# Úřední věstník L 313/30.

| | ISSN 1725-5074 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 313 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Svazek 5030. listopadu 2007 |

ISSN 1725-5074

Úřední věstník

Evropské unie

L 313

České vydání

Právní předpisy

Svazek 5030. listopadu 2007

---

| Obsah | | II   Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění není povinné | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | AKTY PŘIJATÉ ORGÁNY ZŘÍZENÝMI MEZINÁRODNÍMI DOHODAMI |
| | * | Předpis Evropské hospodářské komise Organizace spojených národů (EHK OSN) č. 95 – Jednotná ustanovení pro schvalování vozidel z hlediska ochrany cestujících v případě bočního nárazu | 1 |
| | * | Předpis Evropské hospodářské komise Organizace spojených národů (EHK OSN) č. 16 – Jednotná ustanovení týkající se schvalování: | 58 |

Obsah

II   Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění není povinné

Strana

AKTY PŘIJATÉ ORGÁNY ZŘÍZENÝMI MEZINÁRODNÍMI DOHODAMI

*

Předpis Evropské hospodářské komise Organizace spojených národů (EHK OSN) č. 95 – Jednotná ustanovení pro schvalování vozidel z hlediska ochrany cestujících v případě bočního nárazu

1

*

Předpis Evropské hospodářské komise Organizace spojených národů (EHK OSN) č. 16 – Jednotná ustanovení týkající se schvalování:

58

| CS | Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění není povinné

AKTY PŘIJATÉ ORGÁNY ZŘÍZENÝMI MEZINÁRODNÍMI DOHODAMI

| 30.11.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 313/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 313/1

---

Předpis Evropské hospodářské komise Organizace spojených národů (EHK OSN) č. 95 – Jednotná ustanovení pro schvalování vozidel z hlediska ochrany cestujících v případě bočního nárazu

Dodatek č. 94: Předpis č. 95

Pouze původní znění EHK OSN má podle mezinárodního veřejného práva právní účinek. Je zapotřebí ověřit si status a datum vstupu tohoto předpisu v platnost v nejnovější verzi dokumentu EHK OSN o statusu TRANS/WP.29/343, který je k dispozici na internetové adrese http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Zahrnuje veškerá platná znění včetně:

doplňku 1 k sérii změn 02 – datum vstupu v platnost: 12. srpna 2004

opravy ze dne 21. února 2005

OBSAH

PŘEDPIS

| 1. | Oblast působnosti |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definice |
| --- | --- |

2.

| 3. | Žádost o schválení |
| --- | --- |

3.

| 4. | Schválení |
| --- | --- |

4.

| 5. | Specifikace a zkoušky |
| --- | --- |

5.

| 6. | Úprava typu vozidla |
| --- | --- |

6.

| 7. | Shodnost výroby |
| --- | --- |

7.

| 8. | Pokuty za neshodnost výroby |
| --- | --- |

8.

| 9. | Ukončení výroby |
| --- | --- |

9.

| 10. | Přechodná ustanovení |
| --- | --- |

10.

| 11. | Názvy a adresy zkušeben odpovědných za provádění schvalovacích zkoušek, názvy a adresy správních orgánů |
| --- | --- |

11.

PŘÍLOHY

| Příloha 1: | Sdělení o udělení, prodloužení, odmítnutí nebo odnětí schválení nebo o ukončení výroby typu vozidla z hlediska ochrany cestujících při bočním nárazu podle předpisu č. 95 |
| --- | --- |

Příloha 1:

| Příloha 2: | Uspořádání značky schválení typu |
| --- | --- |

Příloha 2:

| Příloha 3: | Postup pro určení bodu „H“ a skutečného úhlu trupu pro místa k sezení v motorovém vozidle |
| --- | --- |

Příloha 3:

| Dodatek 1 – | Popis trojrozměrného zařízení pro určení bodu „H“ (zařízení 3-D H) |
| --- | --- |

Dodatek 1 –

| Dodatek 2 – | Trojrozměrný vztažný systém |
| --- | --- |

Dodatek 2 –

| Dodatek 3 – | Referenční údaje o místech k sezení |
| --- | --- |

Dodatek 3 –

| Příloha 4: | Postup při nárazové zkoušce |
| --- | --- |

Příloha 4:

| Dodatek 1 – | Stanovení biomechanických údajů GE.95-22782 |
| --- | --- |

Dodatek 1 –

| Dodatek 2 – | Postup výpočtu kritéria měkkých tkání pro EUROSID 1 |
| --- | --- |

Dodatek 2 –

| Příloha 5: | Vlastnosti pohyblivé deformovatelné bariéry |
| --- | --- |

Příloha 5:

| Dodatek 1 – | Křivky závislosti síly a deformace pro statické zkoušky |
| --- | --- |

Dodatek 1 –

| Dodatek 2 – | Křivky závislosti síly a deformace pro dynamické zkoušky |
| --- | --- |

Dodatek 2 –

| Příloha 6: | Technický popis figuríny pro boční náraz |
| --- | --- |

Příloha 6:

| Příloha 7: | Instalace figuríny pro boční náraz |
| --- | --- |

Příloha 7:

| Příloha 8: | Částečná zkouška |
| --- | --- |

Příloha 8:

1.   OBLAST PŮSOBNOSTI

Tento předpis se vztahuje na chování nosné konstrukce prostoru pro cestující při bočním nárazu vozidel kategorie M1 a N1, u kterých R-bod nejnižšího sedadla není výše než 700 mm nad povrchem země, odpovídá-li vozidlo referenční hmotnosti definované v bodu 2.10 tohoto předpisu.

2.   DEFINICE

Pro účely tohoto předpisu se:

| 2.1 | „schválením vozidla“ rozumí schválení typu vozidla z hlediska chování nosné konstrukce prostoru pro cestující při bočním nárazu; |
| --- | --- |

2.1

„schválením vozidla“ rozumí schválení typu vozidla z hlediska chování nosné konstrukce prostoru pro cestující při bočním nárazu;

| 2.2 | „typem vozidla“ rozumí kategorie motorových vozidel, které se neliší v takových zásadních hlediscích, jako jsou: |
| --- | --- |

2.2

„typem vozidla“ rozumí kategorie motorových vozidel, které se neliší v takových zásadních hlediscích, jako jsou:

| 2.2.1 | délka, šířka a světlá výška vozidla, pokud mají nepříznivý vliv na zkoušky předepsané tímto předpisem; |
| --- | --- |

2.2.1

délka, šířka a světlá výška vozidla, pokud mají nepříznivý vliv na zkoušky předepsané tímto předpisem;

| 2.2.2 | nosná konstrukce, rozměry, obrysy a materiály boků prostoru pro cestující, pokud mají nepříznivý vliv na výsledky nárazové zkoušky předepsané tímto předpisem; |
| --- | --- |

2.2.2

nosná konstrukce, rozměry, obrysy a materiály boků prostoru pro cestující, pokud mají nepříznivý vliv na výsledky nárazové zkoušky předepsané tímto předpisem;

| 2.2.3 | obrysy a vnitřní rozměry prostoru pro cestující a typ ochranných systémů, pokud mají nepříznivý vliv na výsledky nárazové zkoušky předepsané tímto předpisem; |
| --- | --- |

2.2.3

obrysy a vnitřní rozměry prostoru pro cestující a typ ochranných systémů, pokud mají nepříznivý vliv na výsledky nárazové zkoušky předepsané tímto předpisem;

| 2.2.4 | umístění motoru (vpředu, vzadu nebo uprostřed); |
| --- | --- |

2.2.4

umístění motoru (vpředu, vzadu nebo uprostřed);

| 2.2.5 | pohotovostní hmotnost, pokud má nepříznivý vliv na výsledky zkoušky předepsané tímto předpisem; |
| --- | --- |

2.2.5

pohotovostní hmotnost, pokud má nepříznivý vliv na výsledky zkoušky předepsané tímto předpisem;

| 2.2.6 | volitelné zařízení nebo vnitřní výbava, pokud mají nepříznivý vliv na výsledky zkoušky předepsané tímto předpisem; |
| --- | --- |

2.2.6

volitelné zařízení nebo vnitřní výbava, pokud mají nepříznivý vliv na výsledky zkoušky předepsané tímto předpisem;

| 2.2.7 | typ předních sedadel a poloha R-bodu, pokud mají nepříznivý vliv na výsledky zkoušky předepsané tímto předpisem; |
| --- | --- |

2.2.7

typ předních sedadel a poloha R-bodu, pokud mají nepříznivý vliv na výsledky zkoušky předepsané tímto předpisem;

| 2.3 | „prostorem pro cestující“ rozumí prostor určený pro cestující ohraničený střechou, podlahou, bočními stěnami, dveřmi, zasklením, přední přepážkou a rovinou přepážky zadního prostoru nebo rovinou opěradla zadního sedadla; |
| --- | --- |

2.3

„prostorem pro cestující“ rozumí prostor určený pro cestující ohraničený střechou, podlahou, bočními stěnami, dveřmi, zasklením, přední přepážkou a rovinou přepážky zadního prostoru nebo rovinou opěradla zadního sedadla;

| 2.4 | „R-bodem“ nebo „vztažným bodem místa k sezení“ se rozumí vztažný bod určený výrobcem vozidla, který: |
| --- | --- |

2.4

„R-bodem“ nebo „vztažným bodem místa k sezení“ se rozumí vztažný bod určený výrobcem vozidla, který:

| 2.4.1 | má souřadnice určené ve vztahu k nosné konstrukci vozidla; |
| --- | --- |

2.4.1

má souřadnice určené ve vztahu k nosné konstrukci vozidla;

| 2.4.2 | odpovídá teoretické poloze bodu rotace trup/stehna (H-bod) pro nejnižší a krajní zadní obvyklou polohu pro řízení nebo používání určenou výrobcem vozidla pro každé jím stanovené místo k sezení; |
| --- | --- |

2.4.2

odpovídá teoretické poloze bodu rotace trup/stehna (H-bod) pro nejnižší a krajní zadní obvyklou polohu pro řízení nebo používání určenou výrobcem vozidla pro každé jím stanovené místo k sezení;

| 2.5 | „H-bodem“ rozumí bod stanovený přílohou 3 tohoto předpisu; |
| --- | --- |

2.5

„H-bodem“ rozumí bod stanovený přílohou 3 tohoto předpisu;

| 2.6 | „objemem palivové nádrže“ rozumí objem nádrže určený výrobcem vozidla; |
| --- | --- |

2.6

„objemem palivové nádrže“ rozumí objem nádrže určený výrobcem vozidla;

| 2.7 | „příčnou rovinou“ rozumí svislá rovina kolmá ke střední podélné svislé rovině vozidla; |
| --- | --- |

2.7

„příčnou rovinou“ rozumí svislá rovina kolmá ke střední podélné svislé rovině vozidla;

| 2.8 | „ochranným systémem“ rozumí zařízení určené pro zadržení nebo ochranu cestujících; |
| --- | --- |

2.8

„ochranným systémem“ rozumí zařízení určené pro zadržení nebo ochranu cestujících;

| 2.9 | „typem ochranného systému“ rozumí kategorie ochranných zařízení, která se neliší v takových podstatných vlastnostech, jako je jejich:






  — | technologie, |
| --- | --- | --- |

2.9

„typem ochranného systému“ rozumí kategorie ochranných zařízení, která se neliší v takových podstatných vlastnostech, jako je jejich:

—

technologie,

| — | geometrie, |
| --- | --- |

—

geometrie,

| — | použité materiály; |
| --- | --- |

—

použité materiály;

| 2.10 | „referenční hmotností“ rozumí pohotovostní hmotnost vozidla zvýšená o 100 kg (tj. hmotnost figuríny pro boční náraz včetně přístrojů); |
| --- | --- |

2.10

„referenční hmotností“ rozumí pohotovostní hmotnost vozidla zvýšená o 100 kg (tj. hmotnost figuríny pro boční náraz včetně přístrojů);

| 2.11 | „pohotovostní hmotností“ rozumí hmotnost vozidla v provozním stavu bez řidiče, cestujících nebo nákladu, avšak s palivovou nádrží naplněnou na 90 % jejího objemu a s běžnou soupravou nářadí a popřípadě s rezervním kolem; |
| --- | --- |

2.11

„pohotovostní hmotností“ rozumí hmotnost vozidla v provozním stavu bez řidiče, cestujících nebo nákladu, avšak s palivovou nádrží naplněnou na 90 % jejího objemu a s běžnou soupravou nářadí a popřípadě s rezervním kolem;

| 2.12 | „pohyblivou deformovatelnou bariérou“ rozumí zařízení, kterým se naráží do zkoušeného vozidla. Skládá se ze zkušebního vozíku a nárazového tělesa; |
| --- | --- |

2.12

„pohyblivou deformovatelnou bariérou“ rozumí zařízení, kterým se naráží do zkoušeného vozidla. Skládá se ze zkušebního vozíku a nárazového tělesa;

| 2.13 | „nárazovým tělesem“ rozumí deformovatelný díl připevněný na přední části pohyblivé deformovatelné bariéry; |
| --- | --- |

2.13

„nárazovým tělesem“ rozumí deformovatelný díl připevněný na přední části pohyblivé deformovatelné bariéry;

| 2.14 | „zkušebním vozíkem“ rozumí rám s koly, který se volně pohybuje podél své podélné osy do bodu nárazu. Na jeho přední část je připevněno nárazové těleso. |
| --- | --- |

2.14

„zkušebním vozíkem“ rozumí rám s koly, který se volně pohybuje podél své podélné osy do bodu nárazu. Na jeho přední část je připevněno nárazové těleso.

3.   ŽÁDOST O SCHVÁLENÍ

| 3.1 | Žádost o schválení typu vozidla z hlediska bezpečnosti cestujících při bočním nárazu předkládá výrobce vozidla nebo jeho řádně zplnomocněný zástupce. |
| --- | --- |

3.1

Žádost o schválení typu vozidla z hlediska bezpečnosti cestujících při bočním nárazu předkládá výrobce vozidla nebo jeho řádně zplnomocněný zástupce.

| 3.2 | Spolu se žádostí musí být trojmo předloženy níže jmenované doklady obsahující následující údaje: |
| --- | --- |

3.2

Spolu se žádostí musí být trojmo předloženy níže jmenované doklady obsahující následující údaje:

| 3.2.1 | podrobný popis typu vozidla, jeho konstrukce, rozměrů, obrysů a použitého materiálu; |
| --- | --- |

3.2.1

podrobný popis typu vozidla, jeho konstrukce, rozměrů, obrysů a použitého materiálu;

| 3.2.2 | fotografie a/nebo kresby a výkresy vozidla vyobrazující typ vozidla zepředu, z boku a zezadu a detaily boční části nosné konstrukce; |
| --- | --- |

3.2.2

fotografie a/nebo kresby a výkresy vozidla vyobrazující typ vozidla zepředu, z boku a zezadu a detaily boční části nosné konstrukce;

| 3.2.3 | údaje o hmotnosti vozidla podle definice v odstavci 2.11 tohoto předpisu; |
| --- | --- |

3.2.3

údaje o hmotnosti vozidla podle definice v odstavci 2.11 tohoto předpisu;

| 3.2.4 | obrysy a vnitřní rozměry prostoru pro cestující; |
| --- | --- |

3.2.4

obrysy a vnitřní rozměry prostoru pro cestující;

| 3.2.5 | popis příslušných bočních částí výbavy vnitřního prostoru a ochranných systémů instalovaných ve vozidle. |
| --- | --- |

3.2.5

popis příslušných bočních částí výbavy vnitřního prostoru a ochranných systémů instalovaných ve vozidle.

| 3.3 | Žadatel o schválení má právo předložit veškeré údaje a výsledky provedených zkoušek, kterými je možno s dostatečnou přesností doložit, že prototyp vozidla odpovídá požadavkům. |
| --- | --- |

3.3

Žadatel o schválení má právo předložit veškeré údaje a výsledky provedených zkoušek, kterými je možno s dostatečnou přesností doložit, že prototyp vozidla odpovídá požadavkům.

| 3.4 | Vozidlo představující daný typ, který má být schválen, musí být předáno zkušebně odpovědné za provedení schvalovacích zkoušek. |
| --- | --- |

3.4

Vozidlo představující daný typ, který má být schválen, musí být předáno zkušebně odpovědné za provedení schvalovacích zkoušek.

| 3.4.1 | Pokud vozidlo neobsahuje všechny příslušné komponenty daného typu, může být přijato ke zkouškám, jen pokud lze prokázat, že chybějící komponenty negativně neovlivní výsledky zkoušky předepsané tímto předpisem. |
| --- | --- |

3.4.1

Pokud vozidlo neobsahuje všechny příslušné komponenty daného typu, může být přijato ke zkouškám, jen pokud lze prokázat, že chybějící komponenty negativně neovlivní výsledky zkoušky předepsané tímto předpisem.

| 3.4.2 | Žadatel o schválení je povinen dokázat, že použití odstavce 3.4.1 je v souladu s požadavky tohoto předpisu. |
| --- | --- |

3.4.2

Žadatel o schválení je povinen dokázat, že použití odstavce 3.4.1 je v souladu s požadavky tohoto předpisu.

4.   SCHVÁLENÍ

| 4.1 | Typ vozidla se schválí, jestliže vozidlo předané ke schválení podle tohoto předpisu splňuje požadavky níže uvedeného odstavce 5. |
| --- | --- |

4.1

Typ vozidla se schválí, jestliže vozidlo předané ke schválení podle tohoto předpisu splňuje požadavky níže uvedeného odstavce 5.

| 4.2 | Vzniknou-li při ověřování shody vozidla s požadavky tohoto předpisu pochybnosti, vezmou se v úvahu veškeré údaje a výsledky zkoušek předložené výrobcem, které lze zvážit při hodnocení schvalovacích zkoušek provedených zkušebnou. |
| --- | --- |

4.2

Vzniknou-li při ověřování shody vozidla s požadavky tohoto předpisu pochybnosti, vezmou se v úvahu veškeré údaje a výsledky zkoušek předložené výrobcem, které lze zvážit při hodnocení schvalovacích zkoušek provedených zkušebnou.

| 4.3 | Každému schválenému typu je přiděleno číslo schválení. První dvě číslice (v současnosti 01 odpovídající sérii změn 01) označují sérii změn zahrnujících poslední technické změny předpisu v době vydání schválení. Stejná strana dohody nesmí totožné číslo schválení přidělit jinému typu vozidla. |
| --- | --- |

4.3

Každému schválenému typu je přiděleno číslo schválení. První dvě číslice (v současnosti 01 odpovídající sérii změn 01) označují sérii změn zahrnujících poslední technické změny předpisu v době vydání schválení. Stejná strana dohody nesmí totožné číslo schválení přidělit jinému typu vozidla.

| 4.4 | Oznámení o udělení, prodloužení nebo zamítnutí schválení typu vozidla dle tohoto předpisu musí strany dohody, které používají tento předpis, sdělit na formuláři dle přílohy 1 tohoto předpisu, spolu s fotografiemi a/nebo výkresy a diagramy, které předložil žadatel o schválení, ve formátu max. A4 (210 × 297 mm) nebo složenými na tento formát a ve vhodném měřítku. |
| --- | --- |

4.4

Oznámení o udělení, prodloužení nebo zamítnutí schválení typu vozidla dle tohoto předpisu musí strany dohody, které používají tento předpis, sdělit na formuláři dle přílohy 1 tohoto předpisu, spolu s fotografiemi a/nebo výkresy a diagramy, které předložil žadatel o schválení, ve formátu max. A4 (210 × 297 mm) nebo složenými na tento formát a ve vhodném měřítku.

| 4.5 | Každé vozidlo odpovídající typu schválenému dle tohoto předpisu ponese zjevně a na dobře přístupném místě vyznačeném ve schvalovacím formuláři mezinárodní značku schválení typu, kterou tvoří: |
| --- | --- |

4.5

Každé vozidlo odpovídající typu schválenému dle tohoto předpisu ponese zjevně a na dobře přístupném místě vyznačeném ve schvalovacím formuláři mezinárodní značku schválení typu, kterou tvoří:

| 4.5.1 | kruh, v němž je písmeno „E“ následované rozlišovacím číslem země, která schválení udělila (1); |
| --- | --- |

4.5.1

kruh, v němž je písmeno „E“ následované rozlišovacím číslem země, která schválení udělila (1);

| 4.5.2 | číslo tohoto předpisu následované písmenem „R“, pomlčkou a číslem schválení napravo od kruhu předepsaného v odstavci 4.5.1. |
| --- | --- |

4.5.2

číslo tohoto předpisu následované písmenem „R“, pomlčkou a číslem schválení napravo od kruhu předepsaného v odstavci 4.5.1.

| 4.6 | Jestliže vozidlo podle jednoho nebo několika dalších předpisů připojených k dohodě odpovídá typu schválenému v zemi, která udělila schválení podle tohoto předpisu, není třeba symbol předepsaný odstavcem 4.5.1 opakovat; v takovém případě jsou číslo předpisu, čísla schválení a další symboly všech předpisů, podle nichž bylo v příslušné zemi uděleno schválení podle tohoto předpisu, uvedena ve svislých sloupcích vpravo od symbolu předepsaného odstavcem 4.5.1. |
| --- | --- |

4.6

Jestliže vozidlo podle jednoho nebo několika dalších předpisů připojených k dohodě odpovídá typu schválenému v zemi, která udělila schválení podle tohoto předpisu, není třeba symbol předepsaný odstavcem 4.5.1 opakovat; v takovém případě jsou číslo předpisu, čísla schválení a další symboly všech předpisů, podle nichž bylo v příslušné zemi uděleno schválení podle tohoto předpisu, uvedena ve svislých sloupcích vpravo od symbolu předepsaného odstavcem 4.5.1.

| 4.7 | Značka schválení typu musí být čitelná a nesmazatelná. |
| --- | --- |

4.7

Značka schválení typu musí být čitelná a nesmazatelná.

| 4.8 | Značka schválení typu musí být umístěna v blízkosti výrobního štítku vozidla nebo na něm. |
| --- | --- |

4.8

Značka schválení typu musí být umístěna v blízkosti výrobního štítku vozidla nebo na něm.

| 4.9 | Příklady značek schválení typu jsou uvedeny v příloze 2 tohoto předpisu. |
| --- | --- |

4.9

Příklady značek schválení typu jsou uvedeny v příloze 2 tohoto předpisu.

5.   SPECIFIKACE A ZKOUŠKY

| 5.1 | Vozidlo musí podstoupit zkoušku dle přílohy 4 tohoto předpisu. |
| --- | --- |

5.1

Vozidlo musí podstoupit zkoušku dle přílohy 4 tohoto předpisu.

| 5.1.1 | Zkouška se provádí na straně řidiče, ledaže by se případná asymetrická konstrukce boků vozidla lišila do té míry, že by to ovlivnilo výsledky zkoušky při bočním nárazu. V takovém případě je možno po dohodě výrobce a zkušebny použít jednu z alternativ uvedenou v odstavci 5.1.1.1 nebo 5.1.1.2. |
| --- | --- |

5.1.1

Zkouška se provádí na straně řidiče, ledaže by se případná asymetrická konstrukce boků vozidla lišila do té míry, že by to ovlivnilo výsledky zkoušky při bočním nárazu. V takovém případě je možno po dohodě výrobce a zkušebny použít jednu z alternativ uvedenou v odstavci 5.1.1.1 nebo 5.1.1.2.

| 5.1.1.1 | Výrobce poskytne schvalovacímu orgánu informace ohledně slučitelnosti výsledků, pokud jde o stranu řidiče, jestliže se zkouška provádí na této straně. |
| --- | --- |

5.1.1.1

Výrobce poskytne schvalovacímu orgánu informace ohledně slučitelnosti výsledků, pokud jde o stranu řidiče, jestliže se zkouška provádí na této straně.

| 5.1.1.2 | Pokud má schvalovací orgán pochybnosti ohledně konstrukce vozidla, rozhodne, že se zkouška provede na straně spolujezdce, což se považuje za méně příznivé. |
| --- | --- |

5.1.1.2

Pokud má schvalovací orgán pochybnosti ohledně konstrukce vozidla, rozhodne, že se zkouška provede na straně spolujezdce, což se považuje za méně příznivé.

| 5.1.2 | Zkušebna může po konzultaci s výrobcem požadovat, aby se zkouška provedla se sedadlem v jiné poloze, než uvádí odstavec 5.5.1 přílohy 4. Poloha se uvede ve zkušebním protokolu (2). |
| --- | --- |

5.1.2

Zkušebna může po konzultaci s výrobcem požadovat, aby se zkouška provedla se sedadlem v jiné poloze, než uvádí odstavec 5.5.1 přílohy 4. Poloha se uvede ve zkušebním protokolu (2).

| 5.1.3 | Výsledek této zkoušky se považuje za uspokojivý, pokud jsou splněny požadavky níže uvedených odstavců 5.2 a 5.3. |
| --- | --- |

5.1.3

Výsledek této zkoušky se považuje za uspokojivý, pokud jsou splněny požadavky níže uvedených odstavců 5.2 a 5.3.

5.2   Zkušební kritéria

| 5.2.1 | Zkušební kritéria stanovená pro nárazovou zkoušku v souladu s dodatkem k příloze 4 tohoto předpisu musí splňovat následující podmínky: |
| --- | --- |

5.2.1

Zkušební kritéria stanovená pro nárazovou zkoušku v souladu s dodatkem k příloze 4 tohoto předpisu musí splňovat následující podmínky:

| 5.2.1.1 | biomechanické kritérium hlavy (HPC – Head Performance Criterion) musí být menší nebo rovné 1 000; jestliže nedojde k nárazu hlavy, HPC se neměří ani nevypočítává, ale zaznamená jako „hlava nenarazila“; |
| --- | --- |

5.2.1.1

biomechanické kritérium hlavy (HPC – Head Performance Criterion) musí být menší nebo rovné 1 000; jestliže nedojde k nárazu hlavy, HPC se neměří ani nevypočítává, ale zaznamená jako „hlava nenarazila“;

| 5.2.1.2 | biomechanická kritéria hrudníku:






  a) | kritérium průhybu žeber (RDC – Rib Deflection Criterion) musí činit nejvýše 42 mm; |
| --- | --- | --- |

5.2.1.2

biomechanická kritéria hrudníku:

a)

kritérium průhybu žeber (RDC – Rib Deflection Criterion) musí činit nejvýše 42 mm;

| b) | kritérium měkkých tkání (VC – Viscous Criterion) musí činit nejvýše 1,0 m/s. |
| --- | --- |

b)

kritérium měkkých tkání (VC – Viscous Criterion) musí činit nejvýše 1,0 m/s.

Po přechodné období dvou let od data uvedeného v odstavci 10.2 tohoto předpisu nebude hodnota V * C ve schvalovací zkoušce kritériem splnění či nesplnění, ale musí se zaznamenat do zkušebního protokolu a evidovat schvalovacími orgány. Po uplynutí tohoto přechodného období se hodnota VC 1,0 m/s použije jako kritérium pro splnění či nesplnění, pokud strany dohody, které používají tento předpis, nerozhodnou jinak.

| 5.2.1.3 | biomechanické kritérium pánve:
  maximální zatížení stydké kosti (PSPF – Pubic Symphysis Peak Force) musí činit nejvýše 6 kN; |
| --- | --- |

5.2.1.3

biomechanické kritérium pánve:

maximální zatížení stydké kosti (PSPF – Pubic Symphysis Peak Force) musí činit nejvýše 6 kN;

| 5.2.1.4 | biomechanické kritérium břicha:
  maximální síla působící na břicho (APF – Abdominal Peak Force) musí být nejvýše 2,5 kN interní síly (odpovídá vnější síle 4,5 kN). |
| --- | --- |

5.2.1.4

biomechanické kritérium břicha:

maximální síla působící na břicho (APF – Abdominal Peak Force) musí být nejvýše 2,5 kN interní síly (odpovídá vnější síle 4,5 kN).

5.3   Zvláštní požadavky

| 5.3.1 | Během zkoušky se nesmí otevřít žádné dveře. |
| --- | --- |

5.3.1

Během zkoušky se nesmí otevřít žádné dveře.

| 5.3.2 | Po nárazu musí být možné bez použití nástrojů: |
| --- | --- |

5.3.2

Po nárazu musí být možné bez použití nástrojů:

| 5.3.2.1 | otevřít dostatečný počet dveří běžně používaných k nastupování a vystupování cestujících a podle potřeby sklopit opěradla nebo celá sedadla a evakuovat všechny cestující; |
| --- | --- |

5.3.2.1

otevřít dostatečný počet dveří běžně používaných k nastupování a vystupování cestujících a podle potřeby sklopit opěradla nebo celá sedadla a evakuovat všechny cestující;

| 5.3.2.2 | uvolnit figurínu z ochranného systému; |
| --- | --- |

5.3.2.2

uvolnit figurínu z ochranného systému;

| 5.3.2.3 | vyjmout figurínu z vozidla; |
| --- | --- |

5.3.2.3

vyjmout figurínu z vozidla;

| 5.3.3 | žádné zařízení nebo součást interiéru se nesmí uvolnit tak, aby se výrazně zvýšilo riziko zranění od ostrých výstupků nebo roztřepených hran; |
| --- | --- |

5.3.3

žádné zařízení nebo součást interiéru se nesmí uvolnit tak, aby se výrazně zvýšilo riziko zranění od ostrých výstupků nebo roztřepených hran;

| 5.3.4 | praskliny jako následek trvalé deformace jsou přijatelné, pokud nezvyšují riziko zranění; |
| --- | --- |

5.3.4

praskliny jako následek trvalé deformace jsou přijatelné, pokud nezvyšují riziko zranění;

| 5.3.5 | pokud po kolizi uniká z palivového systému kapalina, nesmí rychlost úniku překročit 30 g/min; jestliže se kapalina z palivového systému mísí s kapalinami z jiných systémů a jednotlivé kapaliny nelze snadno oddělit a identifikovat, zohlední se při hodnocení nepřetržitého úniku všechny zachycené kapaliny. |
| --- | --- |

5.3.5

pokud po kolizi uniká z palivového systému kapalina, nesmí rychlost úniku překročit 30 g/min; jestliže se kapalina z palivového systému mísí s kapalinami z jiných systémů a jednotlivé kapaliny nelze snadno oddělit a identifikovat, zohlední se při hodnocení nepřetržitého úniku všechny zachycené kapaliny.

6.   ÚPRAVA TYPU VOZIDLA

| 6.1 | Jakékoli úpravy ovlivňující nosnou konstrukci, počet a typ sedadel, vnitřní obložení nebo výbavu nebo polohu ovládacích prvků vozidla nebo mechanických dílů, které by mohly ovlivnit schopnost boku vozidla pohlcovat energii, musí být oznámeny správnímu orgánu, který uděluje schválení. Tento orgán může buď: |
| --- | --- |

6.1

Jakékoli úpravy ovlivňující nosnou konstrukci, počet a typ sedadel, vnitřní obložení nebo výbavu nebo polohu ovládacích prvků vozidla nebo mechanických dílů, které by mohly ovlivnit schopnost boku vozidla pohlcovat energii, musí být oznámeny správnímu orgánu, který uděluje schválení. Tento orgán může buď:

| 6.1.1 | uznat, že je nepravděpodobné, že by provedené úpravy měly znatelný negativní účinek a že vozidlo v každém případě stále splňuje požadavky, nebo |
| --- | --- |

6.1.1

uznat, že je nepravděpodobné, že by provedené úpravy měly znatelný negativní účinek a že vozidlo v každém případě stále splňuje požadavky, nebo

| 6.1.2 | požadovat od zkušebny odpovědné za provádění zkoušek další zkušební protokol. |
| --- | --- |

6.1.2

požadovat od zkušebny odpovědné za provádění zkoušek další zkušební protokol.

| 6.1.2.1 | Jakákoli úprava vozidla ovlivňující základní tvar nosné konstrukce vozidla nebo jakákoli odchylka referenční hmotnosti větší než 8 procent, která by podle úsudku orgánu měla významný vliv na výsledky zkoušky, vyžaduje opakování zkoušky podle přílohy 4. |
| --- | --- |

6.1.2.1

Jakákoli úprava vozidla ovlivňující základní tvar nosné konstrukce vozidla nebo jakákoli odchylka referenční hmotnosti větší než 8 procent, která by podle úsudku orgánu měla významný vliv na výsledky zkoušky, vyžaduje opakování zkoušky podle přílohy 4.

| 6.1.2.2 | Pokud zkušebna po konzultaci s výrobcem vozidla uzná, že úpravy typu vozidla nevyžadují opakování celé zkoušky, je možno provést částečnou zkoušku. Tento případ nastane, jestliže se referenční hmotnost nezměnila o více než 8 procent v porovnání s původním vozidlem, nebo se nezměnil počet předních sedadel. Změny typu sedadel nebo vybavení interiéru nemusí automaticky vyžadovat opakování celé zkoušky. Příklad přístupu k tomuto problému je uveden v příloze 8. |
| --- | --- |

6.1.2.2

Pokud zkušebna po konzultaci s výrobcem vozidla uzná, že úpravy typu vozidla nevyžadují opakování celé zkoušky, je možno provést částečnou zkoušku. Tento případ nastane, jestliže se referenční hmotnost nezměnila o více než 8 procent v porovnání s původním vozidlem, nebo se nezměnil počet předních sedadel. Změny typu sedadel nebo vybavení interiéru nemusí automaticky vyžadovat opakování celé zkoušky. Příklad přístupu k tomuto problému je uveden v příloze 8.

| 6.2 | Potvrzení nebo zamítnutí schválení spolu s uvedením změn je stranám dohody používajícím tento předpis sděleno podle postupu uvedeného v odstavci 4.4 výše. |
| --- | --- |

6.2

Potvrzení nebo zamítnutí schválení spolu s uvedením změn je stranám dohody používajícím tento předpis sděleno podle postupu uvedeného v odstavci 4.4 výše.

| 6.3 | Příslušný orgán vystavující prodloužení schválení přidělí pořadové číslo každému formuláři sdělení vystavenému pro účely takového prodloužení. |
| --- | --- |

6.3

Příslušný orgán vystavující prodloužení schválení přidělí pořadové číslo každému formuláři sdělení vystavenému pro účely takového prodloužení.

7.   SHODNOST VÝROBY

Shodnost výrobních postupů musí být v souladu s postupy, které stanoví dodatek 2 dohody (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2), s následujícími požadavky:

| 7.1 | každé vozidlo schválené podle tohoto předpisu musí být vyrobeno tak, aby vyhovovalo schválenému typu a splňovalo požadavky uvedené v odstavci 5 výše; |
| --- | --- |

7.1

každé vozidlo schválené podle tohoto předpisu musí být vyrobeno tak, aby vyhovovalo schválenému typu a splňovalo požadavky uvedené v odstavci 5 výše;

| 7.2 | držitel schválení zajistí, aby pro každý typ vozidla byla prováděna alespoň zkouška měřením; |
| --- | --- |

7.2

držitel schválení zajistí, aby pro každý typ vozidla byla prováděna alespoň zkouška měřením;

| 7.3 | orgán, který schválení udělil, může kdykoli prověřit metody kontrolování shody používané v jednotlivých výrobních zařízeních. Běžné je provádět taková prověření každé dva roky. |
| --- | --- |

7.3

orgán, který schválení udělil, může kdykoli prověřit metody kontrolování shody používané v jednotlivých výrobních zařízeních. Běžné je provádět taková prověření každé dva roky.

8.   POSTIHY PŘI NESHODNOSTI VÝROBY

| 8.1 | Schválení udělené typu vozidla dle tohoto předpisu je možno odejmout, pokud není splněn požadavek uvedený v odstavci 7.1 výše, nebo jestliže vybrané vozidlo nebo vozidla nevyhověla při přezkoušení podle odstavce 7.2 výše. |
| --- | --- |

8.1

Schválení udělené typu vozidla dle tohoto předpisu je možno odejmout, pokud není splněn požadavek uvedený v odstavci 7.1 výše, nebo jestliže vybrané vozidlo nebo vozidla nevyhověla při přezkoušení podle odstavce 7.2 výše.

| 8.2 | Jestliže strana dohody používající tento předpis odejme schválení, které dříve udělila, musí o tom vyrozumět ostatní strany dohody používající tento předpis prostřednictvím formuláře, jehož vzor je v příloze 1 tohoto předpisu. |
| --- | --- |

8.2

Jestliže strana dohody používající tento předpis odejme schválení, které dříve udělila, musí o tom vyrozumět ostatní strany dohody používající tento předpis prostřednictvím formuláře, jehož vzor je v příloze 1 tohoto předpisu.

9.   UKONČENÍ VÝROBY

Jestliže držitel schválení definitivně ukončí výrobu typu vozidla schváleného v souladu s tímto předpisem, podá o tom informaci orgánu, který schválení udělil. Jakmile tento orgán obdrží příslušné sdělení, informuje ostatní strany dohody z roku 1958, které používají tento předpis, prostřednictvím formuláře, jehož vzor je uveden v příloze 1 tohoto předpisu.

10.   PŘECHODNÁ USTANOVENÍ

| 10.1 | Od okamžiku, kdy oficiálně vstoupí v platnost doplněk 1 k sérii změn 02, nesmí žádná strana dohody používající tento předpis odmítnout udělit schválení EHK podle tohoto předpisu ve znění dodatku 1 k sérii změn 02. |
| --- | --- |

10.1

Od okamžiku, kdy oficiálně vstoupí v platnost doplněk 1 k sérii změn 02, nesmí žádná strana dohody používající tento předpis odmítnout udělit schválení EHK podle tohoto předpisu ve znění dodatku 1 k sérii změn 02.

| 10.2 | Po uplynutí 12 měsíců od vstupu série změn 02 v platnost musí smluvní strany používající tento předpis udělovat schválení EHK jen těm typům vozidel, která vyhoví požadavkům tohoto předpisu ve znění série změn 02. |
| --- | --- |

10.2

Po uplynutí 12 měsíců od vstupu série změn 02 v platnost musí smluvní strany používající tento předpis udělovat schválení EHK jen těm typům vozidel, která vyhoví požadavkům tohoto předpisu ve znění série změn 02.

| 10.3 | Po uplynutí 60 měsíců ode dne, kdy začne platit série změn 02, mohou smluvní strany používající tento předpis odmítnout první vnitrostátní registraci (první uvedení do provozu) vozidel, která nesplní požadavky tohoto předpisu ve znění série změn 02. |
| --- | --- |

10.3

Po uplynutí 60 měsíců ode dne, kdy začne platit série změn 02, mohou smluvní strany používající tento předpis odmítnout první vnitrostátní registraci (první uvedení do provozu) vozidel, která nesplní požadavky tohoto předpisu ve znění série změn 02.

| 10.4 | Po uplynutí 36 měsíců od vstupu doplňku 1 k sérii změn 02 v platnost musí smluvní strany používající tento předpis udělovat schválení EHK jen těm typům vozidel, která vyhoví požadavkům tohoto předpisu ve znění doplňku 1 k sérii změn 02. |
| --- | --- |

10.4

Po uplynutí 36 měsíců od vstupu doplňku 1 k sérii změn 02 v platnost musí smluvní strany používající tento předpis udělovat schválení EHK jen těm typům vozidel, která vyhoví požadavkům tohoto předpisu ve znění doplňku 1 k sérii změn 02.

| 10.5 | Po uplynutí 84 měsíců od vstupu doplňku 1 k sérii změn 02 v platnost mohou smluvní strany používající tento předpis odmítnout první vnitrostátní registraci (první uvedení do provozu) vozidel, která nesplní požadavky tohoto předpisu ve znění doplňku 1 k sérii změn 02. |
| --- | --- |

10.5

Po uplynutí 84 měsíců od vstupu doplňku 1 k sérii změn 02 v platnost mohou smluvní strany používající tento předpis odmítnout první vnitrostátní registraci (první uvedení do provozu) vozidel, která nesplní požadavky tohoto předpisu ve znění doplňku 1 k sérii změn 02.

11.   NÁZVY A ADRESY ZKUŠEBEN ODPOVĚDNÝCH ZA PROVÁDĚNÍ SCHVALOVACÍCH ZKOUŠEK, NÁZVY A ADRESY SPRÁVNÍCH ORGÁNŮ

Smluvní strany dohody používající tento předpis sdělí sekretariátu OSN názvy a adresy zkušeben odpovědných za provádění schvalovacích zkoušek a správních orgánů, které udělují schválení a kterým se mají posílat formuláře potvrzující udělení, prodloužení, zamítnutí nebo odnětí schválení vydané v ostatních zemích.

---

(1)  1 Německo, 2 Francie, 3 Itálie, 4 Nizozemsko, 5 Švédsko, 6 Belgie, 7 Maďarsko, 8 Česká republika, 9 Španělsko, 10 Jugoslávie, 11 Spojené království, 12 Rakousko, 13 Lucembursko, 14 Švýcarsko, 15 (neobsazeno), 16 Norsko, 17 Finsko, 18 Dánsko, 19 Rumunsko, 20 Polsko, 21 Portugalsko, 22 Ruská federace, 23 Řecko, 24 Irsko, 25 Chorvatsko, 26 Slovinsko, 27 Slovensko, 28 Bělorusko, 29 Estonsko, 30 (neobsazeno), 31 Bosna a Hercegovina, 32 Lotyšsko, 33 (neobsazeno), 34 Bulharsko, 35–36 (neobsazeno), 37 Turecko, 38–39 (neobsazeno), 40 bývalá Jugoslávská republika Makedonie, 41 (neobsazeno), 42 Evropské společenství (schválení vydávají jeho členské státy používající svůj příslušný symbol EHK), 43 Japonsko, 44 (neobsazeno), 45 Austrálie a 46 Ukrajina. Dalším státům se přidělí následná čísla chronologicky v pořadí, ve kterém budou ratifikovat Dohodu o přijetí jednotných technických pravidel pro kolová vozidla, zařízení a části, které lze montovat a/nebo užívat na kolových vozidlech, a o podmínkách vzájemného uznávání schválení typu udělených na základě těchto pravidel, nebo v němž budou k této dohodě přistupovat. Takto přidělená čísla sdělí smluvním stranám dohody generální tajemník Organizace spojených národů.

(2)  Do 30. září 2000 je pro účely zkoušek rozsah běžných podélných seřízení omezen tak, že H-bod leží uvnitř délky dveřního otvoru.

---

PŘÍLOHA 1

(maximální formát: A4 (210 × 297 mm))

SDĚLENÍ

Image

---

PÍLOHA 2

USPOŘÁDÁNÍ ZNAČKY SCHVÁLENÍ TYPU

Vzor A

(Viz odstavec 4.5 tohoto předpisu)

Image

a = 8 mm min.

Tato značka schválení typu umístěná na vozidle dokazuje, že tento typ vozidla byl z hlediska ochrany cestujících při bočním nárazu schválen v Nizozemsku (E4) dle předpisu č. 95. Číslo schválení dokládá, že schválení bylo uděleno v souladu s požadavky předpisu č. 95 ve znění série změn 01.

Vzor B

(Viz odstavec 4.6 tohoto předpisu)

Image

a = 8 mm min.

Tato značka schválení typu umístěná na vozidle dokazuje, že tento typ vozidla byl schválen v Nizozemsku (E4) podle předpisů č. 95 a 24 (1) . (V případě druhého předpisu další symbol následující za číslem předpisu dokládá, že korigovaný absorpční koeficient činí 1,30 m-1). První dvě číslice čísla schválení znamenají, že v době udělení schválení zahrnoval předpis č. 95 sérii změn 01 a předpis č. 24 sérii změn 03.

---

(1)  Druhé číslo je uvedeno jen jako příklad.

---

PŘÍLOHA 3

POSTUP STANOVENÍ H-BODU A SKUTEČNÉHO ÚHLU TRUPU PRO MÍSTA K SEZENÍ V MOTOROVÝCH VOZIDLECH

1.   ÚČEL

Postup popsaný v této příloze se užívá pro stanovení H-bodu a pro stanovení skutečného úhlu trupu pro jedno nebo více míst k sezení v motorovém vozidle a pro ověření vztahu naměřených údajů ke konstrukčním hodnotám uváděným výrobcem vozidla (1).

2.   DEFINICE

Pro účely této přílohy se:

| 2.1 | „referenčními údaji“ rozumí jedna nebo více následujících vlastností místa k sezení: |
| --- | --- |

2.1

„referenčními údaji“ rozumí jedna nebo více následujících vlastností místa k sezení:

| 2.1.1 | H-bod a R-bod a jejich vztah; |
| --- | --- |

2.1.1

H-bod a R-bod a jejich vztah;

| 2.1.2 | skutečný úhel trupu, konstrukční úhel trupu a jejich vztah; |
| --- | --- |

2.1.2

skutečný úhel trupu, konstrukční úhel trupu a jejich vztah;

| 2.2 | „trojrozměrným zařízením pro určení H-bodu“ (zařízením 3-D H) rozumí zařízení užívané k určení H-bodu a skutečného úhlu trupu. Toto zařízení je popsáno v dodatku 1 této přílohy; |
| --- | --- |

2.2

„trojrozměrným zařízením pro určení H-bodu“ (zařízením 3-D H) rozumí zařízení užívané k určení H-bodu a skutečného úhlu trupu. Toto zařízení je popsáno v dodatku 1 této přílohy;

| 2.3 | „H-bodem“ rozumí střed otáčení trupu a stehna zařízení 3-D H instalovaného na sedadle vozidla v souladu s níže uvedeným odstavcem 4. H-bod se nachází ve středu osy zkušebního zařízení, tj. mezi zaměřovači H-bodu na obou stranách zařízení 3-D H. H-bod teoreticky odpovídá R-bodu (dovolené odchylky – viz odstavec 3.2.2). Jakmile je H-bod stanoven podle postupu popsaného v odstavci 4, považuje se H-bod vzhledem ke konstrukci sedáku za pevný a pohybuje se při úpravě polohy sedadla spolu s ním; |
| --- | --- |

2.3

„H-bodem“ rozumí střed otáčení trupu a stehna zařízení 3-D H instalovaného na sedadle vozidla v souladu s níže uvedeným odstavcem 4. H-bod se nachází ve středu osy zkušebního zařízení, tj. mezi zaměřovači H-bodu na obou stranách zařízení 3-D H. H-bod teoreticky odpovídá R-bodu (dovolené odchylky – viz odstavec 3.2.2). Jakmile je H-bod stanoven podle postupu popsaného v odstavci 4, považuje se H-bod vzhledem ke konstrukci sedáku za pevný a pohybuje se při úpravě polohy sedadla spolu s ním;

| 2.4 | „R-bodem“ nebo „referenčním bodem místa k sezení“ rozumí konstrukční bod určený výrobcem vozidla pro každé místo k sezení a stanovený s ohledem na trojrozměrný vztažný systém; |
| --- | --- |

2.4

„R-bodem“ nebo „referenčním bodem místa k sezení“ rozumí konstrukční bod určený výrobcem vozidla pro každé místo k sezení a stanovený s ohledem na trojrozměrný vztažný systém;

| 2.5 | „linií trupu“ rozumí osa sondy zařízení 3-D H se sondou ve zcela zadní poloze; |
| --- | --- |

2.5

„linií trupu“ rozumí osa sondy zařízení 3-D H se sondou ve zcela zadní poloze;

| 2.6 | „skutečným úhlem trupu“ rozumí úhel naměřený mezi svislicí vedoucí H-bodem a linií trupu při použití zadního úhlového kvadrantu zařízení 3-D H. Skutečný úhel trupu teoreticky odpovídá konstrukčnímu úhlu trupu (dovolené odchylky – viz odstavec 3.2.2); |
| --- | --- |

2.6

„skutečným úhlem trupu“ rozumí úhel naměřený mezi svislicí vedoucí H-bodem a linií trupu při použití zadního úhlového kvadrantu zařízení 3-D H. Skutečný úhel trupu teoreticky odpovídá konstrukčnímu úhlu trupu (dovolené odchylky – viz odstavec 3.2.2);

| 2.7 | „konstrukčním úhlem trupu“ rozumí úhel mezi svislicí vedoucí R-bodem a linií trupu v poloze, která odpovídá konstrukční poloze opěradla stanovené výrobcem vozidla; |
| --- | --- |

2.7

„konstrukčním úhlem trupu“ rozumí úhel mezi svislicí vedoucí R-bodem a linií trupu v poloze, která odpovídá konstrukční poloze opěradla stanovené výrobcem vozidla;

| 2.8 | „střední rovinou cestujícího“ (C/LO) rozumí střední rovina zařízení 3-D H usazeného ve všech určených místech k sezení; představují ji souřadnice H-bodu na ose „Y“. U samostatných sedadel je střední rovina sedadla totožná se střední rovinou cestujícího. U ostatních sedadel je střední rovina cestujícího udávána výrobcem; |
| --- | --- |

2.8

„střední rovinou cestujícího“ (C/LO) rozumí střední rovina zařízení 3-D H usazeného ve všech určených místech k sezení; představují ji souřadnice H-bodu na ose „Y“. U samostatných sedadel je střední rovina sedadla totožná se střední rovinou cestujícího. U ostatních sedadel je střední rovina cestujícího udávána výrobcem;

| 2.9 | „trojrozměrným vztažným systémem“ rozumí systém popsaný v dodatku 2 této přílohy; |
| --- | --- |

2.9

„trojrozměrným vztažným systémem“ rozumí systém popsaný v dodatku 2 této přílohy;

| 2.10 | „výchozími značkami“ rozumí fyzické body (otvory, povrchy, značky nebo vruby) na karosérii určené výrobcem; |
| --- | --- |

2.10

„výchozími značkami“ rozumí fyzické body (otvory, povrchy, značky nebo vruby) na karosérii určené výrobcem;

| 2.11 | „polohou vozidla pro měření“ rozumí poloha vozidla určená souřadnicemi výchozích značek v trojrozměrném vztažném systému. |
| --- | --- |

2.11

„polohou vozidla pro měření“ rozumí poloha vozidla určená souřadnicemi výchozích značek v trojrozměrném vztažném systému.

3.   POŽADAVKY

3.1   Prezentace údajů

Pro každé místo k sezení, pro něž jsou referenční údaje nezbytné k prokázání shody s tímto předpisem, se udávají všechny následující údaje nebo jejich vhodný výběr a předkládají se ve formě stanovené v dodatku 3 této přílohy:

| 3.1.1 | souřadnice R-bodu vztažené k trojrozměrnému vztažnému systému; |
| --- | --- |

3.1.1

souřadnice R-bodu vztažené k trojrozměrnému vztažnému systému;

| 3.1.2 | konstrukční úhel trupu; |
| --- | --- |

3.1.2

konstrukční úhel trupu;

| 3.1.3 | pokud je sedadlo seřiditelné, všechny údaje nezbytné k nastavení sedadla do měřicí polohy stanovené v odstavci 4.3 níže. |
| --- | --- |

3.1.3

pokud je sedadlo seřiditelné, všechny údaje nezbytné k nastavení sedadla do měřicí polohy stanovené v odstavci 4.3 níže.

3.2   Vztah mezi naměřenými údaji a konstrukční specifikací

| 3.2.1 | Souřadnice H-bodu a hodnota skutečného úhlu trupu získané postupem stanoveným v odstavci 4 níže se postupně porovnají se souřadnicemi R-bodu a s hodnotou konstrukčního úhlu trupu uváděnou výrobcem vozidla. |
| --- | --- |

3.2.1

Souřadnice H-bodu a hodnota skutečného úhlu trupu získané postupem stanoveným v odstavci 4 níže se postupně porovnají se souřadnicemi R-bodu a s hodnotou konstrukčního úhlu trupu uváděnou výrobcem vozidla.

| 3.2.2 | Vzájemné polohy R-bodu a H-bodu a vztah mezi konstrukčním a skutečným úhlem trupu se pro dané místo k sezení považují za vyhovující, jestliže H-bod určený svými souřadnicemi leží ve čtverci se svislými a vodorovnými stranami o délce 50 mm, jehož úhlopříčky se protínají v R-bodě, a jestliže skutečný úhel trupu je s tolerancí 5o roven konstrukčnímu úhlu trupu. |
| --- | --- |

3.2.2

Vzájemné polohy R-bodu a H-bodu a vztah mezi konstrukčním a skutečným úhlem trupu se pro dané místo k sezení považují za vyhovující, jestliže H-bod určený svými souřadnicemi leží ve čtverci se svislými a vodorovnými stranami o délce 50 mm, jehož úhlopříčky se protínají v R-bodě, a jestliže skutečný úhel trupu je s tolerancí 5o roven konstrukčnímu úhlu trupu.

| 3.2.3 | Jestliže jsou tyto podmínky splněny, použije se R-bod a konstrukční úhel trupu k prokázání shody s tímto předpisem. |
| --- | --- |

3.2.3

Jestliže jsou tyto podmínky splněny, použije se R-bod a konstrukční úhel trupu k prokázání shody s tímto předpisem.

| 3.2.4 | Jestliže H-bod nebo skutečný úhel trupu nesplňují požadavky výše uvedeného odstavce 3.2.2, stanoví se H-bod a skutečný úhel trupu ještě dvakrát (celkem třikrát). Jestliže jsou dva výsledky z těchto tří měření vyhovující, platí podmínky odstavce 3.2.3. |
| --- | --- |

3.2.4

Jestliže H-bod nebo skutečný úhel trupu nesplňují požadavky výše uvedeného odstavce 3.2.2, stanoví se H-bod a skutečný úhel trupu ještě dvakrát (celkem třikrát). Jestliže jsou dva výsledky z těchto tří měření vyhovující, platí podmínky odstavce 3.2.3.

| 3.2.5 | Jestliže výsledky alespoň dvou ze tří měření popsaných v odstavci 3.2.4 nevyhovují požadavkům odstavce 3.2.2, nebo jestliže ověření nemůže být provedeno, protože výrobce vozidla nedodal informace týkající se polohy R-bodu či údaje o konstrukčním úhlu trupu, použije se těžiště těchto tří měření nebo průměr tří změřených úhlů a tyto výsledky se považují za použitelné ve všech případech, kdy se v tomto předpisu uvádí R-bod nebo konstrukční úhel trupu. |
| --- | --- |

3.2.5

Jestliže výsledky alespoň dvou ze tří měření popsaných v odstavci 3.2.4 nevyhovují požadavkům odstavce 3.2.2, nebo jestliže ověření nemůže být provedeno, protože výrobce vozidla nedodal informace týkající se polohy R-bodu či údaje o konstrukčním úhlu trupu, použije se těžiště těchto tří měření nebo průměr tří změřených úhlů a tyto výsledky se považují za použitelné ve všech případech, kdy se v tomto předpisu uvádí R-bod nebo konstrukční úhel trupu.

4.   POSTUP PRO STANOVENÍ H-BODU A SKUTEČNÉHO ÚHLU TRUPU

| 4.1 | Vozidlo se podle uvážení výrobce předehřeje na teplotu 20 ± 10 oC, aby bylo zajištěno, že materiál sedadla dosáhl pokojové teploty. Jestliže zkoušené sedadlo nebylo ještě nikdy použito, usadí se na ně dvakrát po dobu jedné minuty osoba nebo zařízení o hmotnosti 70 až 80 kg, aby se prohnul sedák a opěradlo. Na žádost výrobce se sestavy všech sedadel minimálně 30 minut před instalací zařízení 3-D H ponechají nezatížené. |
| --- | --- |

4.1

Vozidlo se podle uvážení výrobce předehřeje na teplotu 20 ± 10 oC, aby bylo zajištěno, že materiál sedadla dosáhl pokojové teploty. Jestliže zkoušené sedadlo nebylo ještě nikdy použito, usadí se na ně dvakrát po dobu jedné minuty osoba nebo zařízení o hmotnosti 70 až 80 kg, aby se prohnul sedák a opěradlo. Na žádost výrobce se sestavy všech sedadel minimálně 30 minut před instalací zařízení 3-D H ponechají nezatížené.

| 4.2 | Vozidlo musí být v poloze pro měření stanovené v odstavci 2.11 výše. |
| --- | --- |

4.2

Vozidlo musí být v poloze pro měření stanovené v odstavci 2.11 výše.

| 4.3 | Pokud je sedadlo seřiditelné, se nejprve nastaví do nejzazší běžné polohy pro řízení či jízdu, jak ji uvádí výrobce vozidla, přičemž se seřizuje pouze podélná poloha sedadla a vyloučí se pohyb sedadla používaný pro jiné účely. Jestliže existují i další možnosti seřízení sedadla (výška, úhel, opěradlo atd.), nastaví se do polohy určené výrobcem vozidla. U závěsných sedadel se pevně zajistí svislá poloha odpovídající normální poloze pro řízení, jak ji uvádí výrobce. |
| --- | --- |

4.3

Pokud je sedadlo seřiditelné, se nejprve nastaví do nejzazší běžné polohy pro řízení či jízdu, jak ji uvádí výrobce vozidla, přičemž se seřizuje pouze podélná poloha sedadla a vyloučí se pohyb sedadla používaný pro jiné účely. Jestliže existují i další možnosti seřízení sedadla (výška, úhel, opěradlo atd.), nastaví se do polohy určené výrobcem vozidla. U závěsných sedadel se pevně zajistí svislá poloha odpovídající normální poloze pro řízení, jak ji uvádí výrobce.

| 4.4 | Oblast, kde se sedadlo dotkne zařízení 3-D H, se pokryje bavlněnou textilií dostatečných rozměrů a odpovídající struktury, čímž se rozumí hladká bavlněná tkanina o hustotě 18,9 vlákna na cm2 a plošné hmotnosti 0,228 kg/m2, nebo pletená či netkaná textilie rovnocenných vlastností. Jestliže se zkouška provádí na sedadle mimo vozidlo, musí mít podlaha, na níž je sedadlo umístěno, stejné hlavní vlastnosti (2) jako podlaha vozidla, ve kterém se sedadlo má užívat. |
| --- | --- |

4.4

Oblast, kde se sedadlo dotkne zařízení 3-D H, se pokryje bavlněnou textilií dostatečných rozměrů a odpovídající struktury, čímž se rozumí hladká bavlněná tkanina o hustotě 18,9 vlákna na cm2 a plošné hmotnosti 0,228 kg/m2, nebo pletená či netkaná textilie rovnocenných vlastností. Jestliže se zkouška provádí na sedadle mimo vozidlo, musí mít podlaha, na níž je sedadlo umístěno, stejné hlavní vlastnosti (2) jako podlaha vozidla, ve kterém se sedadlo má užívat.

| 4.5 | Sestava sedací a trupové části zařízení 3DH se umístí tak, aby se střední rovina sedící osoby C/LO shodovala se střední rovinou zařízení 3-DH. Na žádost výrobce se zařízení 3-D H může vzhledem k C/LO posunout více ke středu, pokud je zařízení 3-D H umístěno tak daleko, že hrana sedadla nedovolí vyrovnání zařízení 3-D H. |
| --- | --- |

4.5

Sestava sedací a trupové části zařízení 3DH se umístí tak, aby se střední rovina sedící osoby C/LO shodovala se střední rovinou zařízení 3-DH. Na žádost výrobce se zařízení 3-D H může vzhledem k C/LO posunout více ke středu, pokud je zařízení 3-D H umístěno tak daleko, že hrana sedadla nedovolí vyrovnání zařízení 3-D H.

| 4.6 | Chodidla a sestavy bérců se připojí k sestavě sedáku, a to buď jednotlivě, nebo pomocí tyče T a sestavy bérce. Přímka vedená terčíky H-bodu musí být rovnoběžná se základnou a kolmá na podélnou střední rovinu sedadla. |
| --- | --- |

4.6

Chodidla a sestavy bérců se připojí k sestavě sedáku, a to buď jednotlivě, nebo pomocí tyče T a sestavy bérce. Přímka vedená terčíky H-bodu musí být rovnoběžná se základnou a kolmá na podélnou střední rovinu sedadla.

| 4.7 | Poloha chodidel a nohou zařízení 3-D H se nastaví takto: |
| --- | --- |

4.7

Poloha chodidel a nohou zařízení 3-D H se nastaví takto:

4.7.1   Určené místo k sezení: řidič a spolujezdec na vnějším předním sedadle

| 4.7.1.1 | Obě chodidla a nohy se posunou vpřed tak, že chodidla zaujmou přirozenou polohu na podlaze, v případě potřeby mezi pedály. Pokud je to možné, umístí se levé chodidlo přibližně stejně daleko vlevo od střední roviny zařízení 3-D H, jako pravé chodidlo od střední roviny vpravo. V případě potřeby se nastaví vodováha ověřující příčnou polohu zařízení 3-D H do vodorovné polohy přestavením sedací části nebo přestavením sestav nohou a chodidel směrem vzad. Přímka procházející terčíky H-bodu je kolmá k podélné střední rovině sedadla. |
| --- | --- |

4.7.1.1

Obě chodidla a nohy se posunou vpřed tak, že chodidla zaujmou přirozenou polohu na podlaze, v případě potřeby mezi pedály. Pokud je to možné, umístí se levé chodidlo přibližně stejně daleko vlevo od střední roviny zařízení 3-D H, jako pravé chodidlo od střední roviny vpravo. V případě potřeby se nastaví vodováha ověřující příčnou polohu zařízení 3-D H do vodorovné polohy přestavením sedací části nebo přestavením sestav nohou a chodidel směrem vzad. Přímka procházející terčíky H-bodu je kolmá k podélné střední rovině sedadla.

| 4.7.1.2 | Jestliže levá noha nemůže být rovnoběžná s pravou nohou a levé chodidlo nelze opřít o nosnou konstrukci, posunuje se levé chodidlo tak dlouho, dokud není podepřeno. Vzájemná poloha terčíků se musí zachovat. |
| --- | --- |

4.7.1.2

Jestliže levá noha nemůže být rovnoběžná s pravou nohou a levé chodidlo nelze opřít o nosnou konstrukci, posunuje se levé chodidlo tak dlouho, dokud není podepřeno. Vzájemná poloha terčíků se musí zachovat.

4.7.2   Určené místo k sezení: vnější zadní

Na zadních nebo přídavných sedadlech je poloha nohou určena výrobcem. Pokud v takovém případě chodidla spočívají na částech podlahy, které jsou různě vysoko, poslouží jako reference chodidlo, které přijde s předním sedadlem do styku jako první, a druhé chodidlo se nastaví tak, že vodováha sloužící k určení příčné orientace zařízení ukazuje vodorovnou polohu.

| 4.7.3 | Ostatní určená místa k sezení:
  Obecně se postupuje podle postupu uváděného v odstavci 4.7.1 výše s výjimkou toho, že se chodidla nastaví podle určení výrobce vozidla. |
| --- | --- |

4.7.3

Ostatní určená místa k sezení:

Obecně se postupuje podle postupu uváděného v odstavci 4.7.1 výše s výjimkou toho, že se chodidla nastaví podle určení výrobce vozidla.

| 4.8 | Nasadí se závaží bérců a stehen a zařízení 3-D H se vyrovná. |
| --- | --- |

4.8

Nasadí se závaží bérců a stehen a zařízení 3-D H se vyrovná.

| 4.9 | Skořepina zádové části se sklopí vpřed až k dorazu a zařízení 3-D H se pomocí tyče T odtáhne od opěradla. Zařízení 3-D H se usadí do nové polohy jedním z následujících způsobů: |
| --- | --- |

4.9

Skořepina zádové části se sklopí vpřed až k dorazu a zařízení 3-D H se pomocí tyče T odtáhne od opěradla. Zařízení 3-D H se usadí do nové polohy jedním z následujících způsobů:

| 4.9.1 | Jestliže má zařízení 3-D H sklon klouzat dozadu, použije se následující postup. Zařízení 3-D H se nechá klouzat vzad do okamžiku, kdy již není zapotřebí vyvíjet vodorovnou zadržovací sílu na tyč T, tj. až se skořepina zádové části dotkne opěradla. Podle potřeby se znovu upraví poloha bérce. |
| --- | --- |

4.9.1

Jestliže má zařízení 3-D H sklon klouzat dozadu, použije se následující postup. Zařízení 3-D H se nechá klouzat vzad do okamžiku, kdy již není zapotřebí vyvíjet vodorovnou zadržovací sílu na tyč T, tj. až se skořepina zádové části dotkne opěradla. Podle potřeby se znovu upraví poloha bérce.

| 4.9.2 | Jestliže zařízení 3-D H dozadu neklouže, použije se následující postup. Zařízení 3-D H se posune směrem vzad působením vodorovné síly na tyč T, až se skořepina sedací části dotkne opěradla (viz obrázek 2 v dodatku 1 této přílohy). |
| --- | --- |

4.9.2

Jestliže zařízení 3-D H dozadu neklouže, použije se následující postup. Zařízení 3-D H se posune směrem vzad působením vodorovné síly na tyč T, až se skořepina sedací části dotkne opěradla (viz obrázek 2 v dodatku 1 této přílohy).

| 4.10 | Na sestavu zádové a sedací části zařízení 3-D H se v místě průsečíku kvadrantu úhlu boku a uložení tyče T působí zatížením 100 ± 10 N. Zatížení musí působit ve směru přímky procházející výše uvedeným průsečíkem do bodu těsně nad uložením stehenní tyče (viz obrázek 2 v dodatku 1 této přílohy). Skořepina zádové části se pak opatrně vrátí k opěradlu. Po zbývající část postupu je potřeba postupovat opatrně a zabránit zařízení 3-D H sklouznout dopředu. |
| --- | --- |

4.10

Na sestavu zádové a sedací části zařízení 3-D H se v místě průsečíku kvadrantu úhlu boku a uložení tyče T působí zatížením 100 ± 10 N. Zatížení musí působit ve směru přímky procházející výše uvedeným průsečíkem do bodu těsně nad uložením stehenní tyče (viz obrázek 2 v dodatku 1 této přílohy). Skořepina zádové části se pak opatrně vrátí k opěradlu. Po zbývající část postupu je potřeba postupovat opatrně a zabránit zařízení 3-D H sklouznout dopředu.

| 4.11 | Nasadí se pravé a levé závaží hýždí a pak střídavě osm závaží trupu.
  Polohu zařízení 3-D H je třeba zachovat. |
| --- | --- |

4.11

Nasadí se pravé a levé závaží hýždí a pak střídavě osm závaží trupu.

Polohu zařízení 3-D H je třeba zachovat.

| 4.12 | Skořepina zádové části se nakloní dopředu, aby se uvolnil tlak na opěradlo. Zařízením 3-D H se třikrát kývne ze strany na stranu v úhlu 10o (5o na každou stranu od svislé roviny), aby se uvolnilo nahromaděné tření mezi zařízením 3-D H a sedadlem.
  Během kývání by se mohla tyč T zařízení 3-D H odchýlit od určeného vodorovného a svislého nastavení. Proto se musí během kývání tyč T přiměřenou boční silou přidržet. Při přidržování tyče T a kývání zařízením 3-D H je nezbytné zajistit, aby ve svislém nebo předozadním směru neúmyslně nepůsobily žádné vnější síly.
  Během tohoto kroku se chodidla zařízení 3-D H nesmí přidržovat. Pokud chodidla změní polohu, měla by tak prozatím zůstat.
  Skořepina zádové části se opatrně vrátí k opěradlu a zkontroluje se, zda jsou obě vodováhy v nulové poloze. Pokud během kývání zařízením 3-D H došlo ke změně polohy chodidel, je třeba polohu znovu nastavit pomocí následujícího postupu: | Střídavě se mírně nadzvedávají obě chodidla od podlahy, až přestane docházet k dalšímu pohybu chodidel. Během zvedání musí být chodidla zcela volně, možnost rotace nesmí být omezena; nesmí působit žádné síly zepředu ani z boku. Jakmile se chodidla umístí zpět do dolní polohy, musí být pata v kontaktu s konstrukcí k tomu určenou. |
| --- | --- | --- |

4.12

Skořepina zádové části se nakloní dopředu, aby se uvolnil tlak na opěradlo. Zařízením 3-D H se třikrát kývne ze strany na stranu v úhlu 10o (5o na každou stranu od svislé roviny), aby se uvolnilo nahromaděné tření mezi zařízením 3-D H a sedadlem.

Během kývání by se mohla tyč T zařízení 3-D H odchýlit od určeného vodorovného a svislého nastavení. Proto se musí během kývání tyč T přiměřenou boční silou přidržet. Při přidržování tyče T a kývání zařízením 3-D H je nezbytné zajistit, aby ve svislém nebo předozadním směru neúmyslně nepůsobily žádné vnější síly.

Během tohoto kroku se chodidla zařízení 3-D H nesmí přidržovat. Pokud chodidla změní polohu, měla by tak prozatím zůstat.

Skořepina zádové části se opatrně vrátí k opěradlu a zkontroluje se, zda jsou obě vodováhy v nulové poloze. Pokud během kývání zařízením 3-D H došlo ke změně polohy chodidel, je třeba polohu znovu nastavit pomocí následujícího postupu:

Střídavě se mírně nadzvedávají obě chodidla od podlahy, až přestane docházet k dalšímu pohybu chodidel. Během zvedání musí být chodidla zcela volně, možnost rotace nesmí být omezena; nesmí působit žádné síly zepředu ani z boku. Jakmile se chodidla umístí zpět do dolní polohy, musí být pata v kontaktu s konstrukcí k tomu určenou.

| | Boční vodováha musí být v nulové poloze; podle potřeby se na horní část skořepiny zádové části zatlačí ze strany tak, aby se sedací část zařízení 3-D H na sedadle vyrovnala. |
| --- | --- |

Boční vodováha musí být v nulové poloze; podle potřeby se na horní část skořepiny zádové části zatlačí ze strany tak, aby se sedací část zařízení 3-D H na sedadle vyrovnala.

| 4.13 | Tyč T je přidržována, aby zařízení 3-D H neklouzalo po sedáku směrem vpřed a postupuje se takto:






  a) | skořepina zádové části se vrátí na opěradlo; |
| --- | --- | --- |

4.13

Tyč T je přidržována, aby zařízení 3-D H neklouzalo po sedáku směrem vpřed a postupuje se takto:

a)

skořepina zádové části se vrátí na opěradlo;

| b) | na tyč trupu se přibližně ve výšce středu závaží trupu směrem dozadu střídavě aplikuje a uvolňuje vodorovné zatížení do 25 N, dokud kvadrant úhlu boku neukáže, že se po uvolnění zatížení dosáhlo stabilní polohy. Na zařízení 3-D H nesmí přitom působit žádné síly směrem dolů nebo z boku. Pokud je nutná další úprava rovnovážné polohy zařízení 3-D H, sklopí se skořepina zádové části směrem vpřed, zařízení se znovu vyrovná a opakuje se postup od odstavce 4.12. |
| --- | --- |

b)

na tyč trupu se přibližně ve výšce středu závaží trupu směrem dozadu střídavě aplikuje a uvolňuje vodorovné zatížení do 25 N, dokud kvadrant úhlu boku neukáže, že se po uvolnění zatížení dosáhlo stabilní polohy. Na zařízení 3-D H nesmí přitom působit žádné síly směrem dolů nebo z boku. Pokud je nutná další úprava rovnovážné polohy zařízení 3-D H, sklopí se skořepina zádové části směrem vpřed, zařízení se znovu vyrovná a opakuje se postup od odstavce 4.12.

| 4.14 | Provedou se všechna měření: |
| --- | --- |

4.14

Provedou se všechna měření:

| 4.14.1 | souřadnice H-bodu se měří vzhledem k trojrozměrnému vztažnému systému; |
| --- | --- |

4.14.1

souřadnice H-bodu se měří vzhledem k trojrozměrnému vztažnému systému;

| 4.14.2 | skutečný úhel trupu se odečítá na kvadrantu úhlu zad zařízení 3-D H, přičemž sonda je v nejzadnější poloze. |
| --- | --- |

4.14.2

skutečný úhel trupu se odečítá na kvadrantu úhlu zad zařízení 3-D H, přičemž sonda je v nejzadnější poloze.

| 4.15 | Je-li třeba zařízení 3-D H instalovat znovu, musí před novou instalací zůstat sestava sedadla nezatížená nejméně po dobu 30 minut. Zařízení 3-D H nemá zůstat nainstalované na sedadle déle než po dobu nezbytnou k provedení zkoušky. |
| --- | --- |

4.15

Je-li třeba zařízení 3-D H instalovat znovu, musí před novou instalací zůstat sestava sedadla nezatížená nejméně po dobu 30 minut. Zařízení 3-D H nemá zůstat nainstalované na sedadle déle než po dobu nezbytnou k provedení zkoušky.

| 4.16 | Pokud je možno sedadla v řadě považovat za podobná (lavicové sedadlo, stejná sedadla atd.), určuje se jen jeden H-bod a jeden „skutečný úhel trupu“ pro každou řadu sedadel, přičemž se zařízení 3-D H popsané v dodatku 1 této přílohy usadí na místo pro danou řadu typické. Takovým místem je: |
| --- | --- |

4.16

Pokud je možno sedadla v řadě považovat za podobná (lavicové sedadlo, stejná sedadla atd.), určuje se jen jeden H-bod a jeden „skutečný úhel trupu“ pro každou řadu sedadel, přičemž se zařízení 3-D H popsané v dodatku 1 této přílohy usadí na místo pro danou řadu typické. Takovým místem je:

| 4.16.1 | u přední řady sedadel místo řidiče; |
| --- | --- |

4.16.1

u přední řady sedadel místo řidiče;

| 4.16.2 | u zadní řady nebo řad některé z krajních sedadel. |
| --- | --- |

4.16.2

u zadní řady nebo řad některé z krajních sedadel.

---

(1)  Jestliže na jiných než předních sedadlech nelze H-bod stanovit s pomocí postupu nebo zařízení 3-D H, může se dle uvážení příslušného orgánu vzít jako referenční bod R-bod označený výrobcem.

(2)  Úhel sklonu, výškový rozdíl vůči upevnění sedadla, struktura povrchu atd.

Dodatek 1

POPIS TROJROZMĚRNÉHO ZAŘÍZENÍ PRO URČENÍ H-BODU (1)

(zařízení 3-D H)

1.   SKOŘEPINY ZÁDOVÉ A SEDACÍ ČÁSTI

Skořepiny zádové a sedací části jsou vyrobeny z vyztužených plastů a kovu; simulují lidský trup a stehno a jsou mechanicky otočně spojeny v H-bodě. K sondě otočně upevněné v H-bodě je připevněn kvadrant měřící skutečný úhel trupu. Seřiditelná stehenní tyč připojená ke skořepině sedací části určuje osu stehen a slouží jako základní přímka pro kvadrant úhlu boku.

2.   PRVKY TĚLA A DOLNÍCH KONČETIN

Segmenty bérců jsou připojeny k sestavě skořepiny sedací části tyčí T spojující kolena, která je příčným prodloužením seřiditelné stehenní tyče. Do segmentů bérců jsou včleněny kvadranty sloužící k měření úhlu kolen. Sestavy bot a chodidel jsou kalibrovány, aby bylo možno měřit úhel chodidla. Ke stanovení polohy zařízení v prostoru slouží dvě vodováhy. V příslušných těžištích se umístí závaží jednotlivých prvků trupu, s jejichž pomocí lze vyvolat průhyb sedadla odpovídající muži o hmotnosti 76 kg. Všechny spoje zařízení 3-D H je třeba kontrolovat, zda se pohybují volně bez znatelného tření.

Obrázek 1

Prvky zařízení 3-D H

Image

Obrázek 2

Rozměry prvků zařízení 3-D H a rozložení zatížení

Image

---

(1)  Podrobnosti ohledně konstrukce zařízení 3-D H může poskytnout Society of Automobile Engineers (SAE), 400 Commonwealth Drive, Warrendale, Pennsylvania 15096, Spojené státy americké.

Uvedené zařízení odpovídá popisu dle normy ISO 6549-1980.

Dodatek 2

TROJROZMĚRNÝ VZTAŽNÝ SYSTÉM

| 1. | Trojrozměrný vztažný systém je definován třemi pravoúhlými rovinami určenými výrobcem vozidla (viz obrázek) (1). |
| --- | --- |

1.

Trojrozměrný vztažný systém je definován třemi pravoúhlými rovinami určenými výrobcem vozidla (viz obrázek) (1).

| 2. | Poloha vozidla pro měření se stanoví tak, že se vozidlo umístí na nosnou plochu tak, aby souřadnice výchozích značek odpovídaly hodnotám uvedeným výrobcem. |
| --- | --- |

2.

Poloha vozidla pro měření se stanoví tak, že se vozidlo umístí na nosnou plochu tak, aby souřadnice výchozích značek odpovídaly hodnotám uvedeným výrobcem.

| 3. | Souřadnice R-bodu a H-bodu se stanoví vůči výchozím značkám určeným výrobcem vozidla. |
| --- | --- |

3.

Souřadnice R-bodu a H-bodu se stanoví vůči výchozím značkám určeným výrobcem vozidla.

Obrázek

Trojrozměrný vztažný systém

Image

---

(1)  Vztažný systém odpovídá normě ISO 4130:1978.

Dodatek 3

REFERENČNÍ ÚDAJE O MÍSTECH K SEZENÍ

1.   KÓDOVÁNÍ REFERENČNÍCH ÚDAJŮ

Referenční údaje se zaznamenávají do seznamu postupně pro každé místo k sezení. Místa k sezení jsou označena dvoumístným kódem. Prvním znakem je arabská číslice určující řadu sedadel, počítáno směrem zepředu dozadu. Druhým znakem je velké písmeno označující umístění místa k sezení v řadě při pohledu ve směru jízdy vozidla; používají se následující písmena:

| L | = | levé |
| --- | --- | --- |
| C | = | střední |
| R | = | pravé |

L

=

levé

C

=

střední

R

=

pravé

2.   POPIS POLOHY VOZIDLA PRO MĚŘENÍ

| 2.1 | Souřadnice výchozích značek
  X ..............................
  Y ..............................
  Z .............................. |
| --- | --- |

2.1

Souřadnice výchozích značek

X ..............................

Y ..............................

Z ..............................

3.   SEZNAM REFERENČNÍCH ÚDAJŮ

| 3.1 | Místo k sezení: .............................. |
| --- | --- |

3.1

Místo k sezení: ..............................

| 3.1.1 | Souřadnice R-bodu
  X ..............................
  Y ..............................
  Z .............................. |
| --- | --- |

3.1.1

Souřadnice R-bodu

X ..............................

Y ..............................

Z ..............................

| 3.1.2 | Konstrukční úhel trupu: .............................. |
| --- | --- |

3.1.2

Konstrukční úhel trupu: ..............................

| 3.1.3 | Specifikace pro seřízení sedadla (1)

  vodorovně: ..............................
  svisle: ..............................
  úhlově: ..............................
  úhel trupu: .............................. |
| --- | --- |

3.1.3

Specifikace pro seřízení sedadla (1)

vodorovně: ..............................

svisle: ..............................

úhlově: ..............................

úhel trupu: ..............................

Pozn: referenční údaje pro další místa k sezení uveďte pod čísly 3.2, 3.3 atd.

---

(1)  Nehodící se škrtněte.

---

PŘÍLOHA 4

POSTUP NÁRAZOVÉ ZKOUŠKY

1.   ZKUŠEBNÍ ZAŘÍZENÍ

1.1   Zkušební dráha

Ve zkušebním areálu musí být dostatečný prostor, aby v něm bylo možno umístit pohon pohyblivé deformovatelné bariéry, dále prostor pro pohyb vozidla po nárazu a pro instalaci zkušebního zařízení. Část prostoru, ve které dojde k nárazu a následnému pohybu vozidla, musí být vodorovná, plochá a neznečištěná a musí představovat běžný, suchý, neznečištěný povrch silnice.

2.   PODMÍNKY ZKOUŠKY

| 2.1 | Zkouška se provádí na stojícím vozidle. |
| --- | --- |

2.1

Zkouška se provádí na stojícím vozidle.

| 2.2 | Pohyblivá deformovatelná bariéra musí mít vlastnosti uvedené v příloze 5 tohoto předpisu. Požadavky na jejich ověření uvádí dodatek k příloze 5. Pohyblivá deformovatelná bariéra je vybavena vhodným zařízením, které zabrání druhotnému nárazu na zkoušené vozidlo. |
| --- | --- |

2.2

Pohyblivá deformovatelná bariéra musí mít vlastnosti uvedené v příloze 5 tohoto předpisu. Požadavky na jejich ověření uvádí dodatek k příloze 5. Pohyblivá deformovatelná bariéra je vybavena vhodným zařízením, které zabrání druhotnému nárazu na zkoušené vozidlo.

| 2.3 | Trajektorie středové podélné svislé roviny pohyblivé deformovatelné bariéry je kolmá na podélnou středovou svislou rovinu naráženého vozidla. |
| --- | --- |

2.3

Trajektorie středové podélné svislé roviny pohyblivé deformovatelné bariéry je kolmá na podélnou středovou svislou rovinu naráženého vozidla.

| 2.4 | Podélná svislá středová rovina pohyblivé bariéry se s tolerancí ±25 mm shoduje s příčnou svislou rovinou procházející R-bodem předního sedadla umístěného na straně nárazu zkoušeného vozidla. V okamžiku nárazu musí vodorovná středová rovina vymezená vnějšími příčnými svislými rovinami přední části ležet v rozmezí dvou rovin určených před zkouškou a nacházejících se 25 mm nad a pod dříve určenou rovinou. |
| --- | --- |

2.4

Podélná svislá středová rovina pohyblivé bariéry se s tolerancí ±25 mm shoduje s příčnou svislou rovinou procházející R-bodem předního sedadla umístěného na straně nárazu zkoušeného vozidla. V okamžiku nárazu musí vodorovná středová rovina vymezená vnějšími příčnými svislými rovinami přední části ležet v rozmezí dvou rovin určených před zkouškou a nacházejících se 25 mm nad a pod dříve určenou rovinou.

| 2.5 | Pokud tento předpis nestanoví jinak, musí přístrojové vybavení odpovídat normě ISO 6487:1987. |
| --- | --- |

2.5

Pokud tento předpis nestanoví jinak, musí přístrojové vybavení odpovídat normě ISO 6487:1987.

| 2.6 | V průběhu zkoušky bočním nárazem musí mít zkušební figurína stabilizovanou teplotu 22 ± 4 oC. |
| --- | --- |

2.6

V průběhu zkoušky bočním nárazem musí mít zkušební figurína stabilizovanou teplotu 22 ± 4 oC.

3.   ZKUŠEBNÍ RYCHLOST

V okamžiku nárazu musí mít pohyblivá deformovatelná bariéra rychlost 50 ± 1 km/h. Tato rychlost musí být stabilizována nejméně 0,5 m před nárazem. Přesnost měření 1 procento. Pokud však byla zkouška provedena při vyšší rychlosti a vozidlo splnilo požadavky, považuje se výsledek zkoušky za uspokojivý.

4.   STAV VOZIDLA

4.1   Obecné údaje

Zkoušené vozidlo musí být reprezentativní pro sériovou výrobu, musí obsahovat běžně montované vybavení a musí být v běžném provozním stavu. Některé součásti je možno vynechat nebo nahradit rovnocennými hmotami, jestliže vynechání nebo náhrada zjevně nemá vliv na výsledky zkoušky.

4.2   Specifikace vybavení vozidla

Zkoušené vozidlo musí mít všechny nepovinné prvky výbavy, které mohou ovlivnit výsledky zkoušky.

4.3   Hmotnost vozidla

| 4.3.1 | Zkoušené vozidlo musí mít referenční hmotnost podle definice uvedené v odstavci 2.10 tohoto předpisu. Hmotnost vozidla musí být upravena na hodnotu referenční hmotnosti s tolerancí ±1 %. |
| --- | --- |

4.3.1

Zkoušené vozidlo musí mít referenční hmotnost podle definice uvedené v odstavci 2.10 tohoto předpisu. Hmotnost vozidla musí být upravena na hodnotu referenční hmotnosti s tolerancí ±1 %.

| 4.3.2 | Palivová nádrž musí být naplněna vodou v množství odpovídajícím 90 procentům hmotnosti plné nádrže paliva dle specifikace výrobce. |
| --- | --- |

4.3.2

Palivová nádrž musí být naplněna vodou v množství odpovídajícím 90 procentům hmotnosti plné nádrže paliva dle specifikace výrobce.

| 4.3.3 | Veškeré další systémy (brzdy, chlazení atd.) mohou být prázdné; v takovém případě se hmotnost kapalin kompenzuje. |
| --- | --- |

4.3.3

Veškeré další systémy (brzdy, chlazení atd.) mohou být prázdné; v takovém případě se hmotnost kapalin kompenzuje.

| 4.3.4 | Pokud hmotnost měřicího zařízení instalovaného ve vozidle překročí povolených 25 kg, je možno ji kompenzovat redukcemi, které nemají markantní vliv na výsledky zkoušky. |
| --- | --- |

4.3.4

Pokud hmotnost měřicího zařízení instalovaného ve vozidle překročí povolených 25 kg, je možno ji kompenzovat redukcemi, které nemají markantní vliv na výsledky zkoušky.

| 4.3.5 | Hmotnost měřicího zařízení nesmí změnit referenční zatížení náprav o více než 5 procent a žádná z odchylek nesmí překročit 20 kg. |
| --- | --- |

4.3.5

Hmotnost měřicího zařízení nesmí změnit referenční zatížení náprav o více než 5 procent a žádná z odchylek nesmí překročit 20 kg.

5.   PŘÍPRAVA VOZIDLA

| 5.1 | Boční okna musí být zavřena alespoň na straně nárazu. |
| --- | --- |

5.1

Boční okna musí být zavřena alespoň na straně nárazu.

| 5.2 | Dveře musí být zavřené, ale ne zamčené. |
| --- | --- |

5.2

Dveře musí být zavřené, ale ne zamčené.

| 5.3 | Musí být zařazen neutrál a ruční brzda nesmí být zatažena. |
| --- | --- |

5.3

Musí být zařazen neutrál a ruční brzda nesmí být zatažena.

| 5.4 | Sedadla (pokud se dají seřizovat) musí být nastavena do polohy určené výrobcem. |
| --- | --- |

5.4

Sedadla (pokud se dají seřizovat) musí být nastavena do polohy určené výrobcem.

| 5.5 | Sedadlo obsazené figurínou a jeho součásti, jsou-li seřiditelné, musí být seřízeny takto: |
| --- | --- |

5.5

Sedadlo obsazené figurínou a jeho součásti, jsou-li seřiditelné, musí být seřízeny takto:

| 5.5.1 | Podélné seřízení musí být aretováno v poloze nejblíže ke středu mezi polohou nejvíce vpředu a nejvíce vzadu; pokud je střed mezi dvěma aretovanými polohami, použije se aretovaná poloha, která je více vzadu. |
| --- | --- |

5.5.1

Podélné seřízení musí být aretováno v poloze nejblíže ke středu mezi polohou nejvíce vpředu a nejvíce vzadu; pokud je střed mezi dvěma aretovanými polohami, použije se aretovaná poloha, která je více vzadu.

| 5.5.2 | Opěrka hlavy musí být nastavena do polohy, kdy její vrchol je v rovině s těžištěm hlavy figuríny; pokud to není možné, musí být opěrka hlavy v nejvyšší možné poloze. |
| --- | --- |

5.5.2

Opěrka hlavy musí být nastavena do polohy, kdy její vrchol je v rovině s těžištěm hlavy figuríny; pokud to není možné, musí být opěrka hlavy v nejvyšší možné poloze.

| 5.5.3 | Pokud výrobce nepředepisuje jinak, musí být opěradlo sedadla nastaveno tak, aby referenční přímka trupu zařízení 3-D H byla v úhlu 25 ± 1o směrem vzad. |
| --- | --- |

5.5.3

Pokud výrobce nepředepisuje jinak, musí být opěradlo sedadla nastaveno tak, aby referenční přímka trupu zařízení 3-D H byla v úhlu 25 ± 1o směrem vzad.

| 5.5.4 | Všechny ostatní seřizovací prvky sedadla musí být nastaveny doprostřed svých rozsahů seřízení; nastavení výšky sedáku však musí odpovídat pevnému sedadlu, pokud je vozidlo vybaveno nastavitelnými a pevnými sedadly. Pokud uprostřed rozsahu seřízení není k dispozici aretovaná poloha, použije se poloha nejblíže vzad, dolů nebo ven od středu rozsahu seřízení. Pro otočná seřízení (náklon) se směrem vzad rozumí směr seřízení, při němž se hlava figuríny pohybuje směrem dozadu. Jestliže figurína vyčnívá mimo obvyklé hranice prostoru obsazeného cestujícím, např. se dotýká stropu, je nutno zajistit vůli 1 cm pomocí: druhotného seřízení, změny úhlu opěradla, nebo předozadního seřízení, a to v uvedeném pořadí. |
| --- | --- |

5.5.4

Všechny ostatní seřizovací prvky sedadla musí být nastaveny doprostřed svých rozsahů seřízení; nastavení výšky sedáku však musí odpovídat pevnému sedadlu, pokud je vozidlo vybaveno nastavitelnými a pevnými sedadly. Pokud uprostřed rozsahu seřízení není k dispozici aretovaná poloha, použije se poloha nejblíže vzad, dolů nebo ven od středu rozsahu seřízení. Pro otočná seřízení (náklon) se směrem vzad rozumí směr seřízení, při němž se hlava figuríny pohybuje směrem dozadu. Jestliže figurína vyčnívá mimo obvyklé hranice prostoru obsazeného cestujícím, např. se dotýká stropu, je nutno zajistit vůli 1 cm pomocí: druhotného seřízení, změny úhlu opěradla, nebo předozadního seřízení, a to v uvedeném pořadí.

| 5.6 | Pokud výrobce neuvádí jinak, musí být ostatní přední sedadla pokud možno nastavena do stejné polohy, kterou zaujímá sedadlo obsazené figurínou. |
| --- | --- |

5.6

Pokud výrobce neuvádí jinak, musí být ostatní přední sedadla pokud možno nastavena do stejné polohy, kterou zaujímá sedadlo obsazené figurínou.

| 5.7 | Seřiditelný volant musí být ve střední poloze rozsahu seřízení. |
| --- | --- |

5.7

Seřiditelný volant musí být ve střední poloze rozsahu seřízení.

| 5.8 | Tlak v pneumatikách musí být upraven na hodnotu předepsanou výrobcem vozidla. |
| --- | --- |

5.8

Tlak v pneumatikách musí být upraven na hodnotu předepsanou výrobcem vozidla.

| 5.9 | Zkoušené vozidlo musí být vzhledem k ose pohybu uvedeno do vodorovné polohy a v této poloze zajištěno podpěrami, dokud není figurína usazena a dokud nejsou dokončeny všechny přípravné práce. |
| --- | --- |

5.9

Zkoušené vozidlo musí být vzhledem k ose pohybu uvedeno do vodorovné polohy a v této poloze zajištěno podpěrami, dokud není figurína usazena a dokud nejsou dokončeny všechny přípravné práce.

| 5.10 | Vozidlo se uvede do běžné polohy odpovídající podmínkám uvedeným v odstavci 4.3 výše. Vozidla, u nichž je možno nastavit světlou výšku, se zkouší za běžných podmínek použití při rychlosti 50 km/h podle specifikace výrobce. Pokud je třeba, zajistí se to pomocí dodatečných podpěr, podpěry však nesmí mít žádný vliv na chování vozidla během nárazu. |
| --- | --- |

5.10

Vozidlo se uvede do běžné polohy odpovídající podmínkám uvedeným v odstavci 4.3 výše. Vozidla, u nichž je možno nastavit světlou výšku, se zkouší za běžných podmínek použití při rychlosti 50 km/h podle specifikace výrobce. Pokud je třeba, zajistí se to pomocí dodatečných podpěr, podpěry však nesmí mít žádný vliv na chování vozidla během nárazu.

6.   FIGURÍNA PRO BOČNÍ NÁRAZ A JEJÍ INSTALACE

| 6.1 | Figurína pro bočního náraz musí odpovídat specifikaci uvedené v příloze 6 a musí být umístěna na přední sedadlo na straně nárazu postupem uvedeným v příloze 7 tohoto předpisu. |
| --- | --- |

6.1

Figurína pro bočního náraz musí odpovídat specifikaci uvedené v příloze 6 a musí být umístěna na přední sedadlo na straně nárazu postupem uvedeným v příloze 7 tohoto předpisu.

| 6.2 | Použijí se bezpečnostní pásy nebo jiné zádržné systémy uvedené ve specifikaci vozidla. Pásy musí být schváleného typu podle předpisu č. 16 nebo splňovat ekvivalentní požadavky a připevněny ke kotevním úchytům podle předpisu č. 14 nebo jiných rovnocenných požadavků. |
| --- | --- |

6.2

Použijí se bezpečnostní pásy nebo jiné zádržné systémy uvedené ve specifikaci vozidla. Pásy musí být schváleného typu podle předpisu č. 16 nebo splňovat ekvivalentní požadavky a připevněny ke kotevním úchytům podle předpisu č. 14 nebo jiných rovnocenných požadavků.

| 6.3 | Bezpečnostní pásy nebo zádržné systémy se nastaví tak, aby odpovídaly figuríně podle pokynů výrobce; pokud pokyny výrobce v tomto směru neexistují, nastaví se výška do střední polohy; pokud taková poloha není k dispozici, použije se poloha nejblíže nižší. |
| --- | --- |

6.3

Bezpečnostní pásy nebo zádržné systémy se nastaví tak, aby odpovídaly figuríně podle pokynů výrobce; pokud pokyny výrobce v tomto směru neexistují, nastaví se výška do střední polohy; pokud taková poloha není k dispozici, použije se poloha nejblíže nižší.

7.   MĚŘENÍ PROVÁDĚNÁ NA FIGURÍNĚ PRO BOČNÍ NÁRAZ

| 7.1 | Zaznamenají se údaje následujících měřicích přístrojů. |
| --- | --- |

7.1

Zaznamenají se údaje následujících měřicích přístrojů.

7.1.1   Měření v hlavě figuríny

Výsledné tříosé zrychlení vztahující se k těžišti hlavy. Kanál přístrojového vybavení pro měření v hlavě musí splňovat požadavky normy ISO 6487:1987 při hodnotách:

CFC: 1 000 Hz a

CAC: 150 g

7.1.2   Měření v hrudníku figuríny

Tři kanály pro měření průhybu žeber hrudníku musí splňovat požadavky normy ISO 6487:1987:

CFC: 1 000 Hz

CAC: 60 mm

7.1.3   Měření v pánvi figuríny

Kanál pro měření sil působících na pánev musí splňovat požadavky normy ISO 6487:1987:

CFC: 1 000 Hz

CAC: 15 kN

7.1.4   Měření v břiše figuríny

Kanály pro měření sil působících na břicho musí splňovat požadavky normy ISO 6487:1987:

CFC: 1 000 Hz

CAC: 5 kN.

Dodatek 1

STANOVENÍ BIOMECHANICKÝCH ÚDAJŮ

Požadované výsledky zkoušek jsou uvedeny v odstavci 5.2 tohoto předpisu.

1.   BIOMECHANICKÉ KRITÉRIUM HLAVY (HPC – Head Performance Criterion)

Pokud dojde ke kontaktu hlavy, počítá se tento údaj po celou dobu trvání od prvního kontaktu do posledního okamžiku posledního kontaktu.

HPC je maximální hodnota výrazu:

Formula

kde a je výsledné zrychlení těžiště hlavy v metrech za sekundu děleno 9,81, zaznamenáno v závislosti na čase a filtrováno při kmitočtové třídě kanálu 1 000 Hz; t1 a t2 jsou libovolné dva časy mezi prvním kontaktem a posledním okamžikem posledního kontaktu.

2.   BIOMECHANICKÁ KRITÉRIA HRUDNÍKU

| 2.1 | Průhyb hrudníku: nejvyšší hodnota průhybu hrudníku je maximální hodnota průhybu libovolného žebra stanovená snímači posuvu hrudníku, filtrováno při kmitočtové třídě kanálu 180 Hz. |
| --- | --- |

2.1

Průhyb hrudníku: nejvyšší hodnota průhybu hrudníku je maximální hodnota průhybu libovolného žebra stanovená snímači posuvu hrudníku, filtrováno při kmitočtové třídě kanálu 180 Hz.

| 2.2 | Kritérium měkkých tkání: nejvyšší hodnota odezvy měkkých tkání je maximální hodnota VC na libovolném žebru, která se počítá jako okamžitá hodnota součinu poměrného průhybu hrudníku vztaženého na polovinu hrudníku a rychlosti stlačení získané derivací stlačení, filtrováno při kmitočtové třídě kanálu 180 Hz. Pro účely tohoto výpočtu je standardní šířka poloviny hrudního koše 140 mm.



  kde D (v metrech) = průhyb žeber
  Algoritmus výpočtu, který se má používat, je uveden v příloze 4, dodatku 2. |
| --- | --- |

2.2

Kritérium měkkých tkání: nejvyšší hodnota odezvy měkkých tkání je maximální hodnota VC na libovolném žebru, která se počítá jako okamžitá hodnota součinu poměrného průhybu hrudníku vztaženého na polovinu hrudníku a rychlosti stlačení získané derivací stlačení, filtrováno při kmitočtové třídě kanálu 180 Hz. Pro účely tohoto výpočtu je standardní šířka poloviny hrudního koše 140 mm.

Formula

kde D (v metrech) = průhyb žeber

Algoritmus výpočtu, který se má používat, je uveden v příloze 4, dodatku 2.

3.   KRITÉRIUM OCHRANY BŘICHA

Nejvyšší síla působící na břicho je maximální hodnota součtu tří sil měřených pomocí snímačů namontovaných 39 mm pod povrchem na straně nárazu, CFC 600 Hz.

4.   BIOMECHANICKÉ KRITÉRIUM PÁNVE

Maximální zatížení stydké kosti (PSPF) je maximální síla naměřená snímačem na stydké kosti pánve, filtrováno při kmitočtové třídě kanálu 600 Hz.

Dodatek 2

POSTUP VÝPOČTU KRITÉRIA MĚKKÝCH TKÁNÍ PRO EUROSID 1

Kritérium měkkých tkání (VC – Viscous Criterion) se počítá jako okamžitá hodnota součinu stlačení a rychlosti průhybu žebra. Obě hodnoty se získají z měření průhybu žebra. Odezva průhybu žebra se jednou filtruje při kmitočtové třídě kanálu 180. Stlačení v čase (t) se počítá jako stlačení získané z tohoto filtrovaného signálu vyjádřené jako poměrná část poloviny šířky hrudníku EUROSID 1, měřeno na kovových žebrech (0,14 metru):

Formula

Rychlost průhybu žebra v čase (t) se počítá z filtrovaného průhybu jako:

Formula

kde D(t) je průhyb v čase (t) v metrech a ∂t je časový interval v sekundách mezi měřeními průhybu. Maximální hodnota ∂t je 1,25 × 10-4 s.

Postup výpočtu je graficky znázorněn níže.

Image

---

PŘÍLOHA 5

VLASTNOSTI POHYBLIVÉ DEFORMOVATELNÉ BARIÉRY

1.   VLASTNOSTI POHYBLIVÉ DEFORMOVATELNÉ BARIÉRY

| 1.1 | Pohyblivá deformovatelná bariéra se skládá z nárazového tělesa a zkušebního vozíku. |
| --- | --- |

1.1

Pohyblivá deformovatelná bariéra se skládá z nárazového tělesa a zkušebního vozíku.

| 1.2 | Celková hmotnost musí být 950 ± 20 kg. |
| --- | --- |

1.2

Celková hmotnost musí být 950 ± 20 kg.

| 1.3 | Těžiště musí ležet v podélné středové svislé rovině s tolerancí 10 mm, 1 000 ± 30 mm za přední nápravou a 500 ± 30 mm nad zemí. |
| --- | --- |

1.3

Těžiště musí ležet v podélné středové svislé rovině s tolerancí 10 mm, 1 000 ± 30 mm za přední nápravou a 500 ± 30 mm nad zemí.

| 1.4 | Vzdálenost mezi čelem nárazového tělesa bariéry a těžištěm bariéry musí být 2 000 ± 30 mm. |
| --- | --- |

1.4

Vzdálenost mezi čelem nárazového tělesa bariéry a těžištěm bariéry musí být 2 000 ± 30 mm.

| 1.5 | Světlá výška nárazového tělesa musí být 300 ± 5 mm měřeno v klidu před nárazem od dolního kraje dolní čelní desky. |
| --- | --- |

1.5

Světlá výška nárazového tělesa musí být 300 ± 5 mm měřeno v klidu před nárazem od dolního kraje dolní čelní desky.

| 1.6 | Rozchod předních a zadních kol zkušebního vozíku musí být 1 500 ± 10 mm. |
| --- | --- |

1.6

Rozchod předních a zadních kol zkušebního vozíku musí být 1 500 ± 10 mm.

| 1.7 | Rozvor zkušebního vozíku musí být 3 000 ± 10 mm. |
| --- | --- |

1.7

Rozvor zkušebního vozíku musí být 3 000 ± 10 mm.

2.   VLASTNOSTI NÁRAZOVÉHO TĚLESA

Nárazové těleso se skládá ze šesti jednotlivých bloků hliníkových voštin zpracovaných tak, aby s rostoucí deformací vyvíjely progresivně rostoucí sílu (viz odstavec 2.1). K blokům hliníkových voštin je připevněna přední a zadní hliníková deska.

2.1   Voštinové bloky

2.1.1   Geometrické vlastnosti

| 2.1.1.1 | Nárazové těleso se skládá ze šesti spojených zón, jejichž tvar a poloha je uvedena na obrázku 1 a 2. Dle obrázku 1 a 2 jsou zóny určeny rozměry 500 ± 5 mm × 250 ± 3 mm. Rozměr 500 mm je ve směru šířky (W) a rozměr 250 mm ve směru délky (L) hliníkové voštinové konstrukce (viz obrázek 3). |
| --- | --- |

2.1.1.1

Nárazové těleso se skládá ze šesti spojených zón, jejichž tvar a poloha je uvedena na obrázku 1 a 2. Dle obrázku 1 a 2 jsou zóny určeny rozměry 500 ± 5 mm × 250 ± 3 mm. Rozměr 500 mm je ve směru šířky (W) a rozměr 250 mm ve směru délky (L) hliníkové voštinové konstrukce (viz obrázek 3).

| 2.1.1.2 | Nárazové těleso je rozděleno do dvou částí. Spodní část musí být 250 ± 3 mm vysoká, 500 ± 2 mm hluboká po předdrcení (viz odstavec 2.1.2) a o 60 ± 2 mm hlubší než horní část. |
| --- | --- |

2.1.1.2

Nárazové těleso je rozděleno do dvou částí. Spodní část musí být 250 ± 3 mm vysoká, 500 ± 2 mm hluboká po předdrcení (viz odstavec 2.1.2) a o 60 ± 2 mm hlubší než horní část.

| 2.1.1.3 | Bloky musí být vystředěny na šest zón definovaných na obrázku 1 a každý blok (včetně neúplných buněk) plně pokrývá plochu vymezenou pro danou zónu. |
| --- | --- |

2.1.1.3

Bloky musí být vystředěny na šest zón definovaných na obrázku 1 a každý blok (včetně neúplných buněk) plně pokrývá plochu vymezenou pro danou zónu.

2.1.2   Předdrcení

| 2.1.2.1 | Předdrcení se provede na povrchu voštin, ke kterému jsou připevněny čelní desky. |
| --- | --- |

2.1.2.1

Předdrcení se provede na povrchu voštin, ke kterému jsou připevněny čelní desky.

| 2.1.2.2 | Před vlastní zkouškou se bloky 1, 2 a 3 na horním povrchu předdrtí o 10 ± 2 mm tak, aby celková hloubka (dle obrázku 2) činila 500 ± 2 mm. |
| --- | --- |

2.1.2.2

Před vlastní zkouškou se bloky 1, 2 a 3 na horním povrchu předdrtí o 10 ± 2 mm tak, aby celková hloubka (dle obrázku 2) činila 500 ± 2 mm.

| 2.1.2.3 | Bloky 4, 5 a 6 se před zkouškou na povrchu předdrtí o 10 ± 2 mm tak, aby celková hloubka činila 440 ± 2 mm. |
| --- | --- |

2.1.2.3

Bloky 4, 5 a 6 se před zkouškou na povrchu předdrtí o 10 ± 2 mm tak, aby celková hloubka činila 440 ± 2 mm.

2.1.3   Vlastnosti materiálu

| 2.1.3.1 | Rozměry buněk musí u všech bloků činit 19 mm ± 10 % (viz obrázek 4). |
| --- | --- |

2.1.3.1

Rozměry buněk musí u všech bloků činit 19 mm ± 10 % (viz obrázek 4).

| 2.1.3.2 | V horní části musí být buňky vyrobeny z hliníku 3003. |
| --- | --- |

2.1.3.2

V horní části musí být buňky vyrobeny z hliníku 3003.

| 2.1.3.3 | V dolní části musí být buňky vyrobeny z hliníku 5052. |
| --- | --- |

2.1.3.3

V dolní části musí být buňky vyrobeny z hliníku 5052.

| 2.1.3.4 | Hliníkové voštinové bloky je třeba zpracovat tak, aby křivka závislosti deformace na síle při statickém drcení (podle postupu definovaného odstavcem 2.1.4) byla uvnitř hranic definovaných pro každý ze šesti bloků v dodatku 1 této přílohy. Navíc je třeba zpracovaný hliníkový voštinový materiál užívaný pro tyto bloky při konstrukci bariéry očistit, aby se odstranily všechny zbytky vzniklé při zpracování surového voštinového materiálu. |
| --- | --- |

2.1.3.4

Hliníkové voštinové bloky je třeba zpracovat tak, aby křivka závislosti deformace na síle při statickém drcení (podle postupu definovaného odstavcem 2.1.4) byla uvnitř hranic definovaných pro každý ze šesti bloků v dodatku 1 této přílohy. Navíc je třeba zpracovaný hliníkový voštinový materiál užívaný pro tyto bloky při konstrukci bariéry očistit, aby se odstranily všechny zbytky vzniklé při zpracování surového voštinového materiálu.

| 2.1.3.5 | Hmotnost bloků v každé dávce se nesmí lišit od střední hmotnosti bloku v této dávce o více než 5 %. |
| --- | --- |

2.1.3.5

Hmotnost bloků v každé dávce se nesmí lišit od střední hmotnosti bloku v této dávce o více než 5 %.

2.1.4   Statické zkoušky

| 2.1.4.1 | Z každé dávky voštinového jádra se odebere vzorek pro provedení statické zkoušky dle postupu popsaného v odstavci 5. |
| --- | --- |

2.1.4.1

Z každé dávky voštinového jádra se odebere vzorek pro provedení statické zkoušky dle postupu popsaného v odstavci 5.

| 2.1.4.2 | Závislost stlačení na síle pro každý zkoušený blok se musí pohybovat v mezích pásma závislosti deformace na síle stanovených v příloze 1. Meze pásma závislosti síly na deformaci jsou definovány pro každý blok bariéry. |
| --- | --- |

2.1.4.2

Závislost stlačení na síle pro každý zkoušený blok se musí pohybovat v mezích pásma závislosti deformace na síle stanovených v příloze 1. Meze pásma závislosti síly na deformaci jsou definovány pro každý blok bariéry.

2.1.5   Dynamická zkouška

| 2.1.5.1 | Dynamické deformační vlastnosti se stanoví při nárazu dle protokolu popsaného v odstavci 6. |
| --- | --- |

2.1.5.1

Dynamické deformační vlastnosti se stanoví při nárazu dle protokolu popsaného v odstavci 6.

| 2.1.5.2 | Odchylky od mezí pásma závislosti deformace na síle charakterizující pevnost nárazového tělesa – dle definice v dodatku 2 – lze připustit při splnění následujících podmínek: |
| --- | --- |

2.1.5.2

Odchylky od mezí pásma závislosti deformace na síle charakterizující pevnost nárazového tělesa – dle definice v dodatku 2 – lze připustit při splnění následujících podmínek:

| 2.1.5.2.1 | odchylka se objeví po začátku nárazu a předtím, než deformace nárazového tělesa dosáhne 150 mm; |
| --- | --- |

2.1.5.2.1

odchylka se objeví po začátku nárazu a předtím, než deformace nárazového tělesa dosáhne 150 mm;

| 2.1.5.2.2 | odchylka nepřekročí 50 % nejbližší okamžité předepsané meze pásma; |
| --- | --- |

2.1.5.2.2

odchylka nepřekročí 50 % nejbližší okamžité předepsané meze pásma;

| 2.1.5.2.3 | každá deformace odpovídající jednotlivým odchylkám nepřekročí 35 mm a součet těchto deformací nepřekročí 70 mm (viz dodatek 2 této přílohy); |
| --- | --- |

2.1.5.2.3

každá deformace odpovídající jednotlivým odchylkám nepřekročí 35 mm a součet těchto deformací nepřekročí 70 mm (viz dodatek 2 této přílohy);

| 2.1.5.2.4 | suma energie stanovená z odchylek vně pásma nepřekročí 5 % hrubé energie bloku. |
| --- | --- |

2.1.5.2.4

suma energie stanovená z odchylek vně pásma nepřekročí 5 % hrubé energie bloku.

| 2.1.5.3 | Bloky 1 a 3 jsou totožné. Jejich pevnost je taková, že křivky závislosti deformace na síle leží v pásmu na obrázku 2a. |
| --- | --- |

2.1.5.3

Bloky 1 a 3 jsou totožné. Jejich pevnost je taková, že křivky závislosti deformace na síle leží v pásmu na obrázku 2a.

| 2.1.5.4 | Bloky 5 a 6 jsou totožné. Jejich pevnost je taková, že křivky závislosti deformace na síle leží v pásmu na obrázku 2d. |
| --- | --- |

2.1.5.4

Bloky 5 a 6 jsou totožné. Jejich pevnost je taková, že křivky závislosti deformace na síle leží v pásmu na obrázku 2d.

| 2.1.5.5 | Pevnost bloku 2 je taková, že křivky závislosti deformace na síle leží v pásmu na obrázku 2b. |
| --- | --- |

2.1.5.5

Pevnost bloku 2 je taková, že křivky závislosti deformace na síle leží v pásmu na obrázku 2b.

| 2.1.5.6 | Pevnost bloku 4 je taková, že křivky závislosti deformace na síle leží v pásmu na obrázku 2c. |
| --- | --- |

2.1.5.6

Pevnost bloku 4 je taková, že křivky závislosti deformace na síle leží v pásmu na obrázku 2c.

| 2.1.5.7 | Závislost deformace na síle pro nárazové těleso jako celek leží v pásmu na obrázku 2e. |
| --- | --- |

2.1.5.7

Závislost deformace na síle pro nárazové těleso jako celek leží v pásmu na obrázku 2e.

| 2.1.5.8 | Závislosti deformace na síle se ověří zkouškou podle odstavce 6 přílohy 5, která se skládá z nárazu bariéry na dynamometrickou stěnu při rychlosti 35 ±0,5 km/h. |
| --- | --- |

2.1.5.8

Závislosti deformace na síle se ověří zkouškou podle odstavce 6 přílohy 5, která se skládá z nárazu bariéry na dynamometrickou stěnu při rychlosti 35 ±0,5 km/h.

| 2.1.5.9 | Energie pohlcená (1) během zkoušky bloky 1 a 3 se pro tyto bloky musí rovnat 9,5 ± 2 kJ. |
| --- | --- |

2.1.5.9

Energie pohlcená (1) během zkoušky bloky 1 a 3 se pro tyto bloky musí rovnat 9,5 ± 2 kJ.

| 2.1.5.10 | Energie pohlcená během zkoušky bloky 5 a 6 se pro tyto bloky musí rovnat 3,5 ± 1 kJ . |
| --- | --- |

2.1.5.10

Energie pohlcená během zkoušky bloky 5 a 6 se pro tyto bloky musí rovnat 3,5 ± 1 kJ .

| 2.1.5.11 | Energie pohlcená blokem 4 se musí rovnat 4 ± 1 kJ. |
| --- | --- |

2.1.5.11

Energie pohlcená blokem 4 se musí rovnat 4 ± 1 kJ.

| 2.1.5.12 | Energie pohlcená blokem 2 se musí rovnat 15 ± 2 kJ. |
| --- | --- |

2.1.5.12

Energie pohlcená blokem 2 se musí rovnat 15 ± 2 kJ.

| 2.1.5.13 | Celková energie pohlcená během nárazu se musí rovnat 45 ± 3 kJ. |
| --- | --- |

2.1.5.13

Celková energie pohlcená během nárazu se musí rovnat 45 ± 3 kJ.

| 2.1.5.14 | Maximální deformace nárazového tělesa v bodě prvního kontaktu, počítaná integrací hodnot akcelerometru podle odstavce 6.6.3, se musí rovnat 330 ± 20 mm. |
| --- | --- |

2.1.5.14

Maximální deformace nárazového tělesa v bodě prvního kontaktu, počítaná integrací hodnot akcelerometru podle odstavce 6.6.3, se musí rovnat 330 ± 20 mm.

| 2.1.5.15 | Konečná zbytková statická deformace nárazového tělesa měřená po dynamické zkoušce na úrovni B (obrázek 2) se musí rovnat 310 ± 20 mm. |
| --- | --- |

2.1.5.15

Konečná zbytková statická deformace nárazového tělesa měřená po dynamické zkoušce na úrovni B (obrázek 2) se musí rovnat 310 ± 20 mm.

2.2   Čelní desky

2.2.1   Geometrické vlastnosti

| 2.2.1.1 | Čelní desky jsou 1 500 ± 1 mm široké a 250 ± 1 mm vysoké. Tloušťka je 0,5±0,06 mm. |
| --- | --- |

2.2.1.1

Čelní desky jsou 1 500 ± 1 mm široké a 250 ± 1 mm vysoké. Tloušťka je 0,5±0,06 mm.

| 2.2.1.2 | Celkové rozměry smontovaného nárazového tělesa (dle obrázku 2) jsou: 1 500±2,5 mm šířka a 500 ±2,5 mm výška. |
| --- | --- |

2.2.1.2

Celkové rozměry smontovaného nárazového tělesa (dle obrázku 2) jsou: 1 500±2,5 mm šířka a 500 ±2,5 mm výška.

| 2.2.1.3 | Horní hrana dolní čelní desky a dolní hrana horní čelní desky by měly být vyrovnány s tolerancí 4 mm. |
| --- | --- |

2.2.1.3

Horní hrana dolní čelní desky a dolní hrana horní čelní desky by měly být vyrovnány s tolerancí 4 mm.

2.2.2   Vlastnosti materiálu

| 2.2.2.1 | Čelní desky jsou vyrobeny z hliníku řady AlMg2 až AlMg3 s tažností ≥ 12 % a pevností v tahu ≥ 175 N/mm2. |
| --- | --- |

2.2.2.1

Čelní desky jsou vyrobeny z hliníku řady AlMg2 až AlMg3 s tažností ≥ 12 % a pevností v tahu ≥ 175 N/mm2.

2.3   Zadní deska

2.3.1   Geometrické vlastnosti

| 2.3.1.1 | Geometrické vlastnosti stanoví obrázky 5 a 6. |
| --- | --- |

2.3.1.1

Geometrické vlastnosti stanoví obrázky 5 a 6.

2.3.2   Vlastnosti materiálu

| 2.3.2.1 | Zadní deska se skládá z hliníkového plátu silného 3 mm. Vyrábí se z hliníku řady AlMg2 až AlMg3 o tvrdosti 50 až 65 HBS. Plát se perforuje otvory pro ventilaci: umístění, průměr a rozteč otvorů znázorňují obrázky 5 a 7. |
| --- | --- |

2.3.2.1

Zadní deska se skládá z hliníkového plátu silného 3 mm. Vyrábí se z hliníku řady AlMg2 až AlMg3 o tvrdosti 50 až 65 HBS. Plát se perforuje otvory pro ventilaci: umístění, průměr a rozteč otvorů znázorňují obrázky 5 a 7.

2.4   Umístění voštinových bloků

| 2.4.1 | Voštinové bloky se vystředí podle perforované zóny zadní desky (obrázek 5). |
| --- | --- |

2.4.1

Voštinové bloky se vystředí podle perforované zóny zadní desky (obrázek 5).

2.5   Lepení

| 2.5.1 | Na přední a zadní desku se nanese max. 0,5 kg/m2 lepidla, které se stejnoměrně rozetře přímo na povrch přední desky; maximální tloušťka filmu je 0,5 mm. Použije se dvousložkové polyuretanové lepidlo (jako je pryskyřice Ciba Geigy XB5090/1 s tužidlem XB5304) nebo lepidlo rovnocenné. |
| --- | --- |

2.5.1

Na přední a zadní desku se nanese max. 0,5 kg/m2 lepidla, které se stejnoměrně rozetře přímo na povrch přední desky; maximální tloušťka filmu je 0,5 mm. Použije se dvousložkové polyuretanové lepidlo (jako je pryskyřice Ciba Geigy XB5090/1 s tužidlem XB5304) nebo lepidlo rovnocenné.

| 2.5.2 | Pro zadní desku je předepsána minimální pevnost lepeného spoje 0,6 MPa (87 psi), zkoušeno dle odstavce 2.4.3. |
| --- | --- |

2.5.2

Pro zadní desku je předepsána minimální pevnost lepeného spoje 0,6 MPa (87 psi), zkoušeno dle odstavce 2.4.3.

| 2.5.3 | Zkouška pevnosti spoje: |
| --- | --- |

2.5.3

Zkouška pevnosti spoje:

| 2.5.3.1 | Pro měření pevnosti lepeného spoje se použije zkouška tahem kolmo k ploše podle ASTM C297-61. |
| --- | --- |

2.5.3.1

Pro měření pevnosti lepeného spoje se použije zkouška tahem kolmo k ploše podle ASTM C297-61.

| 2.5.3.2 | Zkoušený díl má rozměry 100 mm × 100 mm a je 15 mm hluboký, lepený na vzorek materiálu ventilované zadní desky. Použité voštiny musí být stejného druhu jako voštiny nárazového tělesa, tedy chemicky naleptány tak, aby co nejvíce odpovídaly zadní straně bariéry, avšak bez předdrcení. |
| --- | --- |

2.5.3.2

Zkoušený díl má rozměry 100 mm × 100 mm a je 15 mm hluboký, lepený na vzorek materiálu ventilované zadní desky. Použité voštiny musí být stejného druhu jako voštiny nárazového tělesa, tedy chemicky naleptány tak, aby co nejvíce odpovídaly zadní straně bariéry, avšak bez předdrcení.

2.6   Sledovatelnost

| 2.6.1 | Nárazová tělesa se označují po sobě jdoucími sériovými čísly, která musí být vyražena, vyleptána nebo jinak permanentně připevněna a z nichž lze u jednotlivých bloků určit dávku a datum výroby. |
| --- | --- |

2.6.1

Nárazová tělesa se označují po sobě jdoucími sériovými čísly, která musí být vyražena, vyleptána nebo jinak permanentně připevněna a z nichž lze u jednotlivých bloků určit dávku a datum výroby.

2.7   Připevnění nárazového tělesa

| 2.7.1 | Upevnění ke zkušebnímu vozíku musí odpovídat obrázku 8. Upevnění se provede pomocí šesti šroubů M8, přičemž nic nesmí přečnívat přes rozměr bariéry před koly zkušebního vozíku. Mezi spodní přírubu zadní desky a čelo zkušebního vozíku se musí vložit vhodné podložky, aby se zabránilo ohnutí zadní desky při utahování upevňovacích šroubů. |
| --- | --- |

2.7.1

Upevnění ke zkušebnímu vozíku musí odpovídat obrázku 8. Upevnění se provede pomocí šesti šroubů M8, přičemž nic nesmí přečnívat přes rozměr bariéry před koly zkušebního vozíku. Mezi spodní přírubu zadní desky a čelo zkušebního vozíku se musí vložit vhodné podložky, aby se zabránilo ohnutí zadní desky při utahování upevňovacích šroubů.

3.   VENTILAČNÍ SYSTÉM

| 3.1 | Styčná plocha mezi zkušebním vozíkem a ventilačním systémem by měla být pevná, tuhá a plochá. Ventilační přístroj je součástí zkušebního vozíku a nikoli nárazového tělesa dodávaného výrobcem. Geometrické vlastnosti ventilačního přístroje odpovídají obrázku 9. |
| --- | --- |

3.1

Styčná plocha mezi zkušebním vozíkem a ventilačním systémem by měla být pevná, tuhá a plochá. Ventilační přístroj je součástí zkušebního vozíku a nikoli nárazového tělesa dodávaného výrobcem. Geometrické vlastnosti ventilačního přístroje odpovídají obrázku 9.

| 3.2 | Montáž ventilačního přístroje |
| --- | --- |

3.2

Montáž ventilačního přístroje

| 3.2.1 | ventilační přístroj se namontuje na čelní desku zkušebního vozíku; |
| --- | --- |

3.2.1

ventilační přístroj se namontuje na čelní desku zkušebního vozíku;

| 3.2.2 | v žádném bodě nesmí mezerou mezi ventilačním přístrojem a čelem zkušebního vozíku projít měrka silná 0,5 mm. Pokud je mezera větší než 0,5 mm, musí se ventilační rám vyměnit nebo upravit tak, aby mezera nebyla > 0,5 mm; |
| --- | --- |

3.2.2

v žádném bodě nesmí mezerou mezi ventilačním přístrojem a čelem zkušebního vozíku projít měrka silná 0,5 mm. Pokud je mezera větší než 0,5 mm, musí se ventilační rám vyměnit nebo upravit tak, aby mezera nebyla > 0,5 mm;

| 3.2.3 | ventilační přístroj se demontuje z čela zkušebního vozíku; |
| --- | --- |

3.2.3

ventilační přístroj se demontuje z čela zkušebního vozíku;

| 3.2.4 | na čelní desku zkušebního vozíku se upevní korek o tloušťce 1,0 mm; |
| --- | --- |

3.2.4

na čelní desku zkušebního vozíku se upevní korek o tloušťce 1,0 mm;

| 3.2.5 | ventilační přístroj se znovu namontuje na čelní desku zkušebního vozíku a dotáhne se, aby se vyloučily vzduchové bubliny. |
| --- | --- |

3.2.5

ventilační přístroj se znovu namontuje na čelní desku zkušebního vozíku a dotáhne se, aby se vyloučily vzduchové bubliny.

4.   SHODNOST VÝROBY

Výrobní postup musí být v souladu s postupy, které stanoví dodatek 2 dohody (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2), s následujícími požadavky:

| 4.1 | Výrobce odpovídá za shodu výrobních postupů a za tím účelem musí především: |
| --- | --- |

4.1

Výrobce odpovídá za shodu výrobních postupů a za tím účelem musí především:

| 4.1.1 | zajistit existenci účinných postupů, aby bylo možno kontrolovat kvalitu výrobků; |
| --- | --- |

4.1.1

zajistit existenci účinných postupů, aby bylo možno kontrolovat kvalitu výrobků;

| 4.1.2 | mít přístup ke kontrolnímu vybavení potřebnému ke kontrole shody každého výrobku; |
| --- | --- |

4.1.2

mít přístup ke kontrolnímu vybavení potřebnému ke kontrole shody každého výrobku;

| 4.1.3 | zajistit zaznamenání výsledků zkoušek a dostupnost dokladů po dobu 10 let po provedení zkoušek; |
| --- | --- |

4.1.3

zajistit zaznamenání výsledků zkoušek a dostupnost dokladů po dobu 10 let po provedení zkoušek;

| 4.1.4 | prokázat, že zkoušené vzorky jsou spolehlivým měřítkem vlastností dávky (příklady metod odebírání vzorků podle dávkové výroby jsou uvedeny dále); |
| --- | --- |

4.1.4

prokázat, že zkoušené vzorky jsou spolehlivým měřítkem vlastností dávky (příklady metod odebírání vzorků podle dávkové výroby jsou uvedeny dále);

| 4.1.5 | analyzovat výsledky zkoušek, a ověřit a zajistit tak stálost vlastností bariéry při zohlednění odchylek při průmyslové výrobě následkem teploty, kvality surovin, doby ponoření do chemikálie, chemické koncentrace, neutralizace atd., a kontrolu zpracovávaných materiálů, aby se vyloučila všechna residua z výroby; |
| --- | --- |

4.1.5

analyzovat výsledky zkoušek, a ověřit a zajistit tak stálost vlastností bariéry při zohlednění odchylek při průmyslové výrobě následkem teploty, kvality surovin, doby ponoření do chemikálie, chemické koncentrace, neutralizace atd., a kontrolu zpracovávaných materiálů, aby se vyloučila všechna residua z výroby;

| 4.1.6 | zajistit, aby každá sada vzorků nebo zkoušených kusů vykazující neshody vedla k dalšímu vzorkování a zkoušení. Musí se učinit všechny kroky potřebné k tomu, aby se zajistila shodnost příslušné výroby. |
| --- | --- |

4.1.6

zajistit, aby každá sada vzorků nebo zkoušených kusů vykazující neshody vedla k dalšímu vzorkování a zkoušení. Musí se učinit všechny kroky potřebné k tomu, aby se zajistila shodnost příslušné výroby.

| 4.2 | Výrobce musí být certifikován nejméně na úrovni normy ISO 9002. |
| --- | --- |

4.2

Výrobce musí být certifikován nejméně na úrovni normy ISO 9002.

| 4.3 | Minimální podmínky pro kontrolu výroby: držitel dohody zajistí kontrolu shody dle metod popsaných v tomto předpisu. |
| --- | --- |

4.3

Minimální podmínky pro kontrolu výroby: držitel dohody zajistí kontrolu shody dle metod popsaných v tomto předpisu.

4.4   Příklady vzorkování podle dávky

| 4.4.1 | Pokud se z jednoho původního bloku hliníkového voštinového materiálu zhotoví více kusů jednoho typu bloků a všechny se zpracují ve stejné lázni (souběžná výroba), může se vybrat jeden z nich jako vzorek za předpokladu, že se zajistí, aby všechny bloky byly v lázni podrobeny stejnému postupu. Jestliže tato podmínka není splněna, může být nezbytné vybrat více než jeden vzorek. |
| --- | --- |

4.4.1

Pokud se z jednoho původního bloku hliníkového voštinového materiálu zhotoví více kusů jednoho typu bloků a všechny se zpracují ve stejné lázni (souběžná výroba), může se vybrat jeden z nich jako vzorek za předpokladu, že se zajistí, aby všechny bloky byly v lázni podrobeny stejnému postupu. Jestliže tato podmínka není splněna, může být nezbytné vybrat více než jeden vzorek.

| 4.4.2 | Jestliže je ve stejné lázni zpracováván omezený počet (cca tři až dvacet) podobných bloků (sériová výroba), pak se jako reprezentativní vzorky vybere první a poslední blok z těch, které byly zhotoveny ze stejného původního bloku voštinového hliníkového materiálu. Jestliže požadavkům vyhoví první blok, ale poslední nikoliv, může být nezbytné odebrat další vzorky z dávky, až se najde blok, který požadavky splní. Za schválené se pak považují pouze bloky mezi těmito vzorky. |
| --- | --- |

4.4.2

Jestliže je ve stejné lázni zpracováván omezený počet (cca tři až dvacet) podobných bloků (sériová výroba), pak se jako reprezentativní vzorky vybere první a poslední blok z těch, které byly zhotoveny ze stejného původního bloku voštinového hliníkového materiálu. Jestliže požadavkům vyhoví první blok, ale poslední nikoliv, může být nezbytné odebrat další vzorky z dávky, až se najde blok, který požadavky splní. Za schválené se pak považují pouze bloky mezi těmito vzorky.

| 4.4.3 | Poté, co se získají zkušenosti s konzistencí řízení výroby, je možno oba vzorkovací postupy kombinovat, takže je pak možno považovat za dávku více než jednu skupinu v souběžné výrobě – za předpokladu, že vzorky z první a poslední výrobní skupiny vyhovují. |
| --- | --- |

4.4.3

Poté, co se získají zkušenosti s konzistencí řízení výroby, je možno oba vzorkovací postupy kombinovat, takže je pak možno považovat za dávku více než jednu skupinu v souběžné výrobě – za předpokladu, že vzorky z první a poslední výrobní skupiny vyhovují.

5.   STATICKÉ ZKOUŠKY

| 5.1 | Zkouší se jeden nebo několik vzorků (podle metody dávkové výroby) odebraných z každé dávky zpracovaného voštinového materiálu, a to podle následujícího zkušebního postupu: |
| --- | --- |

5.1

Zkouší se jeden nebo několik vzorků (podle metody dávkové výroby) odebraných z každé dávky zpracovaného voštinového materiálu, a to podle následujícího zkušebního postupu:

| 5.2 | Velikost vzorku hliníkového voštinového materiálu pro statickou zkoušku musí odpovídat velikosti normálního bloku nárazového tělesa, tedy 250 mm × 500 mm × 440 mm pro horní část a 250 mm ×500 mm × 500 mm pro dolní část. |
| --- | --- |

5.2

Velikost vzorku hliníkového voštinového materiálu pro statickou zkoušku musí odpovídat velikosti normálního bloku nárazového tělesa, tedy 250 mm × 500 mm × 440 mm pro horní část a 250 mm ×500 mm × 500 mm pro dolní část.

| 5.3 | Vzorky se stlačují mezi dvěma rovnoběžnými deskami, které jsou alespoň o 20 mm větší než příčný řez bloku. |
| --- | --- |

5.3

Vzorky se stlačují mezi dvěma rovnoběžnými deskami, které jsou alespoň o 20 mm větší než příčný řez bloku.

| 5.4 | Rychlost stlačování činí 100 mm za minutu s tolerancí 5 procent. |
| --- | --- |

5.4

Rychlost stlačování činí 100 mm za minutu s tolerancí 5 procent.

| 5.5 | Údaje zaznamenávané při statickém stlačování se musí vzorkovat s frekvencí alespoň 5 Hz. |
| --- | --- |

5.5

Údaje zaznamenávané při statickém stlačování se musí vzorkovat s frekvencí alespoň 5 Hz.

| 5.6 | Statická zkouška pokračuje, dokud stlačení bloku nedosáhne nejméně 300 mm pro bloky 4 až 6 a 350 mm pro bloky 1 až 3. |
| --- | --- |

5.6

Statická zkouška pokračuje, dokud stlačení bloku nedosáhne nejméně 300 mm pro bloky 4 až 6 a 350 mm pro bloky 1 až 3.

6.   DYNAMICKÉ ZKOUŠKY

Na každých vyrobených 100 čel bariéry provede výrobce jednu dynamickou zkoušku proti dynamometrické stěně podepřené pevně ukotvenou a tuhou bariérou, dle metody popsané níže.

6.1   Instalace

6.1.1   Zkušební dráha

| 6.1.1.1 | Zkušební prostor musí být dostatečně velký, aby se do něj vešla rozjezdová dráha pohyblivé deformovatelné bariéry, pevná bariéra a technické vybavení pro zkoušku. Koncová část dráhy, v délce minimálně 5 m před pevnou bariérou, musí být vodorovná, plochá a hladká. |
| --- | --- |

6.1.1.1

Zkušební prostor musí být dostatečně velký, aby se do něj vešla rozjezdová dráha pohyblivé deformovatelné bariéry, pevná bariéra a technické vybavení pro zkoušku. Koncová část dráhy, v délce minimálně 5 m před pevnou bariérou, musí být vodorovná, plochá a hladká.

6.1.2   Pevná bariéra a dynamometrická stěna

| 6.1.2.1 | Pevná stěna se skládá z bloku železobetonu o šířce nejméně 3 m a výšce nejméně 1,5 m. Tloušťka pevné stěny musí být taková, aby stěna vážila alespoň 70 tun. |
| --- | --- |

6.1.2.1

Pevná stěna se skládá z bloku železobetonu o šířce nejméně 3 m a výšce nejméně 1,5 m. Tloušťka pevné stěny musí být taková, aby stěna vážila alespoň 70 tun.

| 6.1.2.2 | Čelo bariéry je svislé, kolmé k ose rozjezdové dráhy a je vybaveno šesti siloměrnými deskami, z nichž každá má schopnost změřit celkovou zátěž aplikovanou na příslušný blok nárazového tělesa pohyblivé deformovatelné bariéry v okamžiku nárazu. Středy nárazových ploch siloměrných desek se musí shodovat se středy šesti nárazových zón čela pohyblivé deformovatelné bariéry. Jejich hrany musí být od sousedních ploch vzdáleny 20 mm, aby v rámci tolerance polohy pohyblivé deformovatelné bariéry při nárazu nebyly nárazové zóny ve styku se sousedními oblastmi nárazových ploch. Uchycení siloměrných desek a jejich povrch musí splňovat požadavky stanovené přílohou normy ISO 6487:1987. |
| --- | --- |

6.1.2.2

Čelo bariéry je svislé, kolmé k ose rozjezdové dráhy a je vybaveno šesti siloměrnými deskami, z nichž každá má schopnost změřit celkovou zátěž aplikovanou na příslušný blok nárazového tělesa pohyblivé deformovatelné bariéry v okamžiku nárazu. Středy nárazových ploch siloměrných desek se musí shodovat se středy šesti nárazových zón čela pohyblivé deformovatelné bariéry. Jejich hrany musí být od sousedních ploch vzdáleny 20 mm, aby v rámci tolerance polohy pohyblivé deformovatelné bariéry při nárazu nebyly nárazové zóny ve styku se sousedními oblastmi nárazových ploch. Uchycení siloměrných desek a jejich povrch musí splňovat požadavky stanovené přílohou normy ISO 6487:1987.

| 6.1.2.3 | Povrch všech siloměrných desek kryje překližka o síle 12 ± 1 mm, aby nedocházelo k degradaci odezvy snímačů. |
| --- | --- |

6.1.2.3

Povrch všech siloměrných desek kryje překližka o síle 12 ± 1 mm, aby nedocházelo k degradaci odezvy snímačů.

| 6.1.2.4 | Pevná stěna je buď ukotvena v zemi, nebo leží na zemi a je podle potřeby zajištěna přidaným zádržným zařízením omezujícím její deformaci. Lze použít pevnou stěnu (na níž jsou uchyceny siloměry) s jinými vlastnostmi, pokud podává alespoň stejně průkazné výsledky. |
| --- | --- |

6.1.2.4

Pevná stěna je buď ukotvena v zemi, nebo leží na zemi a je podle potřeby zajištěna přidaným zádržným zařízením omezujícím její deformaci. Lze použít pevnou stěnu (na níž jsou uchyceny siloměry) s jinými vlastnostmi, pokud podává alespoň stejně průkazné výsledky.

6.2   Pohon pohyblivé deformovatelné bariéry

V okamžiku nárazu nesmí na pohyblivou deformovatelnou bariéru působit žádné vodicí nebo hnací zařízení. Na bariéru musí narazit ve směru kolmém k čelu dynamometrické stěny. Směr nárazu musí být přesný v toleranci 10 mm.

6.3   Měřicí přístroje

6.3.1   Rychlost

Rychlost nárazu musí činit 35 ±0,5 km/h a přístroj použitý k zaznamenání rychlosti nárazu musí mít přesnost 0,1 %.

6.3.2   Zátěže

Měřicí přístroje musí vyhovět specifikacím stanoveným v normě ISO 6487:1987:

| CFC pro všechny bloky | 60 Hz |
| --- | --- |
| CAC pro bloky 1 a 3: | 200 kN |
| CAC pro bloky 4, 5 a 6: | 100 kN |
| CAC pro blok 2: | 200 kN |

CFC pro všechny bloky

60 Hz

CAC pro bloky 1 a 3:

200 kN

CAC pro bloky 4, 5 a 6:

100 kN

CAC pro blok 2:

200 kN

6.3.3   Zrychlení

| 6.3.3.1 | Zrychlení v podélném směru se měří na třech různých místech zkušebního vozíku, kde nedochází k ohybu, přičemž jedno musí být v ose a jedno na každé straně zkušebního vozíku. |
| --- | --- |

6.3.3.1

Zrychlení v podélném směru se měří na třech různých místech zkušebního vozíku, kde nedochází k ohybu, přičemž jedno musí být v ose a jedno na každé straně zkušebního vozíku.

| 6.3.3.2 | Střední akcelerometr se umístí nejvýše 500 mm od místa těžiště pohyblivé deformovatelné bariéry a leží ve svislé podélné rovině, která s tolerancí ±10 mm odpovídá rovině těžiště pohyblivé deformovatelné bariéry. |
| --- | --- |

6.3.3.2

Střední akcelerometr se umístí nejvýše 500 mm od místa těžiště pohyblivé deformovatelné bariéry a leží ve svislé podélné rovině, která s tolerancí ±10 mm odpovídá rovině těžiště pohyblivé deformovatelné bariéry.

| 6.3.3.3 | Boční akcelerometry jsou stejně vysoko s tolerancí ±10 mm a ve stejné vzdálenosti od čelního povrchu pohyblivé deformovatelné bariéry s tolerancí ±20 mm. |
| --- | --- |

6.3.3.3

Boční akcelerometry jsou stejně vysoko s tolerancí ±10 mm a ve stejné vzdálenosti od čelního povrchu pohyblivé deformovatelné bariéry s tolerancí ±20 mm.

| 6.3.3.4 | Přístrojové vybavení musí splňovat normu ISO 6487:1987 s následujícími specifikacemi:
  CFC 1 000 Hz (před integrací)
  CAC 50 g |
| --- | --- |

6.3.3.4

Přístrojové vybavení musí splňovat normu ISO 6487:1987 s následujícími specifikacemi:

CFC 1 000 Hz (před integrací)

CAC 50 g

6.4   Obecná specifikace bariéry

| 6.4.1 | Jednotlivé vlastnosti každé bariéry musí vyhovovat odstavci 1 této přílohy a zaznamenávají se. |
| --- | --- |

6.4.1

Jednotlivé vlastnosti každé bariéry musí vyhovovat odstavci 1 této přílohy a zaznamenávají se.

6.5   Obecné specifikace nárazového tělesa

| 6.5.1 | Nárazové těleso se z hlediska požadavků dynamických zkoušek považuje za vyhovující, pokud signály na výstupu všech šesti siloměrných desek splňují požadavky uvedené v této příloze. |
| --- | --- |

6.5.1

Nárazové těleso se z hlediska požadavků dynamických zkoušek považuje za vyhovující, pokud signály na výstupu všech šesti siloměrných desek splňují požadavky uvedené v této příloze.

| 6.5.2 | Nárazová tělesa se označí po sobě jdoucími sériovými čísly, která jsou na nich vyražena, vyleptána nebo jinak trvale vyznačena a z nichž je možno určit, z které dávky a kdy byly vyrobeny jednotlivé bloky. |
| --- | --- |

6.5.2

Nárazová tělesa se označí po sobě jdoucími sériovými čísly, která jsou na nich vyražena, vyleptána nebo jinak trvale vyznačena a z nichž je možno určit, z které dávky a kdy byly vyrobeny jednotlivé bloky.

6.6   Postup zpracování dat

| 6.6.1 | Nezpracovaná data: v čase T = T0 se z údajů odstraní všechny kompenzace. Použitá metoda odstranění kompenzací se zaznamená do zkušebního protokolu. |
| --- | --- |

6.6.1

Nezpracovaná data: v čase T = T0 se z údajů odstraní všechny kompenzace. Použitá metoda odstranění kompenzací se zaznamená do zkušebního protokolu.

6.6.2   Filtrování

| 6.6.2.1 | Před zpracováním/výpočty se nezpracovaná data filtrují. |
| --- | --- |

6.6.2.1

Před zpracováním/výpočty se nezpracovaná data filtrují.

| 6.6.2.2 | Údaje akcelerometrů pro integraci se filtrují při CFC 180, ISO 6487:1987. |
| --- | --- |

6.6.2.2

Údaje akcelerometrů pro integraci se filtrují při CFC 180, ISO 6487:1987.

| 6.6.2.3 | Údaje akcelerometrů pro výpočet impulsů se filtrují při CFC 60, ISO 6487:1987. |
| --- | --- |

6.6.2.3

Údaje akcelerometrů pro výpočet impulsů se filtrují při CFC 60, ISO 6487:1987.

| 6.6.2.4 | Údaje siloměrů se filtrují při CFC 60, ISO 6487:1987. |
| --- | --- |

6.6.2.4

Údaje siloměrů se filtrují při CFC 60, ISO 6487:1987.

6.6.3   Výpočet deformace čela pohyblivé deformovatelné bariéry

| 6.6.3.1 | Údaje ze všech tří akcelerometrů (po filtrování při CFC 180) se dvakrát integrují, aby se získala deformace deformovatelného prvku bariéry. |
| --- | --- |

6.6.3.1

Údaje ze všech tří akcelerometrů (po filtrování při CFC 180) se dvakrát integrují, aby se získala deformace deformovatelného prvku bariéry.

| 6.6.3.2 | Počáteční podmínky pro výpočet deformace jsou: |
| --- | --- |

6.6.3.2

Počáteční podmínky pro výpočet deformace jsou:

| 6.6.3.2.1 | rychlost = rychlost nárazu (z rychloměru); |
| --- | --- |

6.6.3.2.1

rychlost = rychlost nárazu (z rychloměru);

| 6.6.3.2.2 | deformace = 0. |
| --- | --- |

6.6.3.2.2

deformace = 0.

| 6.6.3.3 | Deformace na levé straně, ve středu a na pravé straně pohyblivé deformovatelné bariéry se graficky zaznamenává v čase. |
| --- | --- |

6.6.3.3

Deformace na levé straně, ve středu a na pravé straně pohyblivé deformovatelné bariéry se graficky zaznamenává v čase.

| 6.6.3.4 | Maximální deformace vypočtená ze všech tří akcelerometrů by se neměla lišit o více než 10 mm. Pokud tento požadavek není splněn, odstraní se odlehlá hodnota a zkontroluje se, zda rozdíl mezi deformacemi vypočtenými ze dvou zbývajících akcelerometrů leží v toleranci 10 mm. |
| --- | --- |

6.6.3.4

Maximální deformace vypočtená ze všech tří akcelerometrů by se neměla lišit o více než 10 mm. Pokud tento požadavek není splněn, odstraní se odlehlá hodnota a zkontroluje se, zda rozdíl mezi deformacemi vypočtenými ze dvou zbývajících akcelerometrů leží v toleranci 10 mm.

| 6.6.3.5 | Pokud se deformace naměřené levým, pravým a středním akcelerometrem neliší o více než 10 mm, použije se pro výpočet deformace čela bariéry střední hodnota zrychlení z těchto tří akcelerometrů. |
| --- | --- |

6.6.3.5

Pokud se deformace naměřené levým, pravým a středním akcelerometrem neliší o více než 10 mm, použije se pro výpočet deformace čela bariéry střední hodnota zrychlení z těchto tří akcelerometrů.

| 6.6.3.6 | Jestliže požadavek tolerance 10 mm splňují deformace jen ze dvou akcelerometrů, použije se pro výpočet deformace čela bariéry střední hodnota zrychlení z těchto dvou akcelerometrů. |
| --- | --- |

6.6.3.6

Jestliže požadavek tolerance 10 mm splňují deformace jen ze dvou akcelerometrů, použije se pro výpočet deformace čela bariéry střední hodnota zrychlení z těchto dvou akcelerometrů.

| 6.6.3.7 | Jestliže deformace vypočtené ze všech tří (levého, pravého a středního) akcelerometrů NESPLŇUJÍ požadovanou toleranci 10 mm, je třeba původní data přezkoumat a určit příčinu těchto velkých odchylek. V takovém případě určí samotná zkušebna, které akcelerometrické údaje se použijí k určení deformace pohyblivé deformovatelné bariéry, nebo že nelze použít žádné z naměřených hodnot. V takovém případě je nutno ověřovací zkoušku opakovat. Ve zkušební zprávě se musí uvést podrobné vysvětlení. |
| --- | --- |

6.6.3.7

Jestliže deformace vypočtené ze všech tří (levého, pravého a středního) akcelerometrů NESPLŇUJÍ požadovanou toleranci 10 mm, je třeba původní data přezkoumat a určit příčinu těchto velkých odchylek. V takovém případě určí samotná zkušebna, které akcelerometrické údaje se použijí k určení deformace pohyblivé deformovatelné bariéry, nebo že nelze použít žádné z naměřených hodnot. V takovém případě je nutno ověřovací zkoušku opakovat. Ve zkušební zprávě se musí uvést podrobné vysvětlení.

| 6.6.3.8 | Údaje o střední hodnotě deformace v čase se zkombinují s údaji o čase a síle ze siloměrů a pro každý blok se stanoví výsledná závislost síly a deformace. |
| --- | --- |

6.6.3.8

Údaje o střední hodnotě deformace v čase se zkombinují s údaji o čase a síle ze siloměrů a pro každý blok se stanoví výsledná závislost síly a deformace.

6.6.4   Výpočet energie

Energie absorbovaná každým blokem a celým čelem pohyblivé deformovatelné bariéry se vypočítá v okamžiku maximální deformace bariéry.

Formula

kde:

| t0 | je čas prvního kontaktu |
| --- | --- |
| t1 | je čas, kdy se zkušební vozík zastaví, tedy když u = 0 |
| s | je deformace deformovatelného prvku zkušebního vozíku vypočtená podle odstavce 6.6.3. |

t0

je čas prvního kontaktu

t1

je čas, kdy se zkušební vozík zastaví, tedy když u = 0

s

je deformace deformovatelného prvku zkušebního vozíku vypočtená podle odstavce 6.6.3.

6.6.5   Ověření údajů o dynamických silách

| 6.6.5.1 | Celkový impuls I, vypočtený integrací celkové síly po dobu kontaktu, se porovná se změnou hybnosti v průběhu této doby (M*)V). |
| --- | --- |

6.6.5.1

Celkový impuls I, vypočtený integrací celkové síly po dobu kontaktu, se porovná se změnou hybnosti v průběhu této doby (M*)V).

| 6.6.5.2 | Změna celkové energie se porovná se změnou kinetické energie pohyblivé deformovatelné bariéry, která se vypočte dle vzorce:



  kde Vi je nárazová rychlost a M je celková hmotnost pohyblivé deformovatelné bariéry.
  Jestliže se změna hybnosti (M*)V) nerovná celkovému impulsu (I) ± 5 procent, nebo celková absorbovaná energie (E En) není rovna kinetické energii EK ± 5 procent, musí se údaje zkoušky znovu přezkoumat, aby se zjistila příčina této chyby. |
| --- | --- |

6.6.5.2

Změna celkové energie se porovná se změnou kinetické energie pohyblivé deformovatelné bariéry, která se vypočte dle vzorce:

Formula

kde Vi je nárazová rychlost a M je celková hmotnost pohyblivé deformovatelné bariéry.

Jestliže se změna hybnosti (M*)V) nerovná celkovému impulsu (I) ± 5 procent, nebo celková absorbovaná energie (E En) není rovna kinetické energii EK ± 5 procent, musí se údaje zkoušky znovu přezkoumat, aby se zjistila příčina této chyby.

KONSTRUKCE NÁRAZOVÉHO TĚLESA (2)

Obrázek 1

Image

Obrázek 2

Image

HORNÍ ČÁST NÁRAZOVÉHO TĚLESA

Obrázek 3

Orientace hliníkových voštin

Image

Obrázek 4

Rozměry buněk hliníkového voštinového materiálu

Image

KONSTRUKCE ZADNÍ DESKY

Obrázek 5

Image

Obrázek 6

Uchycení zadní desky k ventilačnímu zařízení a čelní desce zkušebního vozíku

Image

Obrázek 7

Střídavé uspořádaní ventilačních otvorů zadní desky

Image

Obrázek 8

Image

Horní a dolní příruba zadní desky

| Pozn: | Upevňovací otvory dolní příruby mohou být rozbroušeny, jak je znázorněno níže, aby se usnadnilo spojení; předpokladem je dostatečné sevření, aby se vyloučilo uvolnění během nárazové zkoušky. |
| --- | --- |

Pozn:

Upevňovací otvory dolní příruby mohou být rozbroušeny, jak je znázorněno níže, aby se usnadnilo spojení; předpokladem je dostatečné sevření, aby se vyloučilo uvolnění během nárazové zkoušky.

Image

VENTILAČNÍ RÁM

Ventilační zařízení je konstrukce zhotovená z desky 5 mm silné a 20 mm široké. Svislé desky jsou perforované devíti otvory o průměru 8 mm, aby vzduch mohl vodorovně cirkulovat.

Obrázek 9

Image

---

(1)  Indikované množství energie je souhrn energie uvolněné systémem v okamžiku, kdy rozsah drcení nárazového tělesa je největší.

(2)  Všechny rozměry jsou v mm. Tolerance rozměrů bloků berou v úvahu potíže s měřením řezaného hliníkového voštinového materiálu. Tolerance celkových rozměrů nárazového tělesa je menší než tolerance jednotlivých bloků, jelikož bloky voštinového materiálu lze upravit a případně sestavit s přesahy a zachovat tak přesnější rozměr čela nárazníku.

Dodatek 1

KŘIVKY ZÁVISLOSTI SÍLY A DEFORMACE PRO STATICKÉ ZKOUŠKY

Obrázek 1a

| Bloky 1 a 3 | |
| --- | --- |

Bloky 1 a 3

Image

Obrázek 1b

| Blok 2 | |
| --- | --- |

Blok 2

Image

Obrázek 1c

| Blok 4 | |
| --- | --- |

Blok 4

Image

Obrázek 1d

| Bloky 5 a 6 | |
| --- | --- |

Bloky 5 a 6

Image

Dodatek 2

KŘIVKY ZÁVISLOSTI SÍLY A DEFORMACE PRO DYNAMICKÉ ZKOUŠKY

Obrázek 2a

| Bloky 1 a 3 | |
| --- | --- |

Bloky 1 a 3

Image

Obrázek 2b

| Blok 2 | |
| --- | --- |

Blok 2

Image

Obrázek 2c

| Blok 4 | |
| --- | --- |

Blok 4

Image

Obrázek 2d

| Bloky 5 a 6 | |
| --- | --- |

Bloky 5 a 6

Image

Obrázek 2e

| Bloky celkem | |
| --- | --- |

Bloky celkem

Image

---

PŘÍLOHA 6

TECHNICKÝ POPIS FIGURÍNY PRO BOČNÍ NÁRAZ

1.   VŠEOBECNÉ

| 1.1 | Figurína pro boční náraz předepsaná tímto předpisem, včetně přístrojové techniky a kalibrace, je popsána v technických výkresech a v uživatelské příručce (1). |
| --- | --- |

1.1

Figurína pro boční náraz předepsaná tímto předpisem, včetně přístrojové techniky a kalibrace, je popsána v technických výkresech a v uživatelské příručce (1).

| 1.2 | Rozměry a hmotnost figuríny pro boční náraz představují dospělého muže 50 % velikostní skupiny bez obou předloktí. |
| --- | --- |

1.2

Rozměry a hmotnost figuríny pro boční náraz představují dospělého muže 50 % velikostní skupiny bez obou předloktí.

| 1.3 | Figurína pro boční náraz se skládá z kovové a plastové kostry pokryté gumou, plastem a pěnou napodobujícími svalstvo. |
| --- | --- |

1.3

Figurína pro boční náraz se skládá z kovové a plastové kostry pokryté gumou, plastem a pěnou napodobujícími svalstvo.

2.   KONSTRUKCE

| 2.1 | Celkový přehled dílů figuríny pro boční náraz je uveden na obrázku 1 (nákres) a v tabulce 1 (jednotlivé části) v této příloze. |
| --- | --- |

2.1

Celkový přehled dílů figuríny pro boční náraz je uveden na obrázku 1 (nákres) a v tabulce 1 (jednotlivé části) v této příloze.

2.2   Hlava

| 2.2.1 | Hlava je na obrázku 1 této přílohy znázorněna jako díl 1. |
| --- | --- |

2.2.1

Hlava je na obrázku 1 této přílohy znázorněna jako díl 1.

| 2.2.2 | Hlava se skládá z hliníkové kostry pokryté pružnou vinylovou kůží. Dutý vnitřek kostry hlavy obsahuje tříosé akcelerometry a závaží. |
| --- | --- |

2.2.2

Hlava se skládá z hliníkové kostry pokryté pružnou vinylovou kůží. Dutý vnitřek kostry hlavy obsahuje tříosé akcelerometry a závaží.

| 2.2.3 | V rozhraní mezi hlavou a krkem je umístěna maketa siloměru. Tento díl může být nahrazen siloměrem v horní části krku. |
| --- | --- |

2.2.3

V rozhraní mezi hlavou a krkem je umístěna maketa siloměru. Tento díl může být nahrazen siloměrem v horní části krku.

2.3   Krk

| 2.3.1 | Krk je na obrázku 1 této přílohy znázorněn jako díl 2. |
| --- | --- |

2.3.1

Krk je na obrázku 1 této přílohy znázorněn jako díl 2.

| 2.3.2 | Krk se skládá z rozhraní mezi hlavou a krkem, dále z rozhraní mezi krkem a hrudníkem a ze střední části, která obě rozhraní spojuje. |
| --- | --- |

2.3.2

Krk se skládá z rozhraní mezi hlavou a krkem, dále z rozhraní mezi krkem a hrudníkem a ze střední části, která obě rozhraní spojuje.

| 2.3.3 | Stykové díly hlava/krk (díl 2a) a krk/hrudník (díl 2c) se skládají ze dvou hliníkových kotoučů spojených šroubem s polokulovou hlavou a z osmi gumových tlumičů. |
| --- | --- |

2.3.3

Stykové díly hlava/krk (díl 2a) a krk/hrudník (díl 2c) se skládají ze dvou hliníkových kotoučů spojených šroubem s polokulovou hlavou a z osmi gumových tlumičů.

| 2.3.4 | Válcovitá střední část (díl 2b) je vyrobena z gumy. Na obou stranách je v gumové části vytvarován hliníkový kotouč stykových dílů. |
| --- | --- |

2.3.4

Válcovitá střední část (díl 2b) je vyrobena z gumy. Na obou stranách je v gumové části vytvarován hliníkový kotouč stykových dílů.

| 2.3.5 | Krk je připevněn ke krční konzole znázorněné na obrázku 1 této přílohy jako díl 2d. Tato konzola může být nepovinně nahrazena siloměrem v dolní části krku. |
| --- | --- |

2.3.5

Krk je připevněn ke krční konzole znázorněné na obrázku 1 této přílohy jako díl 2d. Tato konzola může být nepovinně nahrazena siloměrem v dolní části krku.

| 2.3.6 | Úhel mezi dvěma plochami krční konzoly je 25 stupňů. Protože je blok ramen nakloněn o 5 stupňů vzad, činí výsledný úhel mezi krkem a trupem 20 stupňů. |
| --- | --- |

2.3.6

Úhel mezi dvěma plochami krční konzoly je 25 stupňů. Protože je blok ramen nakloněn o 5 stupňů vzad, činí výsledný úhel mezi krkem a trupem 20 stupňů.

2.4   Rameno

| 2.4.1 | Rameno je na obrázku 1 této přílohy znázorněno jako díl 3. |
| --- | --- |

2.4.1

Rameno je na obrázku 1 této přílohy znázorněno jako díl 3.

| 2.4.2 | Rameno se skládá z ramenního pouzdra, dvou klíčních kostí a pěnové ramenní hlavice. |
| --- | --- |

2.4.2

Rameno se skládá z ramenního pouzdra, dvou klíčních kostí a pěnové ramenní hlavice.

| 2.4.3 | Ramenní pouzdro (díl 3a) se skládá z hliníkového mezikusu, hliníkové desky na horní části mezikusu a hliníkové desky na spodní části mezikusu. Obě desky jsou potaženy polytetrafluorethenem (PTFE). |
| --- | --- |

2.4.3

Ramenní pouzdro (díl 3a) se skládá z hliníkového mezikusu, hliníkové desky na horní části mezikusu a hliníkové desky na spodní části mezikusu. Obě desky jsou potaženy polytetrafluorethenem (PTFE).

| 2.4.4 | Klíční kosti (díl 3b) vyrobené z odlitků polyuretanové pryskyřice jsou konstruovány tak, aby se vyklenuly přes mezikus. Klíční kosti drží v neutrální poloze dva elastické provazce (díl 3c), které jsou upnuty k zadní straně ramenního pouzdra. Konstrukce vnějšího okraje obou klíčních kostí umožňuje běžnou polohu paží. |
| --- | --- |

2.4.4

Klíční kosti (díl 3b) vyrobené z odlitků polyuretanové pryskyřice jsou konstruovány tak, aby se vyklenuly přes mezikus. Klíční kosti drží v neutrální poloze dva elastické provazce (díl 3c), které jsou upnuty k zadní straně ramenního pouzdra. Konstrukce vnějšího okraje obou klíčních kostí umožňuje běžnou polohu paží.

| 2.4.5 | Ramenní hlavice (díl 3d) je vyrobena z polyuretanové pěny o nízké hustotě a je připojena k bloku ramene. |
| --- | --- |

2.4.5

Ramenní hlavice (díl 3d) je vyrobena z polyuretanové pěny o nízké hustotě a je připojena k bloku ramene.

2.5   Hrudník

| 2.5.1 | Hrudník je na obrázku 1 této přílohy znázorněn jako díl 4. |
| --- | --- |

2.5.1

Hrudník je na obrázku 1 této přílohy znázorněn jako díl 4.

| 2.5.2 | Hrudník se skládá z tuhého pouzdra hrudní páteře a tří totožných modulů žeber. |
| --- | --- |

2.5.2

Hrudník se skládá z tuhého pouzdra hrudní páteře a tří totožných modulů žeber.

| 2.5.3 | Pouzdro hrudní páteře (díl 4a) je vyrobeno z oceli. K zadnímu povrchu je připevněna ocelová rozpěrka a zakřivená zadní deska z polyuretanové pryskyřice (díl 4b). |
| --- | --- |

2.5.3

Pouzdro hrudní páteře (díl 4a) je vyrobeno z oceli. K zadnímu povrchu je připevněna ocelová rozpěrka a zakřivená zadní deska z polyuretanové pryskyřice (díl 4b).

| 2.5.4 | Horní povrch pouzdra hrudní páteře je skloněn o 5 stupňů dozadu. |
| --- | --- |

2.5.4

Horní povrch pouzdra hrudní páteře je skloněn o 5 stupňů dozadu.

| 2.5.5 | K dolní části pouzdra páteře je připevněn siloměr T12 nebo maketa siloměru (díl 4j). |
| --- | --- |

2.5.5

K dolní části pouzdra páteře je připevněn siloměr T12 nebo maketa siloměru (díl 4j).

| 2.5.6 | Modul žeber (díl 4c) se skládá z ocelového žeberního oblouku pokrytého polyuretanovou pěnou napodobující svalstvo (díl 4d), z lineární sestavy řídícího systému (díl 4e) spojující žebro s pouzdrem páteře, z hydraulického tlumiče (díl 4f) a tuhé pružiny tlumiče (díl 4g). |
| --- | --- |

2.5.6

Modul žeber (díl 4c) se skládá z ocelového žeberního oblouku pokrytého polyuretanovou pěnou napodobující svalstvo (díl 4d), z lineární sestavy řídícího systému (díl 4e) spojující žebro s pouzdrem páteře, z hydraulického tlumiče (díl 4f) a tuhé pružiny tlumiče (díl 4g).

| 2.5.7 | Lineární řídící systém (díl 4e) umožňuje, aby se citlivá část žebra žeberního oblouku (díl 4d) vychýlila vzhledem k pouzdru páteře (díl 4a) a k necitlivé části. Sestava řídícího systému je vybavena lineárními jehlovými ložisky. |
| --- | --- |

2.5.7

Lineární řídící systém (díl 4e) umožňuje, aby se citlivá část žebra žeberního oblouku (díl 4d) vychýlila vzhledem k pouzdru páteře (díl 4a) a k necitlivé části. Sestava řídícího systému je vybavena lineárními jehlovými ložisky.

| 2.5.8 | V sestavě řídícího systému se nachází seřizovací pružina (díl 4h). |
| --- | --- |

2.5.8

V sestavě řídícího systému se nachází seřizovací pružina (díl 4h).

| 2.5.9 | Snímač průhybu žebra (díl 4i) může být nainstalován na část řídícího systému připevněnou k pouzdru páteře (díl 4e) a propojen s vnějším koncem řídícího systému na citlivé straně žebra. |
| --- | --- |

2.5.9

Snímač průhybu žebra (díl 4i) může být nainstalován na část řídícího systému připevněnou k pouzdru páteře (díl 4e) a propojen s vnějším koncem řídícího systému na citlivé straně žebra.

2.6   Paže

| 2.6.1 | Paže jsou na obrázku 1 této přílohy znázorněny jako díl 5. |
| --- | --- |

2.6.1

Paže jsou na obrázku 1 této přílohy znázorněny jako díl 5.

| 2.6.2 | Paže mají plastovou kostru pokrytou polyuretanovou napodobeninou svalstva a pokožkou z polyvinylchloridu. Napodobenina svalstva se skládá z odlité horní části vyrobené z polyuretanu o vysoké hustotě a z dolní části vyrobené z polyuretanové pěny. |
| --- | --- |

2.6.2

Paže mají plastovou kostru pokrytou polyuretanovou napodobeninou svalstva a pokožkou z polyvinylchloridu. Napodobenina svalstva se skládá z odlité horní části vyrobené z polyuretanu o vysoké hustotě a z dolní části vyrobené z polyuretanové pěny.

| 2.6.3 | Ramenní kloub umožňuje seřídit paži do polohy 0, 40 a 90 stupňů vzhledem k ose trupu. |
| --- | --- |

2.6.3

Ramenní kloub umožňuje seřídit paži do polohy 0, 40 a 90 stupňů vzhledem k ose trupu.

| 2.6.4 | Ramenní kloub umožňuje otáčení pouze při ohnutí nebo natažení paže. |
| --- | --- |

2.6.4

Ramenní kloub umožňuje otáčení pouze při ohnutí nebo natažení paže.

2.7   Bederní páteř

| 2.7.1 | Bederní páteř je na obrázku 1 této přílohy znázorněna jako díl 6. |
| --- | --- |

2.7.1

Bederní páteř je na obrázku 1 této přílohy znázorněna jako díl 6.

| 2.7.2 | Bederní páteř se skládá z pevného gumového válce se dvěma stykovými ocelovými deskami na koncích válce a z ocelového lana uvnitř válce. |
| --- | --- |

2.7.2

Bederní páteř se skládá z pevného gumového válce se dvěma stykovými ocelovými deskami na koncích válce a z ocelového lana uvnitř válce.

2.8   Břicho

| 2.8.1 | Břicho je na obrázku 1 této přílohy znázorněno jako díl 7. |
| --- | --- |

2.8.1

Břicho je na obrázku 1 této přílohy znázorněno jako díl 7.

| 2.8.2 | Břicho se skládá z tuhé střední části a z pěnového krytu. |
| --- | --- |

2.8.2

Břicho se skládá z tuhé střední části a z pěnového krytu.

| 2.8.3 | Střední část břicha tvoří kovový odlitek (díl 7a). Na vrcholu odlitku je namontována krycí deska. |
| --- | --- |

2.8.3

Střední část břicha tvoří kovový odlitek (díl 7a). Na vrcholu odlitku je namontována krycí deska.

| 2.8.4 | Kryt (díl 7b) je vyroben z polyuretanové pěny. Do pěnového krytu je na obou stranách zabudována zakřivená gumová destička plněná olovem. |
| --- | --- |

2.8.4

Kryt (díl 7b) je vyroben z polyuretanové pěny. Do pěnového krytu je na obou stranách zabudována zakřivená gumová destička plněná olovem.

| 2.8.5 | Mezi pěnový kryt a tuhý odlitek mohou být na obou stranách břicha připevněny buď tři snímače síly (díl 7c), nebo tři makety, které měření neprovádí. |
| --- | --- |

2.8.5

Mezi pěnový kryt a tuhý odlitek mohou být na obou stranách břicha připevněny buď tři snímače síly (díl 7c), nebo tři makety, které měření neprovádí.

2.9   Pánev

| 2.9.1 | Pánev je na obrázku 1 této přílohy znázorněna jako díl 8. |
| --- | --- |

2.9.1

Pánev je na obrázku 1 této přílohy znázorněna jako díl 8.

| 2.9.2 | Pánev se skládá z bloku křížové kosti, dvou kyčelních kostí, dvou sestav kyčelního kloubu a pěnového krytu napodobujícího svalstvo. |
| --- | --- |

2.9.2

Pánev se skládá z bloku křížové kosti, dvou kyčelních kostí, dvou sestav kyčelního kloubu a pěnového krytu napodobujícího svalstvo.

| 2.9.3 | Křížová kost (díl 8a) se skládá z kovového bloku o specifické hmotnosti a z kovové desky namontované na vršek tohoto bloku. V zadní straně bloku je dutina, která usnadňuje používání přístrojů. |
| --- | --- |

2.9.3

Křížová kost (díl 8a) se skládá z kovového bloku o specifické hmotnosti a z kovové desky namontované na vršek tohoto bloku. V zadní straně bloku je dutina, která usnadňuje používání přístrojů.

| 2.9.4 | Kyčelní kosti (díl 8b) jsou vyrobeny z polyuretanové pryskyřice. |
| --- | --- |

2.9.4

Kyčelní kosti (díl 8b) jsou vyrobeny z polyuretanové pryskyřice.

| 2.9.5 | Sestavy kyčelního kloubu (díl 8c) jsou vyrobeny z oceli. Skládají se z horní části stehenní kosti a kulového kloubu spojeného s osou procházející H-bodem figuríny.
  Možnost abdukce a addukce horní části stehenní kosti je omezena tlumícími gumovými zarážkami na koncích rozsahu hybnosti. |
| --- | --- |

2.9.5

Sestavy kyčelního kloubu (díl 8c) jsou vyrobeny z oceli. Skládají se z horní části stehenní kosti a kulového kloubu spojeného s osou procházející H-bodem figuríny.

Možnost abdukce a addukce horní části stehenní kosti je omezena tlumícími gumovými zarážkami na koncích rozsahu hybnosti.

| 2.9.6 | Systém svalstva (díl 8d) je zhotoven z pokožky z polyvinylchloridu (PVC) plněné polyuretanovou pěnou. V místě H-bodu je kůže nahrazena blokem z polyuretanové pěny (díl 8e), který je podložen ocelovou destičkou připevněnou ke kyčelní kosti hřídelí procházející kulovým kloubem. |
| --- | --- |

2.9.6

Systém svalstva (díl 8d) je zhotoven z pokožky z polyvinylchloridu (PVC) plněné polyuretanovou pěnou. V místě H-bodu je kůže nahrazena blokem z polyuretanové pěny (díl 8e), který je podložen ocelovou destičkou připevněnou ke kyčelní kosti hřídelí procházející kulovým kloubem.

| 2.9.7 | Kyčelní kosti jsou zadní stranou připevněny k bloku křížové kosti a v místě stydké kosti jsou propojeny snímačem síly (díl 8f) nebo maketou snímače. |
| --- | --- |

2.9.7

Kyčelní kosti jsou zadní stranou připevněny k bloku křížové kosti a v místě stydké kosti jsou propojeny snímačem síly (díl 8f) nebo maketou snímače.

2.10   Nohy

| 2.10.1 | Nohy jsou na obrázku 1 této přílohy znázorněny jako díl 9. |
| --- | --- |

2.10.1

Nohy jsou na obrázku 1 této přílohy znázorněny jako díl 9.

| 2.10.2 | Nohy se skládají z kovové kostry kryté polyuretanovou pěnou napodobující svalstvo a pokožkou z polyvinylchloridu. |
| --- | --- |

2.10.2

Nohy se skládají z kovové kostry kryté polyuretanovou pěnou napodobující svalstvo a pokožkou z polyvinylchloridu.

| 2.10.3 | Odlitek z polyuretanu o vysoké hustotě s kůží z polyvinylchloridu představuje stehenní svalstvo horní části nohou. |
| --- | --- |

2.10.3

Odlitek z polyuretanu o vysoké hustotě s kůží z polyvinylchloridu představuje stehenní svalstvo horní části nohou.

| 2.10.4 | Klouby kolene a kotníku umožňují pouze otáčení při ohnutí nebo natažení nohy. |
| --- | --- |

2.10.4

Klouby kolene a kotníku umožňují pouze otáčení při ohnutí nebo natažení nohy.

2.11   Oděv

| 2.11.1 | Oděv není na obrázku 1 této přílohy znázorněn. |
| --- | --- |

2.11.1

Oděv není na obrázku 1 této přílohy znázorněn.

| 2.11.2 | Oděv je zhotoven z gumy a kryje ramena, hrudník, horní část paží, břicho, bederní páteř a horní část pánve. |
| --- | --- |

2.11.2

Oděv je zhotoven z gumy a kryje ramena, hrudník, horní část paží, břicho, bederní páteř a horní část pánve.

Obrázek 1

Konstrukce figuríny pro boční náraz

Image

Tabulka 1

Součásti figuríny pro boční náraz (viz obrázek 1)

| Díl | Č. | Popis | Počet |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | | Hlava | 1 |
| 2 | | Krk | 1 |
| | 2a | Rozhraní hlava-krk | 1 |
| | 2b | Střední část | 1 |
| | 2c | Rozhraní krk-hrudník | 1 |
| | 2d | Krční konzola | 1 |
| 3 | | Rameno | 1 |
| | 3a | Ramenní pouzdro | 1 |
| | 3b | Klíční kost | 2 |
| | 3c | Pružné lanko | 2 |
| | 3d | Pěnová ramenní hlavice | 1 |
| 4 | | Hrudník | 1 |
| | 4a | Hrudní páteř | 1 |
| | 4b | Zadní deska (zakřivená) | 1 |
| | 4c | Modul žeber | 3 |
| | 4d | Žeberní oblouk pokrytý svalstvem | 3 |
| | 4e | Sestava píst-válec | 3 |
| | 4f | Tlumič | 3 |
| | 4g | Tuhá pružina tlumiče | 3 |
| | 4h | Seřizovací pružina | 3 |
| | 4i | Snímač posuvu | 3 |
| | 4j | Siloměr T12 nebo maketa siloměru | 1 |
| 5 | | Paže | 2 |
| 6 | | Bederní páteř | 1 |
| 7 | | Břicho | 1 |
| | 7a | Středový odlitek | 1 |
| | 7b | Pěnový kryt | 1 |
| | 7c | Snímač síly nebo maketa | 3 |
| 8 | | Pánev | 1 |
| | 8a | Blok křížové kosti | 1 |
| | 8b | Kyčelní kosti | 2 |
| | 8c | Sestava kyčelního kloubu | 2 |
| | 8d | Svalovinový kryt | 1 |
| | 8e | Pěnový blok H-bodu | 1 |
| | 8f | Snímač síly nebo maketa | 1 |
| 9 | | Noha | 2 |
| 10 | | Oděv | 1 |

Díl

Č.

Popis

Počet

1

Hlava

1

2

Krk

1

2a

Rozhraní hlava-krk

1

2b

Střední část

1

2c

Rozhraní krk-hrudník

1

2d

Krční konzola

1

3

Rameno

1

3a

Ramenní pouzdro

1

3b

Klíční kost

2

3c

Pružné lanko

2

3d

Pěnová ramenní hlavice

1

4

Hrudník

1

4a

Hrudní páteř

1

4b

Zadní deska (zakřivená)

1

4c

Modul žeber

3

4d

Žeberní oblouk pokrytý svalstvem

3

4e

Sestava píst-válec

3

4f

Tlumič

3

4g

Tuhá pružina tlumiče

3

4h

Seřizovací pružina

3

4i

Snímač posuvu

3

4j

Siloměr T12 nebo maketa siloměru

1

5

Paže

2

6

Bederní páteř

1

7

Břicho

1

7a

Středový odlitek

1

7b

Pěnový kryt

1

7c

Snímač síly nebo maketa

3

8

Pánev

1

8a

Blok křížové kosti

1

8b

Kyčelní kosti

2

8c

Sestava kyčelního kloubu

2

8d

Svalovinový kryt

1

8e

Pěnový blok H-bodu

1

8f

Snímač síly nebo maketa

1

9

Noha

2

10

Oděv

1

3.   MONTÁŽ FIGURÍNY

3.1   Hlava-krk

| 3.1.1 | Požadovaný krouticí moment na utažení šroubů s polokulovou hlavou při montáži krku je 10 Nm. |
| --- | --- |

3.1.1

Požadovaný krouticí moment na utažení šroubů s polokulovou hlavou při montáži krku je 10 Nm.

| 3.1.2 | Sestava siloměru pro hlavu / horní část krku je připevněna ke krční stykové destičce hlava-krk čtyřmi šrouby. |
| --- | --- |

3.1.2

Sestava siloměru pro hlavu / horní část krku je připevněna ke krční stykové destičce hlava-krk čtyřmi šrouby.

| 3.1.3 | Krční styková destička krk-hrudník je ke krční konzole připevněna čtyřmi šrouby. |
| --- | --- |

3.1.3

Krční styková destička krk-hrudník je ke krční konzole připevněna čtyřmi šrouby.

3.2.   Krk-rameno-hrudník

| 3.2.1 | Krční konzola je k bloku ramen připevněna čtyřmi šrouby. |
| --- | --- |

3.2.1

Krční konzola je k bloku ramen připevněna čtyřmi šrouby.

| 3.2.2 | Blok ramen je k vrchní straně pouzdra hrudní páteře připevněn třemi šrouby. |
| --- | --- |

3.2.2

Blok ramen je k vrchní straně pouzdra hrudní páteře připevněn třemi šrouby.

3.3   Rameno-paže

| 3.3.1 | Paže jsou ke klíčním kostem připevněny pomocí šroubu a osové podpěry. Šroub je utažen na 1–2 g zádržné síly paže v čepu paže. |
| --- | --- |

3.3.1

Paže jsou ke klíčním kostem připevněny pomocí šroubu a osové podpěry. Šroub je utažen na 1–2 g zádržné síly paže v čepu paže.

3.4   Hrudník-bederní páteř-břicho

| 3.4.1 | Směr upevnění modulů žeber na hrudník je přizpůsoben podle požadované strany nárazu. |
| --- | --- |

3.4.1

Směr upevnění modulů žeber na hrudník je přizpůsoben podle požadované strany nárazu.

| 3.4.2 | Adaptér bederní páteře je k siloměru T12 nebo k maketě siloměru ve spodní části hrudní páteře připevněn dvěma šrouby. |
| --- | --- |

3.4.2

Adaptér bederní páteře je k siloměru T12 nebo k maketě siloměru ve spodní části hrudní páteře připevněn dvěma šrouby.

| 3.4.3 | Adaptér bederní páteře je k horní desce bederní páteře připevněn čtyřmi šrouby. |
| --- | --- |

3.4.3

Adaptér bederní páteře je k horní desce bederní páteře připevněn čtyřmi šrouby.

| 3.4.4 | Montážní příruba středového odlitku břicha je upnuta mezi adaptér bederní páteře a horní desku bederní páteře. |
| --- | --- |

3.4.4

Montážní příruba středového odlitku břicha je upnuta mezi adaptér bederní páteře a horní desku bederní páteře.

| 3.4.5 | Umístění břišních snímačů síly je přizpůsobeno podle požadované strany nárazu. |
| --- | --- |

3.4.5

Umístění břišních snímačů síly je přizpůsobeno podle požadované strany nárazu.

3.5   Bederní páteř-pánev-nohy

| 3.5.1 | Bederní páteř je ke krycí desce bloku křížové kosti připevněna třemi šrouby. V případě použití siloměru ve spodní části bederní páteře se použijí čtyři šrouby. |
| --- | --- |

3.5.1

Bederní páteř je ke krycí desce bloku křížové kosti připevněna třemi šrouby. V případě použití siloměru ve spodní části bederní páteře se použijí čtyři šrouby.

| 3.5.2 | Spodní deska bederní páteře je k bloku křížové kosti pánve připevněna třemi šrouby. |
| --- | --- |

3.5.2

Spodní deska bederní páteře je k bloku křížové kosti pánve připevněna třemi šrouby.

| 3.5.3 | Nohy jsou horní částí stehenní kosti připevněny v oblasti pánve k sestavě kyčelního kloubu pomocí šroubu. |
| --- | --- |

3.5.3

Nohy jsou horní částí stehenní kosti připevněny v oblasti pánve k sestavě kyčelního kloubu pomocí šroubu.

| 3.5.4 | Klouby kolena a kotníku mohou být seřízeny na 1–2 g zádržné síly. |
| --- | --- |

3.5.4

Klouby kolena a kotníku mohou být seřízeny na 1–2 g zádržné síly.

4.   HLAVNÍ VLASTNOSTI

4.1   Hmotnost

| 4.1.1 | Hmotnost hlavních součástí figuríny je uvedena v tabulce 2 této přílohy.
  Tabulka 2
  Hmotnost součástí figuríny








  Součást (část těla) | Hmotnost
  (kg) | Tolerance
  (kg) | Hlavní komponenty |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Hlava | 4,0 | 0,2 | Úplná sestava hlavy včetně tříosého akcelerometru a siloměru pro horní část krku nebo makety |
| Krk | 1,0 | 0,05 | Krk bez krční konzoly |
| Hrudník | 22,4 | 1,0 | Krční konzola, ramenní hlavice, ramenní sestava, šrouby na připojení paží, pouzdro páteře, zadní deska trupu, moduly žeber, snímače posuvu žeber, siloměr nebo maketa zádové desky trupu, siloměr T12 nebo maketa, střední odlitek břicha, břišní snímače síly, 2/3 oděvu |
| Paže (pro každou) | 1,3 | 0,1 | Horní část paže, včetně polohovací desky (pro každou) |
| Břicho a bederní páteř | 5,0 | 0,25 | Svalovinový kryt břicha a bederní páteř |
| Pánev | 12,0 | 0,6 | Blok křížové kosti, montážní deska bederní páteře, kyčelní klouby, horní části stehenních kostí, kyčelní kosti, snímač síly na stydké kosti, svalovinový kryt pánve, 1/3 oděvu |
| Noha (pro každou) | 12,7 | 0,6 | Chodidlo, dolní a horní část nohy a svalstvo až ke spojení s horní částí stehenní kosti (pro každou) |
| Figurína celkem | 72,0 | 1,2 | |

4.1.1

Hmotnost hlavních součástí figuríny je uvedena v tabulce 2 této přílohy.

Tabulka 2

Hmotnost součástí figuríny

Součást (část těla)

Hmotnost

(kg)

Tolerance

(kg)

Hlavní komponenty

Hlava

4,0

0,2

Úplná sestava hlavy včetně tříosého akcelerometru a siloměru pro horní část krku nebo makety

Krk

1,0

0,05

Krk bez krční konzoly

Hrudník

22,4

1,0

Krční konzola, ramenní hlavice, ramenní sestava, šrouby na připojení paží, pouzdro páteře, zadní deska trupu, moduly žeber, snímače posuvu žeber, siloměr nebo maketa zádové desky trupu, siloměr T12 nebo maketa, střední odlitek břicha, břišní snímače síly, 2/3 oděvu

Paže (pro každou)

1,3

0,1

Horní část paže, včetně polohovací desky (pro každou)

Břicho a bederní páteř

5,0

0,25

Svalovinový kryt břicha a bederní páteř

Pánev

12,0

0,6

Blok křížové kosti, montážní deska bederní páteře, kyčelní klouby, horní části stehenních kostí, kyčelní kosti, snímač síly na stydké kosti, svalovinový kryt pánve, 1/3 oděvu

Noha (pro každou)

12,7

0,6

Chodidlo, dolní a horní část nohy a svalstvo až ke spojení s horní částí stehenní kosti (pro každou)

Figurína celkem

72,0

1,2

4.2   Základní rozměry

| 4.2.1 | Základní rozměry figuríny pro boční náraz vycházející z obrázku 2 této přílohy jsou uvedeny v tabulce 3 této přílohy.
  Rozměry jsou měřeny bez oděvu.
  Obrázek 2
  Základní rozměry figuríny (viz tabulka 3)




  Tabulka 3
  Základní rozměry figuríny







  Č. | Parametr | Rozměr (mm) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Výška sedící figuríny | 909 ± 9 |
| 2 | Sedadlo – ramenní kloub | 565 ± 7 |
| 3 | Sedadlo – spodní část pouzdra hrudní páteře | 351 ± 5 |
| 4 | Sedadlo – kyčelní kloub (střed šroubu) | 100 ± 3 |
| 5 | Podrážka – sedadlo, vsedě | 442 ± 9 |
| 6 | Šířka hlavy | 155 ± 3 |
| 7 | Šířka ramen/paží | 470 ± 9 |
| 8 | Šířka hrudníku | 327 ± 5 |
| 9 | Šířka břicha | 280 ± 7 |
| 10 | Šířka pánve | 366 ± 7 |
| 11 | Hloubka hlavy | 201 ± 5 |
| 12 | Hloubka hrudníku | 267 ± 5 |
| 13 | Hloubka břicha | 199 ± 5 |
| 14 | Hloubka pánve | 240 ± 5 |
| 15 | Zadní strana hýždí – kyčelní kloub (střed šroubu) | 155 ± 5 |
| 16 | Zadní strana hýždí – přední strana kolene | 606 ± 9 |

4.2.1

Základní rozměry figuríny pro boční náraz vycházející z obrázku 2 této přílohy jsou uvedeny v tabulce 3 této přílohy.

Rozměry jsou měřeny bez oděvu.

Obrázek 2

Základní rozměry figuríny (viz tabulka 3)

Image

Tabulka 3

Základní rozměry figuríny

Č.

Parametr

Rozměr (mm)

1

Výška sedící figuríny

909 ± 9

2

Sedadlo – ramenní kloub

565 ± 7

3

Sedadlo – spodní část pouzdra hrudní páteře

351 ± 5

4

Sedadlo – kyčelní kloub (střed šroubu)

100 ± 3

5

Podrážka – sedadlo, vsedě

442 ± 9

6

Šířka hlavy

155 ± 3

7

Šířka ramen/paží

470 ± 9

8

Šířka hrudníku

327 ± 5

9

Šířka břicha

280 ± 7

10

Šířka pánve

366 ± 7

11

Hloubka hlavy

201 ± 5

12

Hloubka hrudníku

267 ± 5

13

Hloubka břicha

199 ± 5

14

Hloubka pánve

240 ± 5

15

Zadní strana hýždí – kyčelní kloub (střed šroubu)

155 ± 5

16

Zadní strana hýždí – přední strana kolene

606 ± 9

5.   OVĚŘENÍ FIGURÍNY

5.1   Strana nárazu

| 5.1.1 | V závislosti na naráženém boku vozidla musí být ověřeny díly na levé nebo pravé straně figuríny. |
| --- | --- |

5.1.1

V závislosti na naráženém boku vozidla musí být ověřeny díly na levé nebo pravé straně figuríny.

| 5.1.2 | Pro požadovanou stranu nárazu musí být upraveny konfigurace figuríny s ohledem na směr upevnění modulů žeber a umístění břišních snímačů síly. |
| --- | --- |

5.1.2

Pro požadovanou stranu nárazu musí být upraveny konfigurace figuríny s ohledem na směr upevnění modulů žeber a umístění břišních snímačů síly.

5.2   Přístrojové vybavení

| 5.2.1 | Veškeré přístrojové vybavení se kalibruje v souladu s požadavky dokumentace stanovené v odstavci 1.3. |
| --- | --- |

5.2.1

Veškeré přístrojové vybavení se kalibruje v souladu s požadavky dokumentace stanovené v odstavci 1.3.

| 5.2.2 | Veškeré kanály přístrojového vybavení musí odpovídat požadavkům na záznamy datových kanálů podle ISO 6487:2000 nebo SAE J211 (březen 1995). |
| --- | --- |

5.2.2

Veškeré kanály přístrojového vybavení musí odpovídat požadavkům na záznamy datových kanálů podle ISO 6487:2000 nebo SAE J211 (březen 1995).

| 5.2.3 | K zajištění souladu s tímto předpisem se požaduje nejméně deset kanálů:






  zrychlení hlavy | (3), |
| --- | --- | --- |
| posuv žeber na hrudníku | (3), |
| zatížení břicha | (3) a |
| zatížení stydké kosti | (1). |

5.2.3

K zajištění souladu s tímto předpisem se požaduje nejméně deset kanálů:

zrychlení hlavy

(3),

posuv žeber na hrudníku

(3),

zatížení břicha

(3) a

zatížení stydké kosti

(1).

| 5.2.4 | Doplňkově je k dispozici řada volitelných kanálů přístrojového vybavení (38):






  zatížení horní části krku | (6), |
| --- | --- | --- |
| zatížení dolní části krku | (6), |
| zatížení klíčních kostí | (3), |
| zatížení zadní desky trupu | (4), |
| zrychlení T1 | (3), |
| zrychlení T12 | (3), |
| zrychlení žeber | (6, dva na každém žebru) |
| zatížení páteře T12 | (4), |
| zatížení dolní části beder | (3), |
| zrychlení pánve | (3) a |
| zatížení stehenní kosti | (6). |

5.2.4

Doplňkově je k dispozici řada volitelných kanálů přístrojového vybavení (38):

zatížení horní části krku

(6),

zatížení dolní části krku

(6),

zatížení klíčních kostí

(3),

zatížení zadní desky trupu

(4),

zrychlení T1

(3),

zrychlení T12

(3),

zrychlení žeber

(6, dva na každém žebru)

zatížení páteře T12

(4),

zatížení dolní části beder

(3),

zrychlení pánve

(3) a

zatížení stehenní kosti

(6).

Volitelně jsou k dispozici další čtyři kanály pro indikaci pozice:

| rotace hrudníku | (2) a |
| --- | --- |
| rotace pánve | (2). |

rotace hrudníku

(2) a

rotace pánve

(2).

5.3   Vizuální kontrola

| 5.3.1 | Všechny části figuríny by měly být vizuálně zkontrolovány, zda nejsou poškozeny, a v případě nutnosti před ověřovací zkouškou vyměněny. |
| --- | --- |

5.3.1

Všechny části figuríny by měly být vizuálně zkontrolovány, zda nejsou poškozeny, a v případě nutnosti před ověřovací zkouškou vyměněny.

5.4   Obecné uspořádání zkoušky

| 5.4.1 | Uspořádání pro všechny ověřovací zkoušky prováděné na figuríně pro boční náraz je znázorněno na obrázku 3 této přílohy. |
| --- | --- |

5.4.1

Uspořádání pro všechny ověřovací zkoušky prováděné na figuríně pro boční náraz je znázorněno na obrázku 3 této přílohy.

| 5.4.2 | Zkušební uspořádání pro ověřovací zkoušky a zkušební postupy odpovídají specifikacím a požadavkům dokumentace podle odstavce 1.3. |
| --- | --- |

5.4.2

Zkušební uspořádání pro ověřovací zkoušky a zkušební postupy odpovídají specifikacím a požadavkům dokumentace podle odstavce 1.3.

| 5.4.3 | Zkoušky hlavy, krku, hrudníku a bederní páteře se provádějí na podsestavách figuríny. |
| --- | --- |

5.4.3

Zkoušky hlavy, krku, hrudníku a bederní páteře se provádějí na podsestavách figuríny.

| 5.4.4 | Zkoušky ramene, břicha a pánve se provádějí s kompletní figurínou (bez oděvu, bot a spodního prádla). Při těchto zkouškách figurína sedí na rovném povrchu pokrytém dvěma vrstvami polytetrafluorethenu (PTFE) o max. tloušťce 2 mm, umístěnými mezi figurínou a rovným povrchem. |
| --- | --- |

5.4.4

Zkoušky ramene, břicha a pánve se provádějí s kompletní figurínou (bez oděvu, bot a spodního prádla). Při těchto zkouškách figurína sedí na rovném povrchu pokrytém dvěma vrstvami polytetrafluorethenu (PTFE) o max. tloušťce 2 mm, umístěnými mezi figurínou a rovným povrchem.

| 5.4.5 | Všechny ověřované díly musí být před zkouškou uloženy ve zkušební komoře po dobu nejméně čtyř hodin při teplotě v rozmezí 18 oC až 22 oC a při relativní vlhkosti 10 až 70 %. |
| --- | --- |

5.4.5

Všechny ověřované díly musí být před zkouškou uloženy ve zkušební komoře po dobu nejméně čtyř hodin při teplotě v rozmezí 18 oC až 22 oC a při relativní vlhkosti 10 až 70 %.

| 5.4.6 | Mezi dvěma ověřovacími zkouškami stejného dílu musí uplynout nejméně 30 minut. |
| --- | --- |

5.4.6

Mezi dvěma ověřovacími zkouškami stejného dílu musí uplynout nejméně 30 minut.

5.5   Hlava

| 5.5.1 | Podsestava hlavy, včetně makety siloměru pro horní část krku, je ověřena při zkušebním pádu z výšky 200 ± 1 mm na rovnou tuhou nárazovou plochu. |
| --- | --- |

5.5.1

Podsestava hlavy, včetně makety siloměru pro horní část krku, je ověřena při zkušebním pádu z výšky 200 ± 1 mm na rovnou tuhou nárazovou plochu.

| 5.5.2 | Úhel mezi nárazovou plochou a střední předozadní rovinou hlavy je 35 ± 1 stupeň, takže umožňuje náraz horní části hlavy (je možné to uskutečnit pomocí závěsného postroje nebo podpěrné konzoly pro pád hlavy o hmotnosti 0,075±0,005 kg). |
| --- | --- |

5.5.2

Úhel mezi nárazovou plochou a střední předozadní rovinou hlavy je 35 ± 1 stupeň, takže umožňuje náraz horní části hlavy (je možné to uskutečnit pomocí závěsného postroje nebo podpěrné konzoly pro pád hlavy o hmotnosti 0,075±0,005 kg).

| 5.5.3 | Nejvyšší výsledné zrychlení hlavy, filtrované při CFC 1000 (ISO 6487:2000), by mělo činit 100 g až 150 g. |
| --- | --- |

5.5.3

Nejvyšší výsledné zrychlení hlavy, filtrované při CFC 1000 (ISO 6487:2000), by mělo činit 100 g až 150 g.

| 5.5.4 | Chování hlavy je možno ke splnění požadavků upravit změnou třecích vlastností na rozhraní kůže a lebky (např. namazáním klouzkem nebo sprejem polytetrafluorethenu (PTFE)). |
| --- | --- |

5.5.4

Chování hlavy je možno ke splnění požadavků upravit změnou třecích vlastností na rozhraní kůže a lebky (např. namazáním klouzkem nebo sprejem polytetrafluorethenu (PTFE)).

5.6   Krk

| 5.6.1 | Stykový díl hlava-krk krku je připevněn ke speciální ověřovací hlavici o hmotnosti 3,9±0,05 kg (viz obrázek 6) pomocí stykové destičky o tloušťce 12 mm a hmotnosti 0,205±0,05 kg. |
| --- | --- |

5.6.1

Stykový díl hlava-krk krku je připevněn ke speciální ověřovací hlavici o hmotnosti 3,9±0,05 kg (viz obrázek 6) pomocí stykové destičky o tloušťce 12 mm a hmotnosti 0,205±0,05 kg.

| 5.6.2 | Hlavice a krk jsou v obrácené poloze připevněny ke spodku kyvadla pro krk (2), které umožňuje příčný pohyb systému. |
| --- | --- |

5.6.2

Hlavice a krk jsou v obrácené poloze připevněny ke spodku kyvadla pro krk (2), které umožňuje příčný pohyb systému.

| 5.6.3 | Kyvadlo pro krk je vybaveno jednoosým akcelerometrem v souladu s požadavky na kyvadlo pro krk (viz obrázek 5). |
| --- | --- |

5.6.3

Kyvadlo pro krk je vybaveno jednoosým akcelerometrem v souladu s požadavky na kyvadlo pro krk (viz obrázek 5).

| 5.6.4 | Kyvadlo se nechá padat volným pádem z výšky zvolené tak, aby nárazová rychlost měřená v místě akcelerometru kyvadla činila 3,4±0,1 m/s. |
| --- | --- |

5.6.4

Kyvadlo se nechá padat volným pádem z výšky zvolené tak, aby nárazová rychlost měřená v místě akcelerometru kyvadla činila 3,4±0,1 m/s.

| 5.6.5 | Kyvadlo pro krk se z nárazové rychlosti vhodným zařízením (3) podle specifikací pro kyvadlo pro krk (viz obrázek 5) zbrzdí na nulovou rychlost tak, aby změna rychlosti v čase ležela uvnitř pásma znázorněného na obrázku 7 a v tabulce 4 v této příloze. Veškeré kanály musí být zaznamenány podle požadavků na záznamy datových kanálů podle ISO 6487:2000 nebo SAE J211 (březen 1995) a digitálně filtrovány při CFC 180 (ISO 6487:2000).
  Tabulka 4
  Změna rychlosti kyvadla – časové pásmo při ověřovací zkoušce krku








  Horní mezní hodnota | | Dolní mezní hodnota | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Čas (s) | Rychlost (m/s) | Čas (s) | Rychlost (m/s) |
| 0,001 | 0,0 | 0 | -0,05 |
| 0,003 | -0,25 | 0,0025 | -0,375 |
| 0,014 | -3,2 | 0,0135 | -3,7 |
| | | 0,017 | -3,7 |

5.6.5

Kyvadlo pro krk se z nárazové rychlosti vhodným zařízením (3) podle specifikací pro kyvadlo pro krk (viz obrázek 5) zbrzdí na nulovou rychlost tak, aby změna rychlosti v čase ležela uvnitř pásma znázorněného na obrázku 7 a v tabulce 4 v této příloze. Veškeré kanály musí být zaznamenány podle požadavků na záznamy datových kanálů podle ISO 6487:2000 nebo SAE J211 (březen 1995) a digitálně filtrovány při CFC 180 (ISO 6487:2000).

Tabulka 4

Změna rychlosti kyvadla – časové pásmo při ověřovací zkoušce krku

Horní mezní hodnota

Dolní mezní hodnota

Čas (s)

Rychlost (m/s)

Čas (s)

Rychlost (m/s)

0,001

0,0

0

-0,05

0,003

-0,25

0,0025

-0,375

0,014

-3,2

0,0135

-3,7

0,017

-3,7

| 5.6.6 | Maximální úhel ohybu hlavice vzhledem ke kyvadlu (úhel dθA + dθC na obrázku 6) by měl činit 49,0 až 59,0 stupňů a měl by vzniknout v časovém intervalu od 54,0 ms do 66,0 ms. |
| --- | --- |

5.6.6

Maximální úhel ohybu hlavice vzhledem ke kyvadlu (úhel dθA + dθC na obrázku 6) by měl činit 49,0 až 59,0 stupňů a měl by vzniknout v časovém intervalu od 54,0 ms do 66,0 ms.

| 5.6.7 | Maximální posunutí těžiště hlavy měřené v úhlech dθA a dθB (viz obrázek 6) by mělo činit: Přední úhel základny kyvadla dθA v rozmezí 32,0 až 37,0 stupňů, který vznikne v časovém intervalu 53,0 až 63,0 ms, a zadní úhel základny kyvadla dθB v rozmezí 0,81*(úhel dθA) +1,75 a 0,81*(úhel dθA) +4,25 stupňů, který vznikne v časovém intervalu 54,0 až 64,0 ms. |
| --- | --- |

5.6.7

Maximální posunutí těžiště hlavy měřené v úhlech dθA a dθB (viz obrázek 6) by mělo činit: Přední úhel základny kyvadla dθA v rozmezí 32,0 až 37,0 stupňů, který vznikne v časovém intervalu 53,0 až 63,0 ms, a zadní úhel základny kyvadla dθB v rozmezí 0,81*(úhel dθA) +1,75 a 0,81*(úhel dθA) +4,25 stupňů, který vznikne v časovém intervalu 54,0 až 64,0 ms.

| 5.6.8 | Vlastnosti krku lze upravovat výměnou osmi kruhových tlumičů za tlumiče s jinou tvrdostí podle Shoreho. |
| --- | --- |

5.6.8

Vlastnosti krku lze upravovat výměnou osmi kruhových tlumičů za tlumiče s jinou tvrdostí podle Shoreho.

5.7   Rameno

| 5.7.1 | Délka pružného lanka se upraví tak, aby k pohybu klíční kosti směrem vpřed byla potřebná síla 27,5 N až 32,5 N aplikovaná směrem vpřed 4 ± 1 mm od vnější hrany klíční kosti ve stejné rovině, v jaké se klíční kost pohybuje. |
| --- | --- |

5.7.1

Délka pružného lanka se upraví tak, aby k pohybu klíční kosti směrem vpřed byla potřebná síla 27,5 N až 32,5 N aplikovaná směrem vpřed 4 ± 1 mm od vnější hrany klíční kosti ve stejné rovině, v jaké se klíční kost pohybuje.

| 5.7.2 | Figurína sedí na rovném, vodorovném, pevném povrchu, bez opěry zad. Hrudník směřuje svisle a paže jsou nastaveny vpřed v úhlu 40 ± 2 stupňů od svislice. Nohy jsou umístěny vodorovně. |
| --- | --- |

5.7.2

Figurína sedí na rovném, vodorovném, pevném povrchu, bez opěry zad. Hrudník směřuje svisle a paže jsou nastaveny vpřed v úhlu 40 ± 2 stupňů od svislice. Nohy jsou umístěny vodorovně.

| 5.7.3 | Nárazové těleso je kyvadlo o hmotnosti 23,4±0,2 kg a o průměru 152,4±0,25 mm s dosahem od kraje 12,7 mm (4). Nárazové těleso je čtyřmi dráty zavěšeno na pevných závěsech, přičemž střednice nárazového tělesa je alespoň 3,5 m pod pevnými závěsy (viz obrázek 4). |
| --- | --- |

5.7.3

Nárazové těleso je kyvadlo o hmotnosti 23,4±0,2 kg a o průměru 152,4±0,25 mm s dosahem od kraje 12,7 mm (4). Nárazové těleso je čtyřmi dráty zavěšeno na pevných závěsech, přičemž střednice nárazového tělesa je alespoň 3,5 m pod pevnými závěsy (viz obrázek 4).

| 5.7.4 | Nárazové těleso je vybaveno akcelerometrem citlivým ve směru nárazu a umístěným v ose nárazového tělesa. |
| --- | --- |

5.7.4

Nárazové těleso je vybaveno akcelerometrem citlivým ve směru nárazu a umístěným v ose nárazového tělesa.

| 5.7.5 | Nárazové těleso by mělo volně udeřit do ramene figuríny při nárazové rychlosti 4,3 ±0,1 m/s. |
| --- | --- |

5.7.5

Nárazové těleso by mělo volně udeřit do ramene figuríny při nárazové rychlosti 4,3 ±0,1 m/s.

| 5.7.6 | Směr nárazu je kolmý k předozadní ose figuríny a osa nárazového tělesa je shodná s osou čepu paže. |
| --- | --- |

5.7.6

Směr nárazu je kolmý k předozadní ose figuríny a osa nárazového tělesa je shodná s osou čepu paže.

| 5.7.7 | Největší zrychlení nárazového tělesa, filtrováno při CFC 180 (ISO 6487:2000), musí být v rozmezí 7,5 až 10,5 g. |
| --- | --- |

5.7.7

Největší zrychlení nárazového tělesa, filtrováno při CFC 180 (ISO 6487:2000), musí být v rozmezí 7,5 až 10,5 g.

5.8   Paže

| 5.8.1 | Pro paže není dynamické ověřování stanoveno. |
| --- | --- |

5.8.1

Pro paže není dynamické ověřování stanoveno.

5.9   Hrudník

| 5.9.1 | Každý modul žebra se ověřuje samostatně. |
| --- | --- |

5.9.1

Každý modul žebra se ověřuje samostatně.

| 5.9.2 | Modul žebra se umístí svisle do zkušebního zařízení s volně padajícím závažím a žeberní válec se do něj pevně upne. |
| --- | --- |

5.9.2

Modul žebra se umístí svisle do zkušebního zařízení s volně padajícím závažím a žeberní válec se do něj pevně upne.

| 5.9.3 | Nárazovým tělesem je volně padací závaží o hmotnosti 7,78 ±0,01 kg s plochým čelem a o průměru 150 ± 2 mm. |
| --- | --- |

5.9.3

Nárazovým tělesem je volně padací závaží o hmotnosti 7,78 ±0,01 kg s plochým čelem a o průměru 150 ± 2 mm.

| 5.9.4 | Střednice nárazového tělesa by měla být vyrovnána se střednicí řídícího systému žeber. |
| --- | --- |

5.9.4

Střednice nárazového tělesa by měla být vyrovnána se střednicí řídícího systému žeber.

| 5.9.5 | Závažnost nárazu je určena na základě délky pádu 815, 204 a 459 mm. Tyto délky pádu vyvolají v uvedených případech rychlost 4, 2 a 3 m/s. Délky pádu s nárazem by měly být použity s přesností 1 procento. |
| --- | --- |

5.9.5

Závažnost nárazu je určena na základě délky pádu 815, 204 a 459 mm. Tyto délky pádu vyvolají v uvedených případech rychlost 4, 2 a 3 m/s. Délky pádu s nárazem by měly být použity s přesností 1 procento.

| 5.9.6 | Posuv žeber by se měl měřit např. pomocí vlastního snímače posuvu žebra. |
| --- | --- |

5.9.6

Posuv žeber by se měl měřit např. pomocí vlastního snímače posuvu žebra.

| 5.9.7 | Ověřovací požadavky týkající se žeber jsou uvedeny v tabulce 5 této přílohy. |
| --- | --- |

5.9.7

Ověřovací požadavky týkající se žeber jsou uvedeny v tabulce 5 této přílohy.

| 5.9.8 | Chování modulu žebra je možno upravit výměnou seřizovací pružiny uvnitř válce za pružinu o odlišné tuhosti. |
| --- | --- |

5.9.8

Chování modulu žebra je možno upravit výměnou seřizovací pružiny uvnitř válce za pružinu o odlišné tuhosti.

Tabulka 5

Ověřovací požadavky pro úplný modul žeber

| Postup zkoušky | Délka pádu (přesnost 1 %) | Minimální posuv | Maximální posuv |
| --- | --- | --- | --- |
| | (mm) | (mm) | (mm) |
| 1 | 815 | 46,0 | 51,0 |
| 2 | 204 | 23,5 | 27,5 |
| 3 | 459 | 36,0 | 40,0 |

Postup zkoušky

Délka pádu (přesnost 1 %)

Minimální posuv

Maximální posuv

(mm)

(mm)

(mm)

1

815

46,0

51,0

2

204

23,5

27,5

3

459

36,0

40,0

5.10   Bederní páteř

| 5.10.1 | Bederní páteř je připevněna ke speciální ověřovací hlavici o hmotnosti 3,9±0,05 kg (viz obrázek 6) pomocí stykové destičky o tloušťce 12 mm a hmotnosti 0,205±0,05 kg. |
| --- | --- |

5.10.1

Bederní páteř je připevněna ke speciální ověřovací hlavici o hmotnosti 3,9±0,05 kg (viz obrázek 6) pomocí stykové destičky o tloušťce 12 mm a hmotnosti 0,205±0,05 kg.

| 5.10.2 | Hlavice a bederní páteř jsou v obrácené poloze připevněny ke spodní části kyvadla pro krk (5), které umožňuje příčný pohyb systému. |
| --- | --- |

5.10.2

Hlavice a bederní páteř jsou v obrácené poloze připevněny ke spodní části kyvadla pro krk (5), které umožňuje příčný pohyb systému.

| 5.10.3 | Kyvadlo pro krk je vybaveno jednoosým akcelerometrem v souladu s požadavky na kyvadlo pro krk (viz obrázek 5). |
| --- | --- |

5.10.3

Kyvadlo pro krk je vybaveno jednoosým akcelerometrem v souladu s požadavky na kyvadlo pro krk (viz obrázek 5).

| 5.10.4 | Kyvadlo pro krk se nechá padat volným pádem z výšky zvolené tak, aby nárazová rychlost měřená v místě akcelerometru kyvadla činila 6,05±0,1 m/s. |
| --- | --- |

5.10.4

Kyvadlo pro krk se nechá padat volným pádem z výšky zvolené tak, aby nárazová rychlost měřená v místě akcelerometru kyvadla činila 6,05±0,1 m/s.

| 5.10.5 | Kyvadlo pro krk se z nárazové rychlosti vhodným zařízením (6) podle požadavků na kyvadlo pro krk (viz obrázek 5) zbrzdí na nulovou rychlost tak, aby změna rychlosti v čase ležela uvnitř pásma znázorněného na obrázku 8 a v tabulce 6 v této příloze. Veškeré kanály musí být zaznamenány podle požadavků na záznamy datových kanálů podle ISO 6487:2000 nebo SAE J211 (březen 1995) a digitálně filtrovány při CFC 180 (ISO 6487:2000).
  Tabulka 6
  Změna rychlosti kyvadla – časové pásmo při ověřovací zkoušce bederní páteře








  Horní mezní hodnota | | Dolní mezní hodnota | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Čas (s) | Rychlost (m/s) | Čas (s) | Rychlost (m/s) |
| 0,001 | 0,0 | 0 | -0,05 |
| 0,0037 | -0,2397 | 0,0027 | -0,425 |
| 0,027 | -5,8 | 0,0245 | -6,5 |
| | | 0,03 | -6,5 |

5.10.5

Kyvadlo pro krk se z nárazové rychlosti vhodným zařízením (6) podle požadavků na kyvadlo pro krk (viz obrázek 5) zbrzdí na nulovou rychlost tak, aby změna rychlosti v čase ležela uvnitř pásma znázorněného na obrázku 8 a v tabulce 6 v této příloze. Veškeré kanály musí být zaznamenány podle požadavků na záznamy datových kanálů podle ISO 6487:2000 nebo SAE J211 (březen 1995) a digitálně filtrovány při CFC 180 (ISO 6487:2000).

Tabulka 6

Změna rychlosti kyvadla – časové pásmo při ověřovací zkoušce bederní páteře

Horní mezní hodnota

Dolní mezní hodnota

Čas (s)

Rychlost (m/s)

Čas (s)

Rychlost (m/s)

0,001

0,0

0

-0,05

0,0037

-0,2397

0,0027

-0,425

0,027

-5,8

0,0245

-6,5

0,03

-6,5

| 5.10.6 | Maximální úhel ohybu hlavice vzhledem ke kyvadlu (úhel dθA + dθC na obrázku 6) by měl činit 45,0 až 55,0 stupňů a měl by vzniknout v časovém intervalu od 39,0 ms do 53,0 ms. |
| --- | --- |

5.10.6

Maximální úhel ohybu hlavice vzhledem ke kyvadlu (úhel dθA + dθC na obrázku 6) by měl činit 45,0 až 55,0 stupňů a měl by vzniknout v časovém intervalu od 39,0 ms do 53,0 ms.

| 5.10.7 | Maximální posunutí těžiště hlavy měřené v úhlech dθA a dθB (viz obrázek 6) by mělo činit: Přední úhel základny kyvadla dθA v rozmezí 31,0 až 35,0 stupňů, který vznikne v časovém intervalu 44,0 až 52,0 ms, a zadní úhel základny kyvadla dθB v rozmezí 0,8*(úhel dθA) +2,00 a 0,8*(úhel dθA) +4,50 stupňů, který vznikne v časovém intervalu 44,0 až 52,0 ms. |
| --- | --- |

5.10.7

Maximální posunutí těžiště hlavy měřené v úhlech dθA a dθB (viz obrázek 6) by mělo činit: Přední úhel základny kyvadla dθA v rozmezí 31,0 až 35,0 stupňů, který vznikne v časovém intervalu 44,0 až 52,0 ms, a zadní úhel základny kyvadla dθB v rozmezí 0,8*(úhel dθA) +2,00 a 0,8*(úhel dθA) +4,50 stupňů, který vznikne v časovém intervalu 44,0 až 52,0 ms.

| 5.10.8 | Chování bederní páteře lze upravovat změnou napnutí páteřního lana. |
| --- | --- |

5.10.8

Chování bederní páteře lze upravovat změnou napnutí páteřního lana.

5.11   Břicho

| 5.11.1 | Figurína sedí na rovném, vodorovném, pevném povrchu, bez opěry zad. Hrudník je svislý, zatímco paže a nohy jsou umístěny vodorovně. |
| --- | --- |

5.11.1

Figurína sedí na rovném, vodorovném, pevném povrchu, bez opěry zad. Hrudník je svislý, zatímco paže a nohy jsou umístěny vodorovně.

| 5.11.2 | Nárazové těleso je kyvadlo o hmotnosti 23,4±0,2 kg a o průměru 152,4±0,25 mm s dosahem od kraje 12,7 mm (7). Nárazové těleso je osmi dráty zavěšeno na pevných závěsech, přičemž střednice nárazového tělesa je alespoň 3,5 m pod pevnými závěsy (viz obrázek 4). |
| --- | --- |

5.11.2

Nárazové těleso je kyvadlo o hmotnosti 23,4±0,2 kg a o průměru 152,4±0,25 mm s dosahem od kraje 12,7 mm (7). Nárazové těleso je osmi dráty zavěšeno na pevných závěsech, přičemž střednice nárazového tělesa je alespoň 3,5 m pod pevnými závěsy (viz obrázek 4).

| 5.11.3 | Nárazové těleso je vybaveno akcelerometrem citlivým ve směru nárazu a umístěným v ose nárazového tělesa. |
| --- | --- |

5.11.3

Nárazové těleso je vybaveno akcelerometrem citlivým ve směru nárazu a umístěným v ose nárazového tělesa.

| 5.11.4 | Kyvadlo je vybaveno vodorovnou nárazovou plochou imitující loketní opěrku o hmotnosti 1,0 ±0,01 kg. Celková hmotnost nárazového tělesa spolu s loketní opěrkou činí 24,4±0,21 kg. Pevná loketní opěrka je 70 ± 1 mm vysoká, 150 ± 1 mm široká a měla by mít možnost proniknout do břicha alespoň 60 mm. Střednice kyvadla je totožná se středem loketní opěrky. |
| --- | --- |

5.11.4

Kyvadlo je vybaveno vodorovnou nárazovou plochou imitující loketní opěrku o hmotnosti 1,0 ±0,01 kg. Celková hmotnost nárazového tělesa spolu s loketní opěrkou činí 24,4±0,21 kg. Pevná loketní opěrka je 70 ± 1 mm vysoká, 150 ± 1 mm široká a měla by mít možnost proniknout do břicha alespoň 60 mm. Střednice kyvadla je totožná se středem loketní opěrky.

| 5.11.5 | Nárazové těleso by mělo volně udeřit do břicha figuríny nárazovou rychlostí 4,0±0,1 m/s. |
| --- | --- |

5.11.5

Nárazové těleso by mělo volně udeřit do břicha figuríny nárazovou rychlostí 4,0±0,1 m/s.

| 5.11.6 | Směr nárazu je kolmý k předozadní ose figuríny a osa nárazového tělesa je vyrovnaná se středem prostředního břišního snímače síly. |
| --- | --- |

5.11.6

Směr nárazu je kolmý k předozadní ose figuríny a osa nárazového tělesa je vyrovnaná se středem prostředního břišního snímače síly.

| 5.11.7 | Nejvyšší síla nárazu, získaná ze zrychlení nárazového tělesa filtrovaného při CFC 180 (ISO 6487:2000) a vynásobeného hmotností nárazového tělesa a loketní opěrky, by měla činit 4,0 až 4,8 kN a vzniknout v časovém intervalu 10,6 až 13,0 ms. |
| --- | --- |

5.11.7

Nejvyšší síla nárazu, získaná ze zrychlení nárazového tělesa filtrovaného při CFC 180 (ISO 6487:2000) a vynásobeného hmotností nárazového tělesa a loketní opěrky, by měla činit 4,0 až 4,8 kN a vzniknout v časovém intervalu 10,6 až 13,0 ms.

| 5.11.8 | Hodnoty časového průběhu síly měřené třemi břišními snímači síly se musí sečíst a stanoví se výslednice, která se filtruje při CFC 600 (ISO 6487:2000). Maximální síla tohoto součtu by měla být v rozmezí 2,2 kN až 2,7 kN a měla by vzniknout v časovém intervalu od 10,0 ms do 12,3 ms. |
| --- | --- |

5.11.8

Hodnoty časového průběhu síly měřené třemi břišními snímači síly se musí sečíst a stanoví se výslednice, která se filtruje při CFC 600 (ISO 6487:2000). Maximální síla tohoto součtu by měla být v rozmezí 2,2 kN až 2,7 kN a měla by vzniknout v časovém intervalu od 10,0 ms do 12,3 ms.

5.12   Pánev

| 5.12.1 | Figurína sedí na rovném, vodorovném, pevném povrchu, bez opěry zad. Hrudník je svislý, zatímco paže a nohy jsou umístěny vodorovně. |
| --- | --- |

5.12.1

Figurína sedí na rovném, vodorovném, pevném povrchu, bez opěry zad. Hrudník je svislý, zatímco paže a nohy jsou umístěny vodorovně.

| 5.12.2 | Nárazové těleso je kyvadlo o hmotnosti 23,4±0,2 kg a o průměru 152,4±0,25 mm s dosahem od kraje 12,7 mm (8). Nárazové těleso je osmi dráty zavěšeno na pevných závěsech, přičemž střednice nárazového tělesa je alespoň 3,5 m pod pevnými závěsy (viz obrázek 4). |
| --- | --- |

5.12.2

Nárazové těleso je kyvadlo o hmotnosti 23,4±0,2 kg a o průměru 152,4±0,25 mm s dosahem od kraje 12,7 mm (8). Nárazové těleso je osmi dráty zavěšeno na pevných závěsech, přičemž střednice nárazového tělesa je alespoň 3,5 m pod pevnými závěsy (viz obrázek 4).

| 5.12.3 | Nárazové těleso je vybaveno akcelerometrem citlivým ve směru nárazu a umístěným v ose nárazového tělesa. |
| --- | --- |

5.12.3

Nárazové těleso je vybaveno akcelerometrem citlivým ve směru nárazu a umístěným v ose nárazového tělesa.

| 5.12.4 | Nárazové těleso musí volně udeřit na pánev figuríny nárazovou rychlostí 4,3±0,1 m/s. |
| --- | --- |

5.12.4

Nárazové těleso musí volně udeřit na pánev figuríny nárazovou rychlostí 4,3±0,1 m/s.

| 5.12.5 | Směr nárazu je kolmý na předozadní osu figuríny a osa nárazového tělesa je vyrovnaná se středem H-bodu zadní desky. |
| --- | --- |

5.12.5

Směr nárazu je kolmý na předozadní osu figuríny a osa nárazového tělesa je vyrovnaná se středem H-bodu zadní desky.

| 5.12.6 | Nejvyšší síla nárazu, získaná ze zrychlení nárazového tělesa filtrovaného při CFC 180 (ISO 6487:2000) a vynásobeného hmotností nárazového tělesa, by měla činit 4,4 až 5,4 kN a měla by vzniknout v časovém intervalu 10,3 až 15,5 ms. |
| --- | --- |

5.12.6

Nejvyšší síla nárazu, získaná ze zrychlení nárazového tělesa filtrovaného při CFC 180 (ISO 6487:2000) a vynásobeného hmotností nárazového tělesa, by měla činit 4,4 až 5,4 kN a měla by vzniknout v časovém intervalu 10,3 až 15,5 ms.

| 5.12.7 | Síla působící na stydkou kost, filtrovaná při CFC 600 (ISO 6487:2000), by měla činit 1,04 až 1,64 kN a vzniknout v časovém intervalu 9,9 ms až 15,9 ms. |
| --- | --- |

5.12.7

Síla působící na stydkou kost, filtrovaná při CFC 600 (ISO 6487:2000), by měla činit 1,04 až 1,64 kN a vzniknout v časovém intervalu 9,9 ms až 15,9 ms.

5.13   Nohy

| 5.13.1 | Pro nohy není dynamické ověřování stanoveno. |
| --- | --- |

5.13.1

Pro nohy není dynamické ověřování stanoveno.

Obrázek 3

Uspořádání figuríny pro ověřovací zkoušky

Image

Obrázek 4

Zavěšení nárazového tělesa – kyvadla o hmotnosti 23,4 kg

Image

vlevo: zavěšení pomocí čtyř drátů (odstraněny příčné dráty)

vpravo: zavěšení pomocí osmi drátů

Obrázek 5

Specifikace kyvadla pro krk podle předpisu Spojených států („Code of Federal Regulation 49“, kapitola V, část 572.33)

Image

Obrázek 6

Uspořádání krku a bederní páteře figuríny pro ověřovací zkoušky (úhly dθA, dθB a dθC měřeny hlavicí)

Image

Obrázek 7

Změna rychlosti kyvadla – časové pásmo při ověřovací zkoušce krku

Pásmo pro změnu rychlosti kyvadla při ověřování krku

Image

Obrázek 8

Změna rychlosti kyvadla – časové pásmo při ověřovací zkoušce bederní páteře

Pásmo pro změnu rychlosti kyvadla při ověřování bederní páteře

Image

---

(1)  Figurína odpovídá specifikaci figuríny ES-2. Číslo obsahu technického výkresu je: č. E-AA-DRAWING-LIST-7-25-032 ze dne 25. července 2003. Úplný soubor technických výkresů ES-2 a uživatelská příručka ES-2 jsou uloženy u Evropské hospodářské komise OSN (EHK OSN), Palais des Nations, Ženeva, Švýcarsko a na žádost podanou u sekretariátu je možné do nich nahlédnout.

(2)  Kyvadlo pro krk odpovídá předpisu Spojených států „Code of Federal Regulations 49“, kapitola V, část 572.33 (vydání 1. 10. 2000) (viz také obrázek 5).

(3)  Doporučuje se použít třípalcové voštiny (viz obrázek 5).

(4)  Kyvadlo odpovídá předpisu Spojených států „Code of Federal Regulations 49“, kapitola V, část 572.36 a) (vydání 1.10.2000) (viz také obrázek 4).

(5)  Kyvadlo pro krk odpovídá předpisu Spojených států „Code of Federal Regulations 49“, kapitola V, část 572.33 (vydání 1.10.2000) (viz také obrázek 5).

(6)  Doporučuje se použít šestipalcové voštiny (viz obrázek 5).

(7)  Kyvadlo odpovídá předpisu Spojených států „Code of Federal Regulations 49“, kapitola V, část 572.36 a) (vydání 1.10.2000) (viz také obrázek 4).

(8)  Kyvadlo odpovídá předpisu Spojených států „Code of Federal Regulations 49“, kapitola V, část 572.36 a) (vydání 1.10.2000) (viz také obrázek 4).

---

PŘÍLOHA 7

INSTALACE FIGURÍNY PRO BOČNÍ NÁRAZ

1.   VŠEOBECNÉ

| 1.1 | Figurína pro boční náraz, která je popsána v příloze 6 tohoto předpisu, se má použít podle dále uvedeného postupu instalace. |
| --- | --- |

1.1

Figurína pro boční náraz, která je popsána v příloze 6 tohoto předpisu, se má použít podle dále uvedeného postupu instalace.

2.   INSTALACE

| 2.1 | Klouby kolena a kotníku se seřídí tak, aby podepřely bérec a chodidlo v natažené vodorovné poloze (seřízení 1 až 2 g). |
| --- | --- |

2.1

Klouby kolena a kotníku se seřídí tak, aby podepřely bérec a chodidlo v natažené vodorovné poloze (seřízení 1 až 2 g).

| 2.2 | Zkontroluje se, zda je figurína nastavena pro požadovaný směr nárazu. |
| --- | --- |

2.2

Zkontroluje se, zda je figurína nastavena pro požadovaný směr nárazu.

| 2.3 | Figurína se obleče do přiléhavých bavlněných elastických kalhot sahajících do poloviny lýtek a může se obléci do přiléhavé bavlněné elastické košile s krátkými rukávy. |
| --- | --- |

2.3

Figurína se obleče do přiléhavých bavlněných elastických kalhot sahajících do poloviny lýtek a může se obléci do přiléhavé bavlněné elastické košile s krátkými rukávy.

| 2.4 | Obě nohy jsou obuté. |
| --- | --- |

2.4

Obě nohy jsou obuté.

| 2.5 | Figurína se umístí na přední vnější sedadlo na naráženém boku podle popisu postupu zkoušky bočním nárazem. |
| --- | --- |

2.5

Figurína se umístí na přední vnější sedadlo na naráženém boku podle popisu postupu zkoušky bočním nárazem.

| 2.6 | Rovina souměrnosti figuríny se musí shodovat se svislou středovou rovinou určeného místa k sezení. |
| --- | --- |

2.6

Rovina souměrnosti figuríny se musí shodovat se svislou středovou rovinou určeného místa k sezení.

| 2.7 | Poloha pánve figuríny musí být taková, aby příčná přímka procházející H-body figuríny byla kolmá k podélné střední rovině sedadla. Přímka procházející H-body figuríny musí být vodorovná s maximálním sklonem ±2 stupně (1).
  Správnou polohu pánve figuríny lze zkontrolovat vůči H-bodu figuríny pomocí otvorů M3 v zadních deskách pro určení H-bodu na každé straně pánve ES-2. Otvory M3 jsou označeny jako „Hm“. Pozice „Hm“ by měla být v kružnici o poloměru 10 mm okolo H-bodu figuríny. |
| --- | --- |

2.7

Poloha pánve figuríny musí být taková, aby příčná přímka procházející H-body figuríny byla kolmá k podélné střední rovině sedadla. Přímka procházející H-body figuríny musí být vodorovná s maximálním sklonem ±2 stupně (1).

Správnou polohu pánve figuríny lze zkontrolovat vůči H-bodu figuríny pomocí otvorů M3 v zadních deskách pro určení H-bodu na každé straně pánve ES-2. Otvory M3 jsou označeny jako „Hm“. Pozice „Hm“ by měla být v kružnici o poloměru 10 mm okolo H-bodu figuríny.

| 2.8 | Horní část trupu se skloní vpřed a pak pevně opře o opěradlo sedadla (viz poznámka 1). Ramena figuríny se nastaví plně dozadu. |
| --- | --- |

2.8

Horní část trupu se skloní vpřed a pak pevně opře o opěradlo sedadla (viz poznámka 1). Ramena figuríny se nastaví plně dozadu.

| 2.9 | Bez ohledu na místo k sezení figuríny musí horní část paže a referenční přímka trup-paže svírat na obou stranách úhel 40 ± 5 stupňů. Referenční přímka trup-paže je definována jako průsečík roviny tečné k čelnímu povrchu žeber a podélné svislé rovině figuríny procházející paží. |
| --- | --- |

2.9

Bez ohledu na místo k sezení figuríny musí horní část paže a referenční přímka trup-paže svírat na obou stranách úhel 40 ± 5 stupňů. Referenční přímka trup-paže je definována jako průsečík roviny tečné k čelnímu povrchu žeber a podélné svislé rovině figuríny procházející paží.

| 2.10 | Při instalaci na sedadlo řidiče se pravé chodidlo figuríny umístí na nestisknutý pedál plynu, aniž by došlo k pohybu pánve nebo trupu, přičemž pata musí spočívat na podlaze co nejvíce vpředu. Levé chodidlo se nastaví kolmo k bérci, přičemž pata spočívá na podlaze ve stejné příčné přímce jako pata pravé nohy. Kolena figuríny se nastaví tak, aby jejich vnější povrch ležel 150 ± 10 mm od roviny symetrie figuríny. Umožňují-li to okolnosti, nastaví se stehna figuríny tak, aby se dotýkala sedáku. |
| --- | --- |

2.10

Při instalaci na sedadlo řidiče se pravé chodidlo figuríny umístí na nestisknutý pedál plynu, aniž by došlo k pohybu pánve nebo trupu, přičemž pata musí spočívat na podlaze co nejvíce vpředu. Levé chodidlo se nastaví kolmo k bérci, přičemž pata spočívá na podlaze ve stejné příčné přímce jako pata pravé nohy. Kolena figuríny se nastaví tak, aby jejich vnější povrch ležel 150 ± 10 mm od roviny symetrie figuríny. Umožňují-li to okolnosti, nastaví se stehna figuríny tak, aby se dotýkala sedáku.

| 2.11 | Na ostatních místech k sezení se položí – aniž by byl vyvolán pohyb pánve nebo trupu – paty figuríny na podlahu co nejdále dopředu bez většího stlačení sedáku, než jaké vyvolává váha nohy. Kolena figuríny se nastaví tak, aby jejich vnější povrch ležel 150 ± 10 mm od roviny symetrie figuríny. |
| --- | --- |

2.11

Na ostatních místech k sezení se položí – aniž by byl vyvolán pohyb pánve nebo trupu – paty figuríny na podlahu co nejdále dopředu bez většího stlačení sedáku, než jaké vyvolává váha nohy. Kolena figuríny se nastaví tak, aby jejich vnější povrch ležel 150 ± 10 mm od roviny symetrie figuríny.

---

(1)  Figurína může být vybavena čidly náklonu v hrudníku a pánvi. Tyto přístroje pomáhají zajišťovat požadovanou polohu.

---

PŘÍLOHA 8

ČÁSTEČNÁ ZKOUŠKA

1.   ÚČEL

Účelem těchto zkoušek je ověřit, zda pozměněné vozidlo vykazuje přinejmenším stejné (nebo lepší) vlastnosti absorpce energie, jako typ vozidla schválený podle tohoto předpisu.

2.   POSTUPY A INSTALACE

2.1   Referenční zkoušky

| 2.1.1 | Provedou se dvě dynamické zkoušky s použitím dvou odlišných nárazových těles (obrázek 1), přičemž se použije původní materiál čalounění zkoušený při schvalování vozidla, namontovaný v nové boční konstrukci schvalovaného vozidla. |
| --- | --- |

2.1.1

Provedou se dvě dynamické zkoušky s použitím dvou odlišných nárazových těles (obrázek 1), přičemž se použije původní materiál čalounění zkoušený při schvalování vozidla, namontovaný v nové boční konstrukci schvalovaného vozidla.

| 2.1.1.1 | Nárazové těleso ve tvaru hlavy definované v odstavci 3.1.1 udeří rychlostí 24,1 km/h do oblasti, kam narazila hlava figuríny EUROSID při schvalování vozidla. Výsledek zkoušky se zaznamená a vypočítá se HPC. Tuto zkoušku není třeba provádět, jestliže během zkoušky popsané v příloze 4 tohoto předpisu: | nedošlo ke kontaktu hlavy, nebo |
| --- | --- | --- |

2.1.1.1

Nárazové těleso ve tvaru hlavy definované v odstavci 3.1.1 udeří rychlostí 24,1 km/h do oblasti, kam narazila hlava figuríny EUROSID při schvalování vozidla. Výsledek zkoušky se zaznamená a vypočítá se HPC. Tuto zkoušku není třeba provádět, jestliže během zkoušky popsané v příloze 4 tohoto předpisu:

nedošlo ke kontaktu hlavy, nebo

| | se hlava pouze dotkla zasklení oken, pokud se nejedná o sklo laminované. |
| --- | --- |

se hlava pouze dotkla zasklení oken, pokud se nejedná o sklo laminované.

| 2.1.1.2 | Nárazové těleso ve tvaru trupu definované v odstavci 3.2.1 udeří rychlostí 24,1 km/h do boční oblasti, kam narazilo rameno, paže a hrudník figuríny EUROSID při schvalování vozidla. Výsledek zkoušky se zaznamená a vypočítá se HPC. |
| --- | --- |

2.1.1.2

Nárazové těleso ve tvaru trupu definované v odstavci 3.2.1 udeří rychlostí 24,1 km/h do boční oblasti, kam narazilo rameno, paže a hrudník figuríny EUROSID při schvalování vozidla. Výsledek zkoušky se zaznamená a vypočítá se HPC.

2.2   Zkouška pro schválení typu

| 2.2.1 | Zopakují se zkoušky uvedené v odstavcích 2.1.1.1 a 2.1.1.2, přičemž se použije nový materiál čalounění, sedadlo atd. předložené k prodloužení schválení typu, namontované na nové boční konstrukci vozidla. Nové výsledky se zaznamenají a vypočítá se jejich HPC. |
| --- | --- |

2.2.1

Zopakují se zkoušky uvedené v odstavcích 2.1.1.1 a 2.1.1.2, přičemž se použije nový materiál čalounění, sedadlo atd. předložené k prodloužení schválení typu, namontované na nové boční konstrukci vozidla. Nové výsledky se zaznamenají a vypočítá se jejich HPC.

| 2.2.1.1 | Jestliže HPC vypočtené z výsledků obou zkoušek schválení typu je nižší než HPC získané během referenčních zkoušek (provedených s použitím původního materiálu čalounění nebo sedadel), prodloužení se udělí. |
| --- | --- |

2.2.1.1

Jestliže HPC vypočtené z výsledků obou zkoušek schválení typu je nižší než HPC získané během referenčních zkoušek (provedených s použitím původního materiálu čalounění nebo sedadel), prodloužení se udělí.

| 2.2.1.2 | Pokud je nové HPC vyšší než HPC získané během referenčních zkoušek, musí se provést nová úplná zkouška (s použitím navrhovaného materiálu čalounění / sedadel atd.). |
| --- | --- |

2.2.1.2

Pokud je nové HPC vyšší než HPC získané během referenčních zkoušek, musí se provést nová úplná zkouška (s použitím navrhovaného materiálu čalounění / sedadel atd.).

3.   ZKUŠEBNÍ ZAŘÍZENÍ

3.1   Nárazové těleso ve tvaru hlavy (obrázek 2)

| 3.1.1 | Toto zařízení se skládá z tuhého, plně vedeného lineárního tělesa o hmotnosti 6,8 kg. Nárazový povrch je polokulový o průměru 165 mm. |
| --- | --- |

3.1.1

Toto zařízení se skládá z tuhého, plně vedeného lineárního tělesa o hmotnosti 6,8 kg. Nárazový povrch je polokulový o průměru 165 mm.

| 3.1.2 | Hlava musí být opatřena dvěma akcelerometry a zařízením pro měření rychlosti, schopnými měřit hodnoty ve směru nárazu. |
| --- | --- |

3.1.2

Hlava musí být opatřena dvěma akcelerometry a zařízením pro měření rychlosti, schopnými měřit hodnoty ve směru nárazu.

3.2   Nárazové těleso ve tvaru trupu (obrázek 3)

| 3.2.1 | Toto zařízení se skládá z tuhého, plně lineárně vedeného nárazového tělesa o hmotnosti 30 kg. Jeho rozměry a příčný řez jsou znázorněny na obrázku 3. |
| --- | --- |

3.2.1

Toto zařízení se skládá z tuhého, plně lineárně vedeného nárazového tělesa o hmotnosti 30 kg. Jeho rozměry a příčný řez jsou znázorněny na obrázku 3.

| 3.2.2 | Nárazové těleso je vybaveno dvěma akcelerometry a měřičem rychlosti, schopnými měřit hodnoty ve směru nárazu. |
| --- | --- |

3.2.2

Nárazové těleso je vybaveno dvěma akcelerometry a měřičem rychlosti, schopnými měřit hodnoty ve směru nárazu.

Obrázek 1

Image

Obrázek 2

Nárazové těleso ve tvaru hlavy

Image

Obrázek 3

Nárazové těleso ve tvaru trupu

Image

---

| 30.11.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 313/58 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 313/58

---

Předpis Evropské hospodářské komise Organizace spojených národů (EHK OSN) č. 16 – Jednotná ustanovení týkající se schvalování:

I.   bezpečnostních pásů, zádržných systémů, dětských zádržných systémů a dětských zádržných systémů ISOFIX pro cestující v motorových vozidlech

II.   vozidel vybavených bezpečnostními pásy, dětskými zádržnými systémy a dětskými zádržnými systémy ISOFIX

Příloha 15: Předpis č. 16

Revize 5

Pouze původní znění EHK OSN má právní účinek podle mezinárodního veřejného práva. Je nutné ověřit status a datum vstupu v platnost tohoto předpisu v nejnovější verzi dokumentu EHK OSN o statusu TRANS/WP.29/343, který je k dispozici na internetové adrese: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html.

Zahrnuje veškerá platná znění včetně:

Dodatku 17 k sérii změn 04, který vstoupil v platnost 18. ledna 2006

OBSAH

PŘEDPIS

| 1. | Oblast působnosti |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definice |
| --- | --- |

2.

| 3. | Žádost o schválení |
| --- | --- |

3.

| 4. | Označení |
| --- | --- |

4.

| 5. | Schválení |
| --- | --- |

5.

| 6. | Specifikace |
| --- | --- |

6.

| 7. | Zkoušky |
| --- | --- |

7.

| 8. | Požadavky na montáž do vozidla |
| --- | --- |

8.

| 9. | Shodnost výroby |
| --- | --- |

9.

| 10. | Sankce za neshodnost výroby |
| --- | --- |

10.

| 11. | Změny a rozšíření schválení typu vozidla, typu bezpečnostního pásu nebo zádržného systému |
| --- | --- |

11.

| 12. | Definitivní ukončení výroby |
| --- | --- |

12.

| 13. | Návod |
| --- | --- |

13.

| 14. | Názvy a adresy technických zkušeben provádějících schvalovací zkoušky a správních orgánů |
| --- | --- |

14.

| 15. | Přechodná ustanovení |
| --- | --- |

15.

PŘÍLOHY

| Příloha 1A: | Sdělení týkající se schválení nebo rozšíření, odmítnutí či odnětí schválení nebo definitivního ukončení výroby typu vozidla z hlediska bezpečnostních pásů podle předpisu č. 16 |
| --- | --- |

Příloha 1A:

| Příloha 1B: | Sdělení týkající se schválení nebo rozšíření, odmítnutí či odnětí schválení nebo definitivního ukončení výroby pro typ bezpečnostního pásu nebo zádržného systému pro dospělé cestující v motorových vozidlech podle předpisu č. 16 |
| --- | --- |

Příloha 1B:

| Příloha 2: | Umístění značek o schválení |
| --- | --- |

Příloha 2:

| Příloha 3: | Schéma zařízení pro zkoušení životnosti mechanismu navíječe |
| --- | --- |

Příloha 3:

| Příloha 4: | Schéma zařízení pro zkoušení navíječů s nouzovým blokováním |
| --- | --- |

Příloha 4:

| Příloha 5: | Schéma zařízení pro zkoušení odolnosti navíječů proti prachu |
| --- | --- |

Příloha 5:

| Příloha 6: | Popis vozíku, sedadla, kotevních úchytů a brzdného zařízení |
| --- | --- |

Příloha 6:

| Příloha 7: | Popis figuríny |
| --- | --- |

Příloha 7:

| Příloha 8: | Popis křivky zpomalení vozíku v závislosti na čase |
| --- | --- |

Příloha 8:

| Příloha 9: | Návody k použití |
| --- | --- |

Příloha 9:

| Příloha 10: | Zkouška spony pro dva pásy |
| --- | --- |

Příloha 10:

| Příloha 11: | Zkouška odolnosti proti oděru a zkouška mikroprokluzu |
| --- | --- |

Příloha 11:

| Příloha 12: | Zkouška odolnosti proti korozi |
| --- | --- |

Příloha 12:

| Příloha 13: | Pořadí zkoušek |
| --- | --- |

Příloha 13:

| Příloha 14: | Kontrola shodnosti výroby |
| --- | --- |

Příloha 14:

| Příloha 15: | Postup ke stanovení H-bodu a skutečný úhel trupu pro místa k sezení v motorových vozidlech |
| --- | --- |

Příloha 15:

| Dodatek 1 – | Popis trojrozměrného zařízení pro stanovení H-bodu |
| --- | --- |

Dodatek 1 –

| Dodatek 2 – | Trojrozměrný vztažný systém |
| --- | --- |

Dodatek 2 –

| Dodatek 3 – | Referenční údaje pro místa k sezení |
| --- | --- |

Dodatek 3 –

| Příloha 16: | Minimální požadavky na bezpečnostní pásy a navíječe |
| --- | --- |

Příloha 16:

| Příloha 17: | Požadavky na montáž bezpečnostních pásů a zádržných systémů pro dospělé cestující v motorových vozidlech se sedadly směrovanými vpřed a na montáž dětských zádržných systémů ISOFIX |
| --- | --- |

Příloha 17:

| Dodatek 1 – | Ustanovení týkající se montáže „univerzálních“ dětských zádržných systémů upevňovaných bezpečnostními pásy z výbavy vozidla |
| --- | --- |

Dodatek 1 –

| Dodatek 2 – | Ustanovení o montáži dětských zádržných systémů ISOFIX směrovaných vpřed a vzad, v kategoriích „univerzální“ a „polouniverzální“, instalovaných na místa ISOFIX |
| --- | --- |

Dodatek 2 –

| Dodatek 3 – | Tabulky do příručky k vozidlu s informacemi o vhodnosti montáže dětských zádržných systémů na různá místa k sezení / místa ISOFIX |
| --- | --- |

Dodatek 3 –

1.   OBLAST PŮSOBNOSTI

Tento předpis se vztahuje na bezpečnostní pásy a zádržné systémy, jež jsou zkonstruovány k montáži ve vozidlech a jsou určeny pro samostatné použití, tj. jako individuální výbava, osobami dospělého vzrůstu sedícími na sedadlech směřujících dopředu nebo dozadu. Dále se vztahuje na dětské zádržné systémy a dětské zádržné systémy ISOFIX, jež jsou určeny k vestavbě ve vozidlech kategorie M1 a N1 (1).

2.   DEFINICE

2.1   Bezpečnostní pás (sedadlový pás, pás)

Uspořádání popruhů s uzavírací sponou, seřizovacími zařízeními a připevňovacími kováními způsobilé k ukotvení v motorovém vozidle a konstruované tak, aby se v případě srážky nebo náhlého zpomalení vozidla zmenšovalo nebezpečí poranění uživatele tím, že omezuje pohyblivost jeho těla. Takové uspořádání se obecně označuje názvem „souprava pásu“ a tento termín rovněž zahrnuje jakékoliv zařízení pro pohlcování energie nebo pro navíjení pásu.

Soupravu lze zkoušet a schvalovat jako soupravu bezpečnostního pásu nebo zádržný systém.

2.1.1   Břišní bezpečnostní pás

Dvoubodový pás, který prochází před tělem uživatele ve výši pánve.

2.1.2   Diagonální pás

Pás, který prochází úhlopříčně přes přední část hrudníku od kyčle k protilehlému ramenu.

2.1.3   Tříbodový pás

Pás, který je v podstatě kombinací břišního a diagonálního popruhu.

2.1.4   Pás typu S

Souprava pásu jiná než tříbodový nebo břišní pás.

2.1.5   Postrojový pás

Souprava pásu skládající se z břišního pásu a ramenních popruhů. Postrojový pás lze vybavit pomocným rozkrokovým popruhem.

2.2   Typ pásu

Pásy různých „typů“ jsou pásy, které se vzájemně podstatně liší. Rozdíly se mohou týkat především:

| 2.2.1 | tuhých částí (spona, připevňovací kování, navíječ atd.); |
| --- | --- |

2.2.1

tuhých částí (spona, připevňovací kování, navíječ atd.);

| 2.2.2 | materiálu, vazby, rozměrů a barvy popruhů nebo |
| --- | --- |

2.2.2

materiálu, vazby, rozměrů a barvy popruhů nebo

| 2.2.3 | geometrie soupravy pásu. |
| --- | --- |

2.2.3

geometrie soupravy pásu.

2.3   Popruh

Ohebná část určená k přidržování těla a přenášení namáhání na kotevní úchyty.

2.4   Spona

Rychle se uvolňující zařízení umožňující uživateli, aby byl zadržován pásem. Spona, kromě spony postrojového pásu, může obsahovat též seřizovací zařízení.

2.5   Seřizovací zařízení pásu

Zařízení umožňující seřídit pás podle individuální potřeby uživatele a polohy sedadla. Seřizovací zařízení může být součástí spony, navíječe nebo každé další části bezpečnostního pásu.

2.6   Předepínací zařízení

Dodatečně montované nebo vestavěné zařízení, které utáhne popruh, aby se zmenšila vůle pásu při nárazu vozidla.

| 2.7 | „Vztažnou zónou“ se rozumí prostor mezi dvěma svislými podélnými rovinami vzdálenými od sebe 400 mm a symetricky umístěnými vzhledem k H-bodu a definovaný otočením kulové hlavy popsané v předpisu č. 21 přílohy 1 ze svislé do vodorovné polohy. Přístroj se umístí dle popisu v této příloze předpisu č. 21 a nastaví se na maximální délku 840 mm. |
| --- | --- |

2.7

„Vztažnou zónou“ se rozumí prostor mezi dvěma svislými podélnými rovinami vzdálenými od sebe 400 mm a symetricky umístěnými vzhledem k H-bodu a definovaný otočením kulové hlavy popsané v předpisu č. 21 přílohy 1 ze svislé do vodorovné polohy. Přístroj se umístí dle popisu v této příloze předpisu č. 21 a nastaví se na maximální délku 840 mm.

| 2.8 | „Soupravou airbagu“ se rozumí zařízení instalované jako doplněk bezpečnostních pásů a zádržných systémů v motorových vozidlech, tj. systém, který v případě silného nárazu vozidla automaticky rozvine tlakem plynu v něm obsaženého pružný polštář tak, aby se omezila intenzita dotyku jedné nebo více částí těla osoby ve vozidle s vnitřním povrchem prostoru pro cestující. |
| --- | --- |

2.8

„Soupravou airbagu“ se rozumí zařízení instalované jako doplněk bezpečnostních pásů a zádržných systémů v motorových vozidlech, tj. systém, který v případě silného nárazu vozidla automaticky rozvine tlakem plynu v něm obsaženého pružný polštář tak, aby se omezila intenzita dotyku jedné nebo více částí těla osoby ve vozidle s vnitřním povrchem prostoru pro cestující.

| 2.9 | „Airbagem cestujícího“ se rozumí souprava airbagu určená k ochraně osob sedících na sedadlech jiných než na sedadle řidiče při čelním nárazu. |
| --- | --- |

2.9

„Airbagem cestujícího“ se rozumí souprava airbagu určená k ochraně osob sedících na sedadlech jiných než na sedadle řidiče při čelním nárazu.

| 2.10 | „Dětským zádržným zařízením“ se rozumí bezpečnostní zařízení definované v předpisu č. 44. |
| --- | --- |

2.10

„Dětským zádržným zařízením“ se rozumí bezpečnostní zařízení definované v předpisu č. 44.

| 2.11 | „Směřujícím dozadu“ se rozumí směřující ve směru opačném k obvyklému směru pohybu vozidla. |
| --- | --- |

2.11

„Směřujícím dozadu“ se rozumí směřující ve směru opačném k obvyklému směru pohybu vozidla.

2.12   Připevňovací kování

Části soupravy pásu, které umožňují připevnit pás ke kotevním úchytům, včetně nezbytných zajišťovacích prvků.

2.13   Zařízení pro pohlcování energie

Zařízení určené k rozptylování energie nezávisle na popruhu nebo společně s ním a tvořící součást soupravy pásu.

2.14   Navíječ

Zařízení, k částečnému nebo úplnému uložení popruhu bezpečnostního pásu.

2.14.1   Navíječ bez blokování (typ 1)

Navíječ, z něhož se popruh v celé své délce odvine působením malé vnější síly bez možnosti regulovat délku odvinutého popruhu.

2.14.2   Navíječ s ručním odblokováním (typ 2)

Navíječ, který musí uživatel ručně odblokovat, aby mohl odvinout požadovanou délku popruhu, a který se samočinně zablokuje, jakmile ustane uvedený úkon.

2.14.3   Navíječ s automatickým blokováním (typ 3)

Navíječ dovolující odvinutí požadované délky popruhu a seřizující uživateli samočinně popruh po zapnutí spony. Bez úmyslného zásahu uživatele se popruh dále neodvíjí.

2.14.4   Navíječ s nouzovým blokováním (typ 4)

Navíječ, který za běžných jízdních podmínek neomezuje volnost pohybu uživatele bezpečnostního pásu. Takové zařízení má součásti k seřizování délky, které samočinně přizpůsobí popruh uživateli, a blokovací mechanismus uváděný v případě nouze do činnosti:

| 2.14.4.1 | snížením rychlosti vozidla (jednotlivá citlivost); |
| --- | --- |

2.14.4.1

snížením rychlosti vozidla (jednotlivá citlivost);

| 2.14.4.2 | kombinace snížení rychlosti vozidla, odvíjení popruhu a jakýchkoli jiných automatických prostředků (vícenásobná citlivost). |
| --- | --- |

2.14.4.2

kombinace snížení rychlosti vozidla, odvíjení popruhu a jakýchkoli jiných automatických prostředků (vícenásobná citlivost).

2.14.5   Navíječ s nouzovým blokováním s vyšším prahem reakce (typ 4N)

Navíječ typu definovaného v bodu 2.14.4 se zvláštními vlastnostmi s ohledem na použití ve vozidlech kategorie M2, M3, N1, N2 a N3 (2).

2.14.6   Zařízení pro výškové seřízení pásu

Zařízení umožňující seřídit výškovou polohu horní smyčky pásu podle požadavků jednotlivého uživatele a podle polohy sedadla. Takové zařízení se může považovat za část pásu nebo za část kotevního úchytu pásu.

2.15   Kotevní úchyty pásu

Části nosné konstrukce vozidla, nosné konstrukce sedadla nebo kterékoli jiné části vozidla, k nimž se připevní soupravy bezpečnostních pásů.

2.16   Typ vozidla z hlediska bezpečnostních pásů a zádržných systémů

Kategorie motorových vozidel, které se neliší v takových základních hlediscích, jako jsou rozměry, tvar a materiály součástí nosné konstrukce vozidla, nosné konstrukce sedadla nebo kterékoli jiné části vozidla, ke které se připevňují bezpečnostní pásy a zádržné systémy.

2.17   Zádržný systém

Systém pro určitý typ vozidla nebo typ stanovený výrobcem vozidla a odsouhlasený zkušebnou, sestávající ze sedadla a pásu, uchyceného na vozidle příslušnými připevňovacími součástmi a dodatečně obsahující všechny prvky, které slouží ke snížení rizika poranění uživatele v případě náhlého snížení rychlosti vozidla omezením pohyblivosti trupu uživatele.

2.18   Sedadlo

Konstrukce, která může, ale nemusí být nedílnou součástí nosné konstrukce vozidla, spolu s úplným vybavením, a je určena k sezení jedné dospělé osoby. Tento pojem zahrnuje jak jednotlivé sedadlo, tak část lavicového sedadla určenou k sezení jedné osoby.

| 2.18.1 | „Předním sedadlem pro cestující“ se rozumí každé sedadlo, jehož „nejvíce vpředu ležící H-bod“ je ve svislé příčné rovině procházející R-bodem řidiče nebo před ní. |
| --- | --- |

2.18.1

„Předním sedadlem pro cestující“ se rozumí každé sedadlo, jehož „nejvíce vpředu ležící H-bod“ je ve svislé příčné rovině procházející R-bodem řidiče nebo před ní.

2.19   Skupina sedadel

Buď sedadlo lavicového typu, nebo sedadla sice oddělená, ale uspořádaná vedle sebe (tj. upevněná tak, že přední úchyty jednoho z těchto sedadel jsou v jedné řadě s předními nebo zadními úchyty jiného sedadla nebo mezi úchyty jiného sedadla) a poskytující jedno nebo více míst k sezení pro dospělé osoby.

2.20   Lavicové sedadlo

Konstrukce s úplným vybavením určená k sezení více než jedné dospělé osoby.

2.21   Systém seřízení sedadla

Kompletní zařízení, jímž se může sedadlo nebo jeho části seřídit do polohy přizpůsobené tvarům těla sedící osoby. Toto zařízení může zejména umožnit:

| 2.21.1 | podélné přestavení; |
| --- | --- |

2.21.1

podélné přestavení;

| 2.21.2 | výškové přestavení; |
| --- | --- |

2.21.2

výškové přestavení;

| 2.21.3 | úhlové přestavení. |
| --- | --- |

2.21.3

úhlové přestavení.

2.22   Ukotvení sedadla

Systém, kterým je souprava sedadel připevněna k nosné konstrukci vozidla, včetně příslušných částí nosné konstrukce vozidla.

2.23   Typ sedadla

Kategorie sedadel, které se neliší v takových základních hlediscích, jako:

| 2.23.1 | tvar, rozměry a materiály konstrukce sedadla; |
| --- | --- |

2.23.1

tvar, rozměry a materiály konstrukce sedadla;

| 2.23.2 | typy a rozměry systémů seřizování zámku sedadla a blokovacích systémů sedadel; |
| --- | --- |

2.23.2

typy a rozměry systémů seřizování zámku sedadla a blokovacích systémů sedadel;

| 2.23.3 | typ a rozměry kotevních úchytů pásu na sedadle, ukotvení sedadla a příslušných částí nosné konstrukce vozidla. |
| --- | --- |

2.23.3

typ a rozměry kotevních úchytů pásu na sedadle, ukotvení sedadla a příslušných částí nosné konstrukce vozidla.

2.24   Systém přestavování sedadla

Zařízení, které umožňuje úhlové nebo podélné přestavení sedadla nebo některé jeho části bez pevné mezilehlé polohy (k usnadnění přístupu cestujících).

2.25   Systém blokování sedadla

Zařízení, které zajišťuje sedadlo a jeho části v kterékoli poloze pro užívání.

2.26   Zapuštěné uvolňovací tlačítko spony

Uvolňovací tlačítko spony, které nesmí umožnit uvolnění spony pomocí koule o průměru 40 mm.

2.27   Nezapuštěné uvolňovací tlačítko spony

Uvolňovací tlačítko spony, které musí umožnit uvolnění spony pomocí koule o průměru 40 mm.

2.28   Omezovač tahu

Zařízení začleněné do navíječe, které snižuje automaticky snižuje tah popruhu při zapnutí bezpečnostního pásu. Po odepnutí se toto zařízení automaticky vypíná.

| 2.29 | „ISOFIX“ je systém připojení dětských zádržných systémů k vozidlům, vybavený dvěma pevnými kotevními úchyty na vozidle, dvěma odpovídajícími pevnými třmeny na dětském zádržném systému a prostředkem omezujícím rotaci dětského zádržného systému v klonění. |
| --- | --- |

2.29

„ISOFIX“ je systém připojení dětských zádržných systémů k vozidlům, vybavený dvěma pevnými kotevními úchyty na vozidle, dvěma odpovídajícími pevnými třmeny na dětském zádržném systému a prostředkem omezujícím rotaci dětského zádržného systému v klonění.

| 2.30 | „Dětským zádržným systémem ISOFIX“ se rozumí dětský zádržný systém, který splňuje požadavky předpisu č. 44, musí být připevněn ke kotevním úchytům systému ISOFIX a splňuje požadavky předpisu č. 14. |
| --- | --- |

2.30

„Dětským zádržným systémem ISOFIX“ se rozumí dětský zádržný systém, který splňuje požadavky předpisu č. 44, musí být připevněn ke kotevním úchytům systému ISOFIX a splňuje požadavky předpisu č. 14.

| 2.31 | „Místem ISOFIX“ se rozumí systém, který umožňuje instalovat:






  a) | buď univerzální dopředu směrovaný dětský zádržný systém ISOFIX definovaný v předpisu č. 44; |
| --- | --- | --- |

2.31

„Místem ISOFIX“ se rozumí systém, který umožňuje instalovat:

a)

buď univerzální dopředu směrovaný dětský zádržný systém ISOFIX definovaný v předpisu č. 44;

| b) | nebo polouniverzální dopředu směrovaný dětský zádržný systém ISOFIX definovaný v předpisu č. 44; |
| --- | --- |

b)

nebo polouniverzální dopředu směrovaný dětský zádržný systém ISOFIX definovaný v předpisu č. 44;

| c) | nebo polouniverzální dozadu směrovaný dětský zádržný systém ISOFIX definovaný v předpisu č. 44; |
| --- | --- |

c)

nebo polouniverzální dozadu směrovaný dětský zádržný systém ISOFIX definovaný v předpisu č. 44;

| d) | nebo polouniverzální bočně směrovaný dětský zádržný systém ISOFIX definovaný v předpisu č. 44; |
| --- | --- |

d)

nebo polouniverzální bočně směrovaný dětský zádržný systém ISOFIX definovaný v předpisu č. 44;

| e) | nebo dětský zádržný systém ISOFIX pro určité vozidlo definovaný v předpisu č. 44. |
| --- | --- |

e)

nebo dětský zádržný systém ISOFIX pro určité vozidlo definovaný v předpisu č. 44.

| 2.32 | „Kotevním systémem ISOFIX“ se rozumí sytém tvořený dvěma dolními kotevními úchyty ISOFIX, který splňuje požadavky předpisu č. 14 a je konstruován pro připevnění dětského zádržného systému ISOFIX v kombinaci s protirotačním zařízením. |
| --- | --- |

2.32

„Kotevním systémem ISOFIX“ se rozumí sytém tvořený dvěma dolními kotevními úchyty ISOFIX, který splňuje požadavky předpisu č. 14 a je konstruován pro připevnění dětského zádržného systému ISOFIX v kombinaci s protirotačním zařízením.

| 2.33 | „Dolním kotevním úchytem ISOFIX“ se rozumí jedna tuhá vodorovná tyč o kruhovém profilu s průřezem 6 mm, vystupující ze stavby vozidla nebo sedadla a sloužící k uchycení a zadržení dětského zádržného systému ISOFIX za pomoci třmenů ISOFIX. |
| --- | --- |

2.33

„Dolním kotevním úchytem ISOFIX“ se rozumí jedna tuhá vodorovná tyč o kruhovém profilu s průřezem 6 mm, vystupující ze stavby vozidla nebo sedadla a sloužící k uchycení a zadržení dětského zádržného systému ISOFIX za pomoci třmenů ISOFIX.

2.34   „Protirotační zařízení“

| a) | Protirotační zařízení pro univerzální dětský zádržný systém ISOFIX se skládá z horního upínání ISOFIX. |
| --- | --- |

a)

Protirotační zařízení pro univerzální dětský zádržný systém ISOFIX se skládá z horního upínání ISOFIX.

| b) | Protirotační zařízení pro polouniverzální dětský zádržný systém ISOFIX se skládá z horního upínání, palubní desky vozidla nebo opěrné nohy určené k omezení rotace zádržného zařízení během čelního nárazu. |
| --- | --- |

b)

Protirotační zařízení pro polouniverzální dětský zádržný systém ISOFIX se skládá z horního upínání, palubní desky vozidla nebo opěrné nohy určené k omezení rotace zádržného zařízení během čelního nárazu.

| c) | Pro univerzální i polouniverzální dětský zádržný systém ISOFIX netvoří sedadlo vozidla systému ISOFIX samo o sobě protirotační zařízení. |
| --- | --- |

c)

Pro univerzální i polouniverzální dětský zádržný systém ISOFIX netvoří sedadlo vozidla systému ISOFIX samo o sobě protirotační zařízení.

| 2.35 | „Kotevní úchyt horního upínání ISOFIX“ znamená prvek výbavy, který splňuje požadavky předpisu č. 14, kupř. tyč, je umístěn v definované zóně a konstruován pro uchycení spojky popruhu horního upínání ISOFIX a přenášení jeho zádržné síly na nosnou konstrukci vozidla. |
| --- | --- |

2.35

„Kotevní úchyt horního upínání ISOFIX“ znamená prvek výbavy, který splňuje požadavky předpisu č. 14, kupř. tyč, je umístěn v definované zóně a konstruován pro uchycení spojky popruhu horního upínání ISOFIX a přenášení jeho zádržné síly na nosnou konstrukci vozidla.

| 2.36 | „Vodicí zařízení“ je určeno k pomoci osobě provádějící instalaci dětského zádržného systému ISOFIX fyzickým naváděním připevňovacích prvků ISOFIX, kterými je vybaven dětský zádržný systém ISOFIX, do správné polohy vůči dolnímu kotevnímu úchytu ISOFIX pro usnadnění spojení. |
| --- | --- |

2.36

„Vodicí zařízení“ je určeno k pomoci osobě provádějící instalaci dětského zádržného systému ISOFIX fyzickým naváděním připevňovacích prvků ISOFIX, kterými je vybaven dětský zádržný systém ISOFIX, do správné polohy vůči dolnímu kotevnímu úchytu ISOFIX pro usnadnění spojení.

| 2.37 | „Označovacím přípravkem ISOFIX“ se rozumí prostředek informující osobu, která hodlá instalovat dětský zádržný systém ISOFIX, o místech systému ISOFIX ve vozidle a jednotlivých odpovídajících místech kotevního systému ISOFIX. |
| --- | --- |

2.37

„Označovacím přípravkem ISOFIX“ se rozumí prostředek informující osobu, která hodlá instalovat dětský zádržný systém ISOFIX, o místech systému ISOFIX ve vozidle a jednotlivých odpovídajících místech kotevního systému ISOFIX.

| 2.38 | „Přípravkem dětského zádržného systému“ (CRF) se rozumí přípravek v souladu s některou ze sedmi velikostních tříd ISOFIX definovaných v bodu 4 dodatku 2 přílohy 17 tohoto předpisu, zejména těch, jejichž rozměry jsou uvedeny u obrázků 1 až 7 v uvedeném bodu 4. Tyto přípravky dětského zádržného systému (CRF) se v tomto přepisu používají pro provádění kontroly, které z velikostních tříd dětského zádržného systému ISOFIX lze umístit na místo systému ISOFIX ve vozidle. Jeden z přípravků CRF označovaný jako ISO/F2 (B), který je popsán na obrázku 2 uvedeného bodu 4, se v předpisu č. 14 používá ke kontrole umístění a možnosti přístupu ke všem kotevním systémům ISOFIX. |
| --- | --- |

2.38

„Přípravkem dětského zádržného systému“ (CRF) se rozumí přípravek v souladu s některou ze sedmi velikostních tříd ISOFIX definovaných v bodu 4 dodatku 2 přílohy 17 tohoto předpisu, zejména těch, jejichž rozměry jsou uvedeny u obrázků 1 až 7 v uvedeném bodu 4. Tyto přípravky dětského zádržného systému (CRF) se v tomto přepisu používají pro provádění kontroly, které z velikostních tříd dětského zádržného systému ISOFIX lze umístit na místo systému ISOFIX ve vozidle. Jeden z přípravků CRF označovaný jako ISO/F2 (B), který je popsán na obrázku 2 uvedeného bodu 4, se v předpisu č. 14 používá ke kontrole umístění a možnosti přístupu ke všem kotevním systémům ISOFIX.

3.   ŽÁDOST O SCHVÁLENÍ

3.1   Typ vozidla

| 3.1.1 | Žádost o schválení typu vozidla z hlediska instalace bezpečnostních pásů a zádržných systémů podává výrobce vozidla nebo jeho řádně pověřený zástupce. |
| --- | --- |

3.1.1

Žádost o schválení typu vozidla z hlediska instalace bezpečnostních pásů a zádržných systémů podává výrobce vozidla nebo jeho řádně pověřený zástupce.

| 3.1.2 | K žádosti se přiloží níže uvedené dokumenty ve trojím vyhotovení a následující údaje: |
| --- | --- |

3.1.2

K žádosti se přiloží níže uvedené dokumenty ve trojím vyhotovení a následující údaje:

| 3.1.2.1 | výkresy celkové konstrukce vozidla ve vhodném měřítku s polohami bezpečnostních pásů a podrobnými výkresy bezpečnostních pásů a přípojných bodů; |
| --- | --- |

3.1.2.1

výkresy celkové konstrukce vozidla ve vhodném měřítku s polohami bezpečnostních pásů a podrobnými výkresy bezpečnostních pásů a přípojných bodů;

| 3.1.2.2 | specifikace použitých materiálů, které mohou ovlivnit pevnost bezpečnostních pásů; |
| --- | --- |

3.1.2.2

specifikace použitých materiálů, které mohou ovlivnit pevnost bezpečnostních pásů;

| 3.1.2.3 | technický popis bezpečnostních pásů. |
| --- | --- |

3.1.2.3

technický popis bezpečnostních pásů.

| 3.1.2.4 | V případě bezpečnostních pásů připevněných ke konstrukci sedadla: |
| --- | --- |

3.1.2.4

V případě bezpečnostních pásů připevněných ke konstrukci sedadla:

| 3.1.2.5 | detailní popis typu vozidla z hlediska provedení sedadel, kotevních úchytů sedadel a seřizovacích a blokovacích systémů sedadel; |
| --- | --- |

3.1.2.5

detailní popis typu vozidla z hlediska provedení sedadel, kotevních úchytů sedadel a seřizovacích a blokovacích systémů sedadel;

| 3.1.2.6 | výkresy sedadel ve vhodném měřítku a s příslušnými detaily, jejich úchytů k vozidlu, a seřizovacích a blokovacích systémů. |
| --- | --- |

3.1.2.6

výkresy sedadel ve vhodném měřítku a s příslušnými detaily, jejich úchytů k vozidlu, a seřizovacích a blokovacích systémů.

| 3.1.3 | Technické zkušebně provádějící zkoušky pro schválení typu se podle volby výrobce předloží buď vozidlo představující schvalovaný typ vozidla, nebo jeho části, považované technickou zkušebnou za podstatné pro zkoušky bezpečnostních pásů. |
| --- | --- |

3.1.3

Technické zkušebně provádějící zkoušky pro schválení typu se podle volby výrobce předloží buď vozidlo představující schvalovaný typ vozidla, nebo jeho části, považované technickou zkušebnou za podstatné pro zkoušky bezpečnostních pásů.

3.2   Typ bezpečnostního pásu

| 3.2.1 | Žádost o schválení typu bezpečnostního pásu předá držitel obchodní značky nebo jeho řádně pověřený zástupce. V případě zádržných systémů předá žádost o schválení typu zádržného systému držitel obchodní značky, jeho zástupce nebo výrobce vozidla, do kterého se má montovat, nebo jeho zástupce. |
| --- | --- |

3.2.1

Žádost o schválení typu bezpečnostního pásu předá držitel obchodní značky nebo jeho řádně pověřený zástupce. V případě zádržných systémů předá žádost o schválení typu zádržného systému držitel obchodní značky, jeho zástupce nebo výrobce vozidla, do kterého se má montovat, nebo jeho zástupce.

| 3.2.2 | K žádosti se přiloží: |
| --- | --- |

3.2.2

K žádosti se přiloží:

| 3.2.2.1 | technický popis typu pásu se zvláštním zřetelem na popruhy a použité tuhé části a spolu s výkresy částí, z nichž se pás skládá. Výkresy musí ukazovat polohu, určenou pro číslo schválení typu a doplňkový(é) symbol(y) ve vztahu ke kružnici značky o schválení typu. V popisu se uvede barva modelu předaného ke schválení a vyznačí typ(y) vozidla, kterému je tento typ pásu určen. V případě navíječů se pro čidla zajistí pokyny k montáži a u předpínacích zařízení nebo systémů kompletní technický popis konstrukce a funkce včetně případného snímání, popisující způsob aktivace a nezbytný postup pro zamezení neúmyslné aktivace. V případě zádržného systému bude popis obsahovat: výkresy nosné konstrukce vozidla a nosné konstrukce sedadla, systém seřízení a připevňovacího kování ve vhodném měřítku s umístěním ukotvení sedadla a kotevních úchytů pásu, jakož i vyztužení v dostatečně podrobném provedení společně se specifikací použitých materiálů, které mohou ovlivnit pevnost ukotvení sedadla a kotevních úchytů pásu a technický popis těchto ukotvení. Je-li pás navržený k připevnění na konstrukci vozidla pomocí zařízení pro výškové seřízení pásu, technický popis stanoví, zda se toto zařízení bude považovat za součást pásu, či nikoliv; |
| --- | --- |

3.2.2.1

technický popis typu pásu se zvláštním zřetelem na popruhy a použité tuhé části a spolu s výkresy částí, z nichž se pás skládá. Výkresy musí ukazovat polohu, určenou pro číslo schválení typu a doplňkový(é) symbol(y) ve vztahu ke kružnici značky o schválení typu. V popisu se uvede barva modelu předaného ke schválení a vyznačí typ(y) vozidla, kterému je tento typ pásu určen. V případě navíječů se pro čidla zajistí pokyny k montáži a u předpínacích zařízení nebo systémů kompletní technický popis konstrukce a funkce včetně případného snímání, popisující způsob aktivace a nezbytný postup pro zamezení neúmyslné aktivace. V případě zádržného systému bude popis obsahovat: výkresy nosné konstrukce vozidla a nosné konstrukce sedadla, systém seřízení a připevňovacího kování ve vhodném měřítku s umístěním ukotvení sedadla a kotevních úchytů pásu, jakož i vyztužení v dostatečně podrobném provedení společně se specifikací použitých materiálů, které mohou ovlivnit pevnost ukotvení sedadla a kotevních úchytů pásu a technický popis těchto ukotvení. Je-li pás navržený k připevnění na konstrukci vozidla pomocí zařízení pro výškové seřízení pásu, technický popis stanoví, zda se toto zařízení bude považovat za součást pásu, či nikoliv;

| 3.2.2.2 | šest vzorků typu pásu, z nichž jeden je pro referenční účely; |
| --- | --- |

3.2.2.2

šest vzorků typu pásu, z nichž jeden je pro referenční účely;

| 3.2.2.3 | deset metrů každého typu popruhu použitého pro pás. |
| --- | --- |

3.2.2.3

deset metrů každého typu popruhu použitého pro pás.

| 3.2.2.4 | Technická zkušebna provádějící zkoušky schválení typu je oprávněna požadovat další vzorky. |
| --- | --- |

3.2.2.4

Technická zkušebna provádějící zkoušky schválení typu je oprávněna požadovat další vzorky.

| 3.2.3 | V případě zádržných systémů předloží výrobce zkušebně dva vzorky, které mohou zahrnout dva ze vzorků pásů požadovaných podle bodů 3.2.2.2 a 3.2.2.3, podle volby výrobce buď typ vozidla představující schvalovaný typ vozidla, nebo jeho části, považované technickou zkušebnou provádějící zkoušky ke schválení zádržného systému za podstatné. |
| --- | --- |

3.2.3

V případě zádržných systémů předloží výrobce zkušebně dva vzorky, které mohou zahrnout dva ze vzorků pásů požadovaných podle bodů 3.2.2.2 a 3.2.2.3, podle volby výrobce buď typ vozidla představující schvalovaný typ vozidla, nebo jeho části, považované technickou zkušebnou provádějící zkoušky ke schválení zádržného systému za podstatné.

4.   OZNAČENÍ

Vzorky typu pásu nebo zádržného systému předaného ke schválení v souladu s ustanoveními výše uvedených bodů 3.2.2.2, 3.2.2.3 a 3.2.2.4 musí být zřetelně a nesmazatelně označeny jménem výrobce, iniciálami nebo obchodním názvem či značkou.

5.   SCHVÁLENÍ

| 5.1 | K certifikátu schválení typu se připojí certifikát podle vzoru uvedeného v bodech 5.1.1 nebo 5.1.2: |
| --- | --- |

5.1

K certifikátu schválení typu se připojí certifikát podle vzoru uvedeného v bodech 5.1.1 nebo 5.1.2:

| 5.1.1 | příloha 1A pro žádosti uvedené v bodu 3.1; |
| --- | --- |

5.1.1

příloha 1A pro žádosti uvedené v bodu 3.1;

| 5.1.2 | příloha 1B pro žádosti uvedené v bodu 3.2. |
| --- | --- |

5.1.2

příloha 1B pro žádosti uvedené v bodu 3.2.

5.2   Typ vozidla

| 5.2.1 | Jestliže vozidlo, předané ke schválení podle tohoto předpisu, splňuje požadavky níže uvedeného bodu 8 a příloh 15 a 16 tohoto předpisu, udělí se schválení tohoto typu vozidla. |
| --- | --- |

5.2.1

Jestliže vozidlo, předané ke schválení podle tohoto předpisu, splňuje požadavky níže uvedeného bodu 8 a příloh 15 a 16 tohoto předpisu, udělí se schválení tohoto typu vozidla.

| 5.2.2 | Každému schválenému typu bude přiděleno číslo schválení typu. První dvě číslice (v současnosti 04) informují o sérii změn zahrnujících nejnovější hlavní technické změny tohoto předpisu v okamžiku vydání schválení. Stejná smluvní strana nepřiřadí stejné číslo jinému typu vozidla, jak ustanoveno výše v bodu 2.16. |
| --- | --- |

5.2.2

Každému schválenému typu bude přiděleno číslo schválení typu. První dvě číslice (v současnosti 04) informují o sérii změn zahrnujících nejnovější hlavní technické změny tohoto předpisu v okamžiku vydání schválení. Stejná smluvní strana nepřiřadí stejné číslo jinému typu vozidla, jak ustanoveno výše v bodu 2.16.

| 5.2.3 | Oznámení o schválení, rozšíření nebo odmítnutí, či odnětí souhlasu nebo ukončení výroby typu vozidla podle tohoto předpisu bude sděleno smluvním stranám Dohody z roku 1958, které tento předpis uplatňují, prostřednictvím formuláře podle vzoru uvedeného v příloze 1A tohoto předpisu. |
| --- | --- |

5.2.3

Oznámení o schválení, rozšíření nebo odmítnutí, či odnětí souhlasu nebo ukončení výroby typu vozidla podle tohoto předpisu bude sděleno smluvním stranám Dohody z roku 1958, které tento předpis uplatňují, prostřednictvím formuláře podle vzoru uvedeného v příloze 1A tohoto předpisu.

| 5.2.4 | Na snadno dostupném a viditelném místě určeném ve formuláři o schválení se na každém vozidle vyhovující schválenému typu vozidla podle tohoto předpisu vyznačí mezinárodní schvalovací značka, sestávající z: |
| --- | --- |

5.2.4

Na snadno dostupném a viditelném místě určeném ve formuláři o schválení se na každém vozidle vyhovující schválenému typu vozidla podle tohoto předpisu vyznačí mezinárodní schvalovací značka, sestávající z:

| 5.2.4.1 | kružnice s vepsaným písmenem „E“ a rozlišovacím číslem země, která udělila schválení typu (3); |
| --- | --- |

5.2.4.1

kružnice s vepsaným písmenem „E“ a rozlišovacím číslem země, která udělila schválení typu (3);

| 5.2.4.2 | čísla tohoto předpisu, za kterým následuje písmeno R, pomlčka a číslo schválení typu vpravo od kružnice podle bodu 5.2.4.1. |
| --- | --- |

5.2.4.2

čísla tohoto předpisu, za kterým následuje písmeno R, pomlčka a číslo schválení typu vpravo od kružnice podle bodu 5.2.4.1.

| 5.2.5 | Jestliže vozidlo vyhovuje schválenému typu vozidla podle jednoho nebo více předpisů v příloze k Dohodě, nemusí se v zemi, která udělila schválení podle tohoto předpisu, opakovat symbol podle bodu 5.2.4.1. V takovém případě se ve svislých sloupcích na pravé straně symbolu podle bodu 5.2.4.1 umístí doplňková čísla a symboly všech předpisů, podle kterých bylo schválení uděleno v zemi, která udělila schválení typu podle tohoto předpisu. |
| --- | --- |

5.2.5

Jestliže vozidlo vyhovuje schválenému typu vozidla podle jednoho nebo více předpisů v příloze k Dohodě, nemusí se v zemi, která udělila schválení podle tohoto předpisu, opakovat symbol podle bodu 5.2.4.1. V takovém případě se ve svislých sloupcích na pravé straně symbolu podle bodu 5.2.4.1 umístí doplňková čísla a symboly všech předpisů, podle kterých bylo schválení uděleno v zemi, která udělila schválení typu podle tohoto předpisu.

| 5.2.6 | Značka o schválení musí být zřetelně čitelná a nesmazatelná. |
| --- | --- |

5.2.6

Značka o schválení musí být zřetelně čitelná a nesmazatelná.

| 5.2.7 | Značka o schválení musí být umístěna poblíž tabulky s údaji o vozidlu připevněné výrobcem nebo přímo na ní. |
| --- | --- |

5.2.7

Značka o schválení musí být umístěna poblíž tabulky s údaji o vozidlu připevněné výrobcem nebo přímo na ní.

5.3   Typ bezpečnostního pásu

| 5.3.1 | Jestliže vzorky typu pásu, předložené v souladu s ustanoveními bodu 3.2, splňují požadavky bodů 4, 5.3 a 6 tohoto předpisu, schválení se udělí. |
| --- | --- |

5.3.1

Jestliže vzorky typu pásu, předložené v souladu s ustanoveními bodu 3.2, splňují požadavky bodů 4, 5.3 a 6 tohoto předpisu, schválení se udělí.

| 5.3.2 | Každému schválenému typu se přiřadí číslo schválení. Jeho první dvě číslice (v současné době 04, které odpovídají sérii změn 04, které vstoupily v platnost 22. prosince 1985) označují sérii změn, které začleňují poslední významné technické změny provedené v předpisu v době udělení schválení. Stejná smluvní strana nesmí přiřadit stejné číslo jinému typu pásu nebo zádržného systému. |
| --- | --- |

5.3.2

Každému schválenému typu se přiřadí číslo schválení. Jeho první dvě číslice (v současné době 04, které odpovídají sérii změn 04, které vstoupily v platnost 22. prosince 1985) označují sérii změn, které začleňují poslední významné technické změny provedené v předpisu v době udělení schválení. Stejná smluvní strana nesmí přiřadit stejné číslo jinému typu pásu nebo zádržného systému.

| 5.3.3 | Oznámení o schválení, rozšíření nebo odmítnutí schválení typu pásu nebo zádržného systému podle tohoto předpisu bude sděleno smluvním stranám dohody z roku 1958, které tento předpis uplatňují prostřednictvím formuláře podle vzoru uvedeného v příloze 1B tohoto předpisu. |
| --- | --- |

5.3.3

Oznámení o schválení, rozšíření nebo odmítnutí schválení typu pásu nebo zádržného systému podle tohoto předpisu bude sděleno smluvním stranám dohody z roku 1958, které tento předpis uplatňují prostřednictvím formuláře podle vzoru uvedeného v příloze 1B tohoto předpisu.

| 5.3.4 | Kromě značek popsaných v bodu 4 se na každý pás, který odpovídá typu schválenému podle tohoto předpisu, připojí na vhodném místě následující údaje: |
| --- | --- |

5.3.4

Kromě značek popsaných v bodu 4 se na každý pás, který odpovídá typu schválenému podle tohoto předpisu, připojí na vhodném místě následující údaje:

| 5.3.4.1 | mezinárodní značku schválení sestávající z: |
| --- | --- |

5.3.4.1

mezinárodní značku schválení sestávající z:

| 5.3.4.1.1 | kružnice s vepsaným písmenem „E“ a rozlišovacím číslem země, která udělila schválení typu (4); |
| --- | --- |

5.3.4.1.1

kružnice s vepsaným písmenem „E“ a rozlišovacím číslem země, která udělila schválení typu (4);

| 5.3.4.1.2 | číslo schválení typu; |
| --- | --- |

5.3.4.1.2

číslo schválení typu;

| 5.3.4.2 | následující doplňkové symboly: |
| --- | --- |

5.3.4.2

následující doplňkové symboly:

| 5.3.4.2.1 | písmeno „A“ pro tříbodový pás, písmeno „B“ pro břišní pás a písmeno „S“ pro speciální typy pásu. |
| --- | --- |

5.3.4.2.1

písmeno „A“ pro tříbodový pás, písmeno „B“ pro břišní pás a písmeno „S“ pro speciální typy pásu.

| 5.3.4.2.2 | Symboly uvedené v bodu 5.3.4.2.1 budou doplněny následujícími doplňkovými označeními: |
| --- | --- |

5.3.4.2.2

Symboly uvedené v bodu 5.3.4.2.1 budou doplněny následujícími doplňkovými označeními:

| 5.3.4.2.2.1 | písmeno „e“ pro pás se zařízením k pohlcování energie; |
| --- | --- |

5.3.4.2.2.1

písmeno „e“ pro pás se zařízením k pohlcování energie;

| 5.3.4.2.2.2 | písmeno „r“ pro pás s navíječem, za nímž je symbol (1, 2, 3, 4 nebo 4N) použitého navíječe v souladu s bodem 2.14. tohoto předpisu a písmeno „m“, pokud je použit navíječ s nouzovým blokováním s vícenásobnou citlivostí; |
| --- | --- |

5.3.4.2.2.2

písmeno „r“ pro pás s navíječem, za nímž je symbol (1, 2, 3, 4 nebo 4N) použitého navíječe v souladu s bodem 2.14. tohoto předpisu a písmeno „m“, pokud je použit navíječ s nouzovým blokováním s vícenásobnou citlivostí;

| 5.3.4.2.2.3 | písmeno „p“ v případě bezpečnostních pásů s předpínacím zařízením; |
| --- | --- |

5.3.4.2.2.3

písmeno „p“ v případě bezpečnostních pásů s předpínacím zařízením;

| 5.3.4.2.2.4 | písmeno „t“ v případě bezpečnostního pásu s navíječem, začleňujícím omezovač tahu. |
| --- | --- |

5.3.4.2.2.4

písmeno „t“ v případě bezpečnostního pásu s navíječem, začleňujícím omezovač tahu.

| 5.3.4.2.2.5 | Pásy vybavené navíječem 4N musí být rovněž označeny symbolem, který se skládá z obdélníku s přeškrtnutým vozidlem kategorie M1, udávajícím, že použití tohoto typu navíječe je ve vozidlech této kategorie zakázáno. |
| --- | --- |

5.3.4.2.2.5

Pásy vybavené navíječem 4N musí být rovněž označeny symbolem, který se skládá z obdélníku s přeškrtnutým vozidlem kategorie M1, udávajícím, že použití tohoto typu navíječe je ve vozidlech této kategorie zakázáno.

| 5.3.4.2.2.6 | Jestliže je bezpečnostní pás schválený podle bodu 6.4.1.3.3 tohoto předpisu, označí se slovem „AIRBAG“ v obdélníku. |
| --- | --- |

5.3.4.2.2.6

Jestliže je bezpečnostní pás schválený podle bodu 6.4.1.3.3 tohoto předpisu, označí se slovem „AIRBAG“ v obdélníku.

| 5.3.4.2.3 | Symbolu uvedenému v bodu 5.3.4.2.1 musí předcházet písmeno „Z“, pokud je bezpečnostní pás součástí zádržného systému. |
| --- | --- |

5.3.4.2.3

Symbolu uvedenému v bodu 5.3.4.2.1 musí předcházet písmeno „Z“, pokud je bezpečnostní pás součástí zádržného systému.

| 5.3.5 | Příloha 2, bod 2 tohoto předpisu uvádí příklady umístění značky schválení. |
| --- | --- |

5.3.5

Příloha 2, bod 2 tohoto předpisu uvádí příklady umístění značky schválení.

| 5.3.6 | Údaje uvedené v bodu 5.3.4 musí být zřetelně čitelné a nesmazatelné a mohou být trvale připevněny buď formou štítku, nebo přímým označením. Štítek nebo označení musí být odolné vůči opotřebení. |
| --- | --- |

5.3.6

Údaje uvedené v bodu 5.3.4 musí být zřetelně čitelné a nesmazatelné a mohou být trvale připevněny buď formou štítku, nebo přímým označením. Štítek nebo označení musí být odolné vůči opotřebení.

| 5.3.7 | Štítky uvedené v bodu 5.3.6 může vydat buď orgán, který udělil schválení, nebo výrobce za předpokladu jeho zmocnění tímto orgánem. |
| --- | --- |

5.3.7

Štítky uvedené v bodu 5.3.6 může vydat buď orgán, který udělil schválení, nebo výrobce za předpokladu jeho zmocnění tímto orgánem.

6.   SPECIFIKACE

6.1   Obecné požadavky

| 6.1.1 | Každý vzorek předaný v souladu s body 3.2.2.2, 3.2.2.3 a 3.2.2.4 musí vyhovovat požadavkům obsaženým v bodu 6 tohoto předpisu. |
| --- | --- |

6.1.1

Každý vzorek předaný v souladu s body 3.2.2.2, 3.2.2.3 a 3.2.2.4 musí vyhovovat požadavkům obsaženým v bodu 6 tohoto předpisu.

| 6.1.2 | Pás nebo zádržný systém musí být řešen a proveden tak, aby při správné montáži a řádném používání fungoval uspokojivě a aby snižoval nebezpečí tělesného poranění při nehodě. |
| --- | --- |

6.1.2

Pás nebo zádržný systém musí být řešen a proveden tak, aby při správné montáži a řádném používání fungoval uspokojivě a aby snižoval nebezpečí tělesného poranění při nehodě.

| 6.1.3 | Uspořádání popruhů pásu se nesmí stát nebezpečným pro uživatele. |
| --- | --- |

6.1.3

Uspořádání popruhů pásu se nesmí stát nebezpečným pro uživatele.

| 6.1.4 | Použití materiálů s vlastnostmi polyamidu 6, pokud jde o zadržování vody, je zakázané u všech mechanických částí, pro něž tato vlastnost může pravděpodobně znamenat nežádoucí vliv na jejich činnost. |
| --- | --- |

6.1.4

Použití materiálů s vlastnostmi polyamidu 6, pokud jde o zadržování vody, je zakázané u všech mechanických částí, pro něž tato vlastnost může pravděpodobně znamenat nežádoucí vliv na jejich činnost.

6.2   Tuhé části

6.2.1   Obecně

| 6.2.1.1 | Tuhé části bezpečnostního pásu, jako jsou spony, seřizovací zařízení, připevňovací kování apod., nesmějí mít ostré hrany, které by mohly třením způsobit opotřebení nebo porušení popruhů. |
| --- | --- |

6.2.1.1

Tuhé části bezpečnostního pásu, jako jsou spony, seřizovací zařízení, připevňovací kování apod., nesmějí mít ostré hrany, které by mohly třením způsobit opotřebení nebo porušení popruhů.

| 6.2.1.2 | Všechny části soupravy pásu, které mohou podléhat korozi, musí být proti ní vhodně chráněny. Po zkoušce odolnosti proti korozi předepsané v bodu 7.2 nesmějí vykazovat žádné známky poškození, které by mohlo být na závadu správné funkci zařízení, ani známky rozsáhlejší koroze viditelné prostým okem kvalifikovaného pozorovatele. |
| --- | --- |

6.2.1.2

Všechny části soupravy pásu, které mohou podléhat korozi, musí být proti ní vhodně chráněny. Po zkoušce odolnosti proti korozi předepsané v bodu 7.2 nesmějí vykazovat žádné známky poškození, které by mohlo být na závadu správné funkci zařízení, ani známky rozsáhlejší koroze viditelné prostým okem kvalifikovaného pozorovatele.

| 6.2.1.3 | Pevné části, určené k pohlcování energie, nebo vystavené zatížení, či jeho přenášení, nesmí být křehké. |
| --- | --- |

6.2.1.3

Pevné části, určené k pohlcování energie, nebo vystavené zatížení, či jeho přenášení, nesmí být křehké.

| 6.2.1.4 | Pevné součásti a části bezpečnostního pásu, vyrobené z plastů, musí být umístěny a namontovány tak, aby se při denním používání motorového vozidla nemohly zachytit pod posuvným sedadlem nebo ve dveřích vozidla. Jestliže některá z těchto částí nesplňuje výše uvedené podmínky, musí se podrobit rázové zkoušce za studena podle bodu 7.5.4. Pokud se po provedení zkoušky, vyskytnou viditelné trhliny na plastovém krytu nebo držáku tuhé součásti, plastové součásti se vyjmou a na zbývající části soupravy se ověří, je-li i nadále spolehlivá. Jestliže zbývající část soupravy zůstává i nadále bezpečná a nejsou zjištěny viditelné trhliny, vyhodnotí se dále podle zkušebních požadavků uvedených v bodech 6.2.2, 6.2.3 a 6.4. |
| --- | --- |

6.2.1.4

Pevné součásti a části bezpečnostního pásu, vyrobené z plastů, musí být umístěny a namontovány tak, aby se při denním používání motorového vozidla nemohly zachytit pod posuvným sedadlem nebo ve dveřích vozidla. Jestliže některá z těchto částí nesplňuje výše uvedené podmínky, musí se podrobit rázové zkoušce za studena podle bodu 7.5.4. Pokud se po provedení zkoušky, vyskytnou viditelné trhliny na plastovém krytu nebo držáku tuhé součásti, plastové součásti se vyjmou a na zbývající části soupravy se ověří, je-li i nadále spolehlivá. Jestliže zbývající část soupravy zůstává i nadále bezpečná a nejsou zjištěny viditelné trhliny, vyhodnotí se dále podle zkušebních požadavků uvedených v bodech 6.2.2, 6.2.3 a 6.4.

6.2.2   Spona

| 6.2.2.1 | Spona bude konstruována tak, aby se vyloučila každá možnost jejího nesprávného použití. To mezi jiným znamená, že nesmí být možné, aby zůstala částečně zapnutá. Musí být zcela patrný způsob rozepínání spony. Části spony, které se pravděpodobně dostanou do dotyku s tělem uživatele, nesmí mít dotykovou plochu menší než 20 cm2 a užší než 46 mm, měřeno v rovině vzdálené maximálně o 2,5 mm od dotykové plochy. Spony postrojových pásů se s ohledem na tento poslední požadavek považují za vyhovující, pokud je styková plocha spony a uživatele v rozsahu 20 a 40 cm2. |
| --- | --- |

6.2.2.1

Spona bude konstruována tak, aby se vyloučila každá možnost jejího nesprávného použití. To mezi jiným znamená, že nesmí být možné, aby zůstala částečně zapnutá. Musí být zcela patrný způsob rozepínání spony. Části spony, které se pravděpodobně dostanou do dotyku s tělem uživatele, nesmí mít dotykovou plochu menší než 20 cm2 a užší než 46 mm, měřeno v rovině vzdálené maximálně o 2,5 mm od dotykové plochy. Spony postrojových pásů se s ohledem na tento poslední požadavek považují za vyhovující, pokud je styková plocha spony a uživatele v rozsahu 20 a 40 cm2.

| 6.2.2.2 | Spona, i když není zatížena, musí zůstat zapnutá v jakékoliv poloze. Nesmí se rozepnout neúmyslně, náhodně nebo silou menší než 1 daN. Spona musí být snadno použitelná a dosažitelná, není-li zatížená, nebo při zatížení podle bodu 7.8.2, uživatel ji musí být schopen uvolnit prostým pohybem jedné ruky jedním směrem. Kromě toho v případě souprav pásu, určených k použití u předních vnějších sedadel, s výjimkou postrojových pásů, musí být uživatel schopen sponu zapnout jednoduchým pohybem ruky jedním směrem. Spona se uvolní stiskem tlačítka nebo podobného zařízení. Povrch, na který se tímto tlakem působí, musí mít při uvolněném tlačítku v rovině kolmé k počátečnímu směru pohybu následující rozměry: u zapuštěných tlačítek plochu nejméně 4,5 cm2 a šířku nejméně 15 mm, u nezapuštěných tlačítek plochu nejméně 2,5 cm2 a šířku nejméně 10 mm. Zóna uvolnění spony musí být červená. Žádná další část spony nesmí být takto označena. |
| --- | --- |

6.2.2.2

Spona, i když není zatížena, musí zůstat zapnutá v jakékoliv poloze. Nesmí se rozepnout neúmyslně, náhodně nebo silou menší než 1 daN. Spona musí být snadno použitelná a dosažitelná, není-li zatížená, nebo při zatížení podle bodu 7.8.2, uživatel ji musí být schopen uvolnit prostým pohybem jedné ruky jedním směrem. Kromě toho v případě souprav pásu, určených k použití u předních vnějších sedadel, s výjimkou postrojových pásů, musí být uživatel schopen sponu zapnout jednoduchým pohybem ruky jedním směrem. Spona se uvolní stiskem tlačítka nebo podobného zařízení. Povrch, na který se tímto tlakem působí, musí mít při uvolněném tlačítku v rovině kolmé k počátečnímu směru pohybu následující rozměry: u zapuštěných tlačítek plochu nejméně 4,5 cm2 a šířku nejméně 15 mm, u nezapuštěných tlačítek plochu nejméně 2,5 cm2 a šířku nejméně 10 mm. Zóna uvolnění spony musí být červená. Žádná další část spony nesmí být takto označena.

| 6.2.2.3 | Při zkoušce podle bodu 7.5.3 musí spona fungovat běžným způsobem. |
| --- | --- |

6.2.2.3

Při zkoušce podle bodu 7.5.3 musí spona fungovat běžným způsobem.

| 6.2.2.4 | Spona musí snést opakovanou manipulaci a před dynamickou zkouškou podle bodu 7.7 se musí podrobit 5 000 cyklům rozepínání a zapínání v normálních provozních podmínkách. V případě spon postrojových pásů lze tuto zkoušku provést, aniž by byly všechny jazyky zapnuty. |
| --- | --- |

6.2.2.4

Spona musí snést opakovanou manipulaci a před dynamickou zkouškou podle bodu 7.7 se musí podrobit 5 000 cyklům rozepínání a zapínání v normálních provozních podmínkách. V případě spon postrojových pásů lze tuto zkoušku provést, aniž by byly všechny jazyky zapnuty.

| 6.2.2.5 | Síla, potřebná k rozepnutí spony při zkoušce podle bodu 7.8, nepřesáhne 6 daN. |
| --- | --- |

6.2.2.5

Síla, potřebná k rozepnutí spony při zkoušce podle bodu 7.8, nepřesáhne 6 daN.

| 6.2.2.6 | Spona se přezkouší na pevnost podle bodů 7.5.1 a popřípadě bodu 7.5.5. Nesmí se zlomit, závažně deformovat nebo se odtrhnout působením stanoveného napětí. |
| --- | --- |

6.2.2.6

Spona se přezkouší na pevnost podle bodů 7.5.1 a popřípadě bodu 7.5.5. Nesmí se zlomit, závažně deformovat nebo se odtrhnout působením stanoveného napětí.

| 6.2.2.7 | Jedná-li se o spony s některým prvkem společným pro dvě soupravy pásu, provedou se podle bodů 7.7 a 7.8 zkoušky pevnosti a rozepínání u dílu spony, náležejícího jedné sestavě, zasunuté do slícované části, náležející druhé sestavě, pokud lze takto sestavenou sponu užívat. |
| --- | --- |

6.2.2.7

Jedná-li se o spony s některým prvkem společným pro dvě soupravy pásu, provedou se podle bodů 7.7 a 7.8 zkoušky pevnosti a rozepínání u dílu spony, náležejícího jedné sestavě, zasunuté do slícované části, náležející druhé sestavě, pokud lze takto sestavenou sponu užívat.

6.2.3   Seřizovací zařízení pásu

| 6.2.3.1 | Po nasazení pásu uživatelem se pás buď automaticky přizpůsobí uživateli, nebo se bude jednat o zařízení k ručnímu seřízení, snadno dostupné sedícímu uživateli, s pohodlnou a jednoduchou manipulací. Toto zařízení umožní utáhnout pás jednou rukou tak, že se přizpůsobí tělesným rozměrům uživatele a poloze sedadla. |
| --- | --- |

6.2.3.1

Po nasazení pásu uživatelem se pás buď automaticky přizpůsobí uživateli, nebo se bude jednat o zařízení k ručnímu seřízení, snadno dostupné sedícímu uživateli, s pohodlnou a jednoduchou manipulací. Toto zařízení umožní utáhnout pás jednou rukou tak, že se přizpůsobí tělesným rozměrům uživatele a poloze sedadla.

| 6.2.3.2 | V souladu s požadavky bodu 7.3 se budou zkoušet dva vzorky každého seřizovacího zařízení pásu. Prokluz popruhu u každého vzorku seřizovacího zařízení nepřekročí 25 mm a celkové posunutí všech seřizovacích zařízení nepřesáhne 40 mm. |
| --- | --- |

6.2.3.2

V souladu s požadavky bodu 7.3 se budou zkoušet dva vzorky každého seřizovacího zařízení pásu. Prokluz popruhu u každého vzorku seřizovacího zařízení nepřekročí 25 mm a celkové posunutí všech seřizovacích zařízení nepřesáhne 40 mm.

| 6.2.3.3 | Podle bodu 7.5.1 se přezkouší pevnost všech seřizovacích zařízení. Účinkem stanoveného zatížení se nesmí zlomit ani odtrhnout. |
| --- | --- |

6.2.3.3

Podle bodu 7.5.1 se přezkouší pevnost všech seřizovacích zařízení. Účinkem stanoveného zatížení se nesmí zlomit ani odtrhnout.

| 6.2.3.4 | Při zkoušce podle bodu 7.5.6 nepřesáhne síla potřebná k ovládání kteréhokoliv ručního seřizovacího zařízení 5 daN. |
| --- | --- |

6.2.3.4

Při zkoušce podle bodu 7.5.6 nepřesáhne síla potřebná k ovládání kteréhokoliv ručního seřizovacího zařízení 5 daN.

6.2.4   Připevňovací kování a zařízení pro výškové seřízení pásu

Podle bodů 7.5.1 a 7.5.2 se přezkouší pevnost připevňovacího kování. Pevnost současných zařízení pro výškové seřízení pásu se zkouší podle bodu 7.5.2 tohoto předpisu tam, kde nebyly přezkoušena na vozidle s použitím předpisu č. 14 (v poslední verzi změn) z hlediska kotevních úchytů bezpečnostních pásů. Tyto části se účinkem stanoveného zatížení nesmí zlomit ani uvolnit.

6.2.5   Navíječe

Navíječe se podrobí zkouškám a vyhoví níže uvedeným požadavkům včetně zkoušek pevnosti stanovených v bodech 7.5.1 a 7.5.2. (Tyto požadavky vylučují navíječ bez blokování).

6.2.5.1   Navíječe s ručním odblokováním

| 6.2.5.1.1 | Popruh soupravy bezpečnostního pásu vybavené navíječem s ručním odblokováním se neposune více jak 25 mm mezi blokovacími polohami navíječe. |
| --- | --- |

6.2.5.1.1

Popruh soupravy bezpečnostního pásu vybavené navíječem s ručním odblokováním se neposune více jak 25 mm mezi blokovacími polohami navíječe.

| 6.2.5.1.2 | Popruh soupravy bezpečnostního pásu se vytáhne z navíječe s ručním odblokováním do 6 mm jeho maximální délky, pokud se na popruh nepoužije napínání menší než 1,4 daN a více jak 2,2 daN v normálním směru tahu. |
| --- | --- |

6.2.5.1.2

Popruh soupravy bezpečnostního pásu se vytáhne z navíječe s ručním odblokováním do 6 mm jeho maximální délky, pokud se na popruh nepoužije napínání menší než 1,4 daN a více jak 2,2 daN v normálním směru tahu.

| 6.2.5.1.3 | Způsobem popsaným v bodu 7.6.1 se popruh opakovaně vytáhne z navíječe a nechá svinout, dokud neproběhne 5 000 cyklů rozvinutí a svinutí. Navíječ se poté podrobí korozní zkoušce, uvedené v bodu 7.2 a zkoušce odolnosti proti prachu podle bodu 7.6.3. Poté je nutné uspokojivě provést dalších 5 000 cyklů rozvinutí a svinutí. Po provedení výše uvedených zkoušek musí navíječ řádně fungovat a stále vyhovovat požadavkům bodů 6.2.5.1.1 a 6.2.5.1.2. |
| --- | --- |

6.2.5.1.3

Způsobem popsaným v bodu 7.6.1 se popruh opakovaně vytáhne z navíječe a nechá svinout, dokud neproběhne 5 000 cyklů rozvinutí a svinutí. Navíječ se poté podrobí korozní zkoušce, uvedené v bodu 7.2 a zkoušce odolnosti proti prachu podle bodu 7.6.3. Poté je nutné uspokojivě provést dalších 5 000 cyklů rozvinutí a svinutí. Po provedení výše uvedených zkoušek musí navíječ řádně fungovat a stále vyhovovat požadavkům bodů 6.2.5.1.1 a 6.2.5.1.2.

6.2.5.2   Navíječ s automatickým blokováním

| 6.2.5.2.1 | Popruh soupravy bezpečnostního pásu, vybavený navíječem s automatickým blokováním se neposune více jak 30 mm mezi blokovacími polohami navíječe. Po pohybu uživatele směrem dozadu musí pás zůstat buď ve své původní poloze, nebo se do této polohy samočinně vrátit při následných pohybech uživatele dopředu. |
| --- | --- |

6.2.5.2.1

Popruh soupravy bezpečnostního pásu, vybavený navíječem s automatickým blokováním se neposune více jak 30 mm mezi blokovacími polohami navíječe. Po pohybu uživatele směrem dozadu musí pás zůstat buď ve své původní poloze, nebo se do této polohy samočinně vrátit při následných pohybech uživatele dopředu.

| 6.2.5.2.2 | Pokud je navíječ součástí břišního pásu, nesmí být navíjecí síla popruhu menší než 0,7 daN, měřeno na volné délce mezi figurínou a navíječem podle bodu 7.6.4.
  Jestliže je navíječ součástí ramenního popruhu, nesmí být navíjecí síla popruhu menší než 0,1 daN a větší než 0,7 daN při obdobném měření. |
| --- | --- |

6.2.5.2.2

Pokud je navíječ součástí břišního pásu, nesmí být navíjecí síla popruhu menší než 0,7 daN, měřeno na volné délce mezi figurínou a navíječem podle bodu 7.6.4.

Jestliže je navíječ součástí ramenního popruhu, nesmí být navíjecí síla popruhu menší než 0,1 daN a větší než 0,7 daN při obdobném měření.

| 6.2.5.2.3 | Způsobem popsaným v bodu 7.6.1 se popruh opakovaně vytáhne z navíječe a nechá svinout, dokud neproběhne 5 000 cyklů rozvinutí a svinutí. Navíječ se poté podrobí korozní zkoušce, uvedené v bodu 7.2 a zkoušce na odolnost proti prachu podle bodu 7.6.3. Poté je nutné uspokojivě provést dalších 5 000 cyklů rozvinutí a svinutí. Po provedení výše uvedených zkoušek musí navíječ řádně fungovat a stále vyhovovat požadavkům bodů 6.2.5.2.1 a 6.2.5.2.2. |
| --- | --- |

6.2.5.2.3

Způsobem popsaným v bodu 7.6.1 se popruh opakovaně vytáhne z navíječe a nechá svinout, dokud neproběhne 5 000 cyklů rozvinutí a svinutí. Navíječ se poté podrobí korozní zkoušce, uvedené v bodu 7.2 a zkoušce na odolnost proti prachu podle bodu 7.6.3. Poté je nutné uspokojivě provést dalších 5 000 cyklů rozvinutí a svinutí. Po provedení výše uvedených zkoušek musí navíječ řádně fungovat a stále vyhovovat požadavkům bodů 6.2.5.2.1 a 6.2.5.2.2.

6.2.5.3   Navíječ s nouzovým blokováním

| 6.2.5.3.1 | Při zkoušce podle bodu 7.6.2 vyhoví navíječ s nouzovým blokováním níže uvedeným požadavkům. V případě jednoduché citlivosti podle bodu 2.14.4.1 platí pouze specifikace, které se týkají zpomalení vozidla. |
| --- | --- |

6.2.5.3.1

Při zkoušce podle bodu 7.6.2 vyhoví navíječ s nouzovým blokováním níže uvedeným požadavkům. V případě jednoduché citlivosti podle bodu 2.14.4.1 platí pouze specifikace, které se týkají zpomalení vozidla.

| 6.2.5.3.1.1 | Navíječ musí blokovat, když zpomalení vozidla dosáhne hodnoty 0,45 g (5) v případě navíječů typu 4 nebo 0,85 g u navíječů typu 4N. |
| --- | --- |

6.2.5.3.1.1

Navíječ musí blokovat, když zpomalení vozidla dosáhne hodnoty 0,45 g (5) v případě navíječů typu 4 nebo 0,85 g u navíječů typu 4N.

| 6.2.5.3.1.2 | Navíječ nesmí blokovat při hodnotách zrychlení popruhu, měřeného ve směru vytažení pásu méně než 0,8 g v případě typu 4 nebo méně než 1,0 g u navíječů typu 4N. |
| --- | --- |

6.2.5.3.1.2

Navíječ nesmí blokovat při hodnotách zrychlení popruhu, měřeného ve směru vytažení pásu méně než 0,8 g v případě typu 4 nebo méně než 1,0 g u navíječů typu 4N.

| 6.2.5.3.1.3 | Navíječ nesmí blokovat, je-li snímač odkloněn od montážní polohy stanovené jeho výrobcem v kterémkoliv směru v úhlu nepřesahujícím 12o. |
| --- | --- |

6.2.5.3.1.3

Navíječ nesmí blokovat, je-li snímač odkloněn od montážní polohy stanovené jeho výrobcem v kterémkoliv směru v úhlu nepřesahujícím 12o.

| 6.2.5.3.1.4 | Navíječ musí blokovat, je-li snímač odkloněn od montážní polohy stanovené jeho výrobcem v kterémkoliv směru v úhlu nepřesahujícím 27o u navíječe typu 4 a v úhlu nepřesahujícím 40o u typu 4 N. |
| --- | --- |

6.2.5.3.1.4

Navíječ musí blokovat, je-li snímač odkloněn od montážní polohy stanovené jeho výrobcem v kterémkoliv směru v úhlu nepřesahujícím 27o u navíječe typu 4 a v úhlu nepřesahujícím 40o u typu 4 N.

| 6.2.5.3.1.5 | V případech, kde činnost navíjecího zařízení závisí na vnějším signálu nebo zdroji energie, zajistí zařízení automatické zablokování při poruše nebo přerušení tohoto signálu nebo zdroje energie. Nicméně tento požadavek není třeba splnit v případě navíjecího zařízení s vícenásobnou citlivostí za předpokladu, že pouze jediná citlivost závisí na vnějším signálu nebo zdroji energie a optické nebo akustické prostředky signalizují řidiči poruchu signálu nebo zdroje energie. |
| --- | --- |

6.2.5.3.1.5

V případech, kde činnost navíjecího zařízení závisí na vnějším signálu nebo zdroji energie, zajistí zařízení automatické zablokování při poruše nebo přerušení tohoto signálu nebo zdroje energie. Nicméně tento požadavek není třeba splnit v případě navíjecího zařízení s vícenásobnou citlivostí za předpokladu, že pouze jediná citlivost závisí na vnějším signálu nebo zdroji energie a optické nebo akustické prostředky signalizují řidiči poruchu signálu nebo zdroje energie.

| 6.2.5.3.2 | Při zkoušce podle bodu 7.6.2 musí navíječ s nouzovým blokováním a vícenásobnou citlivostí, včetně citlivosti popruhu, vyhovět stanoveným požadavkům a rovněž se zablokovat, když zrychlení popruhu, měřené ve směru odvíjení není menší než 2,0 g. |
| --- | --- |

6.2.5.3.2

Při zkoušce podle bodu 7.6.2 musí navíječ s nouzovým blokováním a vícenásobnou citlivostí, včetně citlivosti popruhu, vyhovět stanoveným požadavkům a rovněž se zablokovat, když zrychlení popruhu, měřené ve směru odvíjení není menší než 2,0 g.

| 6.2.5.3.3 | Jedná-li se o zkoušky uvedené v bodech 6.2.5.3.1 a 6.2.5.3.2, rozsah pohybu popruhu, který se může odvinout před zablokováním navíječe, nepřesáhne 50 mm počínaje délkou uvedenou v bodu 7.6.2.1. V případě zkoušky uvedené v bodu 6.2.5.3.1.2 se blokování nesmí projevit v rozmezí 50 mm pohybu popruhu počínaje délkou uvedenou v bodu 7.6.2.1. |
| --- | --- |

6.2.5.3.3

Jedná-li se o zkoušky uvedené v bodech 6.2.5.3.1 a 6.2.5.3.2, rozsah pohybu popruhu, který se může odvinout před zablokováním navíječe, nepřesáhne 50 mm počínaje délkou uvedenou v bodu 7.6.2.1. V případě zkoušky uvedené v bodu 6.2.5.3.1.2 se blokování nesmí projevit v rozmezí 50 mm pohybu popruhu počínaje délkou uvedenou v bodu 7.6.2.1.

| 6.2.5.3.4 | Pokud je navíječ součástí břišního pásu, nesmí být navíjecí síla popruhu menší než 0,7 daN, měřeno na volné délce mezi figurínou a navíječem podle bodu 7.6.4.
  Jestliže je navíječ součástí ramenního pásu, nesmí být navíjecí síla popruhu menší než 0,1 daN a větší než 0,7 daN při obdobném měření s výjimkou pásu vybaveného omezovačem tahu, v takovém případě lze minimální navíjecí sílu snížit na 0,05 daN za předpokladu, že toto zařízení je v provozním režimu. Jestliže popruh prochází vedením nebo kladkou, navíjecí síla se změří na volné délce mezi figurínou a vedením nebo kladkou.
  Jestliže souprava zahrnuje takové zařízení, které při ručním nebo automatickém provozu brání úplnému stažení popruhu, potom nesmí být takové zařízení v činnosti, když se stanoví tyto požadavky.
  Jestliže souprava zahrnuje omezovač tahu, změří se navíjecí síla popruhu se zařízením v provozu a mimo provoz, pokud se takové požadavky stanoví před provedením zkoušek životnosti a po nich podle bodu 6.2.5.3.5. |
| --- | --- |

6.2.5.3.4

Pokud je navíječ součástí břišního pásu, nesmí být navíjecí síla popruhu menší než 0,7 daN, měřeno na volné délce mezi figurínou a navíječem podle bodu 7.6.4.

Jestliže je navíječ součástí ramenního pásu, nesmí být navíjecí síla popruhu menší než 0,1 daN a větší než 0,7 daN při obdobném měření s výjimkou pásu vybaveného omezovačem tahu, v takovém případě lze minimální navíjecí sílu snížit na 0,05 daN za předpokladu, že toto zařízení je v provozním režimu. Jestliže popruh prochází vedením nebo kladkou, navíjecí síla se změří na volné délce mezi figurínou a vedením nebo kladkou.

Jestliže souprava zahrnuje takové zařízení, které při ručním nebo automatickém provozu brání úplnému stažení popruhu, potom nesmí být takové zařízení v činnosti, když se stanoví tyto požadavky.

Jestliže souprava zahrnuje omezovač tahu, změří se navíjecí síla popruhu se zařízením v provozu a mimo provoz, pokud se takové požadavky stanoví před provedením zkoušek životnosti a po nich podle bodu 6.2.5.3.5.

| 6.2.5.3.5 | Způsobem popsaným v bodu 7.6.1 se popruh opakovaně vytáhne z navíječe a nechá svinout, dokud neproběhne 40 000 cyklů rozvinutí a svinutí. Navíječ se poté podrobí korozní zkoušce uvedené v bodu 7.2 a zkoušce odolnosti proti prachu podle bodu 7.6.3. Poté je třeba uspokojivě provést dalších 5 000 cyklů rozvinutí a svinutí (celkem 45 000 cyklů).
  Jestliže sestava zahrnuje omezovač tahu, provedou se výše uvedené zkoušky za předpokladu, že omezovač tahu je v provozním i mimoprovozním režimu.
  Po výše uvedených zkouškách musí navíječ řádně fungovat a stále splňovat požadavky uvedené v bodech 6.2.5.3.1, 6.2.5.3.3 a 6.2.5.3.4. |
| --- | --- |

6.2.5.3.5

Způsobem popsaným v bodu 7.6.1 se popruh opakovaně vytáhne z navíječe a nechá svinout, dokud neproběhne 40 000 cyklů rozvinutí a svinutí. Navíječ se poté podrobí korozní zkoušce uvedené v bodu 7.2 a zkoušce odolnosti proti prachu podle bodu 7.6.3. Poté je třeba uspokojivě provést dalších 5 000 cyklů rozvinutí a svinutí (celkem 45 000 cyklů).

Jestliže sestava zahrnuje omezovač tahu, provedou se výše uvedené zkoušky za předpokladu, že omezovač tahu je v provozním i mimoprovozním režimu.

Po výše uvedených zkouškách musí navíječ řádně fungovat a stále splňovat požadavky uvedené v bodech 6.2.5.3.1, 6.2.5.3.3 a 6.2.5.3.4.

| 6.2.5.4 | Po provedení zkoušky životnosti podle bodu 6.2.5.3.5 a bezprostředně po změření navíjecí síly podle bodu 6.2.5.3.4 následující dvě specifikace: |
| --- | --- |

6.2.5.4

Po provedení zkoušky životnosti podle bodu 6.2.5.3.5 a bezprostředně po změření navíjecí síly podle bodu 6.2.5.3.4 následující dvě specifikace:

| 6.2.5.4.1 | navíječe, kromě navíječů s automatickým blokováním, přezkoušené podle bodu 7.6.4.2, musí být schopny zamezit jakékoli vůli mezi trupem a pásy, a |
| --- | --- |

6.2.5.4.1

navíječe, kromě navíječů s automatickým blokováním, přezkoušené podle bodu 7.6.4.2, musí být schopny zamezit jakékoli vůli mezi trupem a pásy, a

| 6.2.5.4.2 | když se otevře spona k uvolnění jazýčku, musí navíječ zcela zatáhnout popruh. |
| --- | --- |

6.2.5.4.2

když se otevře spona k uvolnění jazýčku, musí navíječ zcela zatáhnout popruh.

6.2.6   Předepínací zařízení

| 6.2.6.1 | Po korozní zkoušce podle bodu 7.2 musí předepínací zařízení (včetně snímače nárazu spojeného se zařízením originálními zástrčkami, které ale nejsou pod proudem) fungovat normálně. |
| --- | --- |

6.2.6.1

Po korozní zkoušce podle bodu 7.2 musí předepínací zařízení (včetně snímače nárazu spojeného se zařízením originálními zástrčkami, které ale nejsou pod proudem) fungovat normálně.

| 6.2.6.2 | Ověří se, že neúmyslné uvedení zařízení do provozu nepředstavuje žádné nebezpečí poranění uživatele. |
| --- | --- |

6.2.6.2

Ověří se, že neúmyslné uvedení zařízení do provozu nepředstavuje žádné nebezpečí poranění uživatele.

| 6.2.6.3 | V případě pyrotechnických předepínacích zařízení: |
| --- | --- |

6.2.6.3

V případě pyrotechnických předepínacích zařízení:

| 6.2.6.3.1 | Po kondiciování podle bodu 7.9.2 nesmí být předepínací zařízení aktivováno teplotou a zařízení musí fungovat normálně. |
| --- | --- |

6.2.6.3.1

Po kondiciování podle bodu 7.9.2 nesmí být předepínací zařízení aktivováno teplotou a zařízení musí fungovat normálně.

| 6.2.6.3.2 | Je třeba přijmout opatření, aby nedošlo ke vznícení přilehlých hořlavých materiálů výronem horkých plynů. |
| --- | --- |

6.2.6.3.2

Je třeba přijmout opatření, aby nedošlo ke vznícení přilehlých hořlavých materiálů výronem horkých plynů.

6.3   Popruhy

6.3.1   Obecně

| 6.3.1.1 | Vlastnosti popruhů zajistí, aby se jejich tlak na tělo uživatele rozložil co nejrovnoměrněji po celé šířce a aby se nekroutily ani při napnutí. Musí být schopné pohlcovat a rozptylovat energii. Okraje popruhů jsou ukončeny lemem, který se při použití neroztřepí. |
| --- | --- |

6.3.1.1

Vlastnosti popruhů zajistí, aby se jejich tlak na tělo uživatele rozložil co nejrovnoměrněji po celé šířce a aby se nekroutily ani při napnutí. Musí být schopné pohlcovat a rozptylovat energii. Okraje popruhů jsou ukončeny lemem, který se při použití neroztřepí.

| 6.3.1.2 | Šířka popruhu při zatížení 980 daN nesmí být menší než 46 mm. Tento rozměr se přeměří při zkoušce pevnosti v tahu podle bodu 7.4.2 a bez zastavení zkušebního stroje. |
| --- | --- |

6.3.1.2

Šířka popruhu při zatížení 980 daN nesmí být menší než 46 mm. Tento rozměr se přeměří při zkoušce pevnosti v tahu podle bodu 7.4.2 a bez zastavení zkušebního stroje.

6.3.2   Pevnost po kondiciování při pokojové teplotě

V případě dvou vzorků popruhu kondiciovaných v souladu s bodem 7.4.1.1 nesmí být mez pevnosti popruhu podle bodu 7.4.2 menší než 1 470 daN. Rozdíl mezi hodnotami meze pevnosti obou vzorků nesmí přesáhnout 10 % z hodnoty vyšší naměřené meze pevnosti.

6.3.3   Pevnost po zvláštním kondiciování

V případě dvou vzorků popruhu kondiciovaných v souladu s jedním z ustanovení bodu 7.4.1 (kromě 7.4.1.1) nesmí být mez pevnosti popruhu menší než 75 % průměrné hodnoty meze stanovené při zkoušce podle bodu 6.3.2 ani menší než 1 470 daN. Technická zkušebna provádějící zkoušky nemusí jednu nebo více těchto zkoušek provést, jestliže složení použitého materiálu nebo dostupné informace činí tuto zkoušku nebo zkoušky nadbytečnými.

6.4   Souprava pásu nebo zádržný systém

6.4.1   Dynamická zkouška

| 6.4.1.1 | Souprava pásu nebo zádržný systém se podrobí dynamické zkoušce podle bodu 7.7. |
| --- | --- |

6.4.1.1

Souprava pásu nebo zádržný systém se podrobí dynamické zkoušce podle bodu 7.7.

| 6.4.1.2 | Dynamická zkouška se provede u dvou sestav pásu, které nebyly dříve zatíženy kromě případu souprav pásů tvořících součást zádržných systémů, kde se dynamická zkouška provede na zádržných systémech, určených pro jednu skupinu sedadel, které předtím nebyly zatíženy. Spony zkoušených souprav pásů musely splňovat požadavky bodu 6.2.2.4. V případě bezpečnostních pásů s navíječi se navíječe podrobí zkoušce odolnosti proti prachu stanovené v bodu 7.6.3; kromě toho v případě bezpečnostních pásů nebo zádržných systémů vybavených předepínacím zařízením obsahujícím pyrotechnické prostředky, se uvedené zařízení musí podrobit kondiciování podle bodu 7.9.2. |
| --- | --- |

6.4.1.2

Dynamická zkouška se provede u dvou sestav pásu, které nebyly dříve zatíženy kromě případu souprav pásů tvořících součást zádržných systémů, kde se dynamická zkouška provede na zádržných systémech, určených pro jednu skupinu sedadel, které předtím nebyly zatíženy. Spony zkoušených souprav pásů musely splňovat požadavky bodu 6.2.2.4. V případě bezpečnostních pásů s navíječi se navíječe podrobí zkoušce odolnosti proti prachu stanovené v bodu 7.6.3; kromě toho v případě bezpečnostních pásů nebo zádržných systémů vybavených předepínacím zařízením obsahujícím pyrotechnické prostředky, se uvedené zařízení musí podrobit kondiciování podle bodu 7.9.2.

| 6.4.1.2.1 | Pásy podstoupí korozní zkoušku popsanou v bodu 7.2, po níž se spony vystaví 500 dodatečným cyklům rozepínání a zapínání za normálních provozních podmínek. |
| --- | --- |

6.4.1.2.1

Pásy podstoupí korozní zkoušku popsanou v bodu 7.2, po níž se spony vystaví 500 dodatečným cyklům rozepínání a zapínání za normálních provozních podmínek.

| 6.4.1.2.2 | Bezpečnostní pásy s navíječi se podrobí buď zkouškám popsaným v bodu 6.2.5.2, nebo v bodu 6.2.5.3. Nicméně, jestliže navíječ již prošel korozní zkouškou podle ustanovení bodu 6.4.1.2.1, není nutné tuto zkoušku opakovat. |
| --- | --- |

6.4.1.2.2

Bezpečnostní pásy s navíječi se podrobí buď zkouškám popsaným v bodu 6.2.5.2, nebo v bodu 6.2.5.3. Nicméně, jestliže navíječ již prošel korozní zkouškou podle ustanovení bodu 6.4.1.2.1, není nutné tuto zkoušku opakovat.

| 6.4.1.2.3 | V případě pásu určeného k použití se zařízením na výškové seřízení pásu, jak je definováno v bodu 2.9.6, se zkouška provede se zařízením nastaveným v nejméně příznivé poloze zvolené technickou zkušebnou odpovědnou za provedení zkoušek. Nicméně, pokud má zařízení na výškové seřízení pásu vlastní kotevní úchyt, jak bylo schváleno v souladu s ustanoveními předpisu č. 14, technická zkušebna odpovědná za provedení zkoušek může podle vlastního uvážení použít ustanovení bodu 7.7.1. |
| --- | --- |

6.4.1.2.3

V případě pásu určeného k použití se zařízením na výškové seřízení pásu, jak je definováno v bodu 2.9.6, se zkouška provede se zařízením nastaveným v nejméně příznivé poloze zvolené technickou zkušebnou odpovědnou za provedení zkoušek. Nicméně, pokud má zařízení na výškové seřízení pásu vlastní kotevní úchyt, jak bylo schváleno v souladu s ustanoveními předpisu č. 14, technická zkušebna odpovědná za provedení zkoušek může podle vlastního uvážení použít ustanovení bodu 7.7.1.

| 6.4.1.2.4 | U bezpečnostního pásu s předpínacím zařízením se minimální posunutí podle bodu 6.4.1.3.2 může snížit na polovinu. Pro účely této zkoušky musí být předpínací zařízení v činnosti. |
| --- | --- |

6.4.1.2.4

U bezpečnostního pásu s předpínacím zařízením se minimální posunutí podle bodu 6.4.1.3.2 může snížit na polovinu. Pro účely této zkoušky musí být předpínací zařízení v činnosti.

| 6.4.1.2.5 | Před dynamickou zkouškou se bezpečnostní pás s omezovačem tahu podrobí zkoušce životnosti podle bodu 6.2.5.3.5, kde je toto zařízení v provozním režimu. Poté se provede dynamická zkouška s omezovačem tahu v provozním režimu. |
| --- | --- |

6.4.1.2.5

Před dynamickou zkouškou se bezpečnostní pás s omezovačem tahu podrobí zkoušce životnosti podle bodu 6.2.5.3.5, kde je toto zařízení v provozním režimu. Poté se provede dynamická zkouška s omezovačem tahu v provozním režimu.

| 6.4.1.3 | Během této zkoušky musí být splněny následující požadavky: |
| --- | --- |

6.4.1.3

Během této zkoušky musí být splněny následující požadavky:

| 6.4.1.3.1 | žádná část soupravy pásu nebo zádržného systému ovlivňující zadržování cestujícího se nesmí zlomit a žádné spony nebo blokovací či přestavovací systém se nesmějí odblokovat a |
| --- | --- |

6.4.1.3.1

žádná část soupravy pásu nebo zádržného systému ovlivňující zadržování cestujícího se nesmí zlomit a žádné spony nebo blokovací či přestavovací systém se nesmějí odblokovat a

| 6.4.1.3.2 | dopředné posunutí figuríny musí být u břišních pásů v úrovni pánve mezi 80 a 200 mm. U ostatních typů pásů se posunutí dopředu musí pohybovat mezi 80 až 200 mm v úrovni pánve a mezi 100 až 300 mm v úrovni hrudníku. V případě postrojového pásu se výše uvedená minimální posunutí mohou snížit na polovinu. Tato posunutí se vztahují na úroveň bodů měření vyznačených na obrázku 6 v příloze 7 tohoto předpisu. |
| --- | --- |

6.4.1.3.2

dopředné posunutí figuríny musí být u břišních pásů v úrovni pánve mezi 80 a 200 mm. U ostatních typů pásů se posunutí dopředu musí pohybovat mezi 80 až 200 mm v úrovni pánve a mezi 100 až 300 mm v úrovni hrudníku. V případě postrojového pásu se výše uvedená minimální posunutí mohou snížit na polovinu. Tato posunutí se vztahují na úroveň bodů měření vyznačených na obrázku 6 v příloze 7 tohoto předpisu.

| 6.4.1.3.3 | U bezpečnostního pásu, určeného k použití na vnějším předním místě k sezení chráněném airbagem před ním, může dojít k překročení posunu vztažného bodu hrudníku stanoveného v bodu 6.4.1.3.2, jestliže jeho rychlost při této hodnotě nepřesáhne 24 km/hod. |
| --- | --- |

6.4.1.3.3

U bezpečnostního pásu, určeného k použití na vnějším předním místě k sezení chráněném airbagem před ním, může dojít k překročení posunu vztažného bodu hrudníku stanoveného v bodu 6.4.1.3.2, jestliže jeho rychlost při této hodnotě nepřesáhne 24 km/hod.

| 6.4.1.4 | V případě zádržného systému: |
| --- | --- |

6.4.1.4

V případě zádržného systému:

| 6.4.1.4.1 | Pohyb vztažného bodu hrudníku může překročit hodnotu stanovenou v bodu 6.4.1.3.2, jestliže se buď výpočtem, nebo jinou zkouškou prokáže, že by žádná část trupu nebo hlavy figuríny použité při dynamické zkoušce nepřišla do kontaktu se žádnou přední tuhou částí vozidla kromě kontaktu hrudníku s mechanismem řízení, jestliže posledně jmenovaná část vyhovuje požadavkům předpisu č. 12 a daný kontakt se neprojevuje při rychlosti vyšší než 24 km/hod. Pro takové hodnocení se předpokládá, že sedadlo se nachází v poloze uvedené v bodu 7.7.1.5. |
| --- | --- |

6.4.1.4.1

Pohyb vztažného bodu hrudníku může překročit hodnotu stanovenou v bodu 6.4.1.3.2, jestliže se buď výpočtem, nebo jinou zkouškou prokáže, že by žádná část trupu nebo hlavy figuríny použité při dynamické zkoušce nepřišla do kontaktu se žádnou přední tuhou částí vozidla kromě kontaktu hrudníku s mechanismem řízení, jestliže posledně jmenovaná část vyhovuje požadavkům předpisu č. 12 a daný kontakt se neprojevuje při rychlosti vyšší než 24 km/hod. Pro takové hodnocení se předpokládá, že sedadlo se nachází v poloze uvedené v bodu 7.7.1.5.

| 6.4.1.4.2 | U vozidel s takovými zařízeními musí systémy přestavování a blokování, které umožňují cestujícím na všech sedadlech opustit vozidlo, být po dynamické zkoušce stále ručně obsluhovatelné. |
| --- | --- |

6.4.1.4.2

U vozidel s takovými zařízeními musí systémy přestavování a blokování, které umožňují cestujícím na všech sedadlech opustit vozidlo, být po dynamické zkoušce stále ručně obsluhovatelné.

| 6.4.1.5 | Při zmírnění požadavků na zádržné systémy může posunutí přesáhnout hodnoty stanovené v bodu 6.4.1.3.2, pokud se pro horní kotevní úchyt upevněný k sedadlu využije zmírněných požadavků podle bodu 7.4 předpisu č. 14. |
| --- | --- |

6.4.1.5

Při zmírnění požadavků na zádržné systémy může posunutí přesáhnout hodnoty stanovené v bodu 6.4.1.3.2, pokud se pro horní kotevní úchyt upevněný k sedadlu využije zmírněných požadavků podle bodu 7.4 předpisu č. 14.

6.4.2   Pevnost po zkoušce odolnosti proti oděru

| 6.4.2.1 | U obou vzorků kondiciovaných podle bodu 7.4.1.6 se mez pevnosti stanoví podle bodů 7.4.2 a 7.5. Musí se přinejmenším rovnat 75 procentům průměrné hodnoty meze pevnosti stanovené během zkoušek na neopotřebovaných popruzích a nesmí být menší než minimální zatížení stanovené pro zkoušenou položku. Rozdíl mezi hodnotami meze pevnosti dvou vzorků nesmí převýšit 20 procent nejvyšší naměřené meze pevnosti. U postupů typu 1 a 2 se zkouška meze pevnosti provede pouze u vzorků popruhu (bod 7.4.2). U postupu typu 3 se zkouška meze pevnosti provede u popruhu v kombinaci s příslušnou kovovou součástí. (bod 7.5). |
| --- | --- |

6.4.2.1

U obou vzorků kondiciovaných podle bodu 7.4.1.6 se mez pevnosti stanoví podle bodů 7.4.2 a 7.5. Musí se přinejmenším rovnat 75 procentům průměrné hodnoty meze pevnosti stanovené během zkoušek na neopotřebovaných popruzích a nesmí být menší než minimální zatížení stanovené pro zkoušenou položku. Rozdíl mezi hodnotami meze pevnosti dvou vzorků nesmí převýšit 20 procent nejvyšší naměřené meze pevnosti. U postupů typu 1 a 2 se zkouška meze pevnosti provede pouze u vzorků popruhu (bod 7.4.2). U postupu typu 3 se zkouška meze pevnosti provede u popruhu v kombinaci s příslušnou kovovou součástí. (bod 7.5).

| 6.4.2.2 | V následující tabulce jsou uvedeny díly soupravy pásu, které se mají podrobit zkoušce odolnosti proti oděru a vhodné typy postupů jsou označeny „x“. U každého postupu se použije nový vzorek. | Postup 1 | Postup 2 | Postup 3 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Připevňovací kování | — | — | x |
| Průvlak nebo kladka | — | x | — |
| Smyčka spony | — | x | x |
| Seřizovací zařízení | x | — | x |
| Části přišité k popruhu | — | — | x |

6.4.2.2

V následující tabulce jsou uvedeny díly soupravy pásu, které se mají podrobit zkoušce odolnosti proti oděru a vhodné typy postupů jsou označeny „x“. U každého postupu se použije nový vzorek.

Postup 1

Postup 2

Postup 3

Připevňovací kování

—

—

x

Průvlak nebo kladka

—

x

—

Smyčka spony

—

x

x

Seřizovací zařízení

x

—

x

Části přišité k popruhu

—

—

x

7.   ZKOUŠKY

7.1   Použití vzorků dodaných ke schválení typu pásu nebo zádržného systému (viz příloha 13 tohoto předpisu)

| 7.1.1 | Ke kontrole spony, zkoušce spony při nízké teplotě, případně, je-li to nutné, zkoušce při nízké teplotě podle bodu 7.5.4 jako i zkoušce životnosti spony, korozní zkoušce spony, zkouškám činnosti navíječe, dynamické zkoušce a následné zkoušce rozepínání spony se požadují dva pásy nebo dva zádržné systémy. Jeden z těchto dvou vzorků se použije ke kontrole pásu nebo zádržného systému. |
| --- | --- |

7.1.1

Ke kontrole spony, zkoušce spony při nízké teplotě, případně, je-li to nutné, zkoušce při nízké teplotě podle bodu 7.5.4 jako i zkoušce životnosti spony, korozní zkoušce spony, zkouškám činnosti navíječe, dynamické zkoušce a následné zkoušce rozepínání spony se požadují dva pásy nebo dva zádržné systémy. Jeden z těchto dvou vzorků se použije ke kontrole pásu nebo zádržného systému.

| 7.1.2 | Ke kontrole spony a zkoušce pevnosti spony v tahu, zkoušce upevňovacího zařízení, seřizovacích zařízení pásu a podle potřeby navíječů se požaduje jeden pás nebo jeden zádržný systém. |
| --- | --- |

7.1.2

Ke kontrole spony a zkoušce pevnosti spony v tahu, zkoušce upevňovacího zařízení, seřizovacích zařízení pásu a podle potřeby navíječů se požaduje jeden pás nebo jeden zádržný systém.

| 7.1.3 | Ke kontrole spony, zkoušce mikroprokluzu a zkoušce odolnosti proti oděru se požadují dva pásy nebo dva zádržné systémy. Zkouška činnosti seřizovacího zařízení pásu se provede s jedním z těchto dvou vzorků. |
| --- | --- |

7.1.3

Ke kontrole spony, zkoušce mikroprokluzu a zkoušce odolnosti proti oděru se požadují dva pásy nebo dva zádržné systémy. Zkouška činnosti seřizovacího zařízení pásu se provede s jedním z těchto dvou vzorků.

| 7.1.4 | Ke zkoušce meze pevnosti popruhu se použije vzorek popruhu. Část tohoto vzorku se uloží po dobu platnosti schválení. |
| --- | --- |

7.1.4

Ke zkoušce meze pevnosti popruhu se použije vzorek popruhu. Část tohoto vzorku se uloží po dobu platnosti schválení.

7.2   Korozní zkouška

| 7.2.1 | Ve zkušební komoře se umístí kompletní souprava bezpečnostního pásu, jak je stanoveno v příloze 12 tohoto předpisu. V případě soupravy zahrnující navíječ se odvine celá délka popruhu, až na délku 300 ± 3 mm. S výjimkou krátkých přerušení, kdy například může být nezbytné zkontrolovat a doplnit solný roztok, musí zkouška vystavení vlivu prostředí probíhat plynule po dobu 50 hodin. |
| --- | --- |

7.2.1

Ve zkušební komoře se umístí kompletní souprava bezpečnostního pásu, jak je stanoveno v příloze 12 tohoto předpisu. V případě soupravy zahrnující navíječ se odvine celá délka popruhu, až na délku 300 ± 3 mm. S výjimkou krátkých přerušení, kdy například může být nezbytné zkontrolovat a doplnit solný roztok, musí zkouška vystavení vlivu prostředí probíhat plynule po dobu 50 hodin.

| 7.2.2 | Po ukončení zkoušky vystavení vlivu prostředí se souprava opatrně omyje nebo ponoří do čisté tekoucí vody s teplotou do 38 oC, aby se odstranil případný solný povlak, a poté se souprava ponechá schnout při pokojové teplotě po dobu 24 hodin před kontrolou v souladu s bodem 6.2.1.2. |
| --- | --- |

7.2.2

Po ukončení zkoušky vystavení vlivu prostředí se souprava opatrně omyje nebo ponoří do čisté tekoucí vody s teplotou do 38 oC, aby se odstranil případný solný povlak, a poté se souprava ponechá schnout při pokojové teplotě po dobu 24 hodin před kontrolou v souladu s bodem 6.2.1.2.

7.3   Zkouška mikroprokluzu (viz obrázek 3 v příloze 11 tohoto předpisu)

| 7.3.1 | Vzorky, předané ke zkoušce mikroprokluzu, se musí udržovat minimálně po dobu 24 hodin v prostředí s teplotou 20 ± 5 oC a relativní vlhkostí 65 ± 5 procent. Zkouška se provede při teplotě v rozmezí 15 až 30 oC. |
| --- | --- |

7.3.1

Vzorky, předané ke zkoušce mikroprokluzu, se musí udržovat minimálně po dobu 24 hodin v prostředí s teplotou 20 ± 5 oC a relativní vlhkostí 65 ± 5 procent. Zkouška se provede při teplotě v rozmezí 15 až 30 oC.

| 7.3.2 | Zajistí se, aby volná část seřizovacího zařízení směřovala buď nahoru nebo dolů na zkušebním stole stejně jako ve vozidle. |
| --- | --- |

7.3.2

Zajistí se, aby volná část seřizovacího zařízení směřovala buď nahoru nebo dolů na zkušebním stole stejně jako ve vozidle.

| 7.3.3 | Na spodní konec popruhu se připevní zátěž 5 daN. Druhý konec se vystaví vratnému pohybu o celkové amplitudě 300 ± 20 mm (viz obrázek). |
| --- | --- |

7.3.3

Na spodní konec popruhu se připevní zátěž 5 daN. Druhý konec se vystaví vratnému pohybu o celkové amplitudě 300 ± 20 mm (viz obrázek).

| 7.3.4 | Je-li zde volný konec, který slouží jako rezervní popruh, nesmí se žádným způsobem připevnit nebo připnout k zatížené části. |
| --- | --- |

7.3.4

Je-li zde volný konec, který slouží jako rezervní popruh, nesmí se žádným způsobem připevnit nebo připnout k zatížené části.

| 7.3.5 | Je třeba zajistit, že popruh na zkušebním stole v uvolněné poloze splývá ze seřizovacího zařízení v podobě vyduté křivky stejně jako ve vozidle. Síla 50 N, která působí na zkušební stůl, musí být vedena svisle tak, aby se zabránilo kývání zátěže a kroucení pásu. Připevňovací kování se upevní k zátěži 5 daN stejně jako ve vozidle. |
| --- | --- |

7.3.5

Je třeba zajistit, že popruh na zkušebním stole v uvolněné poloze splývá ze seřizovacího zařízení v podobě vyduté křivky stejně jako ve vozidle. Síla 50 N, která působí na zkušební stůl, musí být vedena svisle tak, aby se zabránilo kývání zátěže a kroucení pásu. Připevňovací kování se upevní k zátěži 5 daN stejně jako ve vozidle.

| 7.3.6 | Před samotným zahájením zkoušky se provede série 20 cyklů, aby se ustálil systém samočinného upínání. |
| --- | --- |

7.3.6

Před samotným zahájením zkoušky se provede série 20 cyklů, aby se ustálil systém samočinného upínání.

| 7.3.7 | Provede se 1 000 cyklů s frekvencí 0,5 cyklu za sekundu s celkovou amplitudou 300 ± 20 mm. Síla 50 N musí působit pouze během doby odpovídající posunu o 100 ± 20 mm na každou polovinu periody. |
| --- | --- |

7.3.7

Provede se 1 000 cyklů s frekvencí 0,5 cyklu za sekundu s celkovou amplitudou 300 ± 20 mm. Síla 50 N musí působit pouze během doby odpovídající posunu o 100 ± 20 mm na každou polovinu periody.

7.4   Kondiciování popruhů a zkouška meze pevnosti (statická)

7.4.1   Kondiciování popruhů pro zkoušku meze pevnosti

Vzorky odstřižené z popruhu podle bodu 3.2.4 se kondicionují následovně:

7.4.1.1   Teplotní kondiciování a zvlhčení

Popruh se ponechá po dobu 24 hodin v prostředí s teplotou 20 ± 5 oC a relativní vlhkostí 65 ± 5 procent. Jestliže se zkouška neprovede bezprostředně po kondiciování, vzorek se uloží v hermeticky uzavřené nádobě do zahájení zkoušky. Mez pevnosti se stanoví do pěti minut po vyzvednutí popruhu z prostředí, ve kterém se kondicioval nebo z nádoby.

7.4.1.2   Vystavení účinkům světla

| 7.4.1.2.1 | Použijí se ustanovení obsažená v doporučení ISO 105-BO2 (1978). Popruh se vystaví působení světla po dobu potřebnou k vyblednutí standardní modře číslo 7 na odstín rovnající se odstínu číslo 4 na šedé stupnici. |
| --- | --- |

7.4.1.2.1

Použijí se ustanovení obsažená v doporučení ISO 105-BO2 (1978). Popruh se vystaví působení světla po dobu potřebnou k vyblednutí standardní modře číslo 7 na odstín rovnající se odstínu číslo 4 na šedé stupnici.

| 7.4.1.2.2 | Po expozici se popruh ponechá po dobu nejméně 24 hodin v prostředí s teplotou 20 ± 5 oC a relativní vlhkostí 65 ± 5 procent. Jestliže se zkouška neprovede bezprostředně po vystavení účinkům světla, vzorek se uloží v hermeticky uzavřené nádobě do zahájení zkoušky. Mez pevnosti se stanoví do pěti minut po vyzvednutí popruhu z prostředí, ve kterém se kondicioval. |
| --- | --- |

7.4.1.2.2

Po expozici se popruh ponechá po dobu nejméně 24 hodin v prostředí s teplotou 20 ± 5 oC a relativní vlhkostí 65 ± 5 procent. Jestliže se zkouška neprovede bezprostředně po vystavení účinkům světla, vzorek se uloží v hermeticky uzavřené nádobě do zahájení zkoušky. Mez pevnosti se stanoví do pěti minut po vyzvednutí popruhu z prostředí, ve kterém se kondicioval.

7.4.1.3   Kondiciování při nízké teplotě

| 7.4.1.3.1 | Popruh se ponechá po dobu 24 hodin v prostředí s teplotou 20 ± 5 oC a relativní vlhkostí 65 ± 5 procent. |
| --- | --- |

7.4.1.3.1

Popruh se ponechá po dobu 24 hodin v prostředí s teplotou 20 ± 5 oC a relativní vlhkostí 65 ± 5 procent.

| 7.4.1.3.2 | Poté se popruh ponechá po dobu jedné a půl hodiny na hladkém povrchu v mrazicí komoře s teplotou vzduchu –30 ± 5 oC. Popruh se přehne a přehyb se zatíží hmotností 2 kg předtím ochlazenou na –30 ± 5 oC. Po 30 minutách se závažím ve stejné mrazicí komoře se závaží sejme a během 5 minut po vyjmutí popruhu z komory se změří mez pevnosti. |
| --- | --- |

7.4.1.3.2

Poté se popruh ponechá po dobu jedné a půl hodiny na hladkém povrchu v mrazicí komoře s teplotou vzduchu –30 ± 5 oC. Popruh se přehne a přehyb se zatíží hmotností 2 kg předtím ochlazenou na –30 ± 5 oC. Po 30 minutách se závažím ve stejné mrazicí komoře se závaží sejme a během 5 minut po vyjmutí popruhu z komory se změří mez pevnosti.

7.4.1.4   Kondiciování při vysoké teplotě

| 7.4.1.4.1 | Popruh se ponechá po dobu tří hodin v e vyhřívací komoře v prostředí s teplotou 60 ± 5 oC a relativní vlhkostí 65 ± 5 procent. |
| --- | --- |

7.4.1.4.1

Popruh se ponechá po dobu tří hodin v e vyhřívací komoře v prostředí s teplotou 60 ± 5 oC a relativní vlhkostí 65 ± 5 procent.

| 7.4.1.4.2 | Mez pevnosti se stanoví během pěti minut po vyjmutí popruhu z vyhřívací komory. |
| --- | --- |

7.4.1.4.2

Mez pevnosti se stanoví během pěti minut po vyjmutí popruhu z vyhřívací komory.

7.4.1.5   Vystavení účinkům vody

| 7.4.1.5.1 | Popruh se ponechá po dobu tří hodin při teplotě 20 ± 5 oC zcela ponořen v destilované vodě, do níž se přidá stopové množství smáčedla. Lze použít každé smáčedlo vhodné pro zkoušené vlákno. |
| --- | --- |

7.4.1.5.1

Popruh se ponechá po dobu tří hodin při teplotě 20 ± 5 oC zcela ponořen v destilované vodě, do níž se přidá stopové množství smáčedla. Lze použít každé smáčedlo vhodné pro zkoušené vlákno.

| 7.4.1.5.2 | Mez pevnosti se stanoví během 10 minut po vyjmutí popruhu z vody. |
| --- | --- |

7.4.1.5.2

Mez pevnosti se stanoví během 10 minut po vyjmutí popruhu z vody.

7.4.1.6   Zkouška odolnosti proti oděru

| 7.4.1.6.1 | Zkouška odolnosti proti oděru se provede na každém zařízení, kde je popruh v kontaktu s některou tuhou částí pásu s výjimkou všech seřizovacích zařízení, kde zkouška mikroprokluzu (7.3) prokazuje, že prokluz popruhu je menší než polovina stanovené hodnoty, v tomto případě není požadován postup 1 pro zkoušku odolnosti proti oděru (7.4.1.6.4.1). Při nastavení na zkušebním zařízení se přibližně zachová vzájemná poloha popruhu a stykové plochy. |
| --- | --- |

7.4.1.6.1

Zkouška odolnosti proti oděru se provede na každém zařízení, kde je popruh v kontaktu s některou tuhou částí pásu s výjimkou všech seřizovacích zařízení, kde zkouška mikroprokluzu (7.3) prokazuje, že prokluz popruhu je menší než polovina stanovené hodnoty, v tomto případě není požadován postup 1 pro zkoušku odolnosti proti oděru (7.4.1.6.4.1). Při nastavení na zkušebním zařízení se přibližně zachová vzájemná poloha popruhu a stykové plochy.

| 7.4.1.6.2 | Vzorky se ponechají minimálně 24 hodin v prostředí s teplotou 20 ± 5 oC a relativní vlhkostí 65 ± 5 procent. Okolní teplota během procesu odírání se bude pohybovat mezi 15 až 30 oC. |
| --- | --- |

7.4.1.6.2

Vzorky se ponechají minimálně 24 hodin v prostředí s teplotou 20 ± 5 oC a relativní vlhkostí 65 ± 5 procent. Okolní teplota během procesu odírání se bude pohybovat mezi 15 až 30 oC.

| 7.4.1.6.3 | V tabulce jsou uvedeny obecné podmínky pro každý postup odírání. | Zatížení
  daN | Frekvence
  Hz | Počet cyklů | Posun
  mm |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Postup 1 | 2,5 | 0,5 | 5 000 | 300 ± 20 |
| Postup 2 | 0,5 | 0,5 | 45 000 | 300 ± 20 |
| Postup 3 (6) | 0 až 5 | 0,5 | 45 000 | — |

7.4.1.6.3

V tabulce jsou uvedeny obecné podmínky pro každý postup odírání.

Zatížení

daN

Frekvence

Hz

Počet cyklů

Posun

mm

Postup 1

2,5

0,5

5 000

300 ± 20

Postup 2

0,5

0,5

45 000

300 ± 20

Postup 3 (6)

0 až 5

0,5

45 000

—

Posun uvedený v pátém sloupci představuje amplitudu vratného pohybu působícího na popruh.

| 7.4.1.6.4 | Dílčí postupy kondiciování |
| --- | --- |

7.4.1.6.4

Dílčí postupy kondiciování

| 7.4.1.6.4.1 | Postup 1: u případů, kde popruh prokluzuje seřizovacím zařízením.
  Na jednom konci popruhu se bude udržovat svislé stálé zatížení 2,5 daN – na druhý konec popruhu se připevní zařízení, které komíhá popruhem vzad a vpřed.
  Seřizovací zařízení se umístí na vodorovný popruh, takže na něj dále působí tah (viz obrázek 1 v příloze 11 tohoto předpisu). |
| --- | --- |

7.4.1.6.4.1

Postup 1: u případů, kde popruh prokluzuje seřizovacím zařízením.

Na jednom konci popruhu se bude udržovat svislé stálé zatížení 2,5 daN – na druhý konec popruhu se připevní zařízení, které komíhá popruhem vzad a vpřed.

Seřizovací zařízení se umístí na vodorovný popruh, takže na něj dále působí tah (viz obrázek 1 v příloze 11 tohoto předpisu).

| 7.4.1.6.4.2 | Postup 2: u případů, kde popruh mění směr při průchodu tuhou částí.
  Během této zkoušky musejí úhly, které mezi sebou svírají oba konce popruhu, odpovídat obrázku 2 v příloze 11 tohoto předpisu.
  Během zkoušky se udržuje stálé zatížení 0,5 daN.
  V případech, kde popruh mění směr více než jednou při průchodu tuhou částí, lze zatížení 0,5 daN zvýšit natolik, aby se dosáhlo předepsaného posuvu popruhu 300 mm při průchodu touto tuhou částí. |
| --- | --- |

7.4.1.6.4.2

Postup 2: u případů, kde popruh mění směr při průchodu tuhou částí.

Během této zkoušky musejí úhly, které mezi sebou svírají oba konce popruhu, odpovídat obrázku 2 v příloze 11 tohoto předpisu.

Během zkoušky se udržuje stálé zatížení 0,5 daN.

V případech, kde popruh mění směr více než jednou při průchodu tuhou částí, lze zatížení 0,5 daN zvýšit natolik, aby se dosáhlo předepsaného posuvu popruhu 300 mm při průchodu touto tuhou částí.

| 7.4.1.6.4.3 | Postup 3: u případů, kde je popruh připevněn k některé tuhé části přišitím nebo podobným způsobem.
  Celkový vratný pohyb musí být 300 ± 20 mm, ale zatížení 5 daN se použije pouze během posunu o 100 ± 20 mm na každou polovinu periody (viz obrázek 3 v příloze 11 tohoto předpisu). |
| --- | --- |

7.4.1.6.4.3

Postup 3: u případů, kde je popruh připevněn k některé tuhé části přišitím nebo podobným způsobem.

Celkový vratný pohyb musí být 300 ± 20 mm, ale zatížení 5 daN se použije pouze během posunu o 100 ± 20 mm na každou polovinu periody (viz obrázek 3 v příloze 11 tohoto předpisu).

7.4.2   Zkouška meze pevnosti popruhu (statická zkouška)

| 7.4.2.1 | Zkouška se pokaždé provede se dvěma novými vzorky popruhu dostatečné délky, kondiciovaných v souladu s ustanoveními bodu 7.4.1. |
| --- | --- |

7.4.2.1

Zkouška se pokaždé provede se dvěma novými vzorky popruhu dostatečné délky, kondiciovaných v souladu s ustanoveními bodu 7.4.1.

| 7.4.2.2 | Každý popruh se upne do čelistí stroje na zkoušení pevnosti v tahu. Čelisti jsou navrženy tak, aby se popruh v nich nebo v jejich blízkosti nepřetrhl. Rychlost posuvu musí být asi 100 mm/min. Při zahájení zkoušky se volná délka vzorku mezi čelistmi stroje rovná 200 mm ± 40 mm. |
| --- | --- |

7.4.2.2

Každý popruh se upne do čelistí stroje na zkoušení pevnosti v tahu. Čelisti jsou navrženy tak, aby se popruh v nich nebo v jejich blízkosti nepřetrhl. Rychlost posuvu musí být asi 100 mm/min. Při zahájení zkoušky se volná délka vzorku mezi čelistmi stroje rovná 200 mm ± 40 mm.

| 7.4.2.3 | Po dosažení zatížení 980 daN se změří šířka popruhu za chodu stroje. |
| --- | --- |

7.4.2.3

Po dosažení zatížení 980 daN se změří šířka popruhu za chodu stroje.

| 7.4.2.4 | Tah se zvyšuje, dokud popruh nepraskne. Přitom se zaznamená zatížení na mezi pevnosti. |
| --- | --- |

7.4.2.4

Tah se zvyšuje, dokud popruh nepraskne. Přitom se zaznamená zatížení na mezi pevnosti.

| 7.4.2.5 | Jestliže popruh vyklouzne nebo praskne v rozmezí 10 mm od každé čelisti, zkouška neplatí a provede se nová zkouška s dalším vzorkem. |
| --- | --- |

7.4.2.5

Jestliže popruh vyklouzne nebo praskne v rozmezí 10 mm od každé čelisti, zkouška neplatí a provede se nová zkouška s dalším vzorkem.

7.5   Zkouška součástí soupravy pásu zahrnující tuhé části

| 7.5.1 | Spona a seřizovací zařízení se připojí k přístroji na zkoušení pevnosti v tahu částmi sestavy pásu, k nimž se normálně připojují a zatížení se poté nastaví na 980 daN.
  V případě postrojových pásů se spona připojí ke zkušebnímu přístroji popruhy, které se připevní ke sponě a jazyku nebo ke dvěma jazykům umístěným přibližně symetricky ke geometrickému středu spony. Jestliže je spona nebo seřizovací zařízení součástí připevňovacího kování nebo společné část tříbodového pásu, zkouší se spona nebo seřizovací zařízení s tímto připevňovacím kováním v souladu s bodem 7.5.2, s výjimkou případu navíječů, s průvlakem nebo vodítkem popruhu u horního kotevního úchytu pásu, kdy zatížení bude činit 980 daN a délka zbývajícího popruhu navinutého na cívce bude mít délku vyplývající z blokování co nejblíže vzdálenosti 450 mm od konce popruhu. |
| --- | --- |

7.5.1

Spona a seřizovací zařízení se připojí k přístroji na zkoušení pevnosti v tahu částmi sestavy pásu, k nimž se normálně připojují a zatížení se poté nastaví na 980 daN.

V případě postrojových pásů se spona připojí ke zkušebnímu přístroji popruhy, které se připevní ke sponě a jazyku nebo ke dvěma jazykům umístěným přibližně symetricky ke geometrickému středu spony. Jestliže je spona nebo seřizovací zařízení součástí připevňovacího kování nebo společné část tříbodového pásu, zkouší se spona nebo seřizovací zařízení s tímto připevňovacím kováním v souladu s bodem 7.5.2, s výjimkou případu navíječů, s průvlakem nebo vodítkem popruhu u horního kotevního úchytu pásu, kdy zatížení bude činit 980 daN a délka zbývajícího popruhu navinutého na cívce bude mít délku vyplývající z blokování co nejblíže vzdálenosti 450 mm od konce popruhu.

| 7.5.2 | Připojovací kování a všechna zařízení pro výškové seřízení pásu se zkouší způsobem uvedeným v bodu 7.5.1, ale zatížení musí být 1 470 daN a s ohledem na druhou větu bodu 7.7.1 musí toto zatížení působit za nejméně příznivých podmínek, které se mohou projevit ve vozidle s řádně namontovaným pásem. U navíječe se zkouška provádí se zcela odvinutými popruhy. |
| --- | --- |

7.5.2

Připojovací kování a všechna zařízení pro výškové seřízení pásu se zkouší způsobem uvedeným v bodu 7.5.1, ale zatížení musí být 1 470 daN a s ohledem na druhou větu bodu 7.7.1 musí toto zatížení působit za nejméně příznivých podmínek, které se mohou projevit ve vozidle s řádně namontovaným pásem. U navíječe se zkouška provádí se zcela odvinutými popruhy.

| 7.5.3 | Do mrazicí komory s teplotou –10o ± 1 oC se uloží dva vzorky kompletní soupravy pásu na dobu dvou hodin. Společné části spony se do sebe ručně zaklesnou ihned po jejich vyjmutí z mrazicí komory. |
| --- | --- |

7.5.3

Do mrazicí komory s teplotou –10o ± 1 oC se uloží dva vzorky kompletní soupravy pásu na dobu dvou hodin. Společné části spony se do sebe ručně zaklesnou ihned po jejich vyjmutí z mrazicí komory.

| 7.5.4 | Do mrazicí komory s teplotou –10o ± 1 oC se uloží dva vzorky kompletní soupravy pásu na dobu dvou hodin. Všechny zkoušené tuhé díly a součásti z plastů se pak postupně kladou na rovný ocelový plech (který zůstal společně se vzorky v mrazicí komoře) umístěný vodorovně na kompaktní pevný blok s hmotností nejméně 100 kg a do 30 sekund po vyjmutí z mrazicí komory se na zkušební vzorek nechá volným pádem z výšky 300 mm padnout ocelové závaží o hmotnosti 18 kg. Nárazová plocha závaží o hmotnosti 18 kg musí mít vypouklý povrch s minimální tvrdostí 45 HRC, s příčným poloměrem 10 mm a podélným poloměrem 150 mm podél osy. Jeden zkušební vzorek se přezkouší s osou křivé tyče rovnoběžně s popruhem a další vzorek se zkouší při úhlu 90o k popruhu. |
| --- | --- |

7.5.4

Do mrazicí komory s teplotou –10o ± 1 oC se uloží dva vzorky kompletní soupravy pásu na dobu dvou hodin. Všechny zkoušené tuhé díly a součásti z plastů se pak postupně kladou na rovný ocelový plech (který zůstal společně se vzorky v mrazicí komoře) umístěný vodorovně na kompaktní pevný blok s hmotností nejméně 100 kg a do 30 sekund po vyjmutí z mrazicí komory se na zkušební vzorek nechá volným pádem z výšky 300 mm padnout ocelové závaží o hmotnosti 18 kg. Nárazová plocha závaží o hmotnosti 18 kg musí mít vypouklý povrch s minimální tvrdostí 45 HRC, s příčným poloměrem 10 mm a podélným poloměrem 150 mm podél osy. Jeden zkušební vzorek se přezkouší s osou křivé tyče rovnoběžně s popruhem a další vzorek se zkouší při úhlu 90o k popruhu.

| 7.5.5 | Spony, které mají části společné dvěma bezpečnostním pásům, se zatíží tak, aby simulovaly podmínky jejich použití ve vozidle se sedadly ve střední poloze jejich nastavení. Každý popruh se současně zatíží na 1 470 daN. Směr zatížení se stanoví podle bodu 7.7.1. Vhodné zkušební zařízení je vyobrazeno v příloze 10 tohoto předpisu. |
| --- | --- |

7.5.5

Spony, které mají části společné dvěma bezpečnostním pásům, se zatíží tak, aby simulovaly podmínky jejich použití ve vozidle se sedadly ve střední poloze jejich nastavení. Každý popruh se současně zatíží na 1 470 daN. Směr zatížení se stanoví podle bodu 7.7.1. Vhodné zkušební zařízení je vyobrazeno v příloze 10 tohoto předpisu.

| 7.5.6 | Při zkoušení ručního seřizovacího zařízení musí se popruh postupně protáhnout seřizovacím zařízením s ohledem na běžné podmínky použití při rychlosti přibližně 100 mm/s a po odvinutí prvních 25 mm popruhu se změří maximální síla s přesností na 0,1 daN . Zkouška se provede v obou směrech dráhy průchodu zařízením, přičemž před změřením se popruh podrobí 10 cyklům. |
| --- | --- |

7.5.6

Při zkoušení ručního seřizovacího zařízení musí se popruh postupně protáhnout seřizovacím zařízením s ohledem na běžné podmínky použití při rychlosti přibližně 100 mm/s a po odvinutí prvních 25 mm popruhu se změří maximální síla s přesností na 0,1 daN . Zkouška se provede v obou směrech dráhy průchodu zařízením, přičemž před změřením se popruh podrobí 10 cyklům.

7.6   Dodatečné zkoušky bezpečnostních pásů s navíječi

7.6.1   Životnost mechanismu navíječe

| 7.6.1.1 | Popruh se odvinuje a nechá navíjet po požadovaný počet cyklů rychlostí nejvýše 30 cyklů za minutu. V případě navíječů s nouzovým blokováním se za popruh při každém pátém cyklu silněji trhne, aby se navíječ zablokoval.
  Stejný počet trhnutí se provede v každé z pěti různých odvinutých délek, a sice při 90, 80, 75, 70 a 65 % celkové délky popruhu zbývající k odvinutí z navíječe. Nicméně, tam kde se jedná o více než 900 mm, výše uvedená procentuální množství se budou vztahovat na konečných 900 mm popruhu, který lze odvinout z navíječe. |
| --- | --- |

7.6.1.1

Popruh se odvinuje a nechá navíjet po požadovaný počet cyklů rychlostí nejvýše 30 cyklů za minutu. V případě navíječů s nouzovým blokováním se za popruh při každém pátém cyklu silněji trhne, aby se navíječ zablokoval.

Stejný počet trhnutí se provede v každé z pěti různých odvinutých délek, a sice při 90, 80, 75, 70 a 65 % celkové délky popruhu zbývající k odvinutí z navíječe. Nicméně, tam kde se jedná o více než 900 mm, výše uvedená procentuální množství se budou vztahovat na konečných 900 mm popruhu, který lze odvinout z navíječe.

| 7.6.1.2 | Zařízení vhodné pro zkoušky uvedené v bodu 7.6.1.1 je znázorněný v příloze 3 tohoto předpisu. |
| --- | --- |

7.6.1.2

Zařízení vhodné pro zkoušky uvedené v bodu 7.6.1.1 je znázorněný v příloze 3 tohoto předpisu.

7.6.2   Blokování navíječů s nouzovým blokováním

| 7.6.2.1 | Blokování navíječe se zkouší na posledních 300 ± 3 mm popruhu navinutých na cívce. |
| --- | --- |

7.6.2.1

Blokování navíječe se zkouší na posledních 300 ± 3 mm popruhu navinutých na cívce.

| 7.6.2.1.1 | U navíječe aktivovaného pohybem popruhu se rozvinutí uskuteční stejným směrem jako při instalaci navíječe ve vozidle. |
| --- | --- |

7.6.2.1.1

U navíječe aktivovaného pohybem popruhu se rozvinutí uskuteční stejným směrem jako při instalaci navíječe ve vozidle.

| 7.6.2.1.2 | Jestliže se navíječe mají přezkoušet na citlivost k zpomalování vozidla, odzkouší se při rozvinutí podél dvou vzájemně kolmých os, které jsou vodorovné, jestliže se navíječ montuje ve vozidle podle specifikace výrobce bezpečnostních pásů. Pokud tato poloha není uvedena, zkušební orgán prokonzultuje tuto skutečnost s výrobcem. Jedna z těchto os musí probíhat ve směru zvoleném technickou zkušebnou provádějící zkoušku pro schválení typu tak, aby podmínky pro aktivaci blokovacího mechanismu byly co nejméně příznivé. |
| --- | --- |

7.6.2.1.2

Jestliže se navíječe mají přezkoušet na citlivost k zpomalování vozidla, odzkouší se při rozvinutí podél dvou vzájemně kolmých os, které jsou vodorovné, jestliže se navíječ montuje ve vozidle podle specifikace výrobce bezpečnostních pásů. Pokud tato poloha není uvedena, zkušební orgán prokonzultuje tuto skutečnost s výrobcem. Jedna z těchto os musí probíhat ve směru zvoleném technickou zkušebnou provádějící zkoušku pro schválení typu tak, aby podmínky pro aktivaci blokovacího mechanismu byly co nejméně příznivé.

| 7.6.2.2 | V příloze 4 tohoto předpisu se popisuje zařízení vhodné ke zkouškám stanoveným v bodu 7.6.2.1. Konstrukce každého takového zkušebního přístroje zajistí požadované zrychlení před vytažením popruhu z navíječe o více než 5 mm a průměrné zvyšování zrychlení nejméně 25 g/s (7), a ne více než 150 g/s (7). |
| --- | --- |

7.6.2.2

V příloze 4 tohoto předpisu se popisuje zařízení vhodné ke zkouškám stanoveným v bodu 7.6.2.1. Konstrukce každého takového zkušebního přístroje zajistí požadované zrychlení před vytažením popruhu z navíječe o více než 5 mm a průměrné zvyšování zrychlení nejméně 25 g/s (7), a ne více než 150 g/s (7).

| 7.6.2.3 | K ověření shody s požadavky bodů 6.2.5.3.1.3 a 6.2.5.3.1.4 se navíječ připevní na vodorovný stůl, který se nakloní rychlostí nepřevyšující 2o za sekundu, dokud se nezablokuje. Zkouška se zopakuje s nakláněním různými směry, aby se zajistilo splnění všech požadavků. |
| --- | --- |

7.6.2.3

K ověření shody s požadavky bodů 6.2.5.3.1.3 a 6.2.5.3.1.4 se navíječ připevní na vodorovný stůl, který se nakloní rychlostí nepřevyšující 2o za sekundu, dokud se nezablokuje. Zkouška se zopakuje s nakláněním různými směry, aby se zajistilo splnění všech požadavků.

7.6.3   Odolnost proti prachu

| 7.6.3.1 | Navíječ se umístí ve zkušební komoře popsané v příloze 5 tohoto předpisu. Musí být nainstalován se stejnou orientací jako ve vozidle. Ve zkušební komoře bude prach dle uvedeného v bodu 7.6.3.2. Z navíječe se odvine 500 mm popruhu a tato část zůstane vytažena s výjimkou provedení 10 úplných cyklů rozvinutí a navinutí během jedné až dvou minut po každém rozvíření prachu. Prach se rozvíří po dobu pěti sekund každých 20 minut v časovém úseku 5 hodin suchým stlačeným vzduchem bez oleje a vlhkosti při tlaku 5,5 × 105±0,5 × 105 Pa procházejícím otvorem s průměrem 1,5±0,1 mm. |
| --- | --- |

7.6.3.1

Navíječ se umístí ve zkušební komoře popsané v příloze 5 tohoto předpisu. Musí být nainstalován se stejnou orientací jako ve vozidle. Ve zkušební komoře bude prach dle uvedeného v bodu 7.6.3.2. Z navíječe se odvine 500 mm popruhu a tato část zůstane vytažena s výjimkou provedení 10 úplných cyklů rozvinutí a navinutí během jedné až dvou minut po každém rozvíření prachu. Prach se rozvíří po dobu pěti sekund každých 20 minut v časovém úseku 5 hodin suchým stlačeným vzduchem bez oleje a vlhkosti při tlaku 5,5 × 105±0,5 × 105 Pa procházejícím otvorem s průměrem 1,5±0,1 mm.

| 7.6.3.2 | Prach použitý při zkoušce popsané v bodu 7.6.3.1 se skládá z přibližně 1 kg suchého křemene. Rozložení zrnitosti je následující:






  a) | síto s otvory 150 μm, průměr drátu 104 μm: propad 99 až 100 procent; |
| --- | --- | --- |

7.6.3.2

Prach použitý při zkoušce popsané v bodu 7.6.3.1 se skládá z přibližně 1 kg suchého křemene. Rozložení zrnitosti je následující:

a)

síto s otvory 150 μm, průměr drátu 104 μm: propad 99 až 100 procent;

| b) | síto s otvory 105 μm, průměr drátu 64 μm: propad 76 až 86 procent; |
| --- | --- |

b)

síto s otvory 105 μm, průměr drátu 64 μm: propad 76 až 86 procent;

| c) | síto s otvory 75 μm, průměr drátu 52 μm: propad 60 až 70 procent. |
| --- | --- |

c)

síto s otvory 75 μm, průměr drátu 52 μm: propad 60 až 70 procent.

7.6.4   Navíjecí síly

| 7.6.4.1 | Navíjecí síly se změří u soupravy bezpečnostního pásu nasazené na figurínu jako u dynamické zkoušky popsané v bodu 7.7. Napnutí popruhu se změří co nejblíže místu kontaktu s figurínou (ale těsně mimo ni), zatímco popruh se bude navíjet přibližnou rychlostí 0,6 m/min. U bezpečnostního pásu s omezovačem tahu se změří navíjecí síla a napnutí popruhu s omezovačem tahu v provozním a mimoprovozním stavu. |
| --- | --- |

7.6.4.1

Navíjecí síly se změří u soupravy bezpečnostního pásu nasazené na figurínu jako u dynamické zkoušky popsané v bodu 7.7. Napnutí popruhu se změří co nejblíže místu kontaktu s figurínou (ale těsně mimo ni), zatímco popruh se bude navíjet přibližnou rychlostí 0,6 m/min. U bezpečnostního pásu s omezovačem tahu se změří navíjecí síla a napnutí popruhu s omezovačem tahu v provozním a mimoprovozním stavu.

| 7.6.4.2 | Před dynamickou zkouškou popsanou v bodu 7.7 se sedící figurína oblečená v bavlněné košili nakloní dopředu do vytažení 350 mm popruhu z navíječe a poté se vrátí do výchozí polohy. |
| --- | --- |

7.6.4.2

Před dynamickou zkouškou popsanou v bodu 7.7 se sedící figurína oblečená v bavlněné košili nakloní dopředu do vytažení 350 mm popruhu z navíječe a poté se vrátí do výchozí polohy.

7.7   Dynamická zkouška soupravy pásu nebo zádržného systému

| 7.7.1 | Souprava pásu se namontuje na vozík vybavený sedadlem a kotevními úchyty definovanými v příloze 6 tohoto předpisu. Nicméně jestliže souprava pásu je určena určitému vozidlu nebo určitým typům vozidel, technická zkušebna provádějící zkoušky stanoví vzdálenosti mezi figurínou a kotevními úchyty buď v souladu s montážními pokyny dodanými společně s pásem, nebo ve shodě s údaji dodanými výrobcem vozidla. Pokud je pás vybavený zařízením pro výškové seřízení pásu, jak je stanoveno v bodu 2.9.6, musí se poloha zařízení a zajišťovacích prostředků shodovat s uspořádáním daným konstrukčním provedením vozidla.
  V případě, kdy byla provedena dynamická zkouška pro typ vozidla, není nutno ji opakovat u ostatních typů vozidel, u kterých je každý kotevní úchyt vzdálen méně než 50 mm od odpovídajícího kotevního úchytu zkoušeného pásu. Alternativně mohou výrobci stanovit hypotetické kotevní polohy ke zkoušení, aby se vymezilo maximální množství skutečných kotevních úchytů. |
| --- | --- |

7.7.1

Souprava pásu se namontuje na vozík vybavený sedadlem a kotevními úchyty definovanými v příloze 6 tohoto předpisu. Nicméně jestliže souprava pásu je určena určitému vozidlu nebo určitým typům vozidel, technická zkušebna provádějící zkoušky stanoví vzdálenosti mezi figurínou a kotevními úchyty buď v souladu s montážními pokyny dodanými společně s pásem, nebo ve shodě s údaji dodanými výrobcem vozidla. Pokud je pás vybavený zařízením pro výškové seřízení pásu, jak je stanoveno v bodu 2.9.6, musí se poloha zařízení a zajišťovacích prostředků shodovat s uspořádáním daným konstrukčním provedením vozidla.

V případě, kdy byla provedena dynamická zkouška pro typ vozidla, není nutno ji opakovat u ostatních typů vozidel, u kterých je každý kotevní úchyt vzdálen méně než 50 mm od odpovídajícího kotevního úchytu zkoušeného pásu. Alternativně mohou výrobci stanovit hypotetické kotevní polohy ke zkoušení, aby se vymezilo maximální množství skutečných kotevních úchytů.

| 7.7.1.1 | U bezpečnostního pásu nebo zádržného systému tvořícího část soupravy, pro niž se požaduje schválení typu jako pro zádržný systém, se bezpečnostní pás namontuje na část nosné konstrukce vozidla, na niž se zádržný systém běžně připevňuje, a tato část musí být pevně uchycena ke zkušebnímu vozíku způsobem stanoveným v bodech 7.7.1.2 a 7.7.1.6.
  U bezpečnostního pásu nebo zádržného systému s předpínacími zařízeními spočívajícími na jiných součástech než těch, které jsou zahrnuty v samotné soupravě pásu, se souprava pásu namontuje na zkušební vozík společně s dalšími nezbytnými díly vozidla způsobem stanoveným v bodech 7.7.1.2 a 7.7.1.6.
  Alternativně v případě, kdy taková zařízení nelze testovat na zkušebním vozíku, může výrobce prokázat běžnou zkouškou čelním nárazem při 50 km/h ve shodě s postupem ISO 3560 (1975), že zařízení vyhovuje požadavkům předpisu. |
| --- | --- |

7.7.1.1

U bezpečnostního pásu nebo zádržného systému tvořícího část soupravy, pro niž se požaduje schválení typu jako pro zádržný systém, se bezpečnostní pás namontuje na část nosné konstrukce vozidla, na niž se zádržný systém běžně připevňuje, a tato část musí být pevně uchycena ke zkušebnímu vozíku způsobem stanoveným v bodech 7.7.1.2 a 7.7.1.6.

U bezpečnostního pásu nebo zádržného systému s předpínacími zařízeními spočívajícími na jiných součástech než těch, které jsou zahrnuty v samotné soupravě pásu, se souprava pásu namontuje na zkušební vozík společně s dalšími nezbytnými díly vozidla způsobem stanoveným v bodech 7.7.1.2 a 7.7.1.6.

Alternativně v případě, kdy taková zařízení nelze testovat na zkušebním vozíku, může výrobce prokázat běžnou zkouškou čelním nárazem při 50 km/h ve shodě s postupem ISO 3560 (1975), že zařízení vyhovuje požadavkům předpisu.

| 7.7.1.2 | Metoda použitá k zajištění vozidla během zkoušky nesmí mít za následek zesílení kotevních úchytů sedadel nebo bezpečnostních pásů, popřípadě zmenšení běžné deformace nosné konstrukce. Žádná přední část vozidla nesmí omezovat dopředný pohyb figuríny kromě nohou, a tím snižovat zatížení působící na zádržný systém během zkoušky. Odstraněné části nosné konstrukce lze nahradit díly rovnocenné pevnosti za předpokladu, že nebrání pohybu figuríny vpřed. |
| --- | --- |

7.7.1.2

Metoda použitá k zajištění vozidla během zkoušky nesmí mít za následek zesílení kotevních úchytů sedadel nebo bezpečnostních pásů, popřípadě zmenšení běžné deformace nosné konstrukce. Žádná přední část vozidla nesmí omezovat dopředný pohyb figuríny kromě nohou, a tím snižovat zatížení působící na zádržný systém během zkoušky. Odstraněné části nosné konstrukce lze nahradit díly rovnocenné pevnosti za předpokladu, že nebrání pohybu figuríny vpřed.

| 7.7.1.3 | Zajišťovací zařízení se považuje za dostačující, pokud neovlivní prostor zahrnující celou šířku nosné konstrukce a jestliže vozidlo nebo jeho konstrukce je zablokovaná nebo znehybněna vpředu ve vzdálenosti nejméně 500 mm od kotevních úchytů zádržného systému. V zadní části se konstrukce zajistí v dostatečné vzdálenosti za kotevními úchyty tak, aby se splnily požadavky bodu 7.7.1.2. |
| --- | --- |

7.7.1.3

Zajišťovací zařízení se považuje za dostačující, pokud neovlivní prostor zahrnující celou šířku nosné konstrukce a jestliže vozidlo nebo jeho konstrukce je zablokovaná nebo znehybněna vpředu ve vzdálenosti nejméně 500 mm od kotevních úchytů zádržného systému. V zadní části se konstrukce zajistí v dostatečné vzdálenosti za kotevními úchyty tak, aby se splnily požadavky bodu 7.7.1.2.

| 7.7.1.4 | Sedadla se upevní a umístí v poloze k řízení zvolené technickou zkušebnou provádějící zkoušky pro schválení, aby se vytvořily co nejméně příznivé podmínky, pokud jde o pevnost slučitelnou s umístěním figuríny na vozidle. Polohy sedadel se uvedou v protokolu. Pokud má mít sedadlo seřiditelné opěradlo, musí se zajistit v poloze předepsané výrobcem, nebo pokud pokyny neexistují, takovým způsobem, aby opěradlo svíralo efektivní úhel co nejblíže 25o u vozidel kategorie M1 a N1 a co nejblíže 15o u vozidel všech ostatních kategorií. |
| --- | --- |

7.7.1.4

Sedadla se upevní a umístí v poloze k řízení zvolené technickou zkušebnou provádějící zkoušky pro schválení, aby se vytvořily co nejméně příznivé podmínky, pokud jde o pevnost slučitelnou s umístěním figuríny na vozidle. Polohy sedadel se uvedou v protokolu. Pokud má mít sedadlo seřiditelné opěradlo, musí se zajistit v poloze předepsané výrobcem, nebo pokud pokyny neexistují, takovým způsobem, aby opěradlo svíralo efektivní úhel co nejblíže 25o u vozidel kategorie M1 a N1 a co nejblíže 15o u vozidel všech ostatních kategorií.

| 7.7.1.5 | Pro hodnocení požadavků podle bodu 6.4.1.4.1 se sedadlo posuzuje v nejpřednější řídící nebo cestovní poloze odpovídající rozměrům figuríny. |
| --- | --- |

7.7.1.5

Pro hodnocení požadavků podle bodu 6.4.1.4.1 se sedadlo posuzuje v nejpřednější řídící nebo cestovní poloze odpovídající rozměrům figuríny.

| 7.7.1.6 | Všechna sedadla kterékoli skupiny sedadel se zkoušejí současně. |
| --- | --- |

7.7.1.6

Všechna sedadla kterékoli skupiny sedadel se zkoušejí současně.

| 7.7.1.7 | Dynamické zkoušky systému postrojového pásu se provedou bez rozkrokového popruhu (soupravy), pokud je k dispozici. |
| --- | --- |

7.7.1.7

Dynamické zkoušky systému postrojového pásu se provedou bez rozkrokového popruhu (soupravy), pokud je k dispozici.

| 7.7.2 | Souprava pásu se připevní na figurínu podle přílohy 7 tohoto předpisu následovně: Mezi záda figuríny a opěradlo sedadla se umístí deska tloušťky 25 mm. Figurína se pevně připoutá pásem. Poté se deska odebere tak, aby byla celá délka zad figuríny v kontaktu s opěradlem sedadla. Provede se kontrola, která zajistí, že obě části spony jsou zapnuty tak, aby se nesnížila spolehlivost uzávěru. |
| --- | --- |

7.7.2

Souprava pásu se připevní na figurínu podle přílohy 7 tohoto předpisu následovně: Mezi záda figuríny a opěradlo sedadla se umístí deska tloušťky 25 mm. Figurína se pevně připoutá pásem. Poté se deska odebere tak, aby byla celá délka zad figuríny v kontaktu s opěradlem sedadla. Provede se kontrola, která zajistí, že obě části spony jsou zapnuty tak, aby se nesnížila spolehlivost uzávěru.

| 7.7.3 | Volné konce popruhů se protáhnou dostatečně daleko za seřizovací zařízení, aby se umožnil jejich prokluz. |
| --- | --- |

7.7.3

Volné konce popruhů se protáhnou dostatečně daleko za seřizovací zařízení, aby se umožnil jejich prokluz.

| 7.7.4 | Poté se vozík urychlí tak, že v okamžiku nárazu činí rychlost jízdy 50 km/h ± 1 km/h a figurína se přitom nepohne. Brzdná dráha vozíku musí být 40 cm ± 5 cm. Vozík během zpomalování zůstává ve vodorovné poloze. Zpomalení vozíku se dosáhne přístrojem popsaným v příloze 6 tohoto předpisu nebo jiným zařízením, poskytujícím stejné výsledky. Tento přístroj musí splňovat výkonové vlastnosti uvedené v příloze 8 tohoto předpisu. |
| --- | --- |

7.7.4

Poté se vozík urychlí tak, že v okamžiku nárazu činí rychlost jízdy 50 km/h ± 1 km/h a figurína se přitom nepohne. Brzdná dráha vozíku musí být 40 cm ± 5 cm. Vozík během zpomalování zůstává ve vodorovné poloze. Zpomalení vozíku se dosáhne přístrojem popsaným v příloze 6 tohoto předpisu nebo jiným zařízením, poskytujícím stejné výsledky. Tento přístroj musí splňovat výkonové vlastnosti uvedené v příloze 8 tohoto předpisu.

| 7.7.5 | Změří se rychlost vozíku bezprostředně před nárazem, posun figuríny dopředu a rychlost hrudníku při posunutí o 300 mm. |
| --- | --- |

7.7.5

Změří se rychlost vozíku bezprostředně před nárazem, posun figuríny dopředu a rychlost hrudníku při posunutí o 300 mm.

| 7.7.6 | Po nárazu se souprava pásu nebo zádržného systému a jeho tuhých částí vizuálně zkontroluje bez rozepnutí spony, aby se zjistilo, zda nedošlo k poruše nebo přetržení. Po zkoušce se u zádržných systémů rovněž zjistí, zda části nosné konstrukce, které jsou připojeny k vozíku, neutrpěly žádnou viditelnou trvalou deformaci. Pokud se taková deformace projeví, je třeba tuto skutečnost vzít v úvahu při každém výpočtu provedeném podle bodu 6.4.1.4.1. |
| --- | --- |

7.7.6

Po nárazu se souprava pásu nebo zádržného systému a jeho tuhých částí vizuálně zkontroluje bez rozepnutí spony, aby se zjistilo, zda nedošlo k poruše nebo přetržení. Po zkoušce se u zádržných systémů rovněž zjistí, zda části nosné konstrukce, které jsou připojeny k vozíku, neutrpěly žádnou viditelnou trvalou deformaci. Pokud se taková deformace projeví, je třeba tuto skutečnost vzít v úvahu při každém výpočtu provedeném podle bodu 6.4.1.4.1.

7.8   Zkouška rozepínání spony

| 7.8.1 | K této zkoušce se použijí soupravy pásu nebo zádržné systémy, které se již podrobily dynamické zkoušce v souladu s bodem 7.7. |
| --- | --- |

7.8.1

K této zkoušce se použijí soupravy pásu nebo zádržné systémy, které se již podrobily dynamické zkoušce v souladu s bodem 7.7.

| 7.8.2 | Souprava pásu se sejme ze zkušebního vozíku bez rozepnutí spony. Spona se zatíží přímým tahem za popruhy, které jsou k ní upevněny, tak aby na všechny popruhy působila síla

   daN. (Rozumí se, že „n“ je počet popruhů, které jsou připojeny k zapnuté sponě). V případě, kdy je spona připojena k tuhé konstrukční části, použije se zatížení ve stejném úhlu, jaký tvoří spona a tuhý konec během dynamické zkoušky. Zatížení se aplikuje rychlostí 400 ± 20 mm/min na geometrický střed uvolňovacího tlačítka spony podél pevné osy rovnoběžně s počátečním směrem pohybu tlačítka. Během použití síly potřebné k rozepnutí spony, musí být spona uchycena k pevné podpěře. Výše uvedené zatížení nepřevýší mez stanovenou v bodu 6.2.2.5. Místo dotyku zkušebního zařízení musí mít kulový tvar s poloměrem 2,5 mm ±0,1 mm. Musí mít leštěný kovový povrch. |
| --- | --- |

7.8.2

Formula

| 7.8.3 | Změří se síla potřebná k rozepnutí spony a zaznamená se každá zjištěná závada spony. |
| --- | --- |

7.8.3

Změří se síla potřebná k rozepnutí spony a zaznamená se každá zjištěná závada spony.

| 7.8.4 | Po zkoušce rozepínání spony se prohlédnou součásti soupravy pásu nebo zádržného zařízení, které se podrobily zkouškám stanoveným v bodu 7.7 a ve zkušebním protokolu se zaznamená rozsah poškození, které souprava pásu nebo zádržného systému utrpěla během dynamické zkoušky. |
| --- | --- |

7.8.4

Po zkoušce rozepínání spony se prohlédnou součásti soupravy pásu nebo zádržného zařízení, které se podrobily zkouškám stanoveným v bodu 7.7 a ve zkušebním protokolu se zaznamená rozsah poškození, které souprava pásu nebo zádržného systému utrpěla během dynamické zkoušky.

7.9   Dodatečné zkoušky bezpečnostních pásů s předpínacím zařízením

7.9.1   Kondiciování

Předpínací zařízení lze oddělit od zkoušeného bezpečnostního pásu a ponechat po dobu 24 hodin při teplotě 60o ± 5 oC. Poté se teplota zvýší na 100o ± 5 oC po dobu dvou hodin. Následně se zařízení ponechá 24 hodin v prostředí o teplotě –30o ± 5 oC. Po kondiciování se zařízení ohřeje na pokojovou teplotu. Pokud bylo zařízení odděleno, připevní se opět k bezpečnostnímu pásu.

7.10   Zkušební protokol

| 7.10.1 | Ve zkušebním protokolu se zaznamenají výsledky všech zkoušek podle bodu 7 a zejména rychlost vozíku, maximální dopředný pohyb figuríny, poloha spony během zkoušky – pokud se může měnit, síla potřebná k rozepnutí spony a každá závada nebo přetržení. Jestliže podle bodu 7.7.1 nebyla dodrženo umístění kotevních úchytů stanovené v příloze 6 tohoto předpisu, uvede se ve zkušebním protokolu, jak byla namontována souprava bezpečnostního pásu a zádržný systém a zaznamenají se důležité úhly a rozměry. Protokol také zmíní jakoukoliv deformaci nebo zlomení spony, které se projevily během zkoušky. U zádržného systému zkušební protokol rovněž stanoví způsob uchycení nosné konstrukce vozidla na vozík, polohu sedadel a sklon jejich opěradel. Jestliže dopředný pohyb figuríny převýšil hodnotu stanovenou v bodu 6.4.1.3.2, protokol uvede, zda byly splněny požadavky bodu 6.4.1.4. |
| --- | --- |

7.10.1

Ve zkušebním protokolu se zaznamenají výsledky všech zkoušek podle bodu 7 a zejména rychlost vozíku, maximální dopředný pohyb figuríny, poloha spony během zkoušky – pokud se může měnit, síla potřebná k rozepnutí spony a každá závada nebo přetržení. Jestliže podle bodu 7.7.1 nebyla dodrženo umístění kotevních úchytů stanovené v příloze 6 tohoto předpisu, uvede se ve zkušebním protokolu, jak byla namontována souprava bezpečnostního pásu a zádržný systém a zaznamenají se důležité úhly a rozměry. Protokol také zmíní jakoukoliv deformaci nebo zlomení spony, které se projevily během zkoušky. U zádržného systému zkušební protokol rovněž stanoví způsob uchycení nosné konstrukce vozidla na vozík, polohu sedadel a sklon jejich opěradel. Jestliže dopředný pohyb figuríny převýšil hodnotu stanovenou v bodu 6.4.1.3.2, protokol uvede, zda byly splněny požadavky bodu 6.4.1.4.

8.   POŽADAVKY NA MONTÁŽ DO VOZIDLA

8.1   Vybavení vozidla

| 8.1.1 | S výjimkou sklopných sedadel (podle definice v předpisu č. 14) a sedadel používaných pouze tehdy, když vozidlo stojí, musí sedadla vozidel kategorie M a N uvedená v příloze 7 konsolidované rezoluce (R.E.3) (8) (kromě vozidel kategorií M2 a M3, která náleží to třídy I nebo II podle předpisu č. 36, do třídy A podle předpisu č. 52 a do třídy I nebo II a A podle předpisu č. 107) být vybavena bezpečnostními pásy nebo zádržnými systémy, které splňují požadavky tohoto předpisu. |
| --- | --- |

8.1.1

S výjimkou sklopných sedadel (podle definice v předpisu č. 14) a sedadel používaných pouze tehdy, když vozidlo stojí, musí sedadla vozidel kategorie M a N uvedená v příloze 7 konsolidované rezoluce (R.E.3) (8) (kromě vozidel kategorií M2 a M3, která náleží to třídy I nebo II podle předpisu č. 36, do třídy A podle předpisu č. 52 a do třídy I nebo II a A podle předpisu č. 107) být vybavena bezpečnostními pásy nebo zádržnými systémy, které splňují požadavky tohoto předpisu.

| 8.1.2 | Pro všechna místa k sezení, která vyžadují montáž bezpečnostních pásů nebo zádržných systémů, musí být použity takové typy bezpečnostních pásů nebo zádržných systémů, které jsou výslovně stanoveny v příloze 16 (s nimiž nelze použít ani navíječe bez blokování (bod 2.14.1), ani navíječe s ručním odblokováním (bod 2.14.2)). Pro všechna místa k sezení, pro která jsou v příloze 16 předepsány břišní bezpečnostní pásy typu B, je povoleno použít pásy typu Br3, kromě případu, kdy se při běžném zapnutí spony stáhnou na délku, která značně ztíží pohodlí. |
| --- | --- |

8.1.2

Pro všechna místa k sezení, která vyžadují montáž bezpečnostních pásů nebo zádržných systémů, musí být použity takové typy bezpečnostních pásů nebo zádržných systémů, které jsou výslovně stanoveny v příloze 16 (s nimiž nelze použít ani navíječe bez blokování (bod 2.14.1), ani navíječe s ručním odblokováním (bod 2.14.2)). Pro všechna místa k sezení, pro která jsou v příloze 16 předepsány břišní bezpečnostní pásy typu B, je povoleno použít pásy typu Br3, kromě případu, kdy se při běžném zapnutí spony stáhnou na délku, která značně ztíží pohodlí.

| 8.1.2.1 | Pro vnější místa k sezení, která nejsou předními místy, uvedená v příloze 16 a označená symbolem Ø je však ve vozidlech kategorie N1 povolena montáž břišního pásu typu Br4m nebo Br4Nm, jestliže mezi sedadlem a nejbližší boční stěnou vozidla existuje průchod určený k umožnění přístupu cestujících do dalších částí vozidla. Prostor mezi sedadlem a boční stěnou se pokládá za průchod, pokud vzdálenost mezi touto boční stěnou při uzavření všech dveří je větší než 500 mm, přičemž v úvahu se bere vertikální podélná rovina procházející osou příslušného sedadla, měřená v poloze R-bodu a svisle ke střední podélné rovině vozidla. |
| --- | --- |

8.1.2.1

Pro vnější místa k sezení, která nejsou předními místy, uvedená v příloze 16 a označená symbolem Ø je však ve vozidlech kategorie N1 povolena montáž břišního pásu typu Br4m nebo Br4Nm, jestliže mezi sedadlem a nejbližší boční stěnou vozidla existuje průchod určený k umožnění přístupu cestujících do dalších částí vozidla. Prostor mezi sedadlem a boční stěnou se pokládá za průchod, pokud vzdálenost mezi touto boční stěnou při uzavření všech dveří je větší než 500 mm, přičemž v úvahu se bere vertikální podélná rovina procházející osou příslušného sedadla, měřená v poloze R-bodu a svisle ke střední podélné rovině vozidla.

| 8.1.3 | V případě, že nejsou bezpečnostní pásy předepsány, může si výrobce zvolit jakýkoli typ bezpečnostního pásu nebo zádržného systému vyhovující tomuto předpisu. Pro ta místa k sezení, pro která jsou v příloze 16 předepsány břišní pásy, se jako alternativa mohou použít pásy typu A povolené v příloze 16. |
| --- | --- |

8.1.3

V případě, že nejsou bezpečnostní pásy předepsány, může si výrobce zvolit jakýkoli typ bezpečnostního pásu nebo zádržného systému vyhovující tomuto předpisu. Pro ta místa k sezení, pro která jsou v příloze 16 předepsány břišní pásy, se jako alternativa mohou použít pásy typu A povolené v příloze 16.

| 8.1.4 | U tříbodových pásů s navíječi musí alespoň jeden navíječ působit na ramenní popruh. |
| --- | --- |

8.1.4

U tříbodových pásů s navíječi musí alespoň jeden navíječ působit na ramenní popruh.

| 8.1.5 | Kromě vozidel kategorie M1 lze místo navíječe typu 4 (bod 2.14.4) povolit navíječ s nouzovým blokováním typu 4N (bod 2.14.5), pokud se ke spokojenosti technické zkušebny odpovědné za zkoušky prokáže, že použití navíječe typu 4 by nebylo praktické. |
| --- | --- |

8.1.5

Kromě vozidel kategorie M1 lze místo navíječe typu 4 (bod 2.14.4) povolit navíječ s nouzovým blokováním typu 4N (bod 2.14.5), pokud se ke spokojenosti technické zkušebny odpovědné za zkoušky prokáže, že použití navíječe typu 4 by nebylo praktické.

| 8.1.6 | U předních vnějších a předních středních míst k sezení uvedených v příloze 16 a označených symbolem * se břišní pásy typu, který je v této příloze uveden, považují za dostačující, jestliže je čelní sklo umístěno mimo vztažnou zónu stanovenou v příloze 1 předpisu č. 21.
  Co se týče bezpečnostních pásů, považuje se čelní sklo za část vztažné zóny, pokud může mít statický kontakt se zkušebním zařízením za použití metody popsané v příloze 1 předpisu č. 21. |
| --- | --- |

8.1.6

U předních vnějších a předních středních míst k sezení uvedených v příloze 16 a označených symbolem * se břišní pásy typu, který je v této příloze uveden, považují za dostačující, jestliže je čelní sklo umístěno mimo vztažnou zónu stanovenou v příloze 1 předpisu č. 21.

Co se týče bezpečnostních pásů, považuje se čelní sklo za část vztažné zóny, pokud může mít statický kontakt se zkušebním zařízením za použití metody popsané v příloze 1 předpisu č. 21.

| 8.1.7 | Všechna místa k sezení označená v příloze 16 symbolem • musí být vybavena tříbodovými bezpečnostními pásy typu dle specifikace v příloze 16, s výjimkou splnění některé z následujících podmínek – v takovém případě lze montovat dvoubodové pásy typu specifikovaného v příloze 16: |
| --- | --- |

8.1.7

Všechna místa k sezení označená v příloze 16 symbolem • musí být vybavena tříbodovými bezpečnostními pásy typu dle specifikace v příloze 16, s výjimkou splnění některé z následujících podmínek – v takovém případě lze montovat dvoubodové pásy typu specifikovaného v příloze 16:

| 8.1.7.1 | pokud jsou přímo před tímto místem sedadlo nebo jiné konstrukční části vozidla vyhovující bodu 3.5 přílohy 1 předpisu č. 80 nebo |
| --- | --- |

8.1.7.1

pokud jsou přímo před tímto místem sedadlo nebo jiné konstrukční části vozidla vyhovující bodu 3.5 přílohy 1 předpisu č. 80 nebo

| 8.1.7.2 | žádná část vozidla není ve vztažné zóně nebo se do ní nedostane, je-li vozidlo v pohybu, nebo |
| --- | --- |

8.1.7.2

žádná část vozidla není ve vztažné zóně nebo se do ní nedostane, je-li vozidlo v pohybu, nebo

| 8.1.7.3 | konstrukční díly vozidla v rámci uvedené vztažné zóny splňují požadavky na pohlcování energie stanovené v příloze 6 předpisu č. 80. |
| --- | --- |

8.1.7.3

konstrukční díly vozidla v rámci uvedené vztažné zóny splňují požadavky na pohlcování energie stanovené v příloze 6 předpisu č. 80.

| 8.1.8 | S výjimkou případu zahrnutého v bodu 8.1.9 musí být každé místo pro cestujícího, které je vybaveno airbagem, opatřeno výstrahou varující před použitím dozadu směrovaného dětského zádržného systému. Výstražný štítek v podobě piktogramu, který může obsahovat vysvětlující text, musí být trvale připevněn a umístěn tak, aby ho před sebou snadno viděla osoba, která se na toto sedadlo chystá nainstalovat dětský zádržný systém směrovaný dozadu. Příklad možného provedení piktogramu je na obrázku 1. Pokud není štítek viditelný při zavřených dveřích, musí být trvale viditelné upozornění na tento štítek.
  Obrázek 1



  Barvy:






  — | piktogram je červený, |
| --- | --- | --- |

8.1.8

S výjimkou případu zahrnutého v bodu 8.1.9 musí být každé místo pro cestujícího, které je vybaveno airbagem, opatřeno výstrahou varující před použitím dozadu směrovaného dětského zádržného systému. Výstražný štítek v podobě piktogramu, který může obsahovat vysvětlující text, musí být trvale připevněn a umístěn tak, aby ho před sebou snadno viděla osoba, která se na toto sedadlo chystá nainstalovat dětský zádržný systém směrovaný dozadu. Příklad možného provedení piktogramu je na obrázku 1. Pokud není štítek viditelný při zavřených dveřích, musí být trvale viditelné upozornění na tento štítek.

Obrázek 1

Image

Barvy:

—

piktogram je červený,

| — | sedadlo, dětská sedačka a obrysová linka airbagu jsou černé, |
| --- | --- |

—

sedadlo, dětská sedačka a obrysová linka airbagu jsou černé,

| — | slovo airbag stejně jako samotný airbag jsou bílé. |
| --- | --- |

—

slovo airbag stejně jako samotný airbag jsou bílé.

| 8.1.9 | Požadavky bodu 8.1.8 neplatí, pokud je vozidlo vybaveno mechanismem, který automaticky detekuje dozadu směrovaný dětský zádržný systém a zajišťuje, aby při osazení takového dětského zádržného systému airbag nebyl aktivován. |
| --- | --- |

8.1.9

Požadavky bodu 8.1.8 neplatí, pokud je vozidlo vybaveno mechanismem, který automaticky detekuje dozadu směrovaný dětský zádržný systém a zajišťuje, aby při osazení takového dětského zádržného systému airbag nebyl aktivován.

| 8.1.10 | U sedadel, která se mohou otáčet nebo umístit v jiných směrech, pokud vozidlo stojí, požadavky bodu 8.1.1 platí pouze pro takovou orientaci, která je v souladu s tímto předpisem určena pro běžné použití při jízdě vozidla po silnici. |
| --- | --- |

8.1.10

U sedadel, která se mohou otáčet nebo umístit v jiných směrech, pokud vozidlo stojí, požadavky bodu 8.1.1 platí pouze pro takovou orientaci, která je v souladu s tímto předpisem určena pro běžné použití při jízdě vozidla po silnici.

8.2   Obecné požadavky

| 8.2.1 | Bezpečnostní pásy, zádržné systémy a dětské zádržné systémy ISOFIX podle tabulky 2 dodatku 3 přílohy 17 se uchycují do kotevních úchytů vyhovujících specifikacím uvedeným v předpise č. 14, jako je konstrukční a rozměrová charakteristika, počet kotevních úchytů a požadavky na pevnost. |
| --- | --- |

8.2.1

Bezpečnostní pásy, zádržné systémy a dětské zádržné systémy ISOFIX podle tabulky 2 dodatku 3 přílohy 17 se uchycují do kotevních úchytů vyhovujících specifikacím uvedeným v předpise č. 14, jako je konstrukční a rozměrová charakteristika, počet kotevních úchytů a požadavky na pevnost.

| 8.2.2 | Bezpečnostní pásy, zádržné systémy, dětské zádržné systémy a dětské zádržné systémy ISOFIX doporučené výrobcem podle tabulek 1 a 2 dodatku 3 přílohy 17 se montují tak, aby uspokojivě fungovaly a snižovaly riziko zranění v případě nehody. Musí být namontovány tak, aby se zejména: |
| --- | --- |

8.2.2

Bezpečnostní pásy, zádržné systémy, dětské zádržné systémy a dětské zádržné systémy ISOFIX doporučené výrobcem podle tabulek 1 a 2 dodatku 3 přílohy 17 se montují tak, aby uspokojivě fungovaly a snižovaly riziko zranění v případě nehody. Musí být namontovány tak, aby se zejména:

| 8.2.2.1 | popruhy nedostaly do nebezpečné polohy; |
| --- | --- |

8.2.2.1

popruhy nedostaly do nebezpečné polohy;

| 8.2.2.2 | minimalizovalo nebezpečí sklouznutí správně nasazeného pásu z ramene upoutané osoby při jejím pohybu vpřed; |
| --- | --- |

8.2.2.2

minimalizovalo nebezpečí sklouznutí správně nasazeného pásu z ramene upoutané osoby při jejím pohybu vpřed;

| 8.2.2.3 | minimalizovalo nebezpečí poškození popruhu dotykem s ostrými částmi vozidla nebo konstrukce sedadla, s dětskými zádržnými systémy nebo dětskými zádržnými systémy ISOFIX doporučenými výrobcem podle tabulek 1 a 2 dodatku 3 přílohy 17. |
| --- | --- |

8.2.2.3

minimalizovalo nebezpečí poškození popruhu dotykem s ostrými částmi vozidla nebo konstrukce sedadla, s dětskými zádržnými systémy nebo dětskými zádržnými systémy ISOFIX doporučenými výrobcem podle tabulek 1 a 2 dodatku 3 přílohy 17.

| 8.2.2.4 | Bezpečnostní pásy na jednotlivých místech k sezení musejí být provedeny a namontovány tak, aby byly snadno dostupné k použití. Kromě toho tam, kde lze sklopit celé sedadlo nebo sedák či opěradlo sedadla pro usnadnění přístupu do zadního prostoru vozidla nebo uložení zboží nebo zavazadel do zavazadlového prostoru, musejí být bezpečnostní pásy po sklopení sedadel zpět do původní polohy snadno přístupné tak, aby je z místa pod sedadlem nebo za ním podle pokynů v uživatelské příručce bez nutnosti odborného proškolení či praxe snadno vyjmula jedna osoba. |
| --- | --- |

8.2.2.4

Bezpečnostní pásy na jednotlivých místech k sezení musejí být provedeny a namontovány tak, aby byly snadno dostupné k použití. Kromě toho tam, kde lze sklopit celé sedadlo nebo sedák či opěradlo sedadla pro usnadnění přístupu do zadního prostoru vozidla nebo uložení zboží nebo zavazadel do zavazadlového prostoru, musejí být bezpečnostní pásy po sklopení sedadel zpět do původní polohy snadno přístupné tak, aby je z místa pod sedadlem nebo za ním podle pokynů v uživatelské příručce bez nutnosti odborného proškolení či praxe snadno vyjmula jedna osoba.

| 8.2.2.5 | Technická zkušebna ověří, zda jsou při jazyku zapnutém ve sponě a bez cestujícího na místě splněny tyto podmínky: |
| --- | --- |

8.2.2.5

Technická zkušebna ověří, zda jsou při jazyku zapnutém ve sponě a bez cestujícího na místě splněny tyto podmínky:

| 8.2.2.5.1 | pás je natolik volný, že nebrání správné montáži dětských zádržných systémů doporučených výrobcem a |
| --- | --- |

8.2.2.5.1

pás je natolik volný, že nebrání správné montáži dětských zádržných systémů doporučených výrobcem a

| 8.2.2.5.2 | zatažením za ramenní část tříbodového pásu se vnějším působením vnese do břišní části pásu tah nejméně 50 N. |
| --- | --- |

8.2.2.5.2

zatažením za ramenní část tříbodového pásu se vnějším působením vnese do břišní části pásu tah nejméně 50 N.

8.3   Zvláštní požadavky na tuhé konstrukční části vestavěné do bezpečnostních pásů nebo zádržných systémů

| 8.3.1 | Tuhé části, jako jsou spony, seřizovací zařízení a připevňovací kování, nesmějí při nehodě zvyšovat nebezpečí zranění uživatele nebo jiných cestujících ve vozidle. |
| --- | --- |

8.3.1

Tuhé části, jako jsou spony, seřizovací zařízení a připevňovací kování, nesmějí při nehodě zvyšovat nebezpečí zranění uživatele nebo jiných cestujících ve vozidle.

| 8.3.2 | Zařízení pro uvolnění spony pásu musí být pro uživatele zřetelně viditelné a snadno dosažitelné a musí být konstruováno tak, aby se nemohlo neúmyslně či náhodou otevřít. Spona musí být umístěna tak, aby byla snadno přístupná záchranářům, kteří v nouzové situaci potřebují uživatele z pásu rychle uvolnit.
  Spona se umístí tak, aby jak bez zatížení, taky i v době, kdy je zatížena hmotností uživatele, ji mohl uživatel rozepnout jednoduchým pohybem ruky jedním směrem.
  V případě bezpečnostních pásů nebo zádržných systémů pro přední vnější místa k sezení kromě postrojových pásů, musí být sponu možné zapnout stejným způsobem.
  Provede se kontrola, zda není při kontaktu spony s uživatelem šířka kontaktního povrchu méně než 46 mm.
  Provede se kontrola, která zajistí, že pokud je spona v kontaktu s uživatelem, kontaktní povrch vyhovuje požadavkům bodu 6.2.2.1 tohoto předpisu. |
| --- | --- |

8.3.2

Zařízení pro uvolnění spony pásu musí být pro uživatele zřetelně viditelné a snadno dosažitelné a musí být konstruováno tak, aby se nemohlo neúmyslně či náhodou otevřít. Spona musí být umístěna tak, aby byla snadno přístupná záchranářům, kteří v nouzové situaci potřebují uživatele z pásu rychle uvolnit.

Spona se umístí tak, aby jak bez zatížení, taky i v době, kdy je zatížena hmotností uživatele, ji mohl uživatel rozepnout jednoduchým pohybem ruky jedním směrem.

V případě bezpečnostních pásů nebo zádržných systémů pro přední vnější místa k sezení kromě postrojových pásů, musí být sponu možné zapnout stejným způsobem.

Provede se kontrola, zda není při kontaktu spony s uživatelem šířka kontaktního povrchu méně než 46 mm.

Provede se kontrola, která zajistí, že pokud je spona v kontaktu s uživatelem, kontaktní povrch vyhovuje požadavkům bodu 6.2.2.1 tohoto předpisu.

| 8.3.3 | Je-li pás nasazen, nastaví se automaticky tak, aby se řádně přizpůsobil uživateli, nebo musí být zkonstruován tak, aby ruční seřizovací zařízení bylo uživateli po usednutí do sedadla snadno přístupné a použitelné. Pás rovněž musí být možno utáhnout jednou rukou a tím ho přizpůsobit postavě uživatele a poloze sedadla. |
| --- | --- |

8.3.3

Je-li pás nasazen, nastaví se automaticky tak, aby se řádně přizpůsobil uživateli, nebo musí být zkonstruován tak, aby ruční seřizovací zařízení bylo uživateli po usednutí do sedadla snadno přístupné a použitelné. Pás rovněž musí být možno utáhnout jednou rukou a tím ho přizpůsobit postavě uživatele a poloze sedadla.

| 8.3.4 | Bezpečnostní pásy nebo zádržné systémy s navíječi musejí být namontovány tak, aby navíječe mohly správně pracovat a účinně navinovat popruh. |
| --- | --- |

8.3.4

Bezpečnostní pásy nebo zádržné systémy s navíječi musejí být namontovány tak, aby navíječe mohly správně pracovat a účinně navinovat popruh.

| 8.3.5 | V zájmu informovanosti uživatele vozidla o ustanoveních přijatých pro přepravu dětí musejí vozidla kategorie M1 a N1 splňovat požadavky na poskytování informací v příloze 17. Každé vozidlo kategorie M1 musí být vybaveno místy systému ISOFIX v souladu s příslušnými ustanoveními předpisu č. 14.
  První místo ISOFIX musí umožňovat instalaci minimálně jednoho ze tří vpřed směrovaných přípravků podle definice v dodatku 2 přílohy 17; druhé místo ISOFIX musí umožňovat instalaci minimálně jednoho ze tří dozadu směrovaných přípravků podle definice v dodatku 2 přílohy 17. V případě, kdy není instalace přípravku směrovaného dozadu v druhé řadě sedadel možná v důsledku konstrukce vozidla, je pro uvedenou druhou pozici ISOFIX povolena instalace jednoho ze šesti přípravků na libovolné místo ve vozidle. |
| --- | --- |

8.3.5

V zájmu informovanosti uživatele vozidla o ustanoveních přijatých pro přepravu dětí musejí vozidla kategorie M1 a N1 splňovat požadavky na poskytování informací v příloze 17. Každé vozidlo kategorie M1 musí být vybaveno místy systému ISOFIX v souladu s příslušnými ustanoveními předpisu č. 14.

První místo ISOFIX musí umožňovat instalaci minimálně jednoho ze tří vpřed směrovaných přípravků podle definice v dodatku 2 přílohy 17; druhé místo ISOFIX musí umožňovat instalaci minimálně jednoho ze tří dozadu směrovaných přípravků podle definice v dodatku 2 přílohy 17. V případě, kdy není instalace přípravku směrovaného dozadu v druhé řadě sedadel možná v důsledku konstrukce vozidla, je pro uvedenou druhou pozici ISOFIX povolena instalace jednoho ze šesti přípravků na libovolné místo ve vozidle.

9.   SHODNOST VÝROBY

Výrobní postupy musejí být v souladu s pokyny stanovenými v příloze 2 dohody (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) a musejí splňovat tyto požadavky:

| 9.1 | Každý typ vozidla, bezpečnostního pásu nebo zádržného systému schválený podle tohoto předpisu musí být vyroben tak, aby vyhověl schválenému typu splněním požadavků obsažených v bodech 6, 7 a 8. |
| --- | --- |

9.1

Každý typ vozidla, bezpečnostního pásu nebo zádržného systému schválený podle tohoto předpisu musí být vyroben tak, aby vyhověl schválenému typu splněním požadavků obsažených v bodech 6, 7 a 8.

| 9.2 | Musí být dodrženy minimální požadavky pro kontrolu shodnosti uvedené v příloze 14 tohoto předpisu. |
| --- | --- |

9.2

Musí být dodrženy minimální požadavky pro kontrolu shodnosti uvedené v příloze 14 tohoto předpisu.

| 9.3 | Orgán, který udělil schválení typu, může kdykoliv ověřit metody kontroly shodnosti použité u každého výrobního prostředku. Běžná četnost takových ověření je dvakrát ročně. |
| --- | --- |

9.3

Orgán, který udělil schválení typu, může kdykoliv ověřit metody kontroly shodnosti použité u každého výrobního prostředku. Běžná četnost takových ověření je dvakrát ročně.

10.   SANKCE ZA NESHODNOST VÝROBY

| 10.1 | Schválení udělené pro vozidlo nebo typ pásu či zádržného systému lze odejmout, jestliže požadavek stanovený v bodu 9.1 není splněn nebo jestliže zvolený(é) bezpečnostní pás(y) či zádržný(é) systém(y) neprošly zkouškami předepsanými v bodu 9.2. |
| --- | --- |

10.1

Schválení udělené pro vozidlo nebo typ pásu či zádržného systému lze odejmout, jestliže požadavek stanovený v bodu 9.1 není splněn nebo jestliže zvolený(é) bezpečnostní pás(y) či zádržný(é) systém(y) neprošly zkouškami předepsanými v bodu 9.2.

| 10.2 | Jestliže smluvní strana dohody uplatňující tento předpis odejme dříve udělené schválení, sdělí tuto skutečnost neprodleně dalším smluvním stranám uplatňujícím tento předpis prostřednictvím sdělení v příloze 1A nebo 1B tohoto předpisu (co je vhodnější). |
| --- | --- |

10.2

Jestliže smluvní strana dohody uplatňující tento předpis odejme dříve udělené schválení, sdělí tuto skutečnost neprodleně dalším smluvním stranám uplatňujícím tento předpis prostřednictvím sdělení v příloze 1A nebo 1B tohoto předpisu (co je vhodnější).

11.   ZMĚNY A ROZŠÍŘENÍ SCHVÁLENÍ TYPU VOZIDLA, TYPU BEZPEČNOSTNÍHO PÁSU NEBO ZÁDRŽNÉHO SYSTÉMU

| 11.1 | Každá změna typu vozidla nebo bezpečnostního pásu či zádržného systému nebo obou se musí oznámit správnímu orgánu, který schválil typ vozidla nebo typ pásu bezpečnostního pásu či zádržného systému. Tento orgán poté může: |
| --- | --- |

11.1

Každá změna typu vozidla nebo bezpečnostního pásu či zádržného systému nebo obou se musí oznámit správnímu orgánu, který schválil typ vozidla nebo typ pásu bezpečnostního pásu či zádržného systému. Tento orgán poté může:

| 11.1.1 | zvážit, zda provedené úpravy nebudou mít výrazně nepříznivý účinek a zda v každém případě vozidlo, bezpečnostní pás nebo zádržný systém stále splňují požadavky, nebo |
| --- | --- |

11.1.1

zvážit, zda provedené úpravy nebudou mít výrazně nepříznivý účinek a zda v každém případě vozidlo, bezpečnostní pás nebo zádržný systém stále splňují požadavky, nebo

| 11.1.2 | vyžádat od technické zkušebny odpovědné za provádění zkoušek další zkušební protokol. |
| --- | --- |

11.1.2

vyžádat od technické zkušebny odpovědné za provádění zkoušek další zkušební protokol.

| 11.2 | Aniž je dotčen bod 11.1, nepokládá se varianta vozidla, jehož hmotnost v provozním stavu je nižší než u vozidla, u kterého se provádějí schvalovací zkoušky, za změnu typu vozidla. |
| --- | --- |

11.2

Aniž je dotčen bod 11.1, nepokládá se varianta vozidla, jehož hmotnost v provozním stavu je nižší než u vozidla, u kterého se provádějí schvalovací zkoušky, za změnu typu vozidla.

| 11.3 | Potvrzení nebo odmítnutí schválení s uvedením změn se sdělí postupem stanoveným v bodu 5.2.3 nebo 5.3.3 smluvním stranám dohody uplatňujícím tento předpis. |
| --- | --- |

11.3

Potvrzení nebo odmítnutí schválení s uvedením změn se sdělí postupem stanoveným v bodu 5.2.3 nebo 5.3.3 smluvním stranám dohody uplatňujícím tento předpis.

| 11.4 | Příslušný orgán vydávající rozšíření schválení přiřadí takovému rozšíření sériové číslo a informuje ostatní smluvní strany dohody z roku 1958 uplatňující tento předpis prostřednictvím sdělení v souladu se vzorem v příloze 1A nebo 1B tohoto předpisu. |
| --- | --- |

11.4

Příslušný orgán vydávající rozšíření schválení přiřadí takovému rozšíření sériové číslo a informuje ostatní smluvní strany dohody z roku 1958 uplatňující tento předpis prostřednictvím sdělení v souladu se vzorem v příloze 1A nebo 1B tohoto předpisu.

12.   DEFINITIVNÍ UKONČENÍ VÝROBY

Pokud držitel schválení úplně zastaví výrobu zařízení schváleného podle tohoto předpisu, oznámí to orgánu, který schválení udělil. Po obdržení příslušného sdělení orgán informuje ostatní smluvní strany dohody z roku 1958 uplatňující tento předpis prostřednictvím sdělení v souladu se vzorem v příloze 1A nebo 1B tohoto předpisu.

13.   NÁVOD

V případě typu bezpečnostního pásu, který se dodává odděleně od vozidla, musí být na obalu a návodu k montáži jasně uveden typ vozidla, pro který je pás určen.

14.   NÁZVY A ADRESY TECHNICKÝCH ZKUŠEBEN PROVÁDĚJÍCÍCH SCHVALOVACÍ ZKOUŠKY A SPRÁVNÍCH ORGÁNŮ

Smluvní strany dohody z roku 1958 uplatňující tento předpis sdělí sekretariátu Spojených národů názvy a adresy technických zkušeben provádějících schvalovací zkoušky a správních orgánů, které udělují schválení a kterým se zasílají osvědčení o udělení schválení nebo odmítnutí či rozšíření nebo odejmutí schválení vydaného v jiných zemích.

15.   PŘECHODNÁ USTANOVENÍ

15.1   Schválení typu vozidla

| 15.1.1 | Počínaje oficiálním datem, kdy dodatek 15 k sérii změn 04 vstupuje v platnost, nesmí žádná smluvní strana uplatňující tento předpis odmítnout udělit schválení EHK podle tohoto předpisu ve znění dodatku 15 k sérii změn 04. |
| --- | --- |

15.1.1

Počínaje oficiálním datem, kdy dodatek 15 k sérii změn 04 vstupuje v platnost, nesmí žádná smluvní strana uplatňující tento předpis odmítnout udělit schválení EHK podle tohoto předpisu ve znění dodatku 15 k sérii změn 04.

| 15.1.2 | Po dvou letech od vstupu dodatku 15 k sérii změn 04 v platnost smluvní strany uplatňující tento předpis udělí schválení EHK, pouze pokud jsou splněny požadavky tohoto předpisu ve znění dodatku 15 k sérii změn 04 tohoto předpisu. |
| --- | --- |

15.1.2

Po dvou letech od vstupu dodatku 15 k sérii změn 04 v platnost smluvní strany uplatňující tento předpis udělí schválení EHK, pouze pokud jsou splněny požadavky tohoto předpisu ve znění dodatku 15 k sérii změn 04 tohoto předpisu.

| 15.1.3 | Po sedmi letech od vstupu dodatku 15 k sérii změn 04 v platnost smluvní strany mohou odmítnout uznávat schválení, která nebyla udělena v souladu s požadavky tohoto předpisu ve znění dodatku 15 k sérii změn 04 tohoto předpisu. Nicméně existující schválení vozidel jiných kategorií než M1, která nejsou dotčena dodatkem 15 k sérii změn 04 tohoto předpisu, zůstávají platná a smluvní strany uplatňující tento předpis je musí nadále uznávat. |
| --- | --- |

15.1.3

Po sedmi letech od vstupu dodatku 15 k sérii změn 04 v platnost smluvní strany mohou odmítnout uznávat schválení, která nebyla udělena v souladu s požadavky tohoto předpisu ve znění dodatku 15 k sérii změn 04 tohoto předpisu. Nicméně existující schválení vozidel jiných kategorií než M1, která nejsou dotčena dodatkem 15 k sérii změn 04 tohoto předpisu, zůstávají platná a smluvní strany uplatňující tento předpis je musí nadále uznávat.

| 15.1.3.1 | Nicméně od 1. října 2000 smluvní strany uplatňující tento předpis mohou u vozidel kategorie M1 a N1 odmítnout uznat schválení EHK, která nebyla udělena v souladu s dodatkem 8 k sérii změn 04 k tomuto předpisu, jestliže nejsou splněny požadavky na poskytování informací podle bodu 8.3.5 a přílohy 17. |
| --- | --- |

15.1.3.1

Nicméně od 1. října 2000 smluvní strany uplatňující tento předpis mohou u vozidel kategorie M1 a N1 odmítnout uznat schválení EHK, která nebyla udělena v souladu s dodatkem 8 k sérii změn 04 k tomuto předpisu, jestliže nejsou splněny požadavky na poskytování informací podle bodu 8.3.5 a přílohy 17.

15.2   Montáž bezpečnostních pásů

Tato přechodná ustanovení se vztahují pouze na montáž bezpečnostních pásů do vozidel a nemění označení bezpečnostního pásu.

| 15.2.1 | Počínaje oficiálním datem vstupu v platnost dodatku 12 k sérii změn 04 nesmí žádná smluvní strana uplatňující tento předpis odmítnout udělit schválení EHK podle tohoto předpisu ve znění dodatku 12 k sérii změn 04. |
| --- | --- |

15.2.1

Počínaje oficiálním datem vstupu v platnost dodatku 12 k sérii změn 04 nesmí žádná smluvní strana uplatňující tento předpis odmítnout udělit schválení EHK podle tohoto předpisu ve znění dodatku 12 k sérii změn 04.

| 15.2.2 | Po uplynutí 36 měsíců od oficiálního data vstupu v platnost uvedeného v bodě 15.2.1 smluvní strany uplatňující tento předpis udělí schválení pouze tehdy, pokud typy vozidla vyhoví požadavkům tohoto předpisu ve znění dodatku 12 k sérii změn 04. |
| --- | --- |

15.2.2

Po uplynutí 36 měsíců od oficiálního data vstupu v platnost uvedeného v bodě 15.2.1 smluvní strany uplatňující tento předpis udělí schválení pouze tehdy, pokud typy vozidla vyhoví požadavkům tohoto předpisu ve znění dodatku 12 k sérii změn 04.

| 15.2.3 | Po uplynutí 60 měsíců od oficiálního data vstupu v platnost uvedeného v bodě 15.2.1 smluvní strany uplatňující tento předpis mohou odmítnout uznat schválení, která nebyla udělena v souladu s dodatkem 12 k sérii změn 04 k tomuto předpisu. |
| --- | --- |

15.2.3

Po uplynutí 60 měsíců od oficiálního data vstupu v platnost uvedeného v bodě 15.2.1 smluvní strany uplatňující tento předpis mohou odmítnout uznat schválení, která nebyla udělena v souladu s dodatkem 12 k sérii změn 04 k tomuto předpisu.

| 15.2.4 | Počínaje oficiálním datem vstupu v platnost dodatku 14 k sérii změn 04 nesmí žádná smluvní strana uplatňující tento předpis odmítnout udělit schválení EHK podle tohoto předpisu ve znění dodatku 14 k sérii změn 04. |
| --- | --- |

15.2.4

Počínaje oficiálním datem vstupu v platnost dodatku 14 k sérii změn 04 nesmí žádná smluvní strana uplatňující tento předpis odmítnout udělit schválení EHK podle tohoto předpisu ve znění dodatku 14 k sérii změn 04.

| 15.2.5 | Počínaje oficiálním datem vstupu v platnost dodatku 16 k sérii změn 04 nesmí žádná smluvní strana uplatňující tento předpis odmítnout udělit schválení EHK podle tohoto předpisu ve znění dodatku 16 k sérii změn 04. |
| --- | --- |

15.2.5

Počínaje oficiálním datem vstupu v platnost dodatku 16 k sérii změn 04 nesmí žádná smluvní strana uplatňující tento předpis odmítnout udělit schválení EHK podle tohoto předpisu ve znění dodatku 16 k sérii změn 04.

| 15.2.6 | Po uplynutí 36 měsíců od oficiálního data vstupu v platnost uvedeného v bodě 15.2.4 smluvní strany uplatňující tento předpis udělí schválení pouze tehdy, pokud typy vozidla vyhoví požadavkům tohoto předpisu ve znění dodatku 14 k sérii změn 04. |
| --- | --- |

15.2.6

Po uplynutí 36 měsíců od oficiálního data vstupu v platnost uvedeného v bodě 15.2.4 smluvní strany uplatňující tento předpis udělí schválení pouze tehdy, pokud typy vozidla vyhoví požadavkům tohoto předpisu ve znění dodatku 14 k sérii změn 04.

| 15.2.7 | Po uplynutí 60 měsíců od oficiálního data vstupu v platnost uvedeného v bodě 15.2.4 smluvní strany uplatňující tento předpis mohou odmítnout uznat schválení, která nebyla udělena v souladu s dodatkem 14 k sérii změn 04 k tomuto předpisu. |
| --- | --- |

15.2.7

Po uplynutí 60 měsíců od oficiálního data vstupu v platnost uvedeného v bodě 15.2.4 smluvní strany uplatňující tento předpis mohou odmítnout uznat schválení, která nebyla udělena v souladu s dodatkem 14 k sérii změn 04 k tomuto předpisu.

| 15.2.8 | Po 16. červenci 2006 smluvní strany uplatňující tento předpis udělí schválení pouze tehdy, pokud typy vozidla vyhoví požadavkům tohoto předpisu ve znění dodatku 16 k sérii změn 04. |
| --- | --- |

15.2.8

Po 16. červenci 2006 smluvní strany uplatňující tento předpis udělí schválení pouze tehdy, pokud typy vozidla vyhoví požadavkům tohoto předpisu ve znění dodatku 16 k sérii změn 04.

| 1.5.2.9 | Po 16. červenci 2008 smluvní strany uplatňující tento předpis mohou odmítnout uznat schválení vozidel kategorie N1, která nebyla udělena v souladu s dodatkem 16 k sérii změn 04 k tomuto předpisu. |
| --- | --- |

1.5.2.9

Po 16. červenci 2008 smluvní strany uplatňující tento předpis mohou odmítnout uznat schválení vozidel kategorie N1, která nebyla udělena v souladu s dodatkem 16 k sérii změn 04 k tomuto předpisu.

---

(1)  Podle definice v příloze 7 konsolidované rezoluce o konstrukci vozidel (R.E.3) (dokument TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2).

(2)  Podle definice v příloze 7 konsolidované rezoluce o konstrukci vozidel (R.E.3) (dokument TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2).

(3)  1 pro Německo, 2 pro Francii, 3 pro Itálii, 4 pro Nizozemsko, 5 pro Švédsko, 6 pro Belgii, 7 pro Maďarsko, 8 pro Českou republiku, 9 pro Španělsko, 10 pro Srbsko a Černou Horu, 11 pro Spojené království, 12 pro Rakousko, 13 pro Lucembursko, 14 pro Švýcarsko, 15 (neobsazeno), 16 pro Norsko, 17 pro Finsko, 18 pro Dánsko, 19 pro Rumunsko, 20 pro Polsko, 21 pro Portugalsko, 22 pro Ruskou federaci, 23 pro Řecko, 24 pro Irsko, 25 pro Chorvatsko, 26 pro Slovinsko, 27 pro Slovensko, 28 pro Bělorusko, 29 pro Estonsko, 30 (neobsazeno), 31 pro Bosnu a Hercegovinu, 32 pro Lotyšsko, 33 (neobsazeno), 34 pro Bulharsko, 35 (neobsazeno), 36 pro Litvu, 37 pro Turecko, 38 (neobsazeno), 39 pro Ázerbájdžán, 40 pro Bývalou jugoslávskou republiku Makedonie, 41 (neobsazeno), 42 pro Evropské společenství (schválení udělují jeho členské státy za použití svého příslušného symbolu EHK), 43 pro Japonsko, 44 (neobsazeno), 45 pro Austrálii, 46 pro Ukrajinu, 47 pro Jihoafrickou republiku, 48 pro Nový Zéland, 49 pro Kypr, 50 pro Maltu a 51 pro Korejskou republiku. Následující čísla budou přidělována dalším státům v chronologickém pořadí tak, jak budou dohodu ratifikovat nebo jak se připojí k Dohodě o přijetí jednotných technických pravidel pro kolová vozidla, zařízení a části, které se mohou montovat a/nebo užívat na kolových vozidlech, a o podmínkách pro vzájemné uznávání schválení typu udělených na základě těchto pravidel a takto přidělená čísla budou sdělena generálním tajemníkem Organizace spojených národů smluvním stranám dohody.

(4)  Viz poznámka pod čarou k bodu 5.2.4.1.

(5)  g = 9,81 m/s2

(6)  Viz bod 7.4.1.6.4.3.

(7)  g = 9,81 m/s2

(8)  Dokument TRANS/WP.29/78/Rev.1/Dod.2.

---

PŘÍLOHA 1A

SDĚLENÍ

(maximální formát: A4 (210 × 297 mm))

Image

Image

---

PŘÍLOHA 1B

SDĚLENÍ

(maximální formát: A4 (210 × 297 mm))

Image

---

PŘÍLOHA 2

UMÍSTĚNÍ ZNAČEK O SCHVÁLENÍ

| 1. | Umístění značek o schválení vozidla týkajících se montáže bezpečnostních pásů
  Vzor A
  (viz bod 5.2.4 tohoto předpisu)



  a = 8 mm min.
  Výše uvedená značka o schválení, kterou je opatřeno vozidlo, udává, že tento typ vozidla byl z hlediska bezpečnostních pásů schválen v Nizozemsku (E4) podle předpisu č. 16. Číslo schválení udává, že schválení bylo uděleno podle požadavků předpisu č. 16 ve znění série změn 04.
  Vzor B
  (viz bod 5.2.5 tohoto předpisu)



  a = 8 mm min.
  Výše uvedená značka o schválení, kterou je opatřeno vozidlo, udává, že tento typ vozidla byl schválen v Nizozemsku (E4) podle předpisů č. 16 a 52 (1). Čísla schválení udávají, že k datu, kdy byla příslušná schválení udělena, předpis č. 16 zahrnoval sérii změn 04 a předpis č. 52 sérii změn 01. |
| --- | --- |

1.

Umístění značek o schválení vozidla týkajících se montáže bezpečnostních pásů

Vzor A

(viz bod 5.2.4 tohoto předpisu)

Image

a = 8 mm min.

Výše uvedená značka o schválení, kterou je opatřeno vozidlo, udává, že tento typ vozidla byl z hlediska bezpečnostních pásů schválen v Nizozemsku (E4) podle předpisu č. 16. Číslo schválení udává, že schválení bylo uděleno podle požadavků předpisu č. 16 ve znění série změn 04.

Vzor B

(viz bod 5.2.5 tohoto předpisu)

Image

a = 8 mm min.

Výše uvedená značka o schválení, kterou je opatřeno vozidlo, udává, že tento typ vozidla byl schválen v Nizozemsku (E4) podle předpisů č. 16 a 52 (1). Čísla schválení udávají, že k datu, kdy byla příslušná schválení udělena, předpis č. 16 zahrnoval sérii změn 04 a předpis č. 52 sérii změn 01.

| 2. | Umístění značek o schválení bezpečnostních pásů (viz bod 5.3.5 tohoto předpisu)



  a = 8 mm min.
  Pás opatřený výše uvedenou značkou o schválení je tříbodový pás („A“), vybavený zařízením pro pohlcování energie („e“) a schválený v Nizozemsku (E4) pod číslem 042439, přičemž předpis v době schválení zahrnoval již sérii změn 04.



  Pás opatřený výše uvedenou značkou o schválení je břišní pás („B“), s navíječem, typu 4 s vícenásobnou citlivostí (m) a schválený v Nizozemsku (E4) pod číslem 042489, přičemž předpis v době schválení již zahrnoval sérii změn 04.







  Poznámka: | Číslo schválení a doplňující symboly musí být umístěny v blízkosti kružnice buď nad, nebo pod písmenem „E“, popřípadě vlevo nebo vpravo od tohoto písmene. Číslice čísla schválení musí být na stejné straně jako písmeno „E“ a musí být orientovány stejným směrem. Doplňující symbol(y) musí být na opačné straně než číslo schválení. Jako čísla schválení se nesmí nepoužívat římské číslice, aby se zabránilo jejich záměně s jinými symboly. |
| --- | --- | --- |

2.

Umístění značek o schválení bezpečnostních pásů (viz bod 5.3.5 tohoto předpisu)

Image

a = 8 mm min.

Pás opatřený výše uvedenou značkou o schválení je tříbodový pás („A“), vybavený zařízením pro pohlcování energie („e“) a schválený v Nizozemsku (E4) pod číslem 042439, přičemž předpis v době schválení zahrnoval již sérii změn 04.

Image

Pás opatřený výše uvedenou značkou o schválení je břišní pás („B“), s navíječem, typu 4 s vícenásobnou citlivostí (m) a schválený v Nizozemsku (E4) pod číslem 042489, přičemž předpis v době schválení již zahrnoval sérii změn 04.

Poznámka:

Číslo schválení a doplňující symboly musí být umístěny v blízkosti kružnice buď nad, nebo pod písmenem „E“, popřípadě vlevo nebo vpravo od tohoto písmene. Číslice čísla schválení musí být na stejné straně jako písmeno „E“ a musí být orientovány stejným směrem. Doplňující symbol(y) musí být na opačné straně než číslo schválení. Jako čísla schválení se nesmí nepoužívat římské číslice, aby se zabránilo jejich záměně s jinými symboly.

Image

Pás opatřený výše uvedenou značkou o schválení je pás speciálního typu („S“), vybavený zařízením pro pohlcování energie („e“) a schválený v Nizozemsku (E4) pod číslem 0422439, přičemž předpis již v době schválení zahrnoval sérii změn 04.

Image

Pás opatřený výše uvedenou značkou o schválení je součástí zádržného systému („Z“) a je to pás speciálního typu („S“) vybavený zařízením pro pohlcování energie („e“). Byl schválen v Nizozemsku (E4) pod číslem 0424391, přičemž předpis již v době schválení zahrnoval sérii změn 04.

Image

a = 8 mm min.

Image

Pás opatřený výše uvedenou značkou o schválení je tříbodový pás („A“), s navíječem, typu 4N („r4N“), s vícenásobnou citlivostí („m“), jehož typ byl schválen v Nizozemsku („E4“) pod číslem 042439, přičemž předpis již v době schválení zahrnoval sérii změn 04. Tento pás nelze montovat do vozidel kategorie M1.

Image

Bezpečnostní pás opatřený výše uvedenou značkou o schválení je tříbodový pás („A“), vybavený zařízením pro pohlcování energie („e“), splňující požadavky bodu 6.4.1.3.3 tohoto předpisu a s navíječem typu 4 („r4“) s vícenásobnou citlivostí („m“), jehož typ byl schválen v Nizozemsku („E4“) pod číslem 042439. První dvě číslice udávají, že předpis v době schválení již zahrnoval sérii změn 04. Tento bezpečnostní pás musí být namontován do vozidla, které je na daném místě k sezení vybaveno airbagem.

---

(1)  Druhé číslo se uvádí pouze jako příklad.

---

PŘÍLOHA 3

SCHÉMA ZAŘÍZENÍ PRO ZKOUŠENÍ ŽIVOTNOSTI MECHANISMU NAVÍJEČE

Image

---

PŘÍLOHA 4

SCHÉMA ZAŘÍZENÍ PRO ZKOUŠENÍ BLOKOVÁNÍ NAVÍJEČŮ S NOUZOVÝM BLOKOVÁNÍM

Na obrázku je zobrazený vhodný přístroj, který se skládá z vačky poháněné elektromotorem. Její zvedák je lanky spojen s malým vozíkem uloženým na kolejnicích. Konstrukce vačky a kombinace otáček motoru jsou voleny tak, aby se dosáhlo požadovaného zrychlení při nárůstu zrychlení podle bodu 7.6.2.2 tohoto předpisu, přičemž zdvih musí být větší než přípustné maximálním posunutí popruhu před zablokováním.

Na vozík se montuje nosič, který lze naklápět, aby bylo možné montovat navíječ v různých polohách vzhledem ke směru pohybu vozíku.

Při zkoušení citlivosti navíječů na pohyb popruhu se navíječ upevní na vhodnou pevnou konzolu a popruh se připevní k vozíku.

Při provádění výše uvedených zkoušek se do zkušebního zařízení zahrnou případné konzoly dodané výrobcem nebo jím pověřeným zástupcem tak, aby byla co nejlépe simulována zamýšlená montáž do vozidla.

Výrobce nebo jím pověřený zástupce musí poskytnou i další konzoly, které může vyžadovat simulace zamýšlené montáže do vozidla.

Image

---

PŘÍLOHA 5

SCHÉMA ZAŘÍZENÍ PRO ZKOUŠENÍ ODOLNOSTI NAVÍJEČŮ PROTI PRACHU

(Rozměry jsou v milimetrech)

Image

---

PŘÍLOHA 6

POPIS VOZÍKU, SEDADLA, KOTEVNÍCH ÚCHYTŮ A BRZDNÉHO ZAŘÍZENÍ

1.   VOZÍK

Vozík pro zkoušení bezpečnostních pásů, který nese pouze sedadlo, musí mít hmotnost 400 ± 20 kg. Pro zkoušení zádržných systémů musí mít vozík s připevněnou nosnou konstrukcí vozidla hmotnost 800 kg. Pokud je to nutné, může se celková hmotnost vozíku s nosnou konstrukcí vozidla zvýšit o přídavky po 200 kg. V žádném případě se celková hmotnost nesmí od jmenovité hodnoty lišit o více než ± 40 kg.

2.   SEDADLO

Kromě zkoušek zádržných systémů musí mít sedadlo tuhou konstrukci a hladký povrch. Musejí být dodrženy údaje uvedené na obrázku 1 této přílohy, přičemž se musí dbát na to, aby žádná kovová část nepřišla do styku s pásem.

3.   KOTEVNÍ ÚCHYTY

| 3.1 | U pásu opatřeného zařízením pro výškové seřízení pásu podle bodu 2.14.6 tohoto předpisu se toto zařízení připevní buď k tuhému rámu, nebo k části vozidla, na kterou se běžně montuje a která musí být bezpečně upevněna ke zkušebnímu vozíku. |
| --- | --- |

3.1

U pásu opatřeného zařízením pro výškové seřízení pásu podle bodu 2.14.6 tohoto předpisu se toto zařízení připevní buď k tuhému rámu, nebo k části vozidla, na kterou se běžně montuje a která musí být bezpečně upevněna ke zkušebnímu vozíku.

| 3.2 | Kotevní úchyty musejí být umístěny podle obrázku 1. Značky, které odpovídají rozmístění kotevních úchytů, označují místa připevnění konce pásu k vozíku nebo popřípadě ke snímači zatížení. Body A, B a K označují kotevní úchyty pro běžné použití, jestliže délka popruhu mezi horní hranou spony a otvorem pro ukotvení popruhu není větší než 250 mm. Jinak se použijí body A1 a B1. Tolerance umístění kotevních úchytů je taková, že každý kotevní bod musí být umístěn nejvýše 50 mm od odpovídajících úchytů A, B a K uvedených na obrázku 1, případně A1, B1 a K. |
| --- | --- |

3.2

Kotevní úchyty musejí být umístěny podle obrázku 1. Značky, které odpovídají rozmístění kotevních úchytů, označují místa připevnění konce pásu k vozíku nebo popřípadě ke snímači zatížení. Body A, B a K označují kotevní úchyty pro běžné použití, jestliže délka popruhu mezi horní hranou spony a otvorem pro ukotvení popruhu není větší než 250 mm. Jinak se použijí body A1 a B1. Tolerance umístění kotevních úchytů je taková, že každý kotevní bod musí být umístěn nejvýše 50 mm od odpovídajících úchytů A, B a K uvedených na obrázku 1, případně A1, B1 a K.

| 3.3 | Nosná konstrukce kotevních úchytů musí být tuhá. Horní kotevní úchyt se nesmí v podélném směru posunout o více než 0,2 mm při zatížení silou 98 daN. Vozík musí být zkonstruován tak, aby při zkoušce nedošlo k trvalé deformaci částí nesoucích kotevních úchyty. |
| --- | --- |

3.3

Nosná konstrukce kotevních úchytů musí být tuhá. Horní kotevní úchyt se nesmí v podélném směru posunout o více než 0,2 mm při zatížení silou 98 daN. Vozík musí být zkonstruován tak, aby při zkoušce nedošlo k trvalé deformaci částí nesoucích kotevních úchyty.

| 3.4 | Je-li pro uchycení navíječe nutný čtvrtý kotevní úchyt, musí tento úchyt:






  — | být umístěn ve svislé podélné rovině procházející bodem K, |
| --- | --- | --- |

3.4

Je-li pro uchycení navíječe nutný čtvrtý kotevní úchyt, musí tento úchyt:

—

být umístěn ve svislé podélné rovině procházející bodem K,

| — | umožnit nastavení navíječe v úhlu předepsaném výrobcem, |
| --- | --- |

—

umožnit nastavení navíječe v úhlu předepsaném výrobcem,

| — | být umístěn na oblouku kružnice o poloměru KB1 = 790 mm, jestliže délka mezi horním vedením popruhu a jeho výstupem z navíječe není menší než 540 mm, nebo ve všech ostatních případech na oblouku kružnice se středem v bodě K a o poloměru 350 mm. |
| --- | --- |

—

být umístěn na oblouku kružnice o poloměru KB1 = 790 mm, jestliže délka mezi horním vedením popruhu a jeho výstupem z navíječe není menší než 540 mm, nebo ve všech ostatních případech na oblouku kružnice se středem v bodě K a o poloměru 350 mm.

4.   BRZDNÉ ZAŘÍZENÍ

| 4.1 | Zařízení sestává ze dvou shodných a rovnoběžně uspořádaných tlumičů nárazu, s výjimkou případu zádržných systémů, kde se pro jmenovitou hmotnost 800 kg použijí čtyři tlumiče nárazu. Je-li to nutné, použije se pro každé zvýšení jmenovité hmotnosti o 200 kg další tlumič. Každý tlumič obsahuje:






  — | vnější pouzdro tvořené ocelovou trubkou, |
| --- | --- | --- |

4.1

Zařízení sestává ze dvou shodných a rovnoběžně uspořádaných tlumičů nárazu, s výjimkou případu zádržných systémů, kde se pro jmenovitou hmotnost 800 kg použijí čtyři tlumiče nárazu. Je-li to nutné, použije se pro každé zvýšení jmenovité hmotnosti o 200 kg další tlumič. Každý tlumič obsahuje:

—

vnější pouzdro tvořené ocelovou trubkou,

| — | polyuretanovou trubku pohlcující energii, |
| --- | --- |

—

polyuretanovou trubku pohlcující energii,

| — | leštěný ocelový knoflík ve tvaru olivy pronikající do tlumiče nárazu a |
| --- | --- |

—

leštěný ocelový knoflík ve tvaru olivy pronikající do tlumiče nárazu a

| — | tyč a nárazovou desku. |
| --- | --- |

—

tyč a nárazovou desku.

| 4.2 | Rozměry různých částí tohoto tlumiče jsou znázorněny v diagramech uvedených na obrázcích 2, 3 a 4. |
| --- | --- |

4.2

Rozměry různých částí tohoto tlumiče jsou znázorněny v diagramech uvedených na obrázcích 2, 3 a 4.

| 4.3 | Charakteristiky tlumícího materiálu jsou uvedeny v tabulce 1 této přílohy. Bezprostředně před každou zkouškou se musí trubky stabilizovat při teplotě od 15 oC do 25 oC nejméně 12 hodin, aniž by byly použity. Během dynamické zkoušky bezpečnostních pásů nebo zádržných systémů musí mít brzdné zařízení stejnou teplotu jako během kalibrace s tolerancí ± 2 oC. Požadavky na brzdné zařízení jsou uvedeny v příloze 8 tohoto předpisu. Lze použít jakékoli jiné zařízení, které má podobné výsledky.
  Tabulka 1
  Vlastnosti tlumicího materiálu

  (Metoda ASTM D 735, pokud není uvedeno jinak)







  Tvrdost Shore A: | 95 ± 2 při teplotě 20 ± 5 oC |
| --- | --- | --- |
| Mez pevnosti: | Ro > 343 daN/cm2 |
| Minimální prodloužení: | Ao > 400 % |
| Modul při 100 % prodloužení: | > 108 daN/cm2 |
| Modul při 300 % prodloužení: | > 235 daN/cm2 |
| Lámavost za studena (ASTM metoda D 736): | 5 hodin při –55 oC |
| Trvalé přetvoření tlakem (metoda B): | 22 hodin při 70 oC < 45 % |
| Hustota při 25 oC: | mezi 1,05 a 1,10 |

4.3

Charakteristiky tlumícího materiálu jsou uvedeny v tabulce 1 této přílohy. Bezprostředně před každou zkouškou se musí trubky stabilizovat při teplotě od 15 oC do 25 oC nejméně 12 hodin, aniž by byly použity. Během dynamické zkoušky bezpečnostních pásů nebo zádržných systémů musí mít brzdné zařízení stejnou teplotu jako během kalibrace s tolerancí ± 2 oC. Požadavky na brzdné zařízení jsou uvedeny v příloze 8 tohoto předpisu. Lze použít jakékoli jiné zařízení, které má podobné výsledky.

Tabulka 1

Vlastnosti tlumicího materiálu

(Metoda ASTM D 735, pokud není uvedeno jinak)

Tvrdost Shore A:

95 ± 2 při teplotě 20 ± 5 oC

Mez pevnosti:

Ro > 343 daN/cm2

Minimální prodloužení:

Ao > 400 %

Modul při 100 % prodloužení:

> 108 daN/cm2

Modul při 300 % prodloužení:

> 235 daN/cm2

Lámavost za studena (ASTM metoda D 736):

5 hodin při –55 oC

Trvalé přetvoření tlakem (metoda B):

22 hodin při 70 oC < 45 %

Hustota při 25 oC:

mezi 1,05 a 1,10

Stárnutí na vzduchu (metoda ASTM D 573)

| 70 hodin při 100 oC | — | tvrdost Shore A: max. kolísání ±3 |
| --- | --- | --- |

70 hodin při 100 oC

—

tvrdost Shore A: max. kolísání ±3

| — | mez pevnosti: pokles < 10 % Ro |
| --- | --- |

—

mez pevnosti: pokles < 10 % Ro

| — | prodloužení: pokles < 10 % Ao |
| --- | --- |

—

prodloužení: pokles < 10 % Ao

| — | hmotnost: pokles < 1 % |
| --- | --- |

—

hmotnost: pokles < 1 %

Ponoření do oleje (metoda ASTM č. 1, olej):

| 70 hodin při 100 oC | — | tvrdost Shore A: max. kolísání ±4 |
| --- | --- | --- |

70 hodin při 100 oC

—

tvrdost Shore A: max. kolísání ±4

| — | mez pevnosti: pokles < 15 % Ro |
| --- | --- |

—

mez pevnosti: pokles < 15 % Ro

| — | prodloužení: pokles < 10 % Ao |
| --- | --- |

—

prodloužení: pokles < 10 % Ao

| — | objem: nabobtnání < 5 % |
| --- | --- |

—

objem: nabobtnání < 5 %

Ponoření do oleje (metoda ASTM č. 3, olej):

| 70 hodin při 100 oC | — | mez pevnosti: pokles < 15 % Ro |
| --- | --- | --- |

70 hodin při 100 oC

—

mez pevnosti: pokles < 15 % Ro

| — | prodloužení: pokles < 15 % Ao |
| --- | --- |

—

prodloužení: pokles < 15 % Ao

| — | objem: nabobtnání < 20 % |
| --- | --- |

—

objem: nabobtnání < 20 %

Ponoření do destilované vody:

| 1 týden při 70 oC | — | mez pevnosti: pokles < 35 % Ro |
| --- | --- | --- |

1 týden při 70 oC

—

mez pevnosti: pokles < 35 % Ro

| — | prodloužení: pokles < 20 % Ao |
| --- | --- |

—

prodloužení: pokles < 20 % Ao

Obrázek 1

Vozík, sedadlo, kotevní úchyty

Image

Obrázek 2

Brzdné zařízení

Image

Obrázek 3

Brzdné zařízení

(polyuretanová trubka) (složená)

Image

| Povrchová úprava trnu | | Interferenční odchylka ±0,2
  Veškeré rozměry v mm |
| --- | --- | --- |

Povrchová úprava trnu

Formula

Interferenční odchylka ±0,2

Veškeré rozměry v mm

Obrázek 4

Brzdné zařízení

(knoflík tvaru olivy)

Image

Image

| Povrchová úprava | | Interferenční odchylka ±0,1 |
| --- | --- | --- |

Povrchová úprava

Formula

Interferenční odchylka ±0,1

---

PŘÍLOHA 7

POPIS FIGURÍNY

1.   SPECIFIKACE FIGURÍNY

1.1   Obecně

Hlavní charakteristiky figuríny jsou zobrazeny na následujících obrázcích a uvedeny v tabulkách:

| Obrázek 1 | Boční pohled na hlavu, krk a trup |
| --- | --- |
| Obrázek 2 | Čelní pohled na hlavu, krk a trup |
| Obrázek 3 | Boční pohled na kyčel, stehno a bérec |
| Obrázek 4 | Čelní pohled na kyčel, stehno a bérec |
| Obrázek 5 | Hlavní rozměry |
| Obrázek 6 | Figurína v poloze vsedě s vyznačením: | polohy těžiště, |

Obrázek 1

Boční pohled na hlavu, krk a trup

Obrázek 2

Čelní pohled na hlavu, krk a trup

Obrázek 3

Boční pohled na kyčel, stehno a bérec

Obrázek 4

Čelní pohled na kyčel, stehno a bérec

Obrázek 5

Hlavní rozměry

Obrázek 6

Figurína v poloze vsedě s vyznačením:

polohy těžiště,

| | polohy bodů, v nichž se měří posunutí a |
| --- | --- |

polohy bodů, v nichž se měří posunutí a

| | výšky ramen |
| --- | --- |

výšky ramen

Tabulka 1

Odkazy, názvy, materiály a hlavní rozměry součástí figuríny

Tabulka 2

Hmotnost hlavy, krku, trupu, stehen a bérce

1.2   Popis figuríny

1.2.1   Kostra bércové části dolní končetiny (viz obrázky 3 a 4)

Kostra bércové části se skládá ze tří součástí:

| — | desky chodidla (30), |
| --- | --- |

—

desky chodidla (30),

| — | trubky holeně (29) a |
| --- | --- |

—

trubky holeně (29) a

| — | trubky kolena (26). |
| --- | --- |

—

trubky kolena (26).

Trubka kolena má dva krajní dorazy, které omezují pohyblivost bérce vzhledem ke stehnu.

Bérec je možno z přímé polohy vychýlit dozadu o 120o.

1.2.2   Kostra stehna (viz obrázky 3 a 4)

Konstrukce stehna sestává ze tří součástí:

| — | trubky kolena (22), |
| --- | --- |

—

trubky kolena (22),

| — | tyče stehna (21) a |
| --- | --- |

—

tyče stehna (21) a

| — | trubky kyčle (20). |
| --- | --- |

—

trubky kyčle (20).

Pohyblivost kolena je omezena dvěma výřezy v trubce kolena (22), do nichž zapadají výstupky bérce.

1.2.3   Kostra trupu (viz obrázky 1 a 2)

Kostra trupu se skládá z následujících součástí:

| — | trubky kyčle (2), |
| --- | --- |

—

trubky kyčle (2),

| — | válečkového řetězu (4), |
| --- | --- |

—

válečkového řetězu (4),

| — | žeber (6) a (7), |
| --- | --- |

—

žeber (6) a (7),

| — | hrudní kosti (8) a |
| --- | --- |

—

hrudní kosti (8) a

| — | úchytů článků řetězu (3) a částí (7) a (8). |
| --- | --- |

—

úchytů článků řetězu (3) a částí (7) a (8).

1.2.4   Krk (viz obrázky 1 a 2)

Krk se skládá ze sedmi polyuretanových kotoučů (9). Tuhost krku lze nastavit napínákem řetězu.

1.2.5   Hlava (viz obrázky 1 a 2)

Hlava (15) je dutá, polyuretanovou formu zesiluje ocelová deska (17). Napínák řetězu, kterým lze nastavovat krk, sestává z polyamidového bloku (10), rozpěrné trubky (11) a napínacích článků (12) a (13). Hlava se může otáčet v ose atlasu, který se skládá z napínací soupravy (14) a (18), rozpěrné trubky (16) a polyamidového bloku (10).

1.2.6   Kolenní kloub (viz obrázek 4)

Bérec a stehno jsou spojeny trubkou (27) a napínákem (28).

1.2.7   Kyčelní kloub (viz obrázek 4)

Stehna a trup jsou spojeny trubkou (23), třecími destičkami (24) a napínací soupravou (25).

1.2.8   Polyuretan

| Typ | : | směs PU 123 CH |
| --- | --- | --- |
| Tvrdost | : | 50-60 Shore A |

Typ

:

směs PU 123 CH

Tvrdost

:

50-60 Shore A

1.2.9   Oblečení

Figurína má speciální oblečení (viz tabulka 1).

2.   KOREKČNÍ ZAŘÍZENÍ

2.1   Obecně

Při kalibraci figuríny na určité hodnoty a její celkovou hmotnost se rozložení hmotnosti provádí pomocí šesti korekčních ocelových závaží, z nichž každé má hmotnost 1 kg a které lze upevnit na kyčelní kloub. Šest polyuretanových závaží, každé o hmotnosti 1 kg, lze zavěsit na zadní část trupu.

3.   PODUŠKA

Mezi hrudník a oblečení figuríny se vkládá poduška. Tato poduška musí být zhotovena z polyethylenové pěny s následujícími vlastnostmi:

| — | tvrdost: |
| --- | --- |

—

tvrdost:

7-10 Shore A,

| — | tloušťka: |
| --- | --- |

—

tloušťka:

25 mm ± 5

Poduška musí být vyměnitelná.

4.   SEŘIZOVÁNÍ KLOUBŮ

4.1   Obecně

Z důvodu reprodukovatelnosti výsledků je nutné stanovit a seřídit tření v jednotlivých kloubech.

4.2   Kolenní kloub

Kolenní kloub se utáhne.

Stehno a bérec se nastaví do svislé polohy.

Bérec se pootočí o 30o.

Napínák (28) se postupně povoluje, až bérec vlastní vahou začne klesat.

V této poloze se napínák zajistí.

4.3   Kyčelní kloub

Kyčelní kloub se utáhne.

Stehno se nastaví do vodorovné polohy a trup do svislé polohy.

Trup se otočí dopředu, aby svíral se stehnem úhel 60o.

Napínák se postupně povoluje, až trup vlastní vahou začne klesat.

V této poloze se napínák zajistí.

4.4   Kloub v ose atlasu

Kloub v ose atlasu se nastaví tak, aby ve směru dopředu i dozadu udržel jen svou vlastní hmotnost.

4.5   Krk

Krk lze nastavit napínákem řetězu (13). Po nastavení krku se při vodorovném zatížení 10 daN horní konec napínáku posune o 4–6 cm.

Tabulka 1

| Číslo | Název | Materiál | Rozměry |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Materiál těla | polyuretan | — |
| 2 | Trubka kyčle | ocel | 76 × 70 × 100 mm |
| 3 | Úchyty článků řetězu | ocel | 25 × 10 × 70 mm |
| 4 | Válečkový řetěz | ocel | 3/4 |
| 5 | Ramenní deska | polyuretan | — |
| 6 | Válcovaný profil | ocel | 30 × 30 ×3 × 250 mm |
| 7 | Žebra | perforovaná ocelová deska | 400 × 85 × 1,5 mm |
| 8 | Hrudní kost | perforovaná ocelová deska | 250 × 90 × 1,5 mm |
| 9 | Kotouče (šest ks) | polyuretan | ø 90 × 20 mm |
| | | | ø 80 × 20 mm |
| | | | ø 75 × 20 mm |
| | | | ø 70 × 20 mm |
| | | | ø 65 × 20 mm |
| | | | ø 60 × 20 mm |
| 10 | Blok | polyamid | 60 × 60 × 25 mm |
| 11 | Rozpěrná trubka | ocel | 40 × 40 × 2 × 50 mm |
| 12 | Upínací šroub | ocel | M16 × 90 mm |
| 13 | Upínací matice | ocel | M16 |
| 14 | Upínač kloubu atlasu | ocel | ø 12 × 130 mm (M12) |
| 15 | Hlava | polyuretan | — |
| 16 | Rozpěrná trubka | ocel | ø 18 × 13 × 17 mm |
| 17 | Ocelový pásek | ocel | 30 × 3 × 500 mm |
| 18 | Upínací matice | ocel | M12 mm |
| 19 | Stehna | polyuretan | — |
| 20 | Trubka kyčle | ocel | 76 × 70 × 80 mm |
| 21 | Tyč stehna | ocel | 30 × 30 × 440 mm |
| 22 | Trubka kolena | ocel | 52 × 46 × 40 mm |
| 23 | Spojovací trubka kyčle | ocel | 70 × 64 × 250 mm |
| 24 | Třecí destičky (čtyři ks) | ocel | 160 × 75 × 1 mm |
| 25 | Napínací sestava | ocel | M12 × 320 mm+ |
| | | | Desky a matice |
| 26 | Trubka kolena | ocel | 52 × 46 × 160 mm |
| 27 | Spojovací trubka kolena | ocel | 44 × 39 × 190 mm |
| 28 | Deska napínáku | ocel | ø 70 × 4 mm |
| 29 | Trubka holeně | ocel | 50 × 50 × 2 × 460 mm |
| 30 | Deska chodidla | ocel | 100 × 170 × 3 mm |
| 31 | Korekční závaží trupu (šest ks) | polyuretan | Každé o hmotnosti 1 kg |
| 32 | Poduška | polystyrénová pěna | 350 × 250 × 25 mm |
| 33 | Oblečení | bavlna a polyamidové pásky | — |
| 34 | Korekční závaží kyčelního kloubu (šest) | ocel | Každé o hmotnosti 1 kg |

Číslo

Název

Materiál

Rozměry

1

Materiál těla

polyuretan

—

2

Trubka kyčle

ocel

76 × 70 × 100 mm

3

Úchyty článků řetězu

ocel

25 × 10 × 70 mm

4

Válečkový řetěz

ocel

3/4

5

Ramenní deska

polyuretan

—

6

Válcovaný profil

ocel

30 × 30 ×3 × 250 mm

7

Žebra

perforovaná ocelová deska

400 × 85 × 1,5 mm

8

Hrudní kost

perforovaná ocelová deska

250 × 90 × 1,5 mm

9

Kotouče (šest ks)

polyuretan

ø 90 × 20 mm

ø 80 × 20 mm

ø 75 × 20 mm

ø 70 × 20 mm

ø 65 × 20 mm

ø 60 × 20 mm

10

Blok

polyamid

60 × 60 × 25 mm

11

Rozpěrná trubka

ocel

40 × 40 × 2 × 50 mm

12

Upínací šroub

ocel

M16 × 90 mm

13

Upínací matice

ocel

M16

14

Upínač kloubu atlasu

ocel

ø 12 × 130 mm (M12)

15

Hlava

polyuretan

—

16

Rozpěrná trubka

ocel

ø 18 × 13 × 17 mm

17

Ocelový pásek

ocel

30 × 3 × 500 mm

18

Upínací matice

ocel

M12 mm

19

Stehna

polyuretan

—

20

Trubka kyčle

ocel

76 × 70 × 80 mm

21

Tyč stehna

ocel

30 × 30 × 440 mm

22

Trubka kolena

ocel

52 × 46 × 40 mm

23

Spojovací trubka kyčle

ocel

70 × 64 × 250 mm

24

Třecí destičky (čtyři ks)

ocel

160 × 75 × 1 mm

25

Napínací sestava

ocel

M12 × 320 mm+

Desky a matice

26

Trubka kolena

ocel

52 × 46 × 160 mm

27

Spojovací trubka kolena

ocel

44 × 39 × 190 mm

28

Deska napínáku

ocel

ø 70 × 4 mm

29

Trubka holeně

ocel

50 × 50 × 2 × 460 mm

30

Deska chodidla

ocel

100 × 170 × 3 mm

31

Korekční závaží trupu (šest ks)

polyuretan

Každé o hmotnosti 1 kg

32

Poduška

polystyrénová pěna

350 × 250 × 25 mm

33

Oblečení

bavlna a polyamidové pásky

—

34

Korekční závaží kyčelního kloubu (šest)

ocel

Každé o hmotnosti 1 kg

Tabulka2

| Součásti figuríny | Hmotnost v kg |
| --- | --- |
| Hlava a krk | 4,6±0,3 |
| Trup a paže | 40,3±1,0 |
| Stehna | 16,2±0,5 |
| Bérec a chodidlo | 9,0±0,5 |
| Celková hmotnost včetně korekčních závaží | 75,5±1,0 |

Součásti figuríny

Hmotnost v kg

Hlava a krk

4,6±0,3

Trup a paže

40,3±1,0

Stehna

16,2±0,5

Bérec a chodidlo

9,0±0,5

Celková hmotnost včetně korekčních závaží

75,5±1,0

| Obrázek 1 | Obrázek 2 |
| --- | --- |

Obrázek 1

Image

Obrázek 2

Image

| Obrázek 3 | Obrázek 4 |
| --- | --- |

Obrázek 3

Image

Obrázek 4

Image

Obrázek 5

Image

Obrázek 6

Image

Veškeré rozměry v mm

| G | = | těžiště |
| --- | --- | --- |
| T | = | vztažný bod trupu (vzadu na střednici figuríny) |
| P | = | vztažný bod pánve (v zadní části na střednici figuríny) |

G

=

těžiště

T

=

vztažný bod trupu (vzadu na střednici figuríny)

P

=

vztažný bod pánve (v zadní části na střednici figuríny)

Měření posunu v bodu P neobsahuje rotační složky k ose kyčle a ke svislé ose.

---

PŘÍLOHA 8

POPIS KŘIVKY ZPOMALENÍ VOZÍKU V ZÁVISLOSTI NA ČASE

(Křivka ke zkoušení brzdných zařízení)

Image

Křivka zpomalení vozíku zatíženého inertní hmotou k zajištění celkové hmotnosti 455 kg ± 20 kg pro zkoušky bezpečnostních pásů a 910 ± 40 kg pro zkoušky zádržných systémů, kde jmenovitá hmotnost vozíku a konstrukce vozidla je 800 kg, musí zůstat zachována uvnitř šrafované plochy. V případě potřeby je možné jmenovitou hmotnost vozíku a připojené konstrukce vozidla zvyšovat po 200 kg, přičemž na každých 200 kg se musí doplnit 28 kg inertní hmoty. V žádném případě se celková hmotnost vozíku s konstrukcí vozidla a inertní hmotou nemůže lišit od nominální hodnoty pro kalibrační zkoušky o více než ± 40 kg. Během kalibrace brzdného zařízení musí být rychlost vozíku 50 km/hod ± 1 km/hod a brzdná dráha bude 40 cm ± 2 cm. V obou výše uvedených případech musí postupy kalibrace a měření odpovídat postupům stanoveným v mezinárodní normě ISO 6487:1980; měřicí zařízení musí odpovídat specifikaci kanálu dat s třídou kmitočtu kanálu (CFC) 60.

---

PŘÍLOHA 9

NÁVODY K POUŽITÍ

Ke každému bezpečnostnímu pásu musí být přiložen návod v jazyce země, v níž má být pás dán do prodej, s tímto obsahem:

| 1. | Montážní pokyny (nepožadují se, pokud pásy montuje výrobce vozidla) určující vhodnost soupravy pro určité modely vozidel, způsob správného připevnění soupravy ve vozidle spolu s upozorněním, jak předcházet opotřebení popruhů. |
| --- | --- |

1.

Montážní pokyny (nepožadují se, pokud pásy montuje výrobce vozidla) určující vhodnost soupravy pro určité modely vozidel, způsob správného připevnění soupravy ve vozidle spolu s upozorněním, jak předcházet opotřebení popruhů.

| 2. | Návod k použití (může být obsažen v uživatelské příručce k vozidlu, pokud pásy montuje výrobce vozidla), jímž se zajišťuje, aby měl uživatel co největší prospěch z použití pásů. V návodu musí být poukázáno na:






  a) | důležitost používání pásů při všech cestách; |
| --- | --- | --- |

2.

Návod k použití (může být obsažen v uživatelské příručce k vozidlu, pokud pásy montuje výrobce vozidla), jímž se zajišťuje, aby měl uživatel co největší prospěch z použití pásů. V návodu musí být poukázáno na:

a)

důležitost používání pásů při všech cestách;

| b) | správný způsob nasazování pásu, zejména na:






  — | stanovenou polohu spony, |
| --- | --- | --- |

b)

správný způsob nasazování pásu, zejména na:

—

stanovenou polohu spony,

| — | nutnost používat pás těsně utažený, |
| --- | --- |

—

nutnost používat pás těsně utažený,

| — | správné umístění popruhů a nutnost zabránit jejich kroucení, |
| --- | --- |

—

správné umístění popruhů a nutnost zabránit jejich kroucení,

| — | důležitost toho, aby byl pás používán pouze jedním cestujícím, a zejména, že je nepřípustné poutat se s dítětem na klíně; |
| --- | --- |

—

důležitost toho, aby byl pás používán pouze jedním cestujícím, a zejména, že je nepřípustné poutat se s dítětem na klíně;

| c) | zapínání a rozepínání spony; |
| --- | --- |

c)

zapínání a rozepínání spony;

| d) | způsob seřízení pásu; |
| --- | --- |

d)

způsob seřízení pásu;

| e) | metoda ovládání navíječů, který může být součástí souprav a způsob kontroly jejich blokování; |
| --- | --- |

e)

metoda ovládání navíječů, který může být součástí souprav a způsob kontroly jejich blokování;

| f) | doporučené způsoby čištění pásu a případně i opětovné montáže pro čištění; |
| --- | --- |

f)

doporučené způsoby čištění pásu a případně i opětovné montáže pro čištění;

| g) | nutnost výměny bezpečnostního pásu po použití při vážné nehodě, pokud vykazuje známky vážnějšího třepení nebo natržení a u pásu vybaveného vizuálním indikátorem přetížení, pokud indikátor udává, že pás již nelze používat nebo pokud je bezpečnostní pás vybaven zařízením pro předepnutí, bylo-li toto zařízení aktivováno; |
| --- | --- |

g)

nutnost výměny bezpečnostního pásu po použití při vážné nehodě, pokud vykazuje známky vážnějšího třepení nebo natržení a u pásu vybaveného vizuálním indikátorem přetížení, pokud indikátor udává, že pás již nelze používat nebo pokud je bezpečnostní pás vybaven zařízením pro předepnutí, bylo-li toto zařízení aktivováno;

| h) | skutečnost, že pás se nesmí jakkoli měnit ani upravovat, protože takové změny mohou způsobit jeho neúčinnost, včetně návodu na správné sestavení pásu v případech, kdy konstrukce pásu dovoluje rozebrání na části; |
| --- | --- |

h)

skutečnost, že pás se nesmí jakkoli měnit ani upravovat, protože takové změny mohou způsobit jeho neúčinnost, včetně návodu na správné sestavení pásu v případech, kdy konstrukce pásu dovoluje rozebrání na části;

| i) | skutečnost, že pás je určen pro osoby se vzrůstem dospělého člověka; |
| --- | --- |

i)

skutečnost, že pás je určen pro osoby se vzrůstem dospělého člověka;

| j) | uložení pásu, pokud se nepoužívá. |
| --- | --- |

j)

uložení pásu, pokud se nepoužívá.

| 3. | U bezpečnostních pásů s navíječem typu 4N se v návodu k montáži nebo na každém balení musí uvést, že pás není vhodný k montáži v motorových vozidlech, používaných pro přepravu cestujících, která nemají více jak devět sedadel včetně sedadla řidiče. |
| --- | --- |

3.

U bezpečnostních pásů s navíječem typu 4N se v návodu k montáži nebo na každém balení musí uvést, že pás není vhodný k montáži v motorových vozidlech, používaných pro přepravu cestujících, která nemají více jak devět sedadel včetně sedadla řidiče.

| 4. | U všech vozidel, kde lze použít soupravu rozkrokového popruhu, poskytne výrobce/žadatel uživatelům požadavky na montáž. Výrobce postrojového pásu musí předepsat doplňkové zesilující prvky pro ukotvení rozkrokových popruhů a jejich montáž ve všech vozidlech, pro které jsou určeny. |
| --- | --- |

4.

U všech vozidel, kde lze použít soupravu rozkrokového popruhu, poskytne výrobce/žadatel uživatelům požadavky na montáž. Výrobce postrojového pásu musí předepsat doplňkové zesilující prvky pro ukotvení rozkrokových popruhů a jejich montáž ve všech vozidlech, pro které jsou určeny.

---

PŘÍLOHA 10

ZKOUŠKA SPONY PRO DVA PÁSY

Image

---

PŘÍLOHA 11

ZKOUŠKA ODOLNOSTI PROTI ODĚRU A ZKOUŠKA MIKROPROKLUZU

Obrázek 1

Postup typu 1

Příklady aranžmá zkoušek podle typu seřizovacího zařízení

Příklad a

Image

Příklad b

Image

Obrázek 2

Postup typu 2

Image

Image

Obrázek 3

Postup typu 3 a zkouška mikroprokluzu

Celková dráha: 300 ± 20 mm

Image

Na zkušebním zařízení musí být závaží 5 daN vedeno vertikálně tak, aby nedošlo k rozkmitání závaží a ke zkroucení popruhu.

Upevňovací zařízení se k závaží 5 daN připevní stejným způsobem jako ve vozidle.

---

PŘÍLOHA 12

ZKOUŠKA ODOLNOSTI PROTI KOROZI

1.   ZKUŠEBNÍ ZAŘÍZENÍ

| 1.1 | Zařízení se skládá z mlžné komory, nádrže solného roztoku, přívodu vhodně upraveného stlačeného vzduchu, jedné nebo více rozprašovacích trysek, podstavců na vzorky, zařízení k vyhřívání komory a potřebného regulačního ústrojí. Rozměry a konstrukční detaily zařízení jsou volitelné za předpokladu, že jsou splněny podmínky zkoušky. |
| --- | --- |

1.1

Zařízení se skládá z mlžné komory, nádrže solného roztoku, přívodu vhodně upraveného stlačeného vzduchu, jedné nebo více rozprašovacích trysek, podstavců na vzorky, zařízení k vyhřívání komory a potřebného regulačního ústrojí. Rozměry a konstrukční detaily zařízení jsou volitelné za předpokladu, že jsou splněny podmínky zkoušky.

| 1.2 | Je důležité zajistit, aby na stropu nebo krytu komory nashromážděné kapky roztoku nepadaly na zkušební vzorky. |
| --- | --- |

1.2

Je důležité zajistit, aby na stropu nebo krytu komory nashromážděné kapky roztoku nepadaly na zkušební vzorky.

| 1.3 | Kapky roztoku, které odkapávají ze zkušebních vzorků, se nesmějí vracet do nádržky a znovu rozprašovat. |
| --- | --- |

1.3

Kapky roztoku, které odkapávají ze zkušebních vzorků, se nesmějí vracet do nádržky a znovu rozprašovat.

| 1.4 | Zařízení nesmí být zhotoveno z materiálů, které by mohly mít vliv na korozní účinky mlhy. |
| --- | --- |

1.4

Zařízení nesmí být zhotoveno z materiálů, které by mohly mít vliv na korozní účinky mlhy.

2.   UMÍSTĚNÍ ZKUŠEBNÍCH VZORKŮ V MLŽNÉ KOMOŘE

| 2.1 | Vzorky kromě navíječů se podepřou nebo zavěsí v úhlu od 15o do 30o od svislice, a pokud možno souběžně s hlavním směrem horizontálního proudění mlhy komorou, který se určí podle převládajícího povrchu, který se zkouší. |
| --- | --- |

2.1

Vzorky kromě navíječů se podepřou nebo zavěsí v úhlu od 15o do 30o od svislice, a pokud možno souběžně s hlavním směrem horizontálního proudění mlhy komorou, který se určí podle převládajícího povrchu, který se zkouší.

| 2.2 | Navíječe se podepřou nebo zavěsí tak, aby osy cívek pro ukládání popruhu byly v běžné poloze kolmé k hlavnímu směru vodorovného průtoku mlhy komorou. Otvor pro průchod popruhu v navíječi musí být nasměrován stejným způsobem. |
| --- | --- |

2.2

Navíječe se podepřou nebo zavěsí tak, aby osy cívek pro ukládání popruhu byly v běžné poloze kolmé k hlavnímu směru vodorovného průtoku mlhy komorou. Otvor pro průchod popruhu v navíječi musí být nasměrován stejným způsobem.

| 2.3 | Jednotlivé vzorky se umístí tak, aby se mlha mohla na všech vzorcích volně usazovat. |
| --- | --- |

2.3

Jednotlivé vzorky se umístí tak, aby se mlha mohla na všech vzorcích volně usazovat.

| 2.4 | Jednotlivé vzorky se umístí tak, aby nedocházelo k odkapávání solného roztoku z jednoho vzorku na druhý. |
| --- | --- |

2.4

Jednotlivé vzorky se umístí tak, aby nedocházelo k odkapávání solného roztoku z jednoho vzorku na druhý.

3.   SOLNÝ ROZTOK

| 3.1 | Solný roztok se připraví rozpuštěním 5 ± 1 dílu chloridu sodného v 95 dílech destilované vody. Solí musí být chlorid sodný v zásadě bez niklu a mědi, který v suchém stavu obsahuje nejvýše 0,1 % jodidu sodného a nejvýše 0,3 % všech nečistot. |
| --- | --- |

3.1

Solný roztok se připraví rozpuštěním 5 ± 1 dílu chloridu sodného v 95 dílech destilované vody. Solí musí být chlorid sodný v zásadě bez niklu a mědi, který v suchém stavu obsahuje nejvýše 0,1 % jodidu sodného a nejvýše 0,3 % všech nečistot.

| 3.2 | Roztok musí být takový, aby po rozprášení při 35 oC měl zachycený roztok hodnotu pH v rozmezí od 6,5 do 7,2. |
| --- | --- |

3.2

Roztok musí být takový, aby po rozprášení při 35 oC měl zachycený roztok hodnotu pH v rozmezí od 6,5 do 7,2.

4.   PŘÍVOD VZDUCHU

V přívodu stlačeného vzduchu do trysky nebo trysek pro rozprašování solného roztoku se nesmí nacházet žádný olej ani nečistoty a tlak musí být udržován v rozmezí 70 kN/m2 až 170 kN/m2.

5.   PODMÍNKY V MLŽNÉ KOMOŘE

| 5.1 | V expoziční zóně mlžné komory musí být udržována teplota 35 ± 5 oC. V expozičním zóně se umístí nejméně dva čisté jímače mlhy tak, aby se zabránilo shromažďování kapek roztoku ze zkušebních vzorků nebo jiných zdrojů. Jímače musí být umístěny u zkušebních vzorků, jeden co nejblíže některé z trysek a druhý co nejdále od všech trysek. Mlha musí být taková, aby se z každých 80 cm2 vodorovné jímací plochy v každém jímači shromáždilo 1,0 až 2,0 ml roztoku za hodinu, měřeno po dobu nejméně 16 hodin. |
| --- | --- |

5.1

V expoziční zóně mlžné komory musí být udržována teplota 35 ± 5 oC. V expozičním zóně se umístí nejméně dva čisté jímače mlhy tak, aby se zabránilo shromažďování kapek roztoku ze zkušebních vzorků nebo jiných zdrojů. Jímače musí být umístěny u zkušebních vzorků, jeden co nejblíže některé z trysek a druhý co nejdále od všech trysek. Mlha musí být taková, aby se z každých 80 cm2 vodorovné jímací plochy v každém jímači shromáždilo 1,0 až 2,0 ml roztoku za hodinu, měřeno po dobu nejméně 16 hodin.

| 5.2 | Tryska nebo trysky musí být usměrněny nebo seřízeny tak, aby nestříkaly přímo na zkušební vzorky. |
| --- | --- |

5.2

Tryska nebo trysky musí být usměrněny nebo seřízeny tak, aby nestříkaly přímo na zkušební vzorky.

---

PŘÍLOHA 13

POŘADÍ ZKOUŠEK

| Body | Zkouška | Vzorky |
| --- | --- | --- |
| Pás nebo zádržný systém č. | Popruh č. |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 |
| 4, 6.1.2, 6.1.3, 6.2.1.1, 6.2.2, 6.2.3.1, 6.3.1.1. | Kontrola pásu nebo zádržného systému | X | | | | | | | | | | | | | | | |
| 2.21, 2.22, 6.2.2.2. | Kontrola spony | X | X | X | X | X | | | | | | | | | | | |
| 6.2.2.6, 6.2.2.7, 7.5.1, 7.5.5 | Zkouška pevnosti spony | | | X | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.3.3, 7.5.1 | Zkouška pevnosti seřizovacího zařízení (popř. i navíječů) | | | X | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.4, 7.5.2 | Zkouška pevnosti úchytů (popř. i navíječů) | | | X | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.2.3, 7.5.3 | Zkouška spony při nízké teplotě | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.1.4, 7.5.4 | Rázová zkouška pevných částí při nízké teplotě | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.3.2, 6.2.3.4, 7.5.6 | Snadnost seřizování | | | | X | | | | | | | | | | | | |
| | Stabilizace /
  zkouška pásu nebo zádržného systému před dynamickou zkouškou: | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.2.4 | Životnost spony | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.1.2, 7.2 | Odolnost tuhých částí proti korozi | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| | Stabilizace navíječů: | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.5.2.1, 6.2.5.3.1, 6.2.5.3.3, 7.6.2 | Práh blokování | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.5.2.2, 6.2.5.3.2, 7.6.4 | Navíjecí síla | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.5.2.3, 6.2.5.3.3, 7.6.1 | Životnost | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.5.2.3, 6.2.5.3.3, 7.2 | Koroze | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.5.2.3, 6.2.5.3.3, 7.6.3 | Prach | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.3.1.2, 7.4.2.3 | Zkouška šířky popruhu | | | | | | X | X | | | | | | | | | |
| | Zkouška pevnosti popruhu po: | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.3.2, 7.4.1.1, 7.4.2 | Stabilizace při pokojové teplotě | | | | | | X | X | | | | | | | | | |
| 6.3.3, 7.4.1.2, 7.4.2 | Stabilizace světlem | | | | | | | | X | X | | | | | | | |
| 6.3.3, 7.4.1.3, 7.4.2 | Stabilizace na nízké teploty | | | | | | | | | | X | X | | | | | |
| 6.3.3, 7.4.1.4, 7.4.2 | Stabilizace na vysokou teplotu | | | | | | | | | | | | X | X | | | |
| 6.3.3, 7.4.1.5, 7.4.2 | Stabilizace účinkům vody | | | | | | | | | | | | | | X | X | |
| 6.2.3.2, 7.3 | Zkouška mikroprokluzu | | | | X | X | | | | | | | | | | | |
| 6.4.2, 7.4.1.6 | Zkouška oděru | | | | X | X | | | | | | | | | | | |
| 6.4.1, 7.7 | Dynamická zkouška | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.2.5, 6.2.2.7, 7.8 | Zkouška otevírání spony | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 7.1.4 | Uchování vzorku popruhu | | | | | | | | | | | | | | | | X |

Body

Zkouška

Vzorky

Pás nebo zádržný systém č.

Popruh č.

1

2

3

4

5

1

2

3

4

5

6

7

8

9

10

11

4, 6.1.2, 6.1.3, 6.2.1.1, 6.2.2, 6.2.3.1, 6.3.1.1.

Kontrola pásu nebo zádržného systému

X

2.21, 2.22, 6.2.2.2.

Kontrola spony

X

X

X

X

X

6.2.2.6, 6.2.2.7, 7.5.1, 7.5.5

Zkouška pevnosti spony

X

6.2.3.3, 7.5.1

Zkouška pevnosti seřizovacího zařízení (popř. i navíječů)

X

6.2.4, 7.5.2

Zkouška pevnosti úchytů (popř. i navíječů)

X

6.2.2.3, 7.5.3

Zkouška spony při nízké teplotě

X

X

6.2.1.4, 7.5.4

Rázová zkouška pevných částí při nízké teplotě

X

X

6.2.3.2, 6.2.3.4, 7.5.6

Snadnost seřizování

X

Stabilizace /

zkouška pásu nebo zádržného systému před dynamickou zkouškou:

6.2.2.4

Životnost spony

X

X

6.2.1.2, 7.2

Odolnost tuhých částí proti korozi

X

X

Stabilizace navíječů:

6.2.5.2.1, 6.2.5.3.1, 6.2.5.3.3, 7.6.2

Práh blokování

X

X

6.2.5.2.2, 6.2.5.3.2, 7.6.4

Navíjecí síla

X

X

6.2.5.2.3, 6.2.5.3.3, 7.6.1

Životnost

X

X

6.2.5.2.3, 6.2.5.3.3, 7.2

Koroze

X

X

6.2.5.2.3, 6.2.5.3.3, 7.6.3

Prach

X

X

6.3.1.2, 7.4.2.3

Zkouška šířky popruhu

X

X

Zkouška pevnosti popruhu po:

6.3.2, 7.4.1.1, 7.4.2

Stabilizace při pokojové teplotě

X

X

6.3.3, 7.4.1.2, 7.4.2

Stabilizace světlem

X

X

6.3.3, 7.4.1.3, 7.4.2

Stabilizace na nízké teploty

X

X

6.3.3, 7.4.1.4, 7.4.2

Stabilizace na vysokou teplotu

X

X

6.3.3, 7.4.1.5, 7.4.2

Stabilizace účinkům vody

X

X

6.2.3.2, 7.3

Zkouška mikroprokluzu

X

X

6.4.2, 7.4.1.6

Zkouška oděru

X

X

6.4.1, 7.7

Dynamická zkouška

X

X

6.2.2.5, 6.2.2.7, 7.8

Zkouška otevírání spony

X

X

7.1.4

Uchování vzorku popruhu

X

---

PŘÍLOHA 14

KONTROLA SHODNOSTI VÝROBY

1.   ZKOUŠKY

Požaduje se, aby bezpečnostní pásy vyhovovaly požadavkům následujících zkoušek:

1.1   Ověření prahu blokování a životnosti navíječů s nouzovým blokováním

Podle ustanovení bodu 7.6.2 v nejméně příznivém směru po vykonání zkoušek životnosti, které jsou podrobně popsány v bodech 7.6.1, 7.2 a 7.6.3 a požadovány podle bodu 6.2.5.3.5 tohoto předpisu.

1.2   Ověření životnosti navíječů s automatickým blokováním

Podle ustanovení bodu 7.6.1 doplněného zkouškami podle bodů 7.2 a 7.6.3 jako požadavek bodu 6.2.5.2.3 tohoto předpisu.

1.3   Zkouška pevnosti popruhů po stabilizaci

Podle postupu popsaného v bodu 7.4.2 po stabilizaci podle požadavků bodů 7.4.1.1 až 7.4.1.5 tohoto předpisu.

1.3.1   Zkouška pevnosti popruhů po oděru

Podle postupu popsaného v bodu 7.4.2 po stabilizaci podle požadavků bodů 7.4.1.6 tohoto předpisu.

1.4   Zkouška mikroprokluzu

Podle postupu popsaného v bodu 7.3 tohoto předpisu.

1.5   Zkouška tuhých částí

Podle postupu popsaného v bodu 7.5 tohoto předpisu.

1.6   Ověření požadavků na funkčnost bezpečnostního pásu nebo zádržného systému podléhajícího dynamické zkoušce

1.6.1   Zkoušky se stabilizací

| 1.6.1.1 | Pásy nebo zádržné systémy s navíječem s nouzovým blokováním: podle ustanovení uvedených v bodech 7.7 a 7.8 tohoto předpisu s použitím pásu, který dříve prošel 45 000 cykly zkoušky životnosti navíječe předepsané v bodě 7.6.1 tohoto předpisu a zkouškami stanovenými v bodech 6.2.2.4, 7.2 a 7.6.3 tohoto předpisu. |
| --- | --- |

1.6.1.1

Pásy nebo zádržné systémy s navíječem s nouzovým blokováním: podle ustanovení uvedených v bodech 7.7 a 7.8 tohoto předpisu s použitím pásu, který dříve prošel 45 000 cykly zkoušky životnosti navíječe předepsané v bodě 7.6.1 tohoto předpisu a zkouškami stanovenými v bodech 6.2.2.4, 7.2 a 7.6.3 tohoto předpisu.

| 1.6.1.2 | Pásy nebo zádržné systémy s navíječem s automatickým blokováním: podle bodů 7.7 a 7.8 tohoto předpisu s použitím pásu, který dříve prošel 10 000 cykly zkoušky životnosti navíječe předepsané v bodě 7.6.1 tohoto předpisu a zkouškami stanovenými v bodech 6.2.2.4, 7.2 a 7.6.3 tohoto předpisu. |
| --- | --- |

1.6.1.2

Pásy nebo zádržné systémy s navíječem s automatickým blokováním: podle bodů 7.7 a 7.8 tohoto předpisu s použitím pásu, který dříve prošel 10 000 cykly zkoušky životnosti navíječe předepsané v bodě 7.6.1 tohoto předpisu a zkouškami stanovenými v bodech 6.2.2.4, 7.2 a 7.6.3 tohoto předpisu.

| 1.6.1.3 | Statické pásy: podle ustanovení uvedených v bodech 7.7 a 7.8 tohoto předpisu u bezpečnostního pásu, který prošel zkouškou předepsanou v bodech 6.2.2.4 a 7.2 tohoto předpisu. |
| --- | --- |

1.6.1.3

Statické pásy: podle ustanovení uvedených v bodech 7.7 a 7.8 tohoto předpisu u bezpečnostního pásu, který prošel zkouškou předepsanou v bodech 6.2.2.4 a 7.2 tohoto předpisu.

1.6.2   Zkouška bez jakékoli stabilizace

Podle ustanovení uvedených v bodech 7.7 a 7.8 tohoto předpisu.

2.   ČETNOST ZKOUŠEK A VÝSLEDKY

| 2.1 | Četnost zkoušek podle požadavků bodů 1.1 až 1.5 této přílohy se určuje podle statisticky řízeného a nahodilého výběru v souladu s některým z běžných postupů zajištění kvality. |
| --- | --- |

2.1

Četnost zkoušek podle požadavků bodů 1.1 až 1.5 této přílohy se určuje podle statisticky řízeného a nahodilého výběru v souladu s některým z běžných postupů zajištění kvality.

| 2.1.1 | V případě navíječů s nouzovým blokováním se kromě toho kontrolují celé sestavy: |
| --- | --- |

2.1.1

V případě navíječů s nouzovým blokováním se kromě toho kontrolují celé sestavy:

| 2.1.1.1 | buď podle ustanovení uvedených v bodech 7.6.2.1 a 7.6.2.2 tohoto předpisu v nejméně příznivém směru, jak je stanoveno v bodě 7.6.2.1.2. Výsledky zkoušek musí splňovat požadavky bodů 6.2.5.3.1.1 a 6.2.5.3.3 tohoto předpisu, |
| --- | --- |

2.1.1.1

buď podle ustanovení uvedených v bodech 7.6.2.1 a 7.6.2.2 tohoto předpisu v nejméně příznivém směru, jak je stanoveno v bodě 7.6.2.1.2. Výsledky zkoušek musí splňovat požadavky bodů 6.2.5.3.1.1 a 6.2.5.3.3 tohoto předpisu,

| 2.1.1.2 | nebo podle ustanovení uvedených v bodu 7.6.2.3 tohoto předpisu v nejméně příznivém směru. Rychlost náklonu může být větší, než je předepsaná rychlost, pokud tím nejsou ovlivněny výsledky zkoušky. Výsledky zkoušek musí splňovat požadavky bodů 6.2.5.3.1.4 tohoto předpisu. |
| --- | --- |

2.1.1.2

nebo podle ustanovení uvedených v bodu 7.6.2.3 tohoto předpisu v nejméně příznivém směru. Rychlost náklonu může být větší, než je předepsaná rychlost, pokud tím nejsou ovlivněny výsledky zkoušky. Výsledky zkoušek musí splňovat požadavky bodů 6.2.5.3.1.4 tohoto předpisu.

| 2.2 | V případě shody s dynamickou zkouškou podle bodu 1.6 této přílohy se toto provede s minimální četností: |
| --- | --- |

2.2

V případě shody s dynamickou zkouškou podle bodu 1.6 této přílohy se toto provede s minimální četností:

2.2.1   Zkoušky se stabilizací

| 2.2.1.1 | V případě pásů s navíječem s nouzovým blokováním,






  — | je-li denní produkce větší než 1 000 pásů: jeden na 100 000 vyrobených pásů, s minimální četnosti jeden pás každé dva týdny, |
| --- | --- | --- |

2.2.1.1

V případě pásů s navíječem s nouzovým blokováním,

—

je-li denní produkce větší než 1 000 pásů: jeden na 100 000 vyrobených pásů, s minimální četnosti jeden pás každé dva týdny,

| — | je-li denní produkce nejvýše 1 000 pásů: jeden na 10 000 vyrobených pásů, s minimální četností jeden pás za rok od každého druhu blokovacího mechanismu (1), |
| --- | --- |

—

je-li denní produkce nejvýše 1 000 pásů: jeden na 10 000 vyrobených pásů, s minimální četností jeden pás za rok od každého druhu blokovacího mechanismu (1),

se podrobí zkoušce podle bodu 1.6.1.1 této přílohy.

| 2.2.1.2 | V případě pásů s navíječem s automatickým blokováním a statických pásů:






  — | je-li denní produkce větší než 1 000 pásů: jeden na 100 000 vyrobených pásů, s minimální četností jeden pás každé dva týdny, |
| --- | --- | --- |

2.2.1.2

V případě pásů s navíječem s automatickým blokováním a statických pásů:

—

je-li denní produkce větší než 1 000 pásů: jeden na 100 000 vyrobených pásů, s minimální četností jeden pás každé dva týdny,

| — | je-li denní produkce nejvýše 1 000: jeden na 10 000 vyrobených pásů, s minimální četností jeden pás za rok, |
| --- | --- |

—

je-li denní produkce nejvýše 1 000: jeden na 10 000 vyrobených pásů, s minimální četností jeden pás za rok,

se podrobí zkoušce podle bodu 1.6.1.2 a 1.6.1.3 této přílohy.

2.2.2   Zkoušky bez stabilizace

| 2.2.2.1 | V případě pásů s navíječem s nouzovým blokováním se zkoušce předepsané v bodě 1.6.2 podrobí následující počet vzorků: |
| --- | --- |

2.2.2.1

V případě pásů s navíječem s nouzovým blokováním se zkoušce předepsané v bodě 1.6.2 podrobí následující počet vzorků:

| 2.2.2.1.1 | u výroby více než 5 000 pásů denně, dva pásy na 25 000 vyrobených pásů, s minimální četností jeden pás denně od každého druhu blokovacího mechanismu; |
| --- | --- |

2.2.2.1.1

u výroby více než 5 000 pásů denně, dva pásy na 25 000 vyrobených pásů, s minimální četností jeden pás denně od každého druhu blokovacího mechanismu;

| 2.2.2.1.2 | u výroby nejvýše 5 000 pásů denně, jeden pás na 5 000 vyrobených pásů, s maximální četností jeden pás ročně od každého druhu blokovacího mechanismu. |
| --- | --- |

2.2.2.1.2

u výroby nejvýše 5 000 pásů denně, jeden pás na 5 000 vyrobených pásů, s maximální četností jeden pás ročně od každého druhu blokovacího mechanismu.

| 2.2.2.2 | V případě pásů s navíječem s automatickým blokováním a statických pásů se zkoušce předepsané v bodu 1.6.2 podrobí následující počet vzorků: |
| --- | --- |

2.2.2.2

V případě pásů s navíječem s automatickým blokováním a statických pásů se zkoušce předepsané v bodu 1.6.2 podrobí následující počet vzorků:

| 2.2.2.2.1 | u výroby nejméně 5 000 pásů denně, dva pásy na 25 000 vyrobených pásů, s minimální četností jeden pás denně od každého schváleného typu; |
| --- | --- |

2.2.2.2.1

u výroby nejméně 5 000 pásů denně, dva pásy na 25 000 vyrobených pásů, s minimální četností jeden pás denně od každého schváleného typu;

| 2.2.2.2.2 | u výroby méně jak 5 000 pásů denně, jeden pás na 5 000 vyrobených pásů, s maximální četností jeden pás ročně od každého schváleného typu. |
| --- | --- |

2.2.2.2.2

u výroby méně jak 5 000 pásů denně, jeden pás na 5 000 vyrobených pásů, s maximální četností jeden pás ročně od každého schváleného typu.

2.2.3   Výsledky

Výsledky zkoušek musejí splňovat požadavky stanovené v bodu 6.4.1.3.1 tohoto předpisu.

Pohyb figuríny vpřed lze podle bodu 6.4.1.3.2 tohoto předpisu (nebo případně 6.4.1.4) kontrolovat během zkoušky se stabilizací podle bodu 1.6.1 této přílohy pomocí zjednodušeně upravené metody.

| 2.2.3.1 | V případě schválení podle bodu 6.4.1.3.3 tohoto předpisu a bodu 1.6.1 této přílohy se pouze upřesňuje, že žádná část pásu nesmí být porušena nebo uvolněna a že rychlost vztažného bodu hrudníku nesmí být vyšší než 24 km/hod při posunutí o 300 mm. |
| --- | --- |

2.2.3.1

V případě schválení podle bodu 6.4.1.3.3 tohoto předpisu a bodu 1.6.1 této přílohy se pouze upřesňuje, že žádná část pásu nesmí být porušena nebo uvolněna a že rychlost vztažného bodu hrudníku nesmí být vyšší než 24 km/hod při posunutí o 300 mm.

| 2.3 | Pokud zkušební vzorek při určité zkoušce nevyhoví, provede se podle stejných požadavků zkouška nejméně tří dalších vzorků. Pokud u dynamických zkoušek jeden z těchto vzorků při zkoušce nevyhoví, držitel schválení nebo jeho řádně pověřený zástupce sdělí příslušnému orgánu, který schválení typu udělil, jaké kroky přijal k obnovení shodnosti výroby. |
| --- | --- |

2.3

Pokud zkušební vzorek při určité zkoušce nevyhoví, provede se podle stejných požadavků zkouška nejméně tří dalších vzorků. Pokud u dynamických zkoušek jeden z těchto vzorků při zkoušce nevyhoví, držitel schválení nebo jeho řádně pověřený zástupce sdělí příslušnému orgánu, který schválení typu udělil, jaké kroky přijal k obnovení shodnosti výroby.

---

(1)  Pro účely této přílohy se „druhem blokovacího mechanismu“ rozumějí všechny navíječe s nouzovým blokováním, jejichž mechanismy se liší pouze v úhlu nebo úhlech vedení snímacího zařízení k systému vztažné osy vozidla.

---

PŘÍLOHA 15

POSTUP STANOVENÍ H-BODU A SKUTEČNÉHO ÚHLU TRUPU PRO MÍSTA K SEZENÍ V MOTOROVÝCH VOZIDLECH

1.   ÚČEL

Postup popsaný v této příloze se používá ke stanovení polohy H-bodu a skutečného úhlu trupu pro jedno nebo několik míst k sezení v motorovém vozidle a k ověření vztahu mezi změřenými údaji a konstrukčními hodnotami udanými výrobcem vozidla (1).

2.   DEFINICE

Pro účely této přílohy:

| 2.1 | „referenčními údaji“ se rozumí jedna nebo několik následujících charakteristik místa k sezení: |
| --- | --- |

2.1

„referenčními údaji“ se rozumí jedna nebo několik následujících charakteristik místa k sezení:

| 2.1.1 | H-bod a R-bod a jejich vztah; |
| --- | --- |

2.1.1

H-bod a R-bod a jejich vztah;

| 2.1.2 | skutečný úhel trupu a konstrukční úhel trupu a jejich vztah; |
| --- | --- |

2.1.2

skutečný úhel trupu a konstrukční úhel trupu a jejich vztah;

| 2.2 | „trojrozměrným zařízením pro stanovení H-bodu“ (zařízením 3-D H) se rozumí zařízení používané pro určení H-bodů a skutečných úhlů trupu. Toto zařízení je popsáno v dodatku 1 k této příloze; |
| --- | --- |

2.2

„trojrozměrným zařízením pro stanovení H-bodu“ (zařízením 3-D H) se rozumí zařízení používané pro určení H-bodů a skutečných úhlů trupu. Toto zařízení je popsáno v dodatku 1 k této příloze;

| 2.3 | „H-bodem“ se rozumí střed otáčení trupu a stehna zařízení 3-D H umístěného na sedadle vozidla podle níže uvedeného odstavce 4. H-bod se nachází ve středu osy zařízení, které se nachází mezi zaměřovači H-bodu na obou stranách zařízení 3-D H. H-bod teoreticky odpovídá R-bodu (tolerance jsou uvedeny níže v odstavci 3.2.2). Jakmile je H-bod určen podle postupu popsaného v odstavci 4, je vůči čalounění sedáku sedadla považován za pevný a při seřizování sedadla se jím pohybuje; |
| --- | --- |

2.3

„H-bodem“ se rozumí střed otáčení trupu a stehna zařízení 3-D H umístěného na sedadle vozidla podle níže uvedeného odstavce 4. H-bod se nachází ve středu osy zařízení, které se nachází mezi zaměřovači H-bodu na obou stranách zařízení 3-D H. H-bod teoreticky odpovídá R-bodu (tolerance jsou uvedeny níže v odstavci 3.2.2). Jakmile je H-bod určen podle postupu popsaného v odstavci 4, je vůči čalounění sedáku sedadla považován za pevný a při seřizování sedadla se jím pohybuje;

| 2.4 | „R-bodem“ nebo „vztažným bodem místa k sezení“ se rozumí konstrukční bod definovaný výrobcem vozidla pro každé místo k sezení a stanovený s ohledem na trojrozměrný vztažný systém; |
| --- | --- |

2.4

„R-bodem“ nebo „vztažným bodem místa k sezení“ se rozumí konstrukční bod definovaný výrobcem vozidla pro každé místo k sezení a stanovený s ohledem na trojrozměrný vztažný systém;

| 2.5 | „čárou trupu“ se rozumí osa tyče zařízení 3-D H, je-li tyč v nejzadnější poloze; |
| --- | --- |

2.5

„čárou trupu“ se rozumí osa tyče zařízení 3-D H, je-li tyč v nejzadnější poloze;

| 2.6 | „skutečným úhlem trupu“ se rozumí úhel, který svírá svislice procházející H-bodem a čárou trupu, změřený pomocí úhloměrné stupnice sklonu zad na zařízení 3-D H. Skutečný úhel trupu teoreticky odpovídá konstrukčnímu úhlu trupu (tolerance viz níže uvedený odstavec 3.2.2); |
| --- | --- |

2.6

„skutečným úhlem trupu“ se rozumí úhel, který svírá svislice procházející H-bodem a čárou trupu, změřený pomocí úhloměrné stupnice sklonu zad na zařízení 3-D H. Skutečný úhel trupu teoreticky odpovídá konstrukčnímu úhlu trupu (tolerance viz níže uvedený odstavec 3.2.2);

| 2.7 | „konstrukčním úhlem trupu“ se rozumí úhel, který svírá svislice procházející R-bodem a čárou trupu v poloze, která odpovídá konstrukční poloze opěradla sedadla stanovené výrobcem vozidla; |
| --- | --- |

2.7

„konstrukčním úhlem trupu“ se rozumí úhel, který svírá svislice procházející R-bodem a čárou trupu v poloze, která odpovídá konstrukční poloze opěradla sedadla stanovené výrobcem vozidla;

| 2.8 | „střední rovinou sedící osoby“ (C/LO) se rozumí střední rovina zařízení 3-D H umístěného v každém určeném místě k sezení; je představována souřadnicí H-bodu na ose „Y“. U samotných sedadel je střední rovina shodná se střední rovinou sedící osoby. U ostatních sedadel je střední rovina sedící osoby specifikována výrobcem; |
| --- | --- |

2.8

„střední rovinou sedící osoby“ (C/LO) se rozumí střední rovina zařízení 3-D H umístěného v každém určeném místě k sezení; je představována souřadnicí H-bodu na ose „Y“. U samotných sedadel je střední rovina shodná se střední rovinou sedící osoby. U ostatních sedadel je střední rovina sedící osoby specifikována výrobcem;

| 2.9 | „trojrozměrným vztažným systémem“ se rozumí systém popsaný v dodatku 2 této přílohy; |
| --- | --- |

2.9

„trojrozměrným vztažným systémem“ se rozumí systém popsaný v dodatku 2 této přílohy;

| 2.10 | „výchozími vztažnými značkami“ jsou fyzické body (otvory, plochy, značky nebo zářezy) na karoserii vozidla určené výrobcem; |
| --- | --- |

2.10

„výchozími vztažnými značkami“ jsou fyzické body (otvory, plochy, značky nebo zářezy) na karoserii vozidla určené výrobcem;

| 2.11 | „měřicí polohou vozidla“ se rozumí poloha vozidla určená souřadnicemi výchozích vztažných značek v trojrozměrném vztažném systému. |
| --- | --- |

2.11

„měřicí polohou vozidla“ se rozumí poloha vozidla určená souřadnicemi výchozích vztažných značek v trojrozměrném vztažném systému.

3.   POŽADAVKY

3.1   Uvedení údajů

Pro každé místo k sezení, pro které jsou vyžadovány referenční údaje, aby bylo možno prokázat shodu s požadavky tohoto předpisu, musí být veškeré údaje nebo odpovídající výběr následujících údajů uvedeny ve formě v souladu s dodatkem 3 této přílohy:

| 3.1.1 | souřadnice R-bodu vzhledem k trojrozměrnému vztažnému systému; |
| --- | --- |

3.1.1

souřadnice R-bodu vzhledem k trojrozměrnému vztažnému systému;

| 3.1.2. | konstrukční úhel trupu; |
| --- | --- |

3.1.2.

konstrukční úhel trupu;

| 3.1.3 | veškeré údaje nezbytné k seřízení sedadla (je-li seřiditelné) do měřicí polohy podle bodu 4.3. |
| --- | --- |

3.1.3

veškeré údaje nezbytné k seřízení sedadla (je-li seřiditelné) do měřicí polohy podle bodu 4.3.

3.2   Vztah mezi naměřenými údaji a konstrukčními specifikacemi

| 3.2.1 | Souřadnice H-bodu a hodnota skutečného úhlu trupu získané postupem podle níže uvedeného bodu 4 se porovnají se souřadnicemi R-bodu a hodnotou konstrukčního úhlu trupu udávaného výrobcem vozidla. |
| --- | --- |

3.2.1

Souřadnice H-bodu a hodnota skutečného úhlu trupu získané postupem podle níže uvedeného bodu 4 se porovnají se souřadnicemi R-bodu a hodnotou konstrukčního úhlu trupu udávaného výrobcem vozidla.

| 3.2.2 | Vzájemná poloha R-bodu H-bodu a vztah mezi konstrukčním úhlem trupu a skutečným úhlem trupu se pro určité místo k sezení považují za vyhovující, pokud H-bod definovaný těmito souřadnicemi leží uvnitř čtverce s vodorovnými a svislými stranami 50 mm, jehož úhlopříčky se protínají v R-bodě a jestliže se skutečný úhel trupu neodchyluje od konstrukčního úhlu trupu o více než 5 stupňů. |
| --- | --- |

3.2.2

Vzájemná poloha R-bodu H-bodu a vztah mezi konstrukčním úhlem trupu a skutečným úhlem trupu se pro určité místo k sezení považují za vyhovující, pokud H-bod definovaný těmito souřadnicemi leží uvnitř čtverce s vodorovnými a svislými stranami 50 mm, jehož úhlopříčky se protínají v R-bodě a jestliže se skutečný úhel trupu neodchyluje od konstrukčního úhlu trupu o více než 5 stupňů.

| 3.2.3 | Pokud jsou tyto podmínky splněny, pak se použije R-bod a konstrukční úhel trupu k prokázání shody s požadavky tohoto předpisu. |
| --- | --- |

3.2.3

Pokud jsou tyto podmínky splněny, pak se použije R-bod a konstrukční úhel trupu k prokázání shody s požadavky tohoto předpisu.

| 3.2.4 | Pokud H-bod nebo skutečný úhel trupu nesplňují požadavky výše uvedeného bodu 3.2.2, stanoví se H-bod a skutečný úhel trupu ještě dvakrát (celkem třikrát). Pokud výsledky dvou ze tří měření odpovídají požadavkům, pak se použijí podmínky výše uvedeného bodu 3.2.3. |
| --- | --- |

3.2.4

Pokud H-bod nebo skutečný úhel trupu nesplňují požadavky výše uvedeného bodu 3.2.2, stanoví se H-bod a skutečný úhel trupu ještě dvakrát (celkem třikrát). Pokud výsledky dvou ze tří měření odpovídají požadavkům, pak se použijí podmínky výše uvedeného bodu 3.2.3.

| 3.2.5 | Pokud výsledky minimálně dvou ze tří měření popsaných ve výše uvedeném odstavci 3.2.4 neodpovídají požadavkům výše uvedeného odstavce 3.2.2 nebo pokud nelze ověření provést, protože výrobce vozidla nedodal informace týkající se polohy R-bodu nebo konstrukčního úhlu trupu, pak se použije těžiště všech tří naměřených bodů nebo průměr tří naměřených úhlů a bude pokládán za použitelný pro všechny případy, kdy se jedná o použití R-bodu nebo konstrukčního úhlu trupu podle tohoto předpisu. |
| --- | --- |

3.2.5

Pokud výsledky minimálně dvou ze tří měření popsaných ve výše uvedeném odstavci 3.2.4 neodpovídají požadavkům výše uvedeného odstavce 3.2.2 nebo pokud nelze ověření provést, protože výrobce vozidla nedodal informace týkající se polohy R-bodu nebo konstrukčního úhlu trupu, pak se použije těžiště všech tří naměřených bodů nebo průměr tří naměřených úhlů a bude pokládán za použitelný pro všechny případy, kdy se jedná o použití R-bodu nebo konstrukčního úhlu trupu podle tohoto předpisu.

4.   POSTUP STANOVENÍ H-BODU A SKUTEČNÉHO ÚHLU TRUPU

| 4.1 | Vozidlo se podle uvážení výrobce předehřeje na teplotu 20 ± 10 oC, aby se zajistilo, že materiál sedadel dosáhne pokojové teploty. Pokud nebylo kontrolované sedadlo nikdy zatíženo sedící osobou, posadí se dvakrát po dobu jedné minuty na sedadlo osoba o hmotnosti 70 až 80 kg nebo zařízení, aby se sedák a opěradlo prohnuly. Na žádost výrobce zůstanou veškerá kompletní sedadla bez zatížení po minimální dobu 30 minut před instalací zařízení 3-D H. |
| --- | --- |

4.1

Vozidlo se podle uvážení výrobce předehřeje na teplotu 20 ± 10 oC, aby se zajistilo, že materiál sedadel dosáhne pokojové teploty. Pokud nebylo kontrolované sedadlo nikdy zatíženo sedící osobou, posadí se dvakrát po dobu jedné minuty na sedadlo osoba o hmotnosti 70 až 80 kg nebo zařízení, aby se sedák a opěradlo prohnuly. Na žádost výrobce zůstanou veškerá kompletní sedadla bez zatížení po minimální dobu 30 minut před instalací zařízení 3-D H.

| 4.2 | Vozidlo se umístí do měřící polohy definované ve výše uvedeném bodě 2.11. |
| --- | --- |

4.2

Vozidlo se umístí do měřící polohy definované ve výše uvedeném bodě 2.11.

| 4.3 | Pokud je sedadlo seřiditelné, musí být nejprve nastaveno do krajní zadní běžné polohy pro řízení nebo pro jízdu, jak udává výrobce vozidla, přičemž se bere v úvahu pouze podélné nastavení sedadla, nikoli posuv sedadla pro účely jiné, než je normální poloha při řízení nebo během jízdy. Pokud existují jiné způsoby seřízení sedadla (svislé, úhlové, opěradlo atd.), pak se tyto nastaví do polohy specifikované výrobcem vozidla. U odpružených sedadel musí být svislá poloha pevně nastavena tak, aby odpovídala normální poloze při řízení podle specifikace výrobce. |
| --- | --- |

4.3

Pokud je sedadlo seřiditelné, musí být nejprve nastaveno do krajní zadní běžné polohy pro řízení nebo pro jízdu, jak udává výrobce vozidla, přičemž se bere v úvahu pouze podélné nastavení sedadla, nikoli posuv sedadla pro účely jiné, než je normální poloha při řízení nebo během jízdy. Pokud existují jiné způsoby seřízení sedadla (svislé, úhlové, opěradlo atd.), pak se tyto nastaví do polohy specifikované výrobcem vozidla. U odpružených sedadel musí být svislá poloha pevně nastavena tak, aby odpovídala normální poloze při řízení podle specifikace výrobce.

| 4.4 | Oblast místa k sezení, která má být v kontaktu se zařízením 3-D H, se pokryje bavlněnou tkaninou dostatečného rozměru a s odpovídající strukturou materiálu, která je definována jako hladká bavlněná tkanina s 18,9 vlákny na cm2 a hmotností 0,228 kg m2 nebo tkaná nebo netkaná textilie s rovnocennou charakteristikou. Pokud se zkouška provádí na sedadle mimo vozidlo, pak musí mít podlaha, na níž je sedadlo umístěno, stejnou základní charakteristiku (2) jako podlaha vozidla, ve kterém má být sedadlo používáno. |
| --- | --- |

4.4

Oblast místa k sezení, která má být v kontaktu se zařízením 3-D H, se pokryje bavlněnou tkaninou dostatečného rozměru a s odpovídající strukturou materiálu, která je definována jako hladká bavlněná tkanina s 18,9 vlákny na cm2 a hmotností 0,228 kg m2 nebo tkaná nebo netkaná textilie s rovnocennou charakteristikou. Pokud se zkouška provádí na sedadle mimo vozidlo, pak musí mít podlaha, na níž je sedadlo umístěno, stejnou základní charakteristiku (2) jako podlaha vozidla, ve kterém má být sedadlo používáno.

| 4.5 | Sestava sedací a trupové části zařízení 3-D H se umístí tak, aby střední rovina sedící osoby (C/LO) odpovídala střední rovině zařízení 3-D H. Na žádost výrobce může být zařízení 3-D H oproti C/LO přesunuto směrem dovnitř vozidla, pokud by zařízení 3-D H natolik vyčnívalo, že by hrana sedadla neumožnila zařízení 3-D H vyrovnat. |
| --- | --- |

4.5

Sestava sedací a trupové části zařízení 3-D H se umístí tak, aby střední rovina sedící osoby (C/LO) odpovídala střední rovině zařízení 3-D H. Na žádost výrobce může být zařízení 3-D H oproti C/LO přesunuto směrem dovnitř vozidla, pokud by zařízení 3-D H natolik vyčnívalo, že by hrana sedadla neumožnila zařízení 3-D H vyrovnat.

| 4.6 | K sedací části se připevní sestavy dolních končetin (chodidla bérce), a to buď jednotlivě, nebo pomocí tyče T a sestavy dolní části končetin. Přímka procházející zaměřovači H-bodu musí být rovnoběžná se základnou a kolmá na podélnou střední rovinu sedadla. |
| --- | --- |

4.6

K sedací části se připevní sestavy dolních končetin (chodidla bérce), a to buď jednotlivě, nebo pomocí tyče T a sestavy dolní části končetin. Přímka procházející zaměřovači H-bodu musí být rovnoběžná se základnou a kolmá na podélnou střední rovinu sedadla.

| 4.7 | Poloha chodidla a bérců se na zařízení 3-D H nastaví následujícím způsobem: |
| --- | --- |

4.7

Poloha chodidla a bérců se na zařízení 3-D H nastaví následujícím způsobem:

4.7.1   Určená místa k sezení: řidič a cestující na vnějším předním sedadle.

| 4.7.1.1 | Jak sestava chodidla, tak i sestava bérců musí být posunuty dopředu tak, aby chodidla zaujala přirozenou polohu na podlaze, v případě nutnosti mezi ovládacími pedály. Tam, kde je to možné, musí být levé chodidlo umístěno přibližně ve stejné vzdálenosti nalevo od střední roviny zařízení 3-D H jako pravá noha doprava. Libela ověřující příčnou orientaci zařízení 3-D H se v případě potřeby uvede do vodorovné polohy nastavením sedací části nebo posunutím sestav chodidel a bérců směrem dozadu. Přímka procházející zaměřovači H-bodu musí zůstat kolmá k podélné střední rovině sedadla. |
| --- | --- |

4.7.1.1

Jak sestava chodidla, tak i sestava bérců musí být posunuty dopředu tak, aby chodidla zaujala přirozenou polohu na podlaze, v případě nutnosti mezi ovládacími pedály. Tam, kde je to možné, musí být levé chodidlo umístěno přibližně ve stejné vzdálenosti nalevo od střední roviny zařízení 3-D H jako pravá noha doprava. Libela ověřující příčnou orientaci zařízení 3-D H se v případě potřeby uvede do vodorovné polohy nastavením sedací části nebo posunutím sestav chodidel a bérců směrem dozadu. Přímka procházející zaměřovači H-bodu musí zůstat kolmá k podélné střední rovině sedadla.

| 4.7.1.2 | Pokud nelze zajistit rovnoběžnou polohu levé nohy vůči pravé noze a levé chodidlo nemůže být podepřeno konstrukcí, přemístěte levé chodidlo tak, aby bylo podepřeno. Musí být dodrženo nastavení zaměřovačů. |
| --- | --- |

4.7.1.2

Pokud nelze zajistit rovnoběžnou polohu levé nohy vůči pravé noze a levé chodidlo nemůže být podepřeno konstrukcí, přemístěte levé chodidlo tak, aby bylo podepřeno. Musí být dodrženo nastavení zaměřovačů.

4.7.2   Určené místo k sezení: vnější zadní

U zadních sedadel nebo u pomocných sedadel jsou nohy umístěny podle specifikace výrobce. Pokud se pak chodidla opřou na části podlahy, které mají různé výšky, pak chodidlo, které přichází jako první do kontaktu s předním sedadlem se pokládá za vztažné a druhé chodidlo se nastaví tak, aby libela udávající příčnou orientaci sedadla na zařízení udávala vodorovnou rovinu.

4.7.3   Jiná určená místa k sezení:

Použije se obecný postup podle bodu 4.7.1 s tou výjimkou, že chodidla se umístí podle určení výrobce vozidla.

| 4.8 | Nasadí se závaží na bérec a stehno a zařízení 3-D H se vyrovná. |
| --- | --- |

4.8

Nasadí se závaží na bérec a stehno a zařízení 3-D H se vyrovná.

| 4.9 | Sedací část se sklopí dopředu na přední doraz a zařízení 3-D H se od opěradla odtáhne za použití tyče T. Zařízení 3-D H se znovu usadí do polohy na sedadle některou z následujících metod: |
| --- | --- |

4.9

Sedací část se sklopí dopředu na přední doraz a zařízení 3-D H se od opěradla odtáhne za použití tyče T. Zařízení 3-D H se znovu usadí do polohy na sedadle některou z následujících metod:

| 4.9.1 | Pokud má zařízení 3-D H tendenci klouzat dozadu, použije se následující postup. Zařízení 3-D H se nechá klouzat dozadu do okamžiku, kdy již není dopředné vodorovné omezovací závaží na tyči T zapotřebí, to znamená, dokud sedací část nedosedne na opěradlo. Pokud je to nezbytné, znovu se upraví poloha bérce. |
| --- | --- |

4.9.1

Pokud má zařízení 3-D H tendenci klouzat dozadu, použije se následující postup. Zařízení 3-D H se nechá klouzat dozadu do okamžiku, kdy již není dopředné vodorovné omezovací závaží na tyči T zapotřebí, to znamená, dokud sedací část nedosedne na opěradlo. Pokud je to nezbytné, znovu se upraví poloha bérce.

| 4.9.2 | Pokud zařízení 3-D H nemá tendenci pohybovat se dozadu, použije se následující postup. Zařízení 3-D H se nechá klouzat dozadu působením vodorovného zpětného závaží na tyči T, až sedací část dosedne na opěradlo (viz obr. 2 v dodatku 1 této přílohy). |
| --- | --- |

4.9.2

Pokud zařízení 3-D H nemá tendenci pohybovat se dozadu, použije se následující postup. Zařízení 3-D H se nechá klouzat dozadu působením vodorovného zpětného závaží na tyči T, až sedací část dosedne na opěradlo (viz obr. 2 v dodatku 1 této přílohy).

| 4.10 | Na sestavu sedací a zádové části zařízení 3D-H se v průsečíku kyčelní úhloměrné stupnice a pouzdra tyče T působí silou 100 ± 10 N. Směr působení zatížení musí být udržován podél přímky procházející výše uvedeným průsečíkem k bodu těsně nad uložením tyče stehna (viz obr. 2 v dodatku 1 této přílohy). Poté se zádová část opatrně vrátí k opěradlu sedadla. Během celé operace musí být věnována zvýšená péče tomu, aby zařízení 3D-H nesklouzlo dopředu. |
| --- | --- |

4.10

Na sestavu sedací a zádové části zařízení 3D-H se v průsečíku kyčelní úhloměrné stupnice a pouzdra tyče T působí silou 100 ± 10 N. Směr působení zatížení musí být udržován podél přímky procházející výše uvedeným průsečíkem k bodu těsně nad uložením tyče stehna (viz obr. 2 v dodatku 1 této přílohy). Poté se zádová část opatrně vrátí k opěradlu sedadla. Během celé operace musí být věnována zvýšená péče tomu, aby zařízení 3D-H nesklouzlo dopředu.

| 4.11 | Nasadí se pravé a levé závaží sedací části a poté střídavě osm závaží trupu. Zachová se vodorovné nastavení zařízení 3-D H. |
| --- | --- |

4.11

Nasadí se pravé a levé závaží sedací části a poté střídavě osm závaží trupu. Zachová se vodorovné nastavení zařízení 3-D H.

| 4.12 | Zádová část se sklopí dopředu, aby se uvolnil tlak na opěradle sedadla. Zařízením 3-D H třikrát kývněte ze strany na stranu v rozsahu 10o (5o na každou stranu od svislé střední roviny), aby se uvolnilo nahromaděné tření mezi zařízením 3-D H a sedadlem.
  Během kývání může mít tyč T zařízení 3-D H tendenci odchýlit se od specifikované nastavené horizontální a vertikální polohy. Proto musí být během kývání tyč T přidržována pomocí vhodného bočního zatížení. Přitom musí být věnována zvýšená pozornost přidržování tyče T a kývání zařízení 3-D H, aby se na zařízení neúmyslně nepůsobilo vnějšími silami ve svislém směru nebo ve směru dopředu a dozadu.
  Chodidla zařízení 3-D H nemají být během této operace přidržována. Pokud dojde ke změně polohy chodidel, ponechají se po určitou dobu v nové poloze.
  Zádová část se opatrně vrátí na opěradlo sedadla a překontroluj se, zda jsou obě libely v nulové poloze. Pokud se během kývavých pohybů zařízení 3-D H chodidla posunula, uvedou se znovu do původní polohy takto:
  Střídavě se obě chodidla zdvihnou nad podlahu jen do takové výšky, kde nedochází k žádnému dalšímu pohybu chodidla. Během tohoto zvedání musí mít chodidla možnost otáčení, nesmí na ně působit žádné zatížení zepředu nebo ze strany. Když se chodidlo umístí zpět do spodní polohy, musí se pata dotýkat příslušné části konstrukce.
  Překontroluje se nulová poloha příčné libely; v případě nezbytnosti se na horní část zádové části ze strany zatlačí tak, aby se sedací část zařízení 3-D H vyrovnala se sedadlem. |
| --- | --- |

4.12

Zádová část se sklopí dopředu, aby se uvolnil tlak na opěradle sedadla. Zařízením 3-D H třikrát kývněte ze strany na stranu v rozsahu 10o (5o na každou stranu od svislé střední roviny), aby se uvolnilo nahromaděné tření mezi zařízením 3-D H a sedadlem.

Během kývání může mít tyč T zařízení 3-D H tendenci odchýlit se od specifikované nastavené horizontální a vertikální polohy. Proto musí být během kývání tyč T přidržována pomocí vhodného bočního zatížení. Přitom musí být věnována zvýšená pozornost přidržování tyče T a kývání zařízení 3-D H, aby se na zařízení neúmyslně nepůsobilo vnějšími silami ve svislém směru nebo ve směru dopředu a dozadu.

Chodidla zařízení 3-D H nemají být během této operace přidržována. Pokud dojde ke změně polohy chodidel, ponechají se po určitou dobu v nové poloze.

Zádová část se opatrně vrátí na opěradlo sedadla a překontroluj se, zda jsou obě libely v nulové poloze. Pokud se během kývavých pohybů zařízení 3-D H chodidla posunula, uvedou se znovu do původní polohy takto:

Střídavě se obě chodidla zdvihnou nad podlahu jen do takové výšky, kde nedochází k žádnému dalšímu pohybu chodidla. Během tohoto zvedání musí mít chodidla možnost otáčení, nesmí na ně působit žádné zatížení zepředu nebo ze strany. Když se chodidlo umístí zpět do spodní polohy, musí se pata dotýkat příslušné části konstrukce.

Překontroluje se nulová poloha příčné libely; v případě nezbytnosti se na horní část zádové části ze strany zatlačí tak, aby se sedací část zařízení 3-D H vyrovnala se sedadlem.

| 4.13 | Při přidržování tyče T, aby se zabránilo posunu zařízení 3-D H v posunu vpřed po sedáku sedadla, se postupuje následujícím způsobem:






  a) | zádová část se přisune zpět k opěradlu sedadla; |
| --- | --- | --- |

4.13

Při přidržování tyče T, aby se zabránilo posunu zařízení 3-D H v posunu vpřed po sedáku sedadla, se postupuje následujícím způsobem:

a)

zádová část se přisune zpět k opěradlu sedadla;

| b) | na tyč trupu se přibližně ve výšce středu závaží trupu směrem dozadu střídavě aplikuje a uvolňuje vodorovné zatížení, které nemá překročit hodnotu 25 N, dokud úhloměrná stupnice kyčelního úhlu neukáže, že po uvolnění zatížení bylo dosaženo stabilní polohy. Přitom musí být věnována zvýšená pozornost, aby se zajistilo, že na zařízení 3-D H nepůsobí ze strany nebo směrem dolů žádné vnější zatížení. Pokud je nezbytné další vyrovnání zařízení 3-D H, sklopí se zádová část dopředu, zařízení se vyrovná a postup podle bodu 4.12 se opakuje. |
| --- | --- |

b)

na tyč trupu se přibližně ve výšce středu závaží trupu směrem dozadu střídavě aplikuje a uvolňuje vodorovné zatížení, které nemá překročit hodnotu 25 N, dokud úhloměrná stupnice kyčelního úhlu neukáže, že po uvolnění zatížení bylo dosaženo stabilní polohy. Přitom musí být věnována zvýšená pozornost, aby se zajistilo, že na zařízení 3-D H nepůsobí ze strany nebo směrem dolů žádné vnější zatížení. Pokud je nezbytné další vyrovnání zařízení 3-D H, sklopí se zádová část dopředu, zařízení se vyrovná a postup podle bodu 4.12 se opakuje.

| 4.14 | Provedou se všechna tato měření: |
| --- | --- |

4.14

Provedou se všechna tato měření:

| 4.14.1 | Souřadnice H-bodu se změří vzhledem k trojrozměrnému vztažnému systému. |
| --- | --- |

4.14.1

Souřadnice H-bodu se změří vzhledem k trojrozměrnému vztažnému systému.

| 4.14.2 | Na úhloměrné stupnici úhlu zad zařízení 3-D H při tyči trupu zad v krajní zadní poloze se zjistí skutečný úhel trupu. |
| --- | --- |

4.14.2

Na úhloměrné stupnici úhlu zad zařízení 3-D H při tyči trupu zad v krajní zadní poloze se zjistí skutečný úhel trupu.

| 4.15 | Pokud je třeba zařízení 3-D H znovu usadit, ponechá se sestava sedadla před novým usazením po dobu nejméně 30 minut bez zatížení. Zařízení 3-D H nesmí být na sestavě sedadla ponecháno v zatíženém stavu déle, než je doba nezbytně nutná k provedení zkoušky. |
| --- | --- |

4.15

Pokud je třeba zařízení 3-D H znovu usadit, ponechá se sestava sedadla před novým usazením po dobu nejméně 30 minut bez zatížení. Zařízení 3-D H nesmí být na sestavě sedadla ponecháno v zatíženém stavu déle, než je doba nezbytně nutná k provedení zkoušky.

| 4.16 | Pokud jsou sedadla v jedné řadě pokládána za identická (lavicové sedadlo, shodná sedadla atd.), pak se pro každou řadu sedadel určuje pouze jeden H-bod a jeden skutečný úhel trupu, přičemž zařízení 3-D H podle dodatku 1 této přílohy se usadí na místě, které je pokládáno za reprezentativní pro celou řadu. Toto místo se určuje následovně: |
| --- | --- |

4.16

Pokud jsou sedadla v jedné řadě pokládána za identická (lavicové sedadlo, shodná sedadla atd.), pak se pro každou řadu sedadel určuje pouze jeden H-bod a jeden skutečný úhel trupu, přičemž zařízení 3-D H podle dodatku 1 této přílohy se usadí na místě, které je pokládáno za reprezentativní pro celou řadu. Toto místo se určuje následovně:

| 4.16.1 | v případě přední řady je to sedadlo řidiče; |
| --- | --- |

4.16.1

v případě přední řady je to sedadlo řidiče;

| 4.16.2 | v případě zadní řady nebo řad je to vnější sedadlo. |
| --- | --- |

4.16.2

v případě zadní řady nebo řad je to vnější sedadlo.

---

(1)  V každé poloze k sezení kromě předních sedadel, kde nelze H-bod stanovit pomocí trojrozměrného zařízení pro stanovení H-bodu nebo postupů, lze dle uvážení příslušného orgánu použít R-bod, který výrobce uvádí jako vztažný.

(2)  Úhel náklonu, výškový rozdíl s upevněním sedadla, povrch.

Dodatek 1

POPIS TROJROZMĚRNÉHO ZAŘÍZENÍ PRO STANOVENÍ H-BODU
   (1)

(Zařízení 3-D H)

1.   ZÁDOVÁ A SEDACÍ ČÁST

Zádová a sedací část jsou konstruovány z vyztuženého plastu a kovu; simulují lidský trup a stehno a jsou otočně spojeny v H-bodě. K tyči trupu otočné v H-bodě je připevněna úhloměrná stupnice pro měření skutečného úhlu trupu. Stavitelná tyč stehna připevněná k sedací části určuje osu stehen a slouží jako základní přímka pro úhloměrnou stupnici kyčelního úhlu.

2.   PRVKY TĚLA A DOLNÍCH KONČETIN

Dolní části končetin jsou spojeny se sedací částí pomocí tyče T spojující kolena, která je příčným prodloužením nastavitelné tyče stehna. Ve spodních částech dolních končetin nohy se nacházejí úhloměrné stupnice, pomocí kterých se měří kolenní úhly. Sestavy bot a chodidel jsou kalibrovány pro měření úhlu chodidla. K prostorové orientaci vozidla slouží dvě libely. V těžišti jednotlivých prvků těla jsou umístěna závaží, aby se zajistilo zatížení sedadla hmotností odpovídající 76 kg muži. Všechny klouby zařízení 3-D H musí být překontrolovány, zda jsou volně pohyblivé bez znatelného tření.

Obrázek 1

Prvky zařízení 3D-H

Image

Obrázek 2

Rozměry prvků 3D-H a rozložení závaží

Image

---

(1)  Podrobnosti konstrukce zařízení 3-D H sdělí Society of Automotive Engineers (SAE), 400 Commonwealth Drive, Warrendale, Pennsylvania 15096, USA.

Zařízení odpovídá popisu v normě ISO 6549:1980.

Dodatek 2

TROJROZMĚRNÝ VZTAŽNÝ SYSTÉM

| 1. | Trojrozměrný vztažný systém je definován pomocí tří kolmých rovin stanovených výrobcem vozidla (viz obr.) (1). |
| --- | --- |

1.

Trojrozměrný vztažný systém je definován pomocí tří kolmých rovin stanovených výrobcem vozidla (viz obr.) (1).

| 2. | Měřicí poloha vozidla se stanoví tak, že se vozidlo umístí na nosnou plochu takovým způsobem, aby souřadnice výchozích vztažných značek odpovídaly hodnotám udaným výrobcem. |
| --- | --- |

2.

Měřicí poloha vozidla se stanoví tak, že se vozidlo umístí na nosnou plochu takovým způsobem, aby souřadnice výchozích vztažných značek odpovídaly hodnotám udaným výrobcem.

| 3. | Souřadnice R-bodu a H-bodu se určí ve vztahu k výchozím vztažným značkám definovaných výrobcem vozidla. |
| --- | --- |

3.

Souřadnice R-bodu a H-bodu se určí ve vztahu k výchozím vztažným značkám definovaných výrobcem vozidla.

Obrázek

Image

---

(1)  Tento vztažný systém je v souladu s normou ISO 4130:1978.

Dodatek 3

REFERENČNÍ ÚDAJE PRO MÍSTA K SEZENÍ

1.   KÓDOVÁNÍ REFERENČNÍCH ÚDAJŮ

Pro každé místo k sezení se sestavuje seznam referenčních údajů. Místa k sezení se identifikují pomocí dvoumístného kódu. První znak je arabská číslice a označuje řadu sedadel počínaje od předního k zadnímu konci vozidla. Druhý znak je velké písmeno udávající umístění místa k sedění v řadě při pohledu ve směru dopředu se pohybujícího vozidla; používají se tato písmena:

| L | = | vlevo |
| --- | --- | --- |
| C | = | střední |
| R | = | vpravo |

L

=

vlevo

C

=

střední

R

=

vpravo

2.   POPIS MĚŘICÍ POLOHY VOZIDLA

| 2.1 | Souřadnice výchozích vztažných značek
  X ..............................
  Y ..............................
  Z .............................. |
| --- | --- |

2.1

Souřadnice výchozích vztažných značek

X ..............................

Y ..............................

Z ..............................

3.   SEZNAM REFERENČNÍCH ÚDAJŮ

| 3.1 | Místo k sezení: .............................. |
| --- | --- |

3.1

Místo k sezení: ..............................

| 3.1.1 | Souřadnice R-bodu
  X ..............................
  Y ..............................
  Z .............................. |
| --- | --- |

3.1.1

Souřadnice R-bodu

X ..............................

Y ..............................

Z ..............................

| 3.1.2 | Konstrukční úhel trupu: .............................. |
| --- | --- |

3.1.2

Konstrukční úhel trupu: ..............................

| 3.1.3 | Specifikace pro seřízení sedadla (1)

  vodorovně: ..............................
  svisle: ..............................
  úhlově: ..............................
  úhel trupu: .............................. |
| --- | --- |

3.1.3

Specifikace pro seřízení sedadla (1)

vodorovně: ..............................

svisle: ..............................

úhlově: ..............................

úhel trupu: ..............................

Poznámka: Pro další místa k sezení se uvádějí referenční údaje pod bodem 3.2, 3.3, atd.

---

(1)  Nehodící se škrtněte.

---

PŘÍLOHA 16

MINIMÁLNÍ POŽADAVKY NA BEZPEČNOSTNÍ PÁSY A NAVÍJEČE

| Kategorie vozidla | Místa k sezení směrovaná dopředu | Místa k sezení směrovaná dozadu |
| --- | --- | --- |
| Vnější místa k sezení | Střední místo k sezení |
| přední | jiná než přední | přední | jiné než přední |
| M1 | Ar4m | Ar4m | Ar4m | Ar4m | B, Br3, Br4m |
| M2 < 3,5 t | Ar4m, Ar4Nm | Ar4m, Ar4Nm | Ar4m, Ar4Nm | Ar4m, Ar4Nm | Br3, Br4m, Br4Nm |
| M2 > 3,5 t
  M3 | Br3, Br4m, Br4Nm, nebo Ar4m nebo Ar4Nm • | Br3, Br4m, Br4Nm, nebo Ar4m nebo Ar4Nm • | Br3, Br4m, Br4Nm nebo Ar4m or Ar4Nm • | Br3, Br4m, Br4Nm or Ar4m nebo Ar4Nm • | Br3, Br4m, Br4Nm |
| Viz bod 8.1.7 týkající se podmínek při povolení břišního pásu | Viz bod 8.1.7 týkající se podmínek při povolení břišního pásu | Viz bod 8.1.7 týkající se podmínek při povolení břišního pásu | Viz bod 8.1.7 týkající se podmínek při povolení břišního pásu | |
| N1 | Ar4m, Ar4Nm | Ar4m, Ar4Nm, Br4m,
  Br4Nm Ø | B, Br3, Br4m, Br4Nm nebo A, Ar4m, Ar4Nm * (1) | B, Br3, Br4m, Br4Nm | B, Br3, Br4m, Br4Nm |
| | Bod 8.1.2.1 břišní pás povolen na vnitřních sedadlech u uličky | Bod 8.1.6 břišní pás se povoluje, pokud není čelní sklo ve vztažné zóně | | |
| N2
  N3 | B, Br3, Br4m, Br4Nm nebo A, Ar4m, Ar4Nm* | B, Br3, Br4m, Br4Nm | B, Br3, Br4m, Br4Nm, nebo A, Ar4m, Ar4Nm* | B, Br3, Br4m, Br4Nm | B, Br3, Br4m, Br4Nm |
| Bod 8.1.6 břišní pás je povolený, jestliže čelní sklo je mimo vztažnou zónu a pro řidičovo sedadlo | | Bod 8.1.6 břišní pás se povoluje, pokud není čelní sklo ve vztažné zóně | | |
| A: Tříbodový (břišní a diagonální) pás
  3: Navíječ s automatickým blokováním
  *: Viz bod 8.1.6 této přílohy (2) | B: Dvoubodový (břišní) pás
  4: Navíječ s nouzovým blokováním
  Ø: Viz bod 8.1.2.1 této přílohy | r: Navíječ
  N: Navíječ s vyšším prahem odezvy
  •: Viz bod 8.1.7 tohoto předpisu (2) | m: Navíječ s nouzovým blokováním s vícenásobnou citlivostí
  (viz předpis č. 16, body 2.14.3 a 2.14.5) |
| Poznámka: Ve všech případech lze všechny pásy typu S montovat místo všech možných pásů typu A nebo B za předpokladu, že jejich kotevní úchyty vyhovují předpisu č. 14.
  Pokud byl postrojový pás schválen jako pás typu S podle tohoto předpisu a používá břišní popruh, ramenní popruhy a popřípadě jeden nebo dva navíječe, může výrobce/žadatel tento pás dodávat s jedním nebo dvěma doplňkovými rozkrokovými popruhy, včetně částí, kterými se připevňují ke kotevním úchytům. Tyto doplňkové kotevní úchyty nemusí splňovat požadavky předpisu č. 14. (Oprava dodatku 14 k sérii změn 04, platná od počátku.) |

Kategorie vozidla

Místa k sezení směrovaná dopředu

Místa k sezení směrovaná dozadu

Vnější místa k sezení

Střední místo k sezení

přední

jiná než přední

přední

jiné než přední

M1

Ar4m

Ar4m

Ar4m

Ar4m

B, Br3, Br4m

M2 < 3,5 t

Ar4m, Ar4Nm

Ar4m, Ar4Nm

Ar4m, Ar4Nm

Ar4m, Ar4Nm

Br3, Br4m, Br4Nm

M2 > 3,5 t

M3

Br3, Br4m, Br4Nm, nebo Ar4m nebo Ar4Nm •

Br3, Br4m, Br4Nm, nebo Ar4m nebo Ar4Nm •

Br3, Br4m, Br4Nm nebo Ar4m or Ar4Nm •

Br3, Br4m, Br4Nm or Ar4m nebo Ar4Nm •

Br3, Br4m, Br4Nm

Viz bod 8.1.7 týkající se podmínek při povolení břišního pásu

Viz bod 8.1.7 týkající se podmínek při povolení břišního pásu

Viz bod 8.1.7 týkající se podmínek při povolení břišního pásu

Viz bod 8.1.7 týkající se podmínek při povolení břišního pásu

N1

Ar4m, Ar4Nm

Ar4m, Ar4Nm, Br4m,

Br4Nm Ø

B, Br3, Br4m, Br4Nm nebo A, Ar4m, Ar4Nm * (1)

B, Br3, Br4m, Br4Nm

B, Br3, Br4m, Br4Nm

Bod 8.1.2.1 břišní pás povolen na vnitřních sedadlech u uličky

Bod 8.1.6 břišní pás se povoluje, pokud není čelní sklo ve vztažné zóně

N2

N3

B, Br3, Br4m, Br4Nm nebo A, Ar4m, Ar4Nm*

B, Br3, Br4m, Br4Nm

B, Br3, Br4m, Br4Nm, nebo A, Ar4m, Ar4Nm*

B, Br3, Br4m, Br4Nm

B, Br3, Br4m, Br4Nm

Bod 8.1.6 břišní pás je povolený, jestliže čelní sklo je mimo vztažnou zónu a pro řidičovo sedadlo

Bod 8.1.6 břišní pás se povoluje, pokud není čelní sklo ve vztažné zóně

A: Tříbodový (břišní a diagonální) pás

3: Navíječ s automatickým blokováním

*: Viz bod 8.1.6 této přílohy (2)

B: Dvoubodový (břišní) pás

4: Navíječ s nouzovým blokováním

Ø: Viz bod 8.1.2.1 této přílohy

r: Navíječ

N: Navíječ s vyšším prahem odezvy

•: Viz bod 8.1.7 tohoto předpisu (2)

m: Navíječ s nouzovým blokováním s vícenásobnou citlivostí

(viz předpis č. 16, body 2.14.3 a 2.14.5)

Poznámka: Ve všech případech lze všechny pásy typu S montovat místo všech možných pásů typu A nebo B za předpokladu, že jejich kotevní úchyty vyhovují předpisu č. 14.

Pokud byl postrojový pás schválen jako pás typu S podle tohoto předpisu a používá břišní popruh, ramenní popruhy a popřípadě jeden nebo dva navíječe, může výrobce/žadatel tento pás dodávat s jedním nebo dvěma doplňkovými rozkrokovými popruhy, včetně částí, kterými se připevňují ke kotevním úchytům. Tyto doplňkové kotevní úchyty nemusí splňovat požadavky předpisu č. 14. (Oprava dodatku 14 k sérii změn 04, platná od počátku.)

---

(1)  Oprava dodatku 12 k sérii změn 04, platná od počátku.

(2)  Oprava revize 4, platná od počátku.

Poznámka: Ve všech případech lze všechny pásy typu S montovat místo všech možných pásů typu A nebo B za předpokladu, že jejich kotevní úchyty vyhovují předpisu č. 14.

Pokud byl postrojový pás schválen jako pás typu S podle tohoto předpisu a používá břišní popruh, ramenní popruhy a popřípadě jeden nebo dva navíječe, může výrobce/žadatel tento pás dodávat s jedním nebo dvěma doplňkovými rozkrokovými popruhy, včetně částí, kterými se připevňují ke kotevním úchytům. Tyto doplňkové kotevní úchyty nemusí splňovat požadavky předpisu č. 14. (Oprava dodatku 14 k sérii změn 04, platná od počátku.)

---

PŘÍLOHA 17

POŽADAVKY NA MONTÁŽ BEZPEČNOSTNÍCH PÁSŮ A ZÁDRŽNÝCH SYSTÉMŮ PRO DOSPĚLÉ CESTUJÍCÍ V MOTOROVÝCH VOZIDLECH SE SEDADLY SMĚROVANÝMI VPŘED A NA MONTÁŽ DĚTSKÝCH ZÁDRŽNÝCH SYSTÉMŮ ISOFIX

1.   KOMPATIBILITA S DĚTSKÝMI ZÁDRŽNÝMI SYSTÉMY

| 1.1 | Výrobce vozidla musí v příručce k vozidlu uvést, v jaké míře je každé místo k sezení vhodné pro přepravu dětí do 12 let (nebo do výšky 1,5 m) nebo k montáži dětských zádržných systémů. Tato informace musí být v národním jazyku nebo přinejmenším jednom z národních jazyků země, kde se vozidlo nabízí k prodeji.
  U všech dopředu směrovaných sedadel pro cestující a u každého místa ISOFIX musí výrobce vozidla buď:






  a) | uvést, že toto místo k sezení je vhodné pro „univerzální“ dětské zádržné systémy (viz níže bod 1.2); |
| --- | --- | --- |

1.1

Výrobce vozidla musí v příručce k vozidlu uvést, v jaké míře je každé místo k sezení vhodné pro přepravu dětí do 12 let (nebo do výšky 1,5 m) nebo k montáži dětských zádržných systémů. Tato informace musí být v národním jazyku nebo přinejmenším jednom z národních jazyků země, kde se vozidlo nabízí k prodeji.

U všech dopředu směrovaných sedadel pro cestující a u každého místa ISOFIX musí výrobce vozidla buď:

a)

uvést, že toto místo k sezení je vhodné pro „univerzální“ dětské zádržné systémy (viz níže bod 1.2);

| b) | uvést, zda je místo ISOFIX vhodné pro dětské zádržné systémy ISOFIX kategorie „univerzální“ (viz níže bod 1.2); |
| --- | --- |

b)

uvést, zda je místo ISOFIX vhodné pro dětské zádržné systémy ISOFIX kategorie „univerzální“ (viz níže bod 1.2);

| c) | uvést seznam dětských zádržných systémů v kategoriích „polouniverzální“, „omezený“ nebo „speciální dle vozidla“, které jsou pro dané místo k sezení ve voze vhodné, včetně hmotnostní skupiny, pro kterou jsou tyto zádržné systémy určeny; |
| --- | --- |

c)

uvést seznam dětských zádržných systémů v kategoriích „polouniverzální“, „omezený“ nebo „speciální dle vozidla“, které jsou pro dané místo k sezení ve voze vhodné, včetně hmotnostní skupiny, pro kterou jsou tyto zádržné systémy určeny;

| d) | uvést seznam dětských zádržných systémů ISOFIX v kategoriích „polouniverzální“, „s omezeným použitím“ nebo „speciální dle vozidla“, které jsou pro daná místa ISOFIX ve vozidle vhodná, včetně hmotnostní skupiny a velikostní skupiny systému ISOFIX, pro kterou jsou dětské zádržné systémy ISOFIX určeny; |
| --- | --- |

d)

uvést seznam dětských zádržných systémů ISOFIX v kategoriích „polouniverzální“, „s omezeným použitím“ nebo „speciální dle vozidla“, které jsou pro daná místa ISOFIX ve vozidle vhodná, včetně hmotnostní skupiny a velikostní skupiny systému ISOFIX, pro kterou jsou dětské zádržné systémy ISOFIX určeny;

| e) | vestavět dětský zádržný systém a uvést hmotnostní skupinu, pro kterou je zádržný systém určen a odpovídající nastavení; |
| --- | --- |

e)

vestavět dětský zádržný systém a uvést hmotnostní skupinu, pro kterou je zádržný systém určen a odpovídající nastavení;

| f) | zajistit jakoukoli kombinaci a), b), c), d), e); |
| --- | --- |

f)

zajistit jakoukoli kombinaci a), b), c), d), e);

| g) | uvést hmotnostní skupinu dětí, které nelze na sedadle přepravovat. |
| --- | --- |

g)

uvést hmotnostní skupinu dětí, které nelze na sedadle přepravovat.

Rovněž se uvede, jestli se místo k sezení hodí k použití pouze s dětskými zádržnými systémy směrovanými dopředu.

V dodatku 3 této přílohy jsou uvedeny tabulky s příklady formátu těchto údajů.

| 1.2 | Dětským zádržným systémem nebo dětským zádržným systémem ISOFIX univerzální kategorie se rozumí dětský zádržný systém schválený pro „univerzální“ kategorii podle předpisu č. 44 dodatku 5 k sérii změn 03. Místa k sezení nebo místa ISOFIX, která výrobce vozidla uvádí jako vhodná k montáži dětských zádržných systémů nebo dětských zádržných systémů ISOFIX, musí splňovat ustanovení dodatku 1 a 2 této přílohy. Jakékoli případné omezení souběžného použití dětských zádržných systémů ISOFIX na sousedních místech nebo mezi místy ISOFIX a místy k sezení pro dospělé se musí uvést v tabulce 2 dodatku 3 této přílohy. |
| --- | --- |

1.2

Dětským zádržným systémem nebo dětským zádržným systémem ISOFIX univerzální kategorie se rozumí dětský zádržný systém schválený pro „univerzální“ kategorii podle předpisu č. 44 dodatku 5 k sérii změn 03. Místa k sezení nebo místa ISOFIX, která výrobce vozidla uvádí jako vhodná k montáži dětských zádržných systémů nebo dětských zádržných systémů ISOFIX, musí splňovat ustanovení dodatku 1 a 2 této přílohy. Jakékoli případné omezení souběžného použití dětských zádržných systémů ISOFIX na sousedních místech nebo mezi místy ISOFIX a místy k sezení pro dospělé se musí uvést v tabulce 2 dodatku 3 této přílohy.

Dodatek 1

USTANOVENÍ TÝKAJÍCÍ SE MONTÁŽE „UNIVERZÁLNÍCH“ DĚTSKÝCH ZÁDRŽNÝCH SYSTÉMŮ UPEVŇOVANÝCH BEZPEČNOSTNÍMI PÁSY Z VÝBAVY VOZIDLA

1.   OBECNĚ

| 1.1 | Ke stanovení vhodnosti míst k sezení pro montáž „univerzálních“ dětských zádržných systémů se použije zkušební postup a požadavky v tomto dodatku. |
| --- | --- |

1.1

Ke stanovení vhodnosti míst k sezení pro montáž „univerzálních“ dětských zádržných systémů se použije zkušební postup a požadavky v tomto dodatku.

| 1.2 | Zkoušky lze provádět na vozidle nebo vybrané části vozidla. |
| --- | --- |

1.2

Zkoušky lze provádět na vozidle nebo vybrané části vozidla.

2.   POSTUP ZKOUŠKY

| 2.1 | Sedadlo se nastaví zcela dozadu do nejnižší polohy. |
| --- | --- |

2.1

Sedadlo se nastaví zcela dozadu do nejnižší polohy.

| 2.2 | Úhel sklonu opěradla se nastaví do polohy určené výrobcem. Pokud taková specifikace není k dispozici, použije úhel 25o od svislice nebo nejbližší pevná poloha opěradla. |
| --- | --- |

2.2

Úhel sklonu opěradla se nastaví do polohy určené výrobcem. Pokud taková specifikace není k dispozici, použije úhel 25o od svislice nebo nejbližší pevná poloha opěradla.

| 2.3 | Horní kotevní úchyt se nastaví do nejnižší polohy. |
| --- | --- |

2.3

Horní kotevní úchyt se nastaví do nejnižší polohy.

| 2.4 | Na opěradlo a sedák se rozprostře bavlněná látka. |
| --- | --- |

2.4

Na opěradlo a sedák se rozprostře bavlněná látka.

| 2.5 | Na sedadlo vozidla se umístí zkušební přípravek (dle popisu na obrázku 1 tohoto dodatku). |
| --- | --- |

2.5

Na sedadlo vozidla se umístí zkušební přípravek (dle popisu na obrázku 1 tohoto dodatku).

| 2.6 | Pokud je místo k sezení určené k umístění univerzálního zádržného systému směrovaného dopředu i dozadu, postupuje se podle bodů 2.6.1, 2.7, 2.8, 2.9 a 2.10. Pokud je místo k sezení určené pouze k umístění univerzálního zádržného systému směrovaného dopředu, postupuje se podle bodů 2.6.2, 2.7, 2.8, 2.9 a 2.10. |
| --- | --- |

2.6

Pokud je místo k sezení určené k umístění univerzálního zádržného systému směrovaného dopředu i dozadu, postupuje se podle bodů 2.6.1, 2.7, 2.8, 2.9 a 2.10. Pokud je místo k sezení určené pouze k umístění univerzálního zádržného systému směrovaného dopředu, postupuje se podle bodů 2.6.2, 2.7, 2.8, 2.9 a 2.10.

| 2.6.1 | Popruh bezpečnostního pásu se umístí do správné polohy na zkušební přípravek podle obrázků 2 a 3 a zapne se spona. |
| --- | --- |

2.6.1

Popruh bezpečnostního pásu se umístí do správné polohy na zkušební přípravek podle obrázků 2 a 3 a zapne se spona.

| 2.6.2 | Břišní popruh bezpečnostního pásu se v přibližně správné poloze přetáhne kolem spodní části zkušebního přípravku o poloměru 150 mm podle obrázku 3 a zapne se spona. |
| --- | --- |

2.6.2

Břišní popruh bezpečnostního pásu se v přibližně správné poloze přetáhne kolem spodní části zkušebního přípravku o poloměru 150 mm podle obrázku 3 a zapne se spona.

| 2.7 | Zajistí se, aby osa zkušebního přípravku byla ±25 mm od myšlené osy místa k sezení rovnoběžné s osou vozidla. |
| --- | --- |

2.7

Zajistí se, aby osa zkušebního přípravku byla ±25 mm od myšlené osy místa k sezení rovnoběžné s osou vozidla.

| 2.8 | Zajistí se, aby popruh nebyl volný. Použije se přiměřená síla, aby se odstranila vůle, popruh se však nesmí napínat. |
| --- | --- |

2.8

Zajistí se, aby popruh nebyl volný. Použije se přiměřená síla, aby se odstranila vůle, popruh se však nesmí napínat.

| 2.9 | Střed přední části zkušebního přípravku se rovnoběžně se spodním povrchem přitlačí dozadu silou 100 N ± 10 N a přestane se působit silou. |
| --- | --- |

2.9

Střed přední části zkušebního přípravku se rovnoběžně se spodním povrchem přitlačí dozadu silou 100 N ± 10 N a přestane se působit silou.

| 2.10 | Střed horního povrchu zkušebního přípravku se přitlačí svisle dolů silou 100 N ± 10 N a přestane se působit silou. |
| --- | --- |

2.10

Střed horního povrchu zkušebního přípravku se přitlačí svisle dolů silou 100 N ± 10 N a přestane se působit silou.

3.   POŽADAVKY

| 3.1 | Základna zkušebního přípravku se musí dotýkat jak přední, tak zadní částí povrchu sedáku. Pokud tomuto dotyku zabraňuje vybrání pro protažení pásu v přípravku, lze toto vybrání vyplnit do roviny se spodní plochou zkušebního přípravku. |
| --- | --- |

3.1

Základna zkušebního přípravku se musí dotýkat jak přední, tak zadní částí povrchu sedáku. Pokud tomuto dotyku zabraňuje vybrání pro protažení pásu v přípravku, lze toto vybrání vyplnit do roviny se spodní plochou zkušebního přípravku.

| 3.2 | Břišní popruh bezpečnostního pásu se musí dotýkat zkušebního přípravku na obou stranách v místech určených pro průběh pásu (viz obrázek 3). |
| --- | --- |

3.2

Břišní popruh bezpečnostního pásu se musí dotýkat zkušebního přípravku na obou stranách v místech určených pro průběh pásu (viz obrázek 3).

| 3.3 | Pokud by nastavení uvedená v bodech 2.1, 2.2 a 2.3 nesplňovala výše uvedené požadavky, lze sedadlo, opěradlo sedadla a kotevní úchyty bezpečnostního pásu nastavit do alternativní polohy stanovené výrobcem pro normální použití, ve které se musejí výše uvedené postupy opakovat, a ověří se, zda jsou požadavky splněny. Tuto alternativní polohu je nutno uvést v rámci údajů v tabulce 1, která je zařazena v dodatku 3 této přílohy. |
| --- | --- |

3.3

Pokud by nastavení uvedená v bodech 2.1, 2.2 a 2.3 nesplňovala výše uvedené požadavky, lze sedadlo, opěradlo sedadla a kotevní úchyty bezpečnostního pásu nastavit do alternativní polohy stanovené výrobcem pro normální použití, ve které se musejí výše uvedené postupy opakovat, a ověří se, zda jsou požadavky splněny. Tuto alternativní polohu je nutno uvést v rámci údajů v tabulce 1, která je zařazena v dodatku 3 této přílohy.

Obrázek 1

Specifikace zkušebního přípravku

Image

Obrázek 2

Nasazení zkušebního přípravku na sedadlo vozidla (viz bod 2.6.1)

Image

Obrázek 3

Kontrola slučitelnosti (viz body 2.6.1 a 3.2)

Image

Dodatek 2

USTANOVENÍ O MONTÁŽI DĚTSKÝCH ZÁDRŽNÝCH SYSTÉMŮ ISOFIX SMĚROVANÝCH VPŘED A VZAD, V KATEGORIÍCH UNIVERZÁLNÍ A POLOUNIVERZÁLNÍ, INSTALOVANÝCH NA MÍSTA ISOFIX

1.   OBECNĚ

| 1.1 | Ke stanovení vhodnosti míst ISOFIX pro montáž dětských zádržných systémů ISOFIX kategorie univerzální a polouniverzální se použije zkušební postup a požadavky v tomto dodatku. |
| --- | --- |

1.1

Ke stanovení vhodnosti míst ISOFIX pro montáž dětských zádržných systémů ISOFIX kategorie univerzální a polouniverzální se použije zkušební postup a požadavky v tomto dodatku.

| 1.2 | Zkoušky lze provádět na vozidle nebo vybrané části vozidla. |
| --- | --- |

1.2

Zkoušky lze provádět na vozidle nebo vybrané části vozidla.

2.   POSTUP ZKOUŠKY

Každé místo ISOFIX ve vozidle označené výrobcem vozidla v tabulce 2 dodatku 3 musí projít kontrolou, zda je možné na něj upevnit odpovídající přípravek (přípravky) dětského zádržného systému (CRF):

| 2.1 | Při kontrole CRF na sedadle je možné seřídit sedadlo podélně do jeho nejzazší polohy a v jeho nejnižší poloze. |
| --- | --- |

2.1

Při kontrole CRF na sedadle je možné seřídit sedadlo podélně do jeho nejzazší polohy a v jeho nejnižší poloze.

| 2.2 | Úhel sklonu opěradla se nastaví do konstrukční polohy určené výrobcem a hlavová opěrka do nejnižší a nejvzdálenější polohy směrem vzad. Pokud taková specifikace není k dispozici, použije se úhel odpovídající odklonu trupu 25o od svislice nebo nejbližší pevná poloha opěradla.
  Při kontrole CRF na zadním sedadle je možné sedadlo vozidla před tímto zadním sedadlem seřídit podélně kupředu, ne však dále než do střední polohy mezi krajní přední a zadní polohou. Je také možno seřídit úhel opěradla, nastavení do vzpřímené polohy však nesmí překročit mez odpovídající úhlu trupu 15o. |
| --- | --- |

2.2

Úhel sklonu opěradla se nastaví do konstrukční polohy určené výrobcem a hlavová opěrka do nejnižší a nejvzdálenější polohy směrem vzad. Pokud taková specifikace není k dispozici, použije se úhel odpovídající odklonu trupu 25o od svislice nebo nejbližší pevná poloha opěradla.

Při kontrole CRF na zadním sedadle je možné sedadlo vozidla před tímto zadním sedadlem seřídit podélně kupředu, ne však dále než do střední polohy mezi krajní přední a zadní polohou. Je také možno seřídit úhel opěradla, nastavení do vzpřímené polohy však nesmí překročit mez odpovídající úhlu trupu 15o.

| 2.3 | Na opěradlo a sedák se rozprostře bavlněná tkanina. |
| --- | --- |

2.3

Na opěradlo a sedák se rozprostře bavlněná tkanina.

| 2.4 | CRF se položí na místo ISOFIX. |
| --- | --- |

2.4

CRF se položí na místo ISOFIX.

| 2.5 | Na kotevní systém ISOFIX, a to na střed mezi kotevními úchyty ISOFIX se vyvine tlak 100 N ± 10 N, vedený rovnoběžně se spodním povrchem, poté se přestane působit silou. |
| --- | --- |

2.5

Na kotevní systém ISOFIX, a to na střed mezi kotevními úchyty ISOFIX se vyvine tlak 100 N ± 10 N, vedený rovnoběžně se spodním povrchem, poté se přestane působit silou.

| 2.6 | CRF se upevní ke kotevnímu systému ISOFIX. |
| --- | --- |

2.6

CRF se upevní ke kotevnímu systému ISOFIX.

| 2.7 | Střed horního povrchu zkušebního přípravku se přitlačí svisle dolů silou 100 N ± 10 N a přestane se působit silou. |
| --- | --- |

2.7

Střed horního povrchu zkušebního přípravku se přitlačí svisle dolů silou 100 N ± 10 N a přestane se působit silou.

3.   POŽADAVKY

Následující zkušební podmínky se vztahují pouze na CRF usazené do místa ISOFIX. Nevyžaduje se, aby za těchto podmínek bylo možné CRF posunout do místa ISOFIX a z něj.

| 3.1 | Umístění CRF musí být možné bez rušivého přesahu do interiéru vozidla. Základna CRF musí mít úhlovou rozteč 15o ± 10o nad vodorovnou rovinou procházející kotevním systémem ISOFIX. |
| --- | --- |

3.1

Umístění CRF musí být možné bez rušivého přesahu do interiéru vozidla. Základna CRF musí mít úhlovou rozteč 15o ± 10o nad vodorovnou rovinou procházející kotevním systémem ISOFIX.

| 3.2 | Kotevní úchyt horního upínání systému ISOFIX, pokud existuje, musí zůstat přístupný. |
| --- | --- |

3.2

Kotevní úchyt horního upínání systému ISOFIX, pokud existuje, musí zůstat přístupný.

| 3.3 | Pokud by nebylo možné výše uvedené požadavky splnit při seřízení uvedeném výše v bodu 2, je možné nastavit sedáky, opěradla a hlavové opěrky do alternativních poloh stanovených výrobcem pro normální použití, poté se musí výše uvedené postupy opakovat a ověřit, zda jsou požadavky splněny. Tyto alternativní polohy je nutno uvést v rámci údajů v tabulce 2 zařazené v dodatku 3 této přílohy. |
| --- | --- |

3.3

Pokud by nebylo možné výše uvedené požadavky splnit při seřízení uvedeném výše v bodu 2, je možné nastavit sedáky, opěradla a hlavové opěrky do alternativních poloh stanovených výrobcem pro normální použití, poté se musí výše uvedené postupy opakovat a ověřit, zda jsou požadavky splněny. Tyto alternativní polohy je nutno uvést v rámci údajů v tabulce 2 zařazené v dodatku 3 této přílohy.

| 3.4 | Pokud by nebylo možné výše uvedené požadavky splnit za přítomnosti některých odnímatelných součástí výbavy interiéru, lze takové prvky odstranit a poté se musí znovu ověřit, zda jsou splněny požadavky bodu 3. V takovém případě je nutno uvést odpovídající informace v tabulce 2 zařazené v dodatku 3 této přílohy. |
| --- | --- |

3.4

Pokud by nebylo možné výše uvedené požadavky splnit za přítomnosti některých odnímatelných součástí výbavy interiéru, lze takové prvky odstranit a poté se musí znovu ověřit, zda jsou splněny požadavky bodu 3. V takovém případě je nutno uvést odpovídající informace v tabulce 2 zařazené v dodatku 3 této přílohy.

4.   VELIKOSTNÍ TŘÍDY A PŘÍPRAVKY DĚTSKÝCH ZÁDRŽNÝCH SYSTÉMŮ ISOFIX (CRS)

| A | — | ISO/F3: Dopředu směrovaný CRS plné výšky pro batolata |
| --- | --- | --- |
| B | — | ISO/F2: Dopředu směrovaný CRS snížené výšky pro batolata |
| B1 | — | ISO/F2X: Dopředu směrovaný CRS snížené výšky pro batolata |
| C | — | ISO/R3: Vzad směrovaný CRS plné velikosti pro batolata |
| D | — | ISO/R2: Vzad směrovaný CRS zmenšené velikosti pro batolata |
| E | — | ISO/R1: Vzad směrovaný CRS pro nemluvňata |
| F | — | ISO/L1: Levostranně směrovaný CRS (nosič nemluvněte) |
| G | — | ISO/L2: Pravostranně směrovaný CRS (nosič nemluvněte) |

A

—

ISO/F3: Dopředu směrovaný CRS plné výšky pro batolata

B

—

ISO/F2: Dopředu směrovaný CRS snížené výšky pro batolata

B1

—

ISO/F2X: Dopředu směrovaný CRS snížené výšky pro batolata

C

—

ISO/R3: Vzad směrovaný CRS plné velikosti pro batolata

D

—

ISO/R2: Vzad směrovaný CRS zmenšené velikosti pro batolata

E

—

ISO/R1: Vzad směrovaný CRS pro nemluvňata

F

—

ISO/L1: Levostranně směrovaný CRS (nosič nemluvněte)

G

—

ISO/L2: Pravostranně směrovaný CRS (nosič nemluvněte)

| Hmotnostní skupina | Velikostní třída ISOFIX | Přípravek (CRF) |
| --- | --- | --- |
| 0 až 10 kg | F | ISO/L1 |
| G | ISO/L2 |
| E | ISO/R1 |
| 0+ až 13 kg | C | ISO/R3 |
| D | ISO/R2 |
| E | ISO/R1 |
| I – 9 až 18 kg | A | ISO/F3 |
| B | ISO/ |
| B1 | ISO/F2X |
| C | ISO/R3 |
| D | ISO/R2 |

Hmotnostní skupina

Velikostní třída ISOFIX

Přípravek (CRF)

0 až 10 kg

F

ISO/L1

G

ISO/L2

E

ISO/R1

0+ až 13 kg

C

ISO/R3

D

ISO/R2

E

ISO/R1

I – 9 až 18 kg

A

ISO/F3

B

ISO/

B1

ISO/F2X

C

ISO/R3

D

ISO/R2

Níže uvedené přípravky musí být zkonstruovány s hmotností v rozmezí 5 až 15 kg a s dostatečnou trvanlivostí a pevností, aby vyhověly funkčním požadavkům.

4.1   Plášť dopředu směrovaných dětských zádržných systémů plné výšky pro batolata

Obrázek 1

Rozměry pláště ISO/F3 dopředu směrovaných CRS plné výšky pro batolata (výška 720 mm) – TŘÍDA VELIKOSTI ISOFIX A

Image

Klíč

| 1 | Omezení ve směru vpřed a vzhůru. |
| --- | --- |
| 2 | Čárkovaná čára ohraničuje zónu, do níž smí vyčnívat opěrná noha apod. |
| 3 | Neuv. |
| 4 | Další specifikace k oblasti spojky jsou uvedeny v předpise č. 44. |

1

Omezení ve směru vpřed a vzhůru.

2

Čárkovaná čára ohraničuje zónu, do níž smí vyčnívat opěrná noha apod.

3

Neuv.

4

Další specifikace k oblasti spojky jsou uvedeny v předpise č. 44.

4.2   Plášť dopředu směrovaných dětských zádržných systémů snížené výšky pro batolata

Obrázek 2

Rozměry pláště ISO/F2 dopředu směrovaných CRS snížené výšky pro batolata (výška 650 mm) – TŘÍDA VELIKOSTI ISOFIX B

Image

Klíč

| 1 | Omezení ve směru vpřed a vzhůru |
| --- | --- |
| 2 | Čárkovaná čára ohraničuje zónu, do níž smí vyčnívat opěrná noha apod. |
| 3 | Neuv. |
| 4 | Další specifikace k oblasti spojky jsou uvedeny v předpise č. 44 |
| 5 | Upevňovací bod pro popruh horního upínání |

1

Omezení ve směru vpřed a vzhůru

2

Čárkovaná čára ohraničuje zónu, do níž smí vyčnívat opěrná noha apod.

3

Neuv.

4

Další specifikace k oblasti spojky jsou uvedeny v předpise č. 44

5

Upevňovací bod pro popruh horního upínání

4.3   Druhá verze tvaru povrchu zadní části pláště dopředu směrovaných dětských zádržných systémů snížené výšky pro batolata

Obrázek 3

Rozměry pláště ISO/F2X druhé verze tvaru povrchu zadní části pláště dopředu směrovaných CRS snížené výšky pro batolata (výška 650 mm) – TŘÍDA VELIKOSTI ISOFIX B1

Image

Klíč

| 1 | Omezení ve směru vpřed a vzhůru. |
| --- | --- |
| 2 | Čárkovaná čára ohraničuje zónu, do níž smí vyčnívat opěrná noha apod. |
| 3 | Neuv. |
| 4 | Další specifikace k oblasti spojky jsou uvedeny v předpise č. 44. |

1

Omezení ve směru vpřed a vzhůru.

2

Čárkovaná čára ohraničuje zónu, do níž smí vyčnívat opěrná noha apod.

3

Neuv.

4

Další specifikace k oblasti spojky jsou uvedeny v předpise č. 44.

4.4   Plášť vzad směrovaných dětských zádržných systémů plné velikosti pro batolata

Obrázek 4

Rozměry pláště ISO/R3 vzad směrovaných CRS plné velikosti pro batolata – TŘÍDA VELIKOSTI ISOFIX C

Image

Klíč

| 1 | Omezení ve směru vzad a vzhůru. |
| --- | --- |
| 2 | Čárkovaná čára ohraničuje zónu, do níž smí vyčnívat opěrná noha apod. |
| 3 | Omezení v zadním směru (pravá strana obrázku) je dáno vpřed směrovaným pláštěm na obrázku 2. |
| 4 | Další specifikace k oblasti spojky jsou uvedeny v předpise č. 44. |

1

Omezení ve směru vzad a vzhůru.

2

Čárkovaná čára ohraničuje zónu, do níž smí vyčnívat opěrná noha apod.

3

Omezení v zadním směru (pravá strana obrázku) je dáno vpřed směrovaným pláštěm na obrázku 2.

4

Další specifikace k oblasti spojky jsou uvedeny v předpise č. 44.

4.5   Plášť vzad směrovaných dětských zádržných systémů zmenšené velikosti pro batolata

Obrázek 5

Rozměry pláště ISO/R2 vzad směrovaných CRS zmenšené velikosti pro batolata – TŘÍDA VELIKOSTI ISOFIX D

Image

Klíč

| 1 | Omezení ve směru vzad a vzhůru. |
| --- | --- |
| 2 | Čárkovaná čára ohraničuje zónu, do níž smí vyčnívat opěrná noha apod. |
| 3 | Omezení v zadním směru (pravá strana obrázku) je dáno vpřed směrovaným pláštěm na obrázku 2. |
| 4 | Další specifikace k oblasti spojky jsou uvedeny v předpise č. 44. |

1

Omezení ve směru vzad a vzhůru.

2

Čárkovaná čára ohraničuje zónu, do níž smí vyčnívat opěrná noha apod.

3

Omezení v zadním směru (pravá strana obrázku) je dáno vpřed směrovaným pláštěm na obrázku 2.

4

Další specifikace k oblasti spojky jsou uvedeny v předpise č. 44.

4.6   Plášť vzad směrovaných dětských zádržných systémů pro nemluvňata

Obrázek 6

Rozměry pláště ISO/R1 vzad směrovaných CRS pro nemluvňata –TŘÍDA VELIKOSTI ISOFIX E

Image

Klíč

| 1 | Omezení ve směru vzad a vzhůru. |
| --- | --- |
| 2 | Čárkovaná čára ohraničuje zónu, do níž smí vyčnívat opěrná noha apod. |
| 3 | Omezení v zadním směru (pravá strana obrázku) je dáno vpřed směrovaným pláštěm na obrázku 2. |
| 4 | Další specifikace k oblasti spojky jsou uvedeny v předpise č. 44. |

1

Omezení ve směru vzad a vzhůru.

2

Čárkovaná čára ohraničuje zónu, do níž smí vyčnívat opěrná noha apod.

3

Omezení v zadním směru (pravá strana obrázku) je dáno vpřed směrovaným pláštěm na obrázku 2.

4

Další specifikace k oblasti spojky jsou uvedeny v předpise č. 44.

4.7   Plášť bočně směrovaných dětských zádržných systémů

Obrázek 7

Rozměry pláště bočně směrovaných CRS – ISO/L1 – TŘÍDA VELIKOSTI ISOFIX F nebo symetricky opačně směrovaných – ISO/L2 – TŘÍDA VELIKOSTI ISOFIX G

Image

Klíč

| 1 | Omezení ve směru vzad a vzhůru. |
| --- | --- |
| 2 | Čárkovaná čára ohraničuje zónu, do níž smí vyčnívat opěrná noha apod. |
| 3 | Omezení v zadním směru (pravá strana obrázku) je dáno vpřed směrovaným pláštěm na obrázku 2. |
| 4 | Další specifikace k oblasti spojky jsou uvedeny v ISO 13216-1, vyobr. 2 a 3. |

1

Omezení ve směru vzad a vzhůru.

2

Čárkovaná čára ohraničuje zónu, do níž smí vyčnívat opěrná noha apod.

3

Omezení v zadním směru (pravá strana obrázku) je dáno vpřed směrovaným pláštěm na obrázku 2.

4

Další specifikace k oblasti spojky jsou uvedeny v ISO 13216-1, vyobr. 2 a 3.

Dodatek 3

Tabulky do příručky k vozidlu s informacemi o vhodnosti montáže dětských zádržných systémů na různá místa k sezení / místa ISOFIX

Tabulka 1

Tabulka do příručky k vozidlu s informacemi o vhodnosti montáže dětských zádržných systémů ISOFIX na různá místa k sezení

| Hmotnostní skupina | Místo k sezení (nebo jiné místo) |
| --- | --- |
| | Přední, místo spolujezdce | Zadní vnější | Zadní střední | Vložené vnější | Vložené střední |
| skupina 0 | do 10 kg | | | | | |
| skupina 0+ | do 13 kg | | | | | |
| skupina I | 9 až 18 kg | | | | | |
| skupina II | 15 až 25 kg | | | | | |
| skupina III | 22 až 36 kg | | | | | |

Hmotnostní skupina

Místo k sezení (nebo jiné místo)

Přední, místo spolujezdce

Zadní vnější

Zadní střední

Vložené vnější

Vložené střední

skupina 0

do 10 kg

skupina 0+

do 13 kg

skupina I

9 až 18 kg

skupina II

15 až 25 kg

skupina III

22 až 36 kg

Kódová písmena k vložení do tabulky:

| U | = | Vhodné pro „univerzální“ zádržné systémy schválené k použití v této hmotnostní skupině. |
| --- | --- | --- |
| UF | = | Vhodné pro „univerzální“ zádržné systémy směrované dopředu schválené k použití v této hmotnostní skupině. |
| L | = | Vhodné pro speciální dětské zádržné systémy na přiloženém seznamu. Tyto zádržné systémy mohou být určeny pro „speciální vozidlo“, „s omezeným použitím“ nebo „polouniverzální“. |
| B | = | Vestavěný zádržný systém schválený pro tuto hmotnostní skupinu. |
| X | = | Místo k sezení nevhodné pro děti v této hmotnostní skupině. |

U

=

Vhodné pro „univerzální“ zádržné systémy schválené k použití v této hmotnostní skupině.

UF

=

Vhodné pro „univerzální“ zádržné systémy směrované dopředu schválené k použití v této hmotnostní skupině.

L

=

Vhodné pro speciální dětské zádržné systémy na přiloženém seznamu. Tyto zádržné systémy mohou být určeny pro „speciální vozidlo“, „s omezeným použitím“ nebo „polouniverzální“.

B

=

Vestavěný zádržný systém schválený pro tuto hmotnostní skupinu.

X

=

Místo k sezení nevhodné pro děti v této hmotnostní skupině.

Tabulka 2

Tabulka do příručky k vozidlu s informacemi o vhodnosti montáže dětských zádržných systémů ISOFIX na různá místa ISOFIX

| Hmotnostní skupina | Velikostní třída | Přípravek | Místo ISOFIX ve vozidle |
| --- | --- | --- | --- |
| | | | Přední, místo spolujezdce | Zadní vnější | Zadní střední | Vložené vnější | Vložené střední | Jiná místa |
| nosič nemluvněte | F | ISO/L1 | | | | | | |
| G | ISO/L2 | | | | | | |
| | (1) | | | | | | |
| 0 až 10 Kg | E | ISO/R1 | | | | | | |
| | | (1) | | | | | | |
| 0+ až 13 kg | E | ISO/R1 | | | | | | |
| D | ISO/R2 | | | | | | |
| C | ISO/R3 | | | | | | |
| | (1) | | | | | | |
| I – 9 až 18 kg | D | ISO/R2 | | | | | | |
| C | ISO/R3 | | | | | | |
| B | ISO/F2 | | | | | | |
| B1 | ISO/F2X | | | | | | |
| A | ISO/F3 | | | | | | |
| | (1) | | | | | | |
| II – 15 až 25 kg | | (1) | | | | | | |
| III – 22 až 36 kg | | (1) | | | | | | |

Hmotnostní skupina

Velikostní třída

Přípravek

Místo ISOFIX ve vozidle

Přední, místo spolujezdce

Zadní vnější

Zadní střední

Vložené vnější

Vložené střední

Jiná místa

nosič nemluvněte

F

ISO/L1

G

ISO/L2

(1)

0 až 10 Kg

E

ISO/R1

(1)

0+ až 13 kg

E

ISO/R1

D

ISO/R2

C

ISO/R3

(1)

I – 9 až 18 kg

D

ISO/R2

C

ISO/R3

B

ISO/F2

B1

ISO/F2X

A

ISO/F3

(1)

II – 15 až 25 kg

(1)

III – 22 až 36 kg

(1)

Kódová písmena k vložení do tabulky:

| IUF | = | Vhodné pro dopředu směrované dětské zádržné systémy ISOFIX kategorie „univerzální“, schválené pro použití v dané hmotnostní skupině. |
| --- | --- | --- |
| IL | = | Vhodné pro konkrétní dětské zádržné systémy ISOFIX (CRS), uvedené na připojeném seznamu. Tyto CRS systémy ISOFIX náleží do kategorií „speciální vozidlo“, „s omezeným použitím“ nebo „polouniverzální“. |
| X | = | Místo ISOFIX, které není vhodné pro dětské zádržné systémy ISOFIX v dané hmotnostní skupině nebo velikostní třídě. |

IUF

=

Vhodné pro dopředu směrované dětské zádržné systémy ISOFIX kategorie „univerzální“, schválené pro použití v dané hmotnostní skupině.

IL

=

Vhodné pro konkrétní dětské zádržné systémy ISOFIX (CRS), uvedené na připojeném seznamu. Tyto CRS systémy ISOFIX náleží do kategorií „speciální vozidlo“, „s omezeným použitím“ nebo „polouniverzální“.

X

=

Místo ISOFIX, které není vhodné pro dětské zádržné systémy ISOFIX v dané hmotnostní skupině nebo velikostní třídě.

---

(1)  U CRS neoznačených ISO/XX identifikací velikostní třídy (A až G), pro odpovídající hmotnostní skupinu, výrobce vozidla uvede konkrétní dětský zádržný systém (systémy) ISOFIX doporučený pro jednotlivá místa ve vozidle.

---