingen av gruvdistrikten.

16

(17)  Kungörelse av den 17 december 2001 om fastställande av grundreglerna för beviljande av stöd till sysselsättningsskapande entreprenörsprojekt som främjar den alternativa utvecklingen av gruvdistrikten. Programmet ”Minería 2” godkändes av kommissionen den 27 november 2001 (skrivelse nr C(2011) 3628).

17

(18)  Dekret nr 41/2000 av den 11 maj 2000 om fastställande av program för stöd till företag. Ordningen godkänd genom kommissionens beslut av den 30 maj 2000 (EGT C 293, 14.10.2000, s. 7).

18

(19)  Skrivelse från GD REGIO (av den 8 maj 1995, registrerad under nr DG/95104085) i vilken de spanska myndigheterna informeras om att stödordningen CDTI skall anses vara en befintlig stödordning. Skrivelse från GD COMP till GD REGIO av den 24 februari 1995, registrerad under nr D/12874.

19

(20)  Allmän skattelagstiftning (Ley General Tributaria) nr 58/2003 och den allmänna skatteuppbördsförordningen (Reglamento General de Recaudación).

20

Ley General Tributaria

Reglamento General de Recaudación

(21)  EGT L 130, 31.5.2000, s. 30.

21

(22)  Enligt uppgifter från Chupa Chups av den 30 maj 2006 uppgick bidraget från EUGFJ till 1 440 000 euro. Spanien bevisade emellertid i en skrivelse av den 7 september 2006 att bidraget från EUGFJ till företaget 2004 uppgick till totalt 1 590 000 euro.

22

(23)  REG 3583, 1982.

23

(24)  Kommissionens förordning (EG) nr 69/2001 av den 12 januari 2001 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på stöd av mindre betydelse (EGT L 10, 13.1.2001, s. 30).

24

(25)  EGT L 83, 27.3.1999, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1791/2006 (EUT L 363, 20.12.2006, s. 1). Av artikel 15 i förordningen framgår följande: ”1. För kommissionens befogenheter att återkräva stöd skall en preskriptionstid på tio år gälla. 2. Preskriptionstiden skall börja den dag då det olagliga stödet beviljas mottagaren antingen som individuellt stöd eller på grundval av en stödordning. Preskriptionstiden skall avbrytas av varje åtgärd avseende det olagliga stödet som vidtas av kommissionen eller av en medlemsstat som agerar på kommissionens begäran. Vid varje avbrott skall tiden börja räknas på nytt. 3. Varje stöd för vilket preskriptionstiden har löpt ut skall betraktas som befintligt stöd”.

25

(26)  EGT C 25, 31.1.1996, s. 3.

26

(27)  EGT C 74, 10.3.1998, s. 9.

27

(28)  Se fotnot 17.

28

(29)  22,078 miljoner euro, vilket motsvarar 86,5 % av det tecknade kapitalet vid utgången av budgetåret.

29

(30)  Vilket motsvarar en ytterligare förlust på 4,72 miljoner euro.

30

(31)  Enligt definitionen i gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter (EGT C 288, 9.10.1999, s. 2).

31

(32)  EUT L 140, 30.4.2004, s. 1.

32

---

Rättelser

| 19.9.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 244/30 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 244/30

---

Rättelse till kommissionens förordning (EG) nr 1057/2007 av den 13 september 2007 om ändring av förordning (EG) nr 2805/95 om fastställande av exportbidrag inom vinsektorn

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 241 av den 14 september 2007
  )

På sidan 16, bilagan, under ”Obs!”, W02, förteckningen över destinationer, ska det

i stället för:

”USA”

vara:

”Amerika”.

---