# Euroopa Liidu L 195/2007

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 195 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 50. köide27. juuli 2007 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 195

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

50. köide27. juuli 2007

---

| Sisukord | | I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 882/2007, 26. juuli 2007, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 1 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 883/2007, 26. juuli 2007, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 824/2000, millega kehtestatakse teravilja ülevõtmise kord sekkumisametite poolt ja sätestatakse teravilja kvaliteedi määramise analüüsimeetodid | 3 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 884/2007, 26. juuli 2007, erakorraliste meetmete kohta, millega peatatakse E 128 Red 2G kasutamine toiduvärvina (
  1
  ) | 8 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 885/2007, 26. juuli 2007, millega otsustatakse mitte maksta või eksporditoetust määruses (EÜ) nr 581/2004 sätestatud alalise pakkumismenetluse raames | 10 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 886/2007, 26. juuli 2007, impordilitsentside väljaandmise kohta määrusega (EÜ) nr 996/97 avatud külmutatud veise vahelihase kõõluselise osa tariifikvootide raames esitatud taotluste alusel ajavahemikuks 1. juuli 2007 kuni 30. juuni 2008 | 11 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 887/2007, 26. juuli 2007, millega kehtestatakse asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate teatavate piimasaaduste suhtes kohaldatavad toetusemäärad | 12 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 888/2007, 26. juuli 2007, millega kehtestatakse asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate teatavate teravilja- ja riisitoodete suhtes kohaldatavate toetustemäärad | 15 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 889/2007, 26. juuli 2007, millega määratakse kindlaks teraviljast ja riisist valmistatud toodete eksporditoetused | 19 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 890/2007, 26. juuli 2007, millega määratakse kindlaks teraviljast valmistatud segasööda eksporditoetused | 22 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 891/2007, 26. juuli 2007, millega määratakse kindlaks teraviljasektori tootmistoetused | 24 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 892/2007, 26. juuli 2007, milles käsitletakse riisi impordilitsentside väljaandmist määruse (EÜ) nr 327/98 alusel 2007. aasta juuli alaperioodiks avatud tariifikvootide raames | 25 |
| | | DIREKTIIVID |
| | * | Komisjoni direktiiv 2007/48/EÜ, 26. juuli 2007, millega muudetakse direktiivi 2003/90/EÜ, millega kehtestatakse rakendusmeetmed nõukogu direktiivi 2002/53/EÜ artikli 7 kohaldamiseks teatavate põllumajandustaimesortide kontrollimisel minimaalselt hõlmatavate tunnuste ja kontrollimise miinimumtingimuste osas (
  1
  ) | 29 |
| | * | Komisjoni direktiiv 2007/49/EÜ, 26. juuli 2007, millega muudetakse direktiivi 2003/91/EÜ, millega kehtestatakse rakendusmeetmed nõukogu direktiivi 2002/55/EÜ artikli 7 kohaldamiseks teatavate köögiviljasortide kontrollimisel minimaalselt hõlmatavate tunnuste ja kontrollimise miinimumtingimuste osas (
  1
  ) | 33 |

Sisukord

I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

MÄÄRUSED

Komisjoni määrus (EÜ) nr 882/2007, 26. juuli 2007, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

1

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 883/2007, 26. juuli 2007, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 824/2000, millega kehtestatakse teravilja ülevõtmise kord sekkumisametite poolt ja sätestatakse teravilja kvaliteedi määramise analüüsimeetodid

3

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 884/2007, 26. juuli 2007, erakorraliste meetmete kohta, millega peatatakse E 128 Red 2G kasutamine toiduvärvina (
  1
  )

1

8

Komisjoni määrus (EÜ) nr 885/2007, 26. juuli 2007, millega otsustatakse mitte maksta või eksporditoetust määruses (EÜ) nr 581/2004 sätestatud alalise pakkumismenetluse raames

10

Komisjoni määrus (EÜ) nr 886/2007, 26. juuli 2007, impordilitsentside väljaandmise kohta määrusega (EÜ) nr 996/97 avatud külmutatud veise vahelihase kõõluselise osa tariifikvootide raames esitatud taotluste alusel ajavahemikuks 1. juuli 2007 kuni 30. juuni 2008

11

Komisjoni määrus (EÜ) nr 887/2007, 26. juuli 2007, millega kehtestatakse asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate teatavate piimasaaduste suhtes kohaldatavad toetusemäärad

12

Komisjoni määrus (EÜ) nr 888/2007, 26. juuli 2007, millega kehtestatakse asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate teatavate teravilja- ja riisitoodete suhtes kohaldatavate toetustemäärad

15

Komisjoni määrus (EÜ) nr 889/2007, 26. juuli 2007, millega määratakse kindlaks teraviljast ja riisist valmistatud toodete eksporditoetused

19

Komisjoni määrus (EÜ) nr 890/2007, 26. juuli 2007, millega määratakse kindlaks teraviljast valmistatud segasööda eksporditoetused

22

Komisjoni määrus (EÜ) nr 891/2007, 26. juuli 2007, millega määratakse kindlaks teraviljasektori tootmistoetused

24

Komisjoni määrus (EÜ) nr 892/2007, 26. juuli 2007, milles käsitletakse riisi impordilitsentside väljaandmist määruse (EÜ) nr 327/98 alusel 2007. aasta juuli alaperioodiks avatud tariifikvootide raames

25

DIREKTIIVID

*

Komisjoni direktiiv 2007/48/EÜ, 26. juuli 2007, millega muudetakse direktiivi 2003/90/EÜ, millega kehtestatakse rakendusmeetmed nõukogu direktiivi 2002/53/EÜ artikli 7 kohaldamiseks teatavate põllumajandustaimesortide kontrollimisel minimaalselt hõlmatavate tunnuste ja kontrollimise miinimumtingimuste osas (
  1
  )

1

29

*

Komisjoni direktiiv 2007/49/EÜ, 26. juuli 2007, millega muudetakse direktiivi 2003/91/EÜ, millega kehtestatakse rakendusmeetmed nõukogu direktiivi 2002/55/EÜ artikli 7 kohaldamiseks teatavate köögiviljasortide kontrollimisel minimaalselt hõlmatavate tunnuste ja kontrollimise miinimumtingimuste osas (
  1
  )

1

33

| | | II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | | Komisjon |
| | | 2007/529/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 21. märts 2007, riigiabi C 21/06 (ex N 635/05) kohta, mida Slovaki Vabariik kavatseb anda laevatehasele Slovenské lodenice Komárno
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 1182 all)

   (
  1
  ) | 36 |
| | | 2007/530/Euratom |
| | * | Komisjoni otsus, 17. juuli 2007, millega moodustatakse tuumaohutuse ja tuumajäätmete käitlemise kõrgetasemeline Euroopa töörühm (
  1
  ) | 44 |
| | | 2007/531/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 26. juuli 2007, mis käsitleb küsimustikku liikmesriikide aruannete jaoks seoses nõukogu direktiivi 1999/13/EÜ (teatavates toimingutes ja seadeldistes orgaaniliste lahustite kasutamise tulemusena tekkivate lenduvate orgaaniliste ühendite heitkoguste piiramise kohta) rakendamisega ajavahemikul 2008–2010
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 3547 all) | 47 |

II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Komisjon

2007/529/EÜ

*

Komisjoni otsus, 21. märts 2007, riigiabi C 21/06 (ex N 635/05) kohta, mida Slovaki Vabariik kavatseb anda laevatehasele Slovenské lodenice Komárno
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 1182 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 1182 all)

1

36

2007/530/Euratom

*

Komisjoni otsus, 17. juuli 2007, millega moodustatakse tuumaohutuse ja tuumajäätmete käitlemise kõrgetasemeline Euroopa töörühm (
  1
  )

1

44

2007/531/EÜ

*

Komisjoni otsus, 26. juuli 2007, mis käsitleb küsimustikku liikmesriikide aruannete jaoks seoses nõukogu direktiivi 1999/13/EÜ (teatavates toimingutes ja seadeldistes orgaaniliste lahustite kasutamise tulemusena tekkivate lenduvate orgaaniliste ühendite heitkoguste piiramise kohta) rakendamisega ajavahemikul 2008–2010
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 3547 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 3547 all)

47

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

MÄÄRUSED

| 27.7.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 195/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 195/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 882/2007,

26. juuli 2007,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3223/94 puu- ja köögivilja impordikorra üksikasjalike eeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul.

| (2) | Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 3223/94 artiklis 4 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 27. juulil 2007.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 26. juuli 2007

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  EÜT L 337, 24.12.1994, lk 66. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 756/2007 (ELT L 172, 30.6.2007, lk 41).

1

---

LISA

Komisjoni 26. juuli 2007. aasta määrusele, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | TR | 90,5 |
| ZZ | 90,5 |
| 0707 00 05 | TR | 95,7 |
| ZZ | 95,7 |
| 0709 90 70 | TR | 87,9 |
| ZZ | 87,9 |
| 0805 50 10 | AR | 46,8 |
| UY | 64,6 |
| ZA | 61,3 |
| ZZ | 57,6 |
| 0806 10 10 | BR | 161,0 |
| EG | 143,6 |
| MA | 207,0 |
| TR | 180,9 |
| ZZ | 173,1 |
| 0808 10 80 | AR | 83,0 |
| BR | 98,6 |
| CL | 80,8 |
| CN | 78,6 |
| NZ | 101,8 |
| US | 111,8 |
| UY | 36,3 |
| ZA | 102,1 |
| ZZ | 86,6 |
| 0808 20 50 | AR | 71,8 |
| CL | 77,7 |
| NZ | 80,2 |
| TR | 139,7 |
| ZA | 98,7 |
| ZZ | 93,6 |
| 0809 10 00 | TR | 167,2 |
| ZZ | 167,2 |
| 0809 20 95 | CA | 324,1 |
| TR | 286,0 |
| US | 288,0 |
| ZZ | 299,4 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | TR | 157,0 |
| ZZ | 157,0 |
| 0809 40 05 | IL | 73,8 |
| ZZ | 73,8 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

TR

90,5

ZZ

90,5

0707 00 05

TR

95,7

ZZ

95,7

0709 90 70

TR

87,9

ZZ

87,9

0805 50 10

AR

46,8

UY

64,6

ZA

61,3

ZZ

57,6

0806 10 10

BR

161,0

EG

143,6

MA

207,0

TR

180,9

ZZ

173,1

0808 10 80

AR

83,0

BR

98,6

CL

80,8

CN

78,6

NZ

101,8

US

111,8

UY

36,3

ZA

102,1

ZZ

86,6

0808 20 50

AR

71,8

CL

77,7

NZ

80,2

TR

139,7

ZA

98,7

ZZ

93,6

0809 10 00

TR

167,2

ZZ

167,2

0809 20 95

CA

324,1

TR

286,0

US

288,0

ZZ

299,4

0809 30 10, 0809 30 90

TR

157,0

ZZ

157,0

0809 40 05

IL

73,8

ZZ

73,8

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 27.7.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 195/3 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 195/3

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 883/2007,

26. juuli 2007,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 824/2000, millega kehtestatakse teravilja ülevõtmise kord sekkumisametite poolt ja sätestatakse teravilja kvaliteedi määramise analüüsimeetodid

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artiklit 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 5 lõikega 1, muudetud määrusega (EÜ) nr 735/2007, piirati kogu ühenduse sekkumisametite poolt ülevõetava maisi üldkogus 1 500 000 tonnini 2007/2008. turustusaastal, 700 000 tonnini 2008/2009. turustusaastal ja 0 tonnini alates 2009/2010. turustusaastast. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 5 lõikega 1, muudetud määrusega (EÜ) nr 735/2007, piirati kogu ühenduse sekkumisametite poolt ülevõetava maisi üldkogus 1 500 000 tonnini 2007/2008. turustusaastal, 700 000 tonnini 2008/2009. turustusaastal ja 0 tonnini alates 2009/2010. turustusaastast.

| (2) | Maisi sekkumiskokkuostu süsteemi rahuldava toimimise tagamiseks ja kõikide liikmesriikide kaubandusettevõtjatele võrdsetel tingimustel sekkumissüsteemile juurdepääsu võimaldamiseks tuleb komisjoni määrusega (EÜ) nr 824/2000 (2) kindlaks määrata sekkumiskõlbliku maisi koguste jaotamise üksikasjalikud erieeskirjad. Seepärast tuleks kehtestada eelmainitud koguste jaotussüsteem turustusaasta perioodide kaupa, mille jooksul on kõikidel ettevõtjatel õigus teha oma pakkumisi, jättes neile pakkumiste esitamiseks piisavalt aega, ning kehtestada kõikidele pakkujatele ühtne jaotuskoefitsient, juhul kui pakutavad kogused ületavad saadaolevaid koguseid. Seepärast peaks kehtestama kaheetapilise pakkumiste läbivaatamise korra ja määrama kindlaks maisi pakkumiste esitamise ning sellele vastava üleandmise ja ülevõtmise ajakava. |
| --- | --- |

(2)

Maisi sekkumiskokkuostu süsteemi rahuldava toimimise tagamiseks ja kõikide liikmesriikide kaubandusettevõtjatele võrdsetel tingimustel sekkumissüsteemile juurdepääsu võimaldamiseks tuleb komisjoni määrusega (EÜ) nr 824/2000 (2) kindlaks määrata sekkumiskõlbliku maisi koguste jaotamise üksikasjalikud erieeskirjad. Seepärast tuleks kehtestada eelmainitud koguste jaotussüsteem turustusaasta perioodide kaupa, mille jooksul on kõikidel ettevõtjatel õigus teha oma pakkumisi, jättes neile pakkumiste esitamiseks piisavalt aega, ning kehtestada kõikidele pakkujatele ühtne jaotuskoefitsient, juhul kui pakutavad kogused ületavad saadaolevaid koguseid. Seepärast peaks kehtestama kaheetapilise pakkumiste läbivaatamise korra ja määrama kindlaks maisi pakkumiste esitamise ning sellele vastava üleandmise ja ülevõtmise ajakava.

| (3) | Võttes arvesse määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 5 lõikes 2 sätestatud sekkumisperioode ja selleks et kindlustada ettevõtjate võrdne kohtlemine, tuleks maisi pakkumiste esitamise esimene etapp Kreekas, Hispaanias, Itaalias ja Portugalis kavandada alates 1. augustist, Rootsis alates 1. detsembrist ja teistes liikmesriikides alates 1. novembrist kuni 31. detsembrini, mis on pakkumiste esitamise viimane päev kõigis liikmesriikides. Esimese etapi lõpus võib komisjon määrata vajaduse korral kindlaks jaotuskoefitsiendi esimese etapi jooksul esitatud vastuvõetavate pakkumiste jaoks ja lõpetada sekkumise ülejäänud turustusaastaks, kui pakutavad kogused ületavad määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 5 lõikes 1 sätestatud koguse. Selleks et vältida sekkumisasutuste ja ettevõtjate haldus- ja finantskoormust, eelkõige tagatiste esitamise nõude kaudu, mis võivad osutuda mittevajalikuks eraldatavate koguste puudumise tõttu, tuleb sätestada pakkumiste katkestamise periood vahemikus 1. jaanuarist kuni teise etapi sekkumiskoguste avaldamiseni Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

(3)

Võttes arvesse määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 5 lõikes 2 sätestatud sekkumisperioode ja selleks et kindlustada ettevõtjate võrdne kohtlemine, tuleks maisi pakkumiste esitamise esimene etapp Kreekas, Hispaanias, Itaalias ja Portugalis kavandada alates 1. augustist, Rootsis alates 1. detsembrist ja teistes liikmesriikides alates 1. novembrist kuni 31. detsembrini, mis on pakkumiste esitamise viimane päev kõigis liikmesriikides. Esimese etapi lõpus võib komisjon määrata vajaduse korral kindlaks jaotuskoefitsiendi esimese etapi jooksul esitatud vastuvõetavate pakkumiste jaoks ja lõpetada sekkumise ülejäänud turustusaastaks, kui pakutavad kogused ületavad määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 5 lõikes 1 sätestatud koguse. Selleks et vältida sekkumisasutuste ja ettevõtjate haldus- ja finantskoormust, eelkõige tagatiste esitamise nõude kaudu, mis võivad osutuda mittevajalikuks eraldatavate koguste puudumise tõttu, tuleb sätestada pakkumiste katkestamise periood vahemikus 1. jaanuarist kuni teise etapi sekkumiskoguste avaldamiseni Euroopa Liidu Teatajas.

| (4) | Võttes vajaduse korral arvesse esimese etapi jaotuskoefitsiendi kehtestamiseks vajalikku aega, tuleks avada pakkumiste esitamise teine etapp Euroopa Liidu Teatajas sekkumiskoguste avaldamisele järgneval päeval, mis on ühtlasi pakkumiste esitamise esimeseks päevaks liikmesriikides. Teisel etapil toimub pakkumiste vastuvõtmine kord nädalas alates nimetatud sekkumiskoguste avaldamisele järgnevast esimesest reedest ettevõtjate poolt hiljemalt reedeks kella 12-ks Brüsseli aja järgi esitatud pakkumiste alusel. Komisjon peab teavitama ettevõtjaid oma veebilehe kaudu kord nädalas (hiljemalt kolmapäeval) allesjäänud sekkumiskogustest. Kui määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 5 lõikes 1 sätestatud kogus on ületatud, peab komisjon kehtestama ja avaldama jaotuskoefitsiendi ning lõpetama sekkumise ülejäänud turustusaastaks. Arvestades määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 5 lõikes 2 sätestatud kokkuostuperioode, peab pakkumiste esitamise teine etapp lõppema igal juhul hiljemalt 30. aprillil Kreekas, Hispaanias, Itaalias ja Portugalis, 30. juunil Rootsis ja 31. mail teistes liikmesriikides. |
| --- | --- |

(4)

Võttes vajaduse korral arvesse esimese etapi jaotuskoefitsiendi kehtestamiseks vajalikku aega, tuleks avada pakkumiste esitamise teine etapp Euroopa Liidu Teatajas sekkumiskoguste avaldamisele järgneval päeval, mis on ühtlasi pakkumiste esitamise esimeseks päevaks liikmesriikides. Teisel etapil toimub pakkumiste vastuvõtmine kord nädalas alates nimetatud sekkumiskoguste avaldamisele järgnevast esimesest reedest ettevõtjate poolt hiljemalt reedeks kella 12-ks Brüsseli aja järgi esitatud pakkumiste alusel. Komisjon peab teavitama ettevõtjaid oma veebilehe kaudu kord nädalas (hiljemalt kolmapäeval) allesjäänud sekkumiskogustest. Kui määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 5 lõikes 1 sätestatud kogus on ületatud, peab komisjon kehtestama ja avaldama jaotuskoefitsiendi ning lõpetama sekkumise ülejäänud turustusaastaks. Arvestades määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 5 lõikes 2 sätestatud kokkuostuperioode, peab pakkumiste esitamise teine etapp lõppema igal juhul hiljemalt 30. aprillil Kreekas, Hispaanias, Itaalias ja Portugalis, 30. juunil Rootsis ja 31. mail teistes liikmesriikides.

| (5) | Jaotussüsteemi tõhusa toimimise võimaldamiseks peaks sätestama, et juba esitatud maisi pakkumisi ei saa hiljem muuta ega tagasi võtta. Peale selle tuleb pakkumiste ehtsuse tagamiseks seada tingimuseks tagatiste esitamine ning täpsustada pakkumise ehtsuse kontrollimise ja nimetatud tagatise vabastamise kord. Seda kontrolli tuleb teostada vastavalt komisjoni 21. juuni 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 884/2006 (millega kehtestatakse üksikasjalikud rakenduseeskirjad nõukogu määrusele (EÜ) nr 1290/2005 Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) riiklikku ladustamist hõlmavate sekkumismeetmete rahastamiseks ja riikliku ladustamise toimingute raamatupidamisarvestuseks liikmesriikide makseasutuste poolt) (3) ette nähtud riiklike laovarude kontrollimise eeskirjadele ja tingimustele. Esimese etapi pakkumiste esitamise alguse ja 31. detsembri vahel võib muu hulgas olla mitme kuu pikkune ajavahemik. Et vältida ettevõtjate majanduslikku lisakoormust esimese etapi pakkumiste esitamisel, tuleks võimaldada nõutava tagatise, kui see on pangatagatis, sissenõudmine alles pakkumiste esitamise tähtajale järgneval päeval. |
| --- | --- |

(5)

Jaotussüsteemi tõhusa toimimise võimaldamiseks peaks sätestama, et juba esitatud maisi pakkumisi ei saa hiljem muuta ega tagasi võtta. Peale selle tuleb pakkumiste ehtsuse tagamiseks seada tingimuseks tagatiste esitamine ning täpsustada pakkumise ehtsuse kontrollimise ja nimetatud tagatise vabastamise kord. Seda kontrolli tuleb teostada vastavalt komisjoni 21. juuni 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 884/2006 (millega kehtestatakse üksikasjalikud rakenduseeskirjad nõukogu määrusele (EÜ) nr 1290/2005 Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) riiklikku ladustamist hõlmavate sekkumismeetmete rahastamiseks ja riikliku ladustamise toimingute raamatupidamisarvestuseks liikmesriikide makseasutuste poolt) (3) ette nähtud riiklike laovarude kontrollimise eeskirjadele ja tingimustele. Esimese etapi pakkumiste esitamise alguse ja 31. detsembri vahel võib muu hulgas olla mitme kuu pikkune ajavahemik. Et vältida ettevõtjate majanduslikku lisakoormust esimese etapi pakkumiste esitamisel, tuleks võimaldada nõutava tagatise, kui see on pangatagatis, sissenõudmine alles pakkumiste esitamise tähtajale järgneval päeval.

| (6) | Määruse (EÜ) nr 824/2000 artikli 5 lõigetega 4 ja 5 on ette nähtud, et teravilja ülevõtmine võib toimuda laos, kus see pakkumise ajal asub. Et parandada teravilja ladustamistingimuste kvaliteeti ja tagada see alates pakkumiste esitamisest, peavad ladustajad, kelle juures teravili asub pakkumise ajal, tagama vilja optimaalse säilitamise, eriti maisi pikaajalise säilitamise. Seetõttu tuleb vähendada teravilja ülevõtmist pakkuja laost ja lubada seda vaid siis, kui teravili asub ladustaja juures määruse (EÜ) nr 884/2006 artikli 2 lõike 2 punkti a tähenduses. Sel juhul kohustub pakkuja alates pakkumise esitamisest järgima mutatis mutandis suhetes ladustajaga ladustamis- ja kontrollieeskirju ning -tingimusi, mis on sätestatud määruses (EÜ) nr 884/2006. |
| --- | --- |

(6)

Määruse (EÜ) nr 824/2000 artikli 5 lõigetega 4 ja 5 on ette nähtud, et teravilja ülevõtmine võib toimuda laos, kus see pakkumise ajal asub. Et parandada teravilja ladustamistingimuste kvaliteeti ja tagada see alates pakkumiste esitamisest, peavad ladustajad, kelle juures teravili asub pakkumise ajal, tagama vilja optimaalse säilitamise, eriti maisi pikaajalise säilitamise. Seetõttu tuleb vähendada teravilja ülevõtmist pakkuja laost ja lubada seda vaid siis, kui teravili asub ladustaja juures määruse (EÜ) nr 884/2006 artikli 2 lõike 2 punkti a tähenduses. Sel juhul kohustub pakkuja alates pakkumise esitamisest järgima mutatis mutandis suhetes ladustajaga ladustamis- ja kontrollieeskirju ning -tingimusi, mis on sätestatud määruses (EÜ) nr 884/2006.

| (7) | Määruse (EÜ) nr 824/2000 artikli 8 lõikes 1 on täpsustatud, et pakkujale makstav hind on määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 4 lõikes 1 osutatud sekkumishind, mis kehtib pakkumise vastuvõtmise teates tarnimise esimese päevana märgitud päeval lattu toimetatud kauba puhul enne mahalaadimist, võttes arvesse määruse (EÜ) nr 824/2000 artiklis 9 osutatud hinnatõuse ja -alandamisi. Arvestades käesoleva määrusega kehtestatud uut maisi sekkumiskokkuostu haldamise süsteemi, eriti aga asjaolu, et maisi pakkumisi ei või hiljem muuta ega tagasi võtta, tuleks maisi pakkumiste jaoks kehtestada erand sellest reeglist, kui pakkumise kuul kehtiv sekkumishind on kõrgem kui tarnimise kuul kehtiv sekkumishind. |
| --- | --- |

(7)

Määruse (EÜ) nr 824/2000 artikli 8 lõikes 1 on täpsustatud, et pakkujale makstav hind on määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 4 lõikes 1 osutatud sekkumishind, mis kehtib pakkumise vastuvõtmise teates tarnimise esimese päevana märgitud päeval lattu toimetatud kauba puhul enne mahalaadimist, võttes arvesse määruse (EÜ) nr 824/2000 artiklis 9 osutatud hinnatõuse ja -alandamisi. Arvestades käesoleva määrusega kehtestatud uut maisi sekkumiskokkuostu haldamise süsteemi, eriti aga asjaolu, et maisi pakkumisi ei või hiljem muuta ega tagasi võtta, tuleks maisi pakkumiste jaoks kehtestada erand sellest reeglist, kui pakkumise kuul kehtiv sekkumishind on kõrgem kui tarnimise kuul kehtiv sekkumishind.

| (8) | Määruse (EÜ) nr 824/2000 artikli 11a punktis a täpsustatakse, mida peab sisaldama teatis, mille liikmesriigid peavad komisjonile esitama, et võimaldada iganädalase statistikaaruande koostamist sekkumisteravilja varude muutuste kohta. Arvestades käesoleva määrusega kehtestatud uut maisi sekkumiskokkuostu haldamise süsteemi, peaks nimetatud sätteid kohandama, eriti neid, milles käsitletakse sekkumisasutuste pakkumiste komisjonile esitamise korda. |
| --- | --- |

(8)

Määruse (EÜ) nr 824/2000 artikli 11a punktis a täpsustatakse, mida peab sisaldama teatis, mille liikmesriigid peavad komisjonile esitama, et võimaldada iganädalase statistikaaruande koostamist sekkumisteravilja varude muutuste kohta. Arvestades käesoleva määrusega kehtestatud uut maisi sekkumiskokkuostu haldamise süsteemi, peaks nimetatud sätteid kohandama, eriti neid, milles käsitletakse sekkumisasutuste pakkumiste komisjonile esitamise korda.

| (9) | Pidades silmas süsteemi tõhusat toimimist, peaks sätestama, et komisjoni poolt nõutava teabe edastamine toimuks näidiste alusel, mis sisaldavad sekkumise haldamiseks vajalikku teavet ja mis komisjon on teinud liikmesriikidele kättesaadavaks. Teraviljaturu korralduskomiteed peab olema neist näidistest teavitatud ning komisjonil peab olema võimalik neid ajakohastada ja kohandada samadel tingimustel. |
| --- | --- |

(9)

Pidades silmas süsteemi tõhusat toimimist, peaks sätestama, et komisjoni poolt nõutava teabe edastamine toimuks näidiste alusel, mis sisaldavad sekkumise haldamiseks vajalikku teavet ja mis komisjon on teinud liikmesriikidele kättesaadavaks. Teraviljaturu korralduskomiteed peab olema neist näidistest teavitatud ning komisjonil peab olema võimalik neid ajakohastada ja kohandada samadel tingimustel.

| (10) | Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 824/2000 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(10)

Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 824/2000 vastavalt muuta.

| (11) | Kuna sekkumisperiood algab Kreekas, Hispaanias, Itaalias ja Portugalis 1. augustil, tuleb käesoleva määrusega ette nähtud meetmeid kohaldada alates sellest kuupäevast. |
| --- | --- |

(11)

Kuna sekkumisperiood algab Kreekas, Hispaanias, Itaalias ja Portugalis 1. augustil, tuleb käesoleva määrusega ette nähtud meetmeid kohaldada alates sellest kuupäevast.

| (12) | Käesolevas määruses ette nähtud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(12)

Käesolevas määruses ette nähtud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 824/2000 muudetakse järgmiselt.

| 1. | Lisatakse artikkel 3a:
  „Artikkel 3a
  1.   Ilma et see piiraks käesoleva määruse artikli 4 kohaldamist, on sekkumiskõlbliku maisi kogused vastavalt määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 5 lõike 1 teisele lõigule 2007/2008. ja 2008/2009. turustusaastal jaotatud kaheks etapiks, mida nimetatakse esimeseks etapiks ja teiseks etapiks ning mille jaotamise tingimused ja üksikasjalikud eeskirjad on määratud kindlaks käesoleva artikli lõigetes 2–5.
  Esimene etapp algab Kreekas, Hispaanias, Itaalias ja Portugalis 1. augustil, Rootsis 1. detsembril ja teistes liikmesriikides 1. novembril ning kestab kuni 31. detsembrini, mis on viimane päev selle etapi pakkumiste esitamiseks kõikidele liikmesriikidele.
  2. etapp algab järgmisel päeval pärast sellel etapil sekkumiseks saadaoleva koguse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas vastavalt lõike 2 teisele lõigule. See on pakkumiste esitamise esimene päev kõikides liikmesriikides ja etapp lõpeb Kreekas, Hispaanias, Itaalias ja Portugalis hiljemalt 30. aprillil, Rootsis 30. juunil ja teistes liikmesriikides 31. mail.
  2.   Pärast esimese etapi lõppu kannab komisjon raamatupidamisarvestusse ettevõtjate poolt liikmesriikide sekkumisasutustele kuni 31. detsembri kella 12 Brüsseli aja järgi esitatud vastuvõetavad maisi pakkumised, lähtudes liikmesriikide poolt artikli 11a lõike 1 punktide a ja i kohaselt igal nädalal esitatud teatistest.
  Kui pakutav üldkogus ületab määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 5 lõikes 1 ettenähtud maksimumkogused, määrab komisjon kindlaks ja avaldab hiljemalt 25. jaanuaril kuue komakoha täpsusega jaotuskoefitsiendi. Kui saadaolevat kogust ei ületata, on jaotuskoefitsient võrdne ühega ja komisjon avaldab teiseks etapiks jäänud sekkumiskoguse.
  Hiljemalt 31. jaanuaril teatab liikmesriigi sekkumisasutus pakkujale pakkumise vastuvõtmisest, kusjuures kogus on korrutatud jaotuskoefitsiendiga.
  3.   Alates veebruari esimesest kolmapäevast kannab komisjon raamatupidamisarvestusse kõik ettevõtjate poolt sekkumisasutustele hiljemalt eelmise nädala reedeks kella 12 Brüsseli aja järgi esitatud vastuvõetavad maisi pakkumised, lähtudes liikmesriikide poolt artikli 11a lõike 1 punktide a ja i kohaselt esitatud teatistest.
  Kui sekkumiseks saadaolev kogus ületatakse, määrab komisjon kindlaks ja avaldab hiljemalt neljandal tööpäeval pärast pakkumiste esitamise tähtaja lõppu kuue komakoha täpsusega jaotuskoefitsiendi. Kui saadaolevat kogust ei ületata, on jaotuskoefitsient võrdne ühega, pakkumised loetakse vastuvõetuks ja komisjon teavitab ettevõtjaid oma veebilehe http://ec.europa.eu/agriculture/markets/crops/index_fr.htm kaudu kord nädalas (hiljemalt kolmapäeval) jooksvaks nädalaks allesjäänud sekkumiskogustest.
  Hiljemalt üheksandal tööpäeval pärast pakkumiste esitamise tähtaja lõppu teatab liikmesriigi sekkumisasutus pakkujale pakkumise vastuvõtmisest, kusjuures kogus on korrutatud jaotuskoefitsiendiga.
  4.   Lõigetes 2 ja 3 osutatud pakkumised võtab pädev sekkumisasutus arvesse nende kättesaamise päeval.
  Esitatud pakkumisi ei saa hiljem muuta ega tagasi võtta.
  5.   Pakkumistele lisatakse tõend, et pakkuja on esitanud tagatise 15 eurot tonni kohta, muidu võidakse pakkumine tagasi lükata. Tagatis esitatakse pakkumise esitamise ajal, aga kui see esitati pakkumise esimeses etapis pangatagatisena, on see sissenõutav alles alates lõikes 2 osutatud pakkumiste esitamise tähtajale järgnevast päevast.
  6.   Tagatis hõlmab pakkuja poolt lõigete 2 ja 3 alusel pakutud koguseid.
  Kui välja arvata vääramatu jõud või erakorralised asjaolud, kantakse tagatis tervenisti ühendusse eelarvesse järgmistel juhtudel:






  a) | kui pakkumiste esitamise ja maisi ülevõtmise vahelisel ajavahemikul on ladustamiskohas olev kogus väiksem kui pakkuja poolt vastavalt artikli 4 lõikele 1 deklareeritud kogus, võtmata arvesse lubatud kõikumist 5 %; |
| --- | --- | --- |

1.

Lisatakse artikkel 3a:

„Artikkel 3a

1.   Ilma et see piiraks käesoleva määruse artikli 4 kohaldamist, on sekkumiskõlbliku maisi kogused vastavalt määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 5 lõike 1 teisele lõigule 2007/2008. ja 2008/2009. turustusaastal jaotatud kaheks etapiks, mida nimetatakse esimeseks etapiks ja teiseks etapiks ning mille jaotamise tingimused ja üksikasjalikud eeskirjad on määratud kindlaks käesoleva artikli lõigetes 2–5.

Esimene etapp algab Kreekas, Hispaanias, Itaalias ja Portugalis 1. augustil, Rootsis 1. detsembril ja teistes liikmesriikides 1. novembril ning kestab kuni 31. detsembrini, mis on viimane päev selle etapi pakkumiste esitamiseks kõikidele liikmesriikidele.

2. etapp algab järgmisel päeval pärast sellel etapil sekkumiseks saadaoleva koguse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas vastavalt lõike 2 teisele lõigule. See on pakkumiste esitamise esimene päev kõikides liikmesriikides ja etapp lõpeb Kreekas, Hispaanias, Itaalias ja Portugalis hiljemalt 30. aprillil, Rootsis 30. juunil ja teistes liikmesriikides 31. mail.

2.   Pärast esimese etapi lõppu kannab komisjon raamatupidamisarvestusse ettevõtjate poolt liikmesriikide sekkumisasutustele kuni 31. detsembri kella 12 Brüsseli aja järgi esitatud vastuvõetavad maisi pakkumised, lähtudes liikmesriikide poolt artikli 11a lõike 1 punktide a ja i kohaselt igal nädalal esitatud teatistest.

Kui pakutav üldkogus ületab määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 5 lõikes 1 ettenähtud maksimumkogused, määrab komisjon kindlaks ja avaldab hiljemalt 25. jaanuaril kuue komakoha täpsusega jaotuskoefitsiendi. Kui saadaolevat kogust ei ületata, on jaotuskoefitsient võrdne ühega ja komisjon avaldab teiseks etapiks jäänud sekkumiskoguse.

Hiljemalt 31. jaanuaril teatab liikmesriigi sekkumisasutus pakkujale pakkumise vastuvõtmisest, kusjuures kogus on korrutatud jaotuskoefitsiendiga.

3.   Alates veebruari esimesest kolmapäevast kannab komisjon raamatupidamisarvestusse kõik ettevõtjate poolt sekkumisasutustele hiljemalt eelmise nädala reedeks kella 12 Brüsseli aja järgi esitatud vastuvõetavad maisi pakkumised, lähtudes liikmesriikide poolt artikli 11a lõike 1 punktide a ja i kohaselt esitatud teatistest.

Kui sekkumiseks saadaolev kogus ületatakse, määrab komisjon kindlaks ja avaldab hiljemalt neljandal tööpäeval pärast pakkumiste esitamise tähtaja lõppu kuue komakoha täpsusega jaotuskoefitsiendi. Kui saadaolevat kogust ei ületata, on jaotuskoefitsient võrdne ühega, pakkumised loetakse vastuvõetuks ja komisjon teavitab ettevõtjaid oma veebilehe http://ec.europa.eu/agriculture/markets/crops/index_fr.htm kaudu kord nädalas (hiljemalt kolmapäeval) jooksvaks nädalaks allesjäänud sekkumiskogustest.

Hiljemalt üheksandal tööpäeval pärast pakkumiste esitamise tähtaja lõppu teatab liikmesriigi sekkumisasutus pakkujale pakkumise vastuvõtmisest, kusjuures kogus on korrutatud jaotuskoefitsiendiga.

4.   Lõigetes 2 ja 3 osutatud pakkumised võtab pädev sekkumisasutus arvesse nende kättesaamise päeval.

Esitatud pakkumisi ei saa hiljem muuta ega tagasi võtta.

5.   Pakkumistele lisatakse tõend, et pakkuja on esitanud tagatise 15 eurot tonni kohta, muidu võidakse pakkumine tagasi lükata. Tagatis esitatakse pakkumise esitamise ajal, aga kui see esitati pakkumise esimeses etapis pangatagatisena, on see sissenõutav alles alates lõikes 2 osutatud pakkumiste esitamise tähtajale järgnevast päevast.

6.   Tagatis hõlmab pakkuja poolt lõigete 2 ja 3 alusel pakutud koguseid.

Kui välja arvata vääramatu jõud või erakorralised asjaolud, kantakse tagatis tervenisti ühendusse eelarvesse järgmistel juhtudel:

a)

kui pakkumiste esitamise ja maisi ülevõtmise vahelisel ajavahemikul on ladustamiskohas olev kogus väiksem kui pakkuja poolt vastavalt artikli 4 lõikele 1 deklareeritud kogus, võtmata arvesse lubatud kõikumist 5 %;

| b) | kui pakkuja ei anna eraldatud kogust sekkumisasutusele tegelikult üle vastavalt artiklitele 2 ja 5. |
| --- | --- |

b)

kui pakkuja ei anna eraldatud kogust sekkumisasutusele tegelikult üle vastavalt artiklitele 2 ja 5.

Käesoleva lõike teise lõigu punkti a kohaldamisel kontrollivad sekkumisasutused ladustamiskohtades olevaid koguseid mutatis mutandis vastavalt eeskirjadele ja tingimustele, mis on ette nähtud komisjoni määrusega (EÜ) nr 884/2006 (4) riiklike ladustamistehingute raames ladustatud toodete füüsiliseks kontrolliks, eriti aga vastavalt nimetatud määruse I lisa punktis B.III sätestatutele. Kontrollimine hõlmab vähemalt 5 % pakkumistest ja 5 % pakutavatest kogustest lähtuvalt riskianalüüsist. Neid kontrolli miinimumprotsente kohaldatakse ainult esimeses etapis.

Tagatis vabastatakse täies ulatuses:

| a) | pakutud, aga mitte eraldatud koguste puhul; |
| --- | --- |

a)

pakutud, aga mitte eraldatud koguste puhul;

| b) | eraldatud koguse puhul pärast selle koguse 95 % üleandmist sekkumisasutusele. |
| --- | --- |

b)

eraldatud koguse puhul pärast selle koguse 95 % üleandmist sekkumisasutusele.

| 2. | Artiklit 4 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 1 punkt e asendatakse järgmisega:






  „e) | sekkumiskeskus, millele pakkumine esitatakse, ja käesoleva määruse artikli 5 lõike 1 teise lõigu kohaldamisel pakkuja kohustus tagada suhetes ladustajaga, et käesolevas lõike punktis c osutatud ladustamiskohas järgitakse mutatis mutandis ladustus- ja kontrollieeskirju ning -tingimusi, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 884/2006 artikli 2 lõike 2 punktis a.”; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Artiklit 4 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 1 punkt e asendatakse järgmisega:

„e)

sekkumiskeskus, millele pakkumine esitatakse, ja käesoleva määruse artikli 5 lõike 1 teise lõigu kohaldamisel pakkuja kohustus tagada suhetes ladustajaga, et käesolevas lõike punktis c osutatud ladustamiskohas järgitakse mutatis mutandis ladustus- ja kontrollieeskirju ning -tingimusi, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 884/2006 artikli 2 lõike 2 punktis a.”;

| b) | lõike 3 kolmas lõik jäetakse välja; |
| --- | --- |

b)

lõike 3 kolmas lõik jäetakse välja;

| c) | lisatakse lõige 4:
  „4.   Muude sekkumiseks pakutud teraviljade kui maisi puhul peab viimane tarne toimuma hiljemalt pakkumise saamise kuule järgneva neljanda kuu lõpus, aga hiljemalt 1. juulil Kreekas, Hispaanias, Itaalias ja Portugalis ja 31. juulil teistes liikmesriikides.
  Maisi tarnimine peab esimese etapi jooksul esitatud pakkumiste puhul toimuma ajavahemikul 1. veebruar kuni 30. aprill ja teise etapi jooksul esitatud pakkumiste puhul hiljemalt pakkumise saamise kuule järgneva kolmanda kuu lõpuks, aga hiljemalt 1. juulil Kreekas, Hispaanias, Itaalias ja Portugalis ja 31. juulil teistes liikmesriikides.” |
| --- | --- |

c)

lisatakse lõige 4:

„4.   Muude sekkumiseks pakutud teraviljade kui maisi puhul peab viimane tarne toimuma hiljemalt pakkumise saamise kuule järgneva neljanda kuu lõpus, aga hiljemalt 1. juulil Kreekas, Hispaanias, Itaalias ja Portugalis ja 31. juulil teistes liikmesriikides.

Maisi tarnimine peab esimese etapi jooksul esitatud pakkumiste puhul toimuma ajavahemikul 1. veebruar kuni 30. aprill ja teise etapi jooksul esitatud pakkumiste puhul hiljemalt pakkumise saamise kuule järgneva kolmanda kuu lõpuks, aga hiljemalt 1. juulil Kreekas, Hispaanias, Itaalias ja Portugalis ja 31. juulil teistes liikmesriikides.”

| 3. | Artiklit 5 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõikele 1 lisatakse teine ja kolmas lõik:
  „Selline ülevõtmine võib toimuda laos, kus teraviljad asuvad pakkumise hetkel, juhul kui vili on ladustatud määruse (EÜ) nr 884/2006 artikli 2 lõike 2 punkti a kohase “ladustaja” ruumides ja kui neile ruumidele kohaldatakse pakkumise esitamisest peale samu eeskirju ja tingimusi kui pärast sekkumiseks ette nähtud teravilja ülevõtmist.
  Maisi puhul ei tohi ülevõetav kogus ületada vastavalt artikli 3a lõigetele 2 ja 3 eraldatud koguseid.”; |
| --- | --- | --- |

3.

Artiklit 5 muudetakse järgmiselt:

a)

lõikele 1 lisatakse teine ja kolmas lõik:

„Selline ülevõtmine võib toimuda laos, kus teraviljad asuvad pakkumise hetkel, juhul kui vili on ladustatud määruse (EÜ) nr 884/2006 artikli 2 lõike 2 punkti a kohase “ladustaja” ruumides ja kui neile ruumidele kohaldatakse pakkumise esitamisest peale samu eeskirju ja tingimusi kui pärast sekkumiseks ette nähtud teravilja ülevõtmist.

Maisi puhul ei tohi ülevõetav kogus ületada vastavalt artikli 3a lõigetele 2 ja 3 eraldatud koguseid.”;

| b) | lõige 6 asendatakse järgmisega:
  „6.   Viimane ülevõtmine peab muude teraviljade kui maisi puhul toimuma hiljemalt artikli 4 lõike 4 esimeses lõigus osutatud viimasele tarnele järgneva teise kuu lõpus ja maisi puhul hiljemalt igale artikli 4 lõike 4 teises lõigus osutatud viimasele tarnele järgneva teise kuu lõpus, aga hiljemalt 31. juulil Hispaanias, Kreekas, Itaalias ja Portugalis ning 31. juulil teistes liikmesriikides.” |
| --- | --- |

b)

lõige 6 asendatakse järgmisega:

„6.   Viimane ülevõtmine peab muude teraviljade kui maisi puhul toimuma hiljemalt artikli 4 lõike 4 esimeses lõigus osutatud viimasele tarnele järgneva teise kuu lõpus ja maisi puhul hiljemalt igale artikli 4 lõike 4 teises lõigus osutatud viimasele tarnele järgneva teise kuu lõpus, aga hiljemalt 31. juulil Hispaanias, Kreekas, Itaalias ja Portugalis ning 31. juulil teistes liikmesriikides.”

| 4. | Artikli 8 lõikes 1 asendatakse teise lõigu teine lause järgmiselt:
  „Käesolevat sätet ei kohaldata augustis ja septembris pakutava maisi ja sorgo suhtes.” |
| --- | --- |

4.

Artikli 8 lõikes 1 asendatakse teise lõigu teine lause järgmiselt:

„Käesolevat sätet ei kohaldata augustis ja septembris pakutava maisi ja sorgo suhtes.”

| 5. | Artikkel 11a asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 11a
  1.   Iga määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 5 lõikes 1 osutatud teravilja kohta edastavad liikmesriigid elektroonilisel teel sekkumise haldamiseks vajaliku teabe, sealhulgas:






  a) | hiljemalt igal kolmapäeval kella 12.00 Brüsseli aja järgi:






  i) | ettevõtjate poolt hiljemalt möödunud nädala reedeks kella 12 Brüsseli aja järgi käesoleva määruse artiklite 4 ja 3a kohaselt sekkumiseks pakutud teravilja kogused; |
| --- | --- | --- | --- |

5.

Artikkel 11a asendatakse järgmisega:

„Artikkel 11a

1.   Iga määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 5 lõikes 1 osutatud teravilja kohta edastavad liikmesriigid elektroonilisel teel sekkumise haldamiseks vajaliku teabe, sealhulgas:

a)

hiljemalt igal kolmapäeval kella 12.00 Brüsseli aja järgi:

i)

ettevõtjate poolt hiljemalt möödunud nädala reedeks kella 12 Brüsseli aja järgi käesoleva määruse artiklite 4 ja 3a kohaselt sekkumiseks pakutud teravilja kogused;

| ii) | muu sekkumiseks pakutud teravilja kui maisi kogused, mille pakkumine alates sekkumisperioodi avamisest pakkujate poolt tagasi võeti; |
| --- | --- |

ii)

muu sekkumiseks pakutud teravilja kui maisi kogused, mille pakkumine alates sekkumisperioodi avamisest pakkujate poolt tagasi võeti;

| iii) | sekkumiseks pakutud teravilja üldkogus alates sekkumisperioodi avamisest, millest on maha arvatud punktis ii osutatud kogused; |
| --- | --- |

iii)

sekkumiseks pakutud teravilja üldkogus alates sekkumisperioodi avamisest, millest on maha arvatud punktis ii osutatud kogused;

| iv) | alates sekkumisperioodi avamisest käesoleva määruse artikli 5 kohaselt ülevõetud teravilja kogused tervikuna; |
| --- | --- |

iv)

alates sekkumisperioodi avamisest käesoleva määruse artikli 5 kohaselt ülevõetud teravilja kogused tervikuna;

| b) | pakkumismenetluse teadaande avaldamisele järgneval kolmapäeval pakkumismenetluseks antud kogused vastavalt komisjoni määruse (EMÜ) nr 2131/93 (5) artikli 2 lõikele 2; |
| --- | --- |

b)

pakkumismenetluse teadaande avaldamisele järgneval kolmapäeval pakkumismenetluseks antud kogused vastavalt komisjoni määruse (EMÜ) nr 2131/93 (5) artikli 2 lõikele 2;

| c) | kolmapäeval, mis järgneb kuupäevale, mil liikmesriik määrab kindlaks asjaomased partiid, vastavalt nõukogu määrusele (EMÜ) nr 3730/87 (6) ühenduses enim puudustkannatavatele isikutele tasuta jaotamiseks ettenähtud kogused; |
| --- | --- |

c)

kolmapäeval, mis järgneb kuupäevale, mil liikmesriik määrab kindlaks asjaomased partiid, vastavalt nõukogu määrusele (EMÜ) nr 3730/87 (6) ühenduses enim puudustkannatavatele isikutele tasuta jaotamiseks ettenähtud kogused;

| d) | hiljemalt selle kuu lõpul, mis järgneb käesoleva määruse artikli 5 lõikes 6 osutatud ülevõtmistähtajale, nõukogu määruse (EMÜ) nr 837/90 (7) III lisas osutatud piirkondade kohta ülevõetud teraviljapartiide mahukaalu keskmise tulemuse, niiskusesisalduse, katkiste terade ja proteiinide sisalduse. |
| --- | --- |

d)

hiljemalt selle kuu lõpul, mis järgneb käesoleva määruse artikli 5 lõikes 6 osutatud ülevõtmistähtajale, nõukogu määruse (EMÜ) nr 837/90 (7) III lisas osutatud piirkondade kohta ülevõetud teraviljapartiide mahukaalu keskmise tulemuse, niiskusesisalduse, katkiste terade ja proteiinide sisalduse.

2.   Lõikes 1 osutatud teavitamine toimub ka juhul, kui ühtegi kogust pole pakutud. Lõike 1 punkti a alapunktis i osutatud teabe puudumisel otsustab komisjon, et asjaomases liikmesriigis ei ole tehtud ühtegi pakkumist.

3.   Lõikes 1 osutatud teadete vorm ja sisu määratakse kindlaks näidiste põhjal, mis komisjon teeb liikmesriikidele kättesaadavaks. Neid näidiseid kohaldatakse alles pärast seda, kui teraviljaturu korralduskomiteed on teavitatud. Komisjon kohandab ja ajakohastab nimetatud näidiseid samadel tingimustel.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolevat määrust kohaldatakse alates 1. augustist 2007.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 26. juuli 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 270, 21.10.2003, lk 78. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 735/2007 (ELT L 169, 29.6.2007, lk 6).

1

(2)  EÜT L 100, 20.4.2000, lk 31. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1572/2006 (ELT L 290, 20.10.2006, lk 29).

2

(3)  ELT L 171, 23.6.2006, lk 35. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 721/2007 (ELT L 164, 26.6.2007, lk 4).

3

(4)  ELT L 171, 23.6.2006, lk 35.”

4

(5)  EÜT L 191, 31.7.1993, lk 76.

5

(6)  EÜT L 352, 15.12.1987, lk 1.

6

(7)  EÜT L 88, 3.4.1990, lk 1.”

7

---

| 27.7.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 195/8 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 195/8

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 884/2007,

26. juuli 2007,

erakorraliste meetmete kohta, millega peatatakse E 128 Red 2G kasutamine toiduvärvina

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määrust (EÜ) nr 178/2002, millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja nähakse ette toidu ohutusega seotud menetlused, (1) eriti selle artikli 53 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 178/2002 artikli 53 lõike 1 kohaselt võib komisjon peatada inimeste tervist tõsiselt ohustada võiva toidu turuleviimise, kui seda riski ei saa rahuldavalt juhtida asjaomaste liikmesriikide võetavate meetmetega. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 178/2002 artikli 53 lõike 1 kohaselt võib komisjon peatada inimeste tervist tõsiselt ohustada võiva toidu turuleviimise, kui seda riski ei saa rahuldavalt juhtida asjaomaste liikmesriikide võetavate meetmetega.

| (2) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. juuni 1994. aasta direktiivi 94/36/EÜ (toiduainetes kasutatavate värvainete kohta) (2) I lisas on lubatud kasutada värvainet E 128 Red 2G toiduainetes. Vastavalt nimetatud direktiivi IV lisale võib värvainet E 128 Red 2G kasutada toiduainetes breakfast sausages, mille väikseim teraviljasisaldus on 6 % ja burger meat, mille väikseim köögivilja- ja/või teraviljasisaldus on 4 %. Mõlemas toiduaines on suurim lubatud kogus 20 mg/kg. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. juuni 1994. aasta direktiivi 94/36/EÜ (toiduainetes kasutatavate värvainete kohta) (2) I lisas on lubatud kasutada värvainet E 128 Red 2G toiduainetes. Vastavalt nimetatud direktiivi IV lisale võib värvainet E 128 Red 2G kasutada toiduainetes breakfast sausages, mille väikseim teraviljasisaldus on 6 % ja burger meat, mille väikseim köögivilja- ja/või teraviljasisaldus on 4 %. Mõlemas toiduaines on suurim lubatud kogus 20 mg/kg.

| (3) | Kõnealust värvainet lubati kasutada toidu teaduskomitee 27. juuni 1975. aasta arvamuse alusel. (3) Nimetatud komitee määras värvaine E 128 Red 2G aktsepteeritud päevadoosiks 0,1 mg kehakaalu kilogrammi kohta. |
| --- | --- |

(3)

Kõnealust värvainet lubati kasutada toidu teaduskomitee 27. juuni 1975. aasta arvamuse alusel. (3) Nimetatud komitee määras värvaine E 128 Red 2G aktsepteeritud päevadoosiks 0,1 mg kehakaalu kilogrammi kohta.

| (4) | Kõiki toidulisandeid tuleb pidevalt jälgida ja vajadusel seoses muutuvate kasutustingimuste ja uute teaduslike andmetega uuesti hinnata. Kuna esialgne hinnang paljude toidulisandite kohta koostati juba aastaid tagasi, on Euroopa Komisjon arvamusel, et kõiki toidulisandeid on vaja korrapäraselt uuesti hinnata kontrollimaks, kas senine ohutushinnang veel kehtib. Sellepärast taotles Komisjon Euroopa Toiduohutusametilt (edaspidi „EFSA”) kõikide praegu ELis lubatud toidulisandite uuesti hindamist. |
| --- | --- |

(4)

Kõiki toidulisandeid tuleb pidevalt jälgida ja vajadusel seoses muutuvate kasutustingimuste ja uute teaduslike andmetega uuesti hinnata. Kuna esialgne hinnang paljude toidulisandite kohta koostati juba aastaid tagasi, on Euroopa Komisjon arvamusel, et kõiki toidulisandeid on vaja korrapäraselt uuesti hinnata kontrollimaks, kas senine ohutushinnang veel kehtib. Sellepärast taotles Komisjon Euroopa Toiduohutusametilt (edaspidi „EFSA”) kõikide praegu ELis lubatud toidulisandite uuesti hindamist.

| (5) | Sellest lähtuvalt hindas EFSA lisaainete, lõhna- ja maitseainete, abiainete ja toiduga kokkupuutuvate materjalide teaduskomisjon värvaine E 128 Red 2G ohutust ning võttis 5. juulil 2007 vastu arvamuse. (4) |
| --- | --- |

(5)

Sellest lähtuvalt hindas EFSA lisaainete, lõhna- ja maitseainete, abiainete ja toiduga kokkupuutuvate materjalide teaduskomisjon värvaine E 128 Red 2G ohutust ning võttis 5. juulil 2007 vastu arvamuse. (4)

| (6) | EFSA toetus oma hinnangus Euroopa Liidu riskihindamise aruandele aniliini kohta. (5) Selles aruandes jõuti järeldusele, et aniliini tuleb pidada kantserogeenseks aineks, mille puhul ei saa välistada genotoksilise mehhanismi olemasolu. Kuna värvaine E 128 Red 2G muundub kergesti ja suures ulatuses aniliiniks, jõudis EFSA järeldusele, et seda ainet oleks asjakohane pidada tervisele ohtlikuks. Sellega seoses tühistas EFSA värvaine E 128 Red 2G aktsepteeritava päevadoosi. Siiski arvas EFSA, et värvainet E 128 Red 2G võib uuesti hinnata seoses sellele toiduvärvina kasutamiseks loa andmisega, kui kasvajat tekitava aniliini mehhanismi kohta uusi andmeid saadakse ning selgub, et see mõju tekib alles teatavast piirväärtusest alates ja/või see on inimese jaoks ohutu. |
| --- | --- |

(6)

EFSA toetus oma hinnangus Euroopa Liidu riskihindamise aruandele aniliini kohta. (5) Selles aruandes jõuti järeldusele, et aniliini tuleb pidada kantserogeenseks aineks, mille puhul ei saa välistada genotoksilise mehhanismi olemasolu. Kuna värvaine E 128 Red 2G muundub kergesti ja suures ulatuses aniliiniks, jõudis EFSA järeldusele, et seda ainet oleks asjakohane pidada tervisele ohtlikuks. Sellega seoses tühistas EFSA värvaine E 128 Red 2G aktsepteeritava päevadoosi. Siiski arvas EFSA, et värvainet E 128 Red 2G võib uuesti hinnata seoses sellele toiduvärvina kasutamiseks loa andmisega, kui kasvajat tekitava aniliini mehhanismi kohta uusi andmeid saadakse ning selgub, et see mõju tekib alles teatavast piirväärtusest alates ja/või see on inimese jaoks ohutu.

| (7) | Võttes arvesse, et toidulisandit võib kasutada ainult siis, kui on olemas tõendid, et selle kasutamine on tervisele ohutu, tuleks direktiivi 94/36/EÜ muuta, et keelata värvaine E 128 Red 2G kasutamine. |
| --- | --- |

(7)

Võttes arvesse, et toidulisandit võib kasutada ainult siis, kui on olemas tõendid, et selle kasutamine on tervisele ohutu, tuleks direktiivi 94/36/EÜ muuta, et keelata värvaine E 128 Red 2G kasutamine.

| (8) | Võttes arvesse asjaolu, et värvaine E 128 Red 2G võib põhjustada tõsist ohtu inimeste tervisele, on kohane peatada kohe värvaine E 128 Red 2G kasutamine toidus ning värvainet E 128 Red 2G sisaldava toidu turule toomine ja import, et tagada ühenduses eesmärgiks seatud kõrgetasemeline tervisekaitse. |
| --- | --- |

(8)

Võttes arvesse asjaolu, et värvaine E 128 Red 2G võib põhjustada tõsist ohtu inimeste tervisele, on kohane peatada kohe värvaine E 128 Red 2G kasutamine toidus ning värvainet E 128 Red 2G sisaldava toidu turule toomine ja import, et tagada ühenduses eesmärgiks seatud kõrgetasemeline tervisekaitse.

| (9) | Direktiivi 94/36/EÜ kohaselt on värvaine E 128 Red 2G kasutamine õiguslikult lubatud kõikides liikmesriikides. Seepärast on vaja meedet ühenduse tasandil. |
| --- | --- |

(9)

Direktiivi 94/36/EÜ kohaselt on värvaine E 128 Red 2G kasutamine õiguslikult lubatud kõikides liikmesriikides. Seepärast on vaja meedet ühenduse tasandil.

| (10) | Komisjon vaatab käesolevat määrust korrapäraselt läbi, võttes arvesse uusi teaduslikke andmeid. |
| --- | --- |

(10)

Komisjon vaatab käesolevat määrust korrapäraselt läbi, võttes arvesse uusi teaduslikke andmeid.

| (11) | Võttes arvesse ohu olemasolu, peaks käesolev määrus kohe jõustuma. |
| --- | --- |

(11)

Võttes arvesse ohu olemasolu, peaks käesolev määrus kohe jõustuma.

| (12) | Võttes arvesse tehnilisi ja majanduslikke põhjuseid, tuleks kehtestada üleminekuperioodid värvainet E 128 Red 2G sisaldavate toiduainete breakfast sausages ja burger meat suhtes, mis on turule toodud kooskõlas direktiiviga 94/36/EÜ, ning nende saadetiste suhtes kolmandatest riikidest ühendusse, mis saadeti teele enne käesoleva määruse kohaldamist. |
| --- | --- |

(12)

Võttes arvesse tehnilisi ja majanduslikke põhjuseid, tuleks kehtestada üleminekuperioodid värvainet E 128 Red 2G sisaldavate toiduainete breakfast sausages ja burger meat suhtes, mis on turule toodud kooskõlas direktiiviga 94/36/EÜ, ning nende saadetiste suhtes kolmandatest riikidest ühendusse, mis saadeti teele enne käesoleva määruse kohaldamist.

| (13) | Käesolevas määruses ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(13)

Käesolevas määruses ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Direktiivi 94/36/EÜ IV lisas osutatud värvaine E 128 Red 2G kasutamine toidus on käesolevaga peatatud.

2.   Värvainet E 128 Red 2G sisaldava toidu turule toomine on peatatud.

3.   Värvainet E 128 Red 2G sisaldava toidu import on peatatud.

Artikkel 2

1.   Erandina artikli 1 lõikest 2 võib värvainet E 128 Red 2G sisaldavaid toiduaineid breakfast sausages ja burger meat, mis on enne käesoleva määruse jõustumist turule toodud kooskõlas direktiiviga 94/36/EÜ, turustada nende viimase kasutuskuupäeva või minimaalse säilivusaja lõpuni.

2.   Artiklit 1 ei kohaldata värvainet E 128 Red 2G sisaldavate toiduainete breakfast sausages ja burger meat saadetiste suhtes, mille puhul nende toiduainete importija suudab tõestada, et need on pärit asjaomasest kolmandast riigist, ning nad on ühendusse teele saadetud enne käesoleva määruse jõustumist.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 26. juuli 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 575/2006 (ELT L 100, 8.4.2006, lk 3).

1

(2)  EÜT L 237, 10.9.1994, lk 13. Direktiivi on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

2

(3)  Toidu teaduskomitee (1975). Toidu teaduskomitee aruanded (1. seeria), lk-d 17, 19, 24.

3

(4)  EFSA (2007). Lisaainete, lõhna- ja maitseainete, abiainete ja toiduga kokkupuutuvate materjalide teaduskomisjoni arvamus toiduvärvi Red 2G (E 128) uuesti hindamise kohta.

4

(5)  Euroopa Kemikaalide Büroo (2004). Euroopa Kemikaalide Büroo, Tervishoiu ja Tarbijakaitse Instituut. Euroopa Liidu riskihindamise aruanne aniliini kohta. 50. köide.

5

---

| 27.7.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 195/10 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 195/10

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 885/2007,

26. juuli 2007,

millega otsustatakse mitte maksta või eksporditoetust määruses (EÜ) nr 581/2004 sätestatud alalise pakkumismenetluse raames

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1255/1999 piima- ja piimatooteturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 31 lõike 3 kolmandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 26. märtsi 2004. aasta määruses (EÜ) nr 581/2004, millega kuulutatakse välja alaline pakkumismenetlus teatud võiliikide eksporditoetuste suhtes, (2) sätestatakse alaline pakkumismenetlus. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 26. märtsi 2004. aasta määruses (EÜ) nr 581/2004, millega kuulutatakse välja alaline pakkumismenetlus teatud võiliikide eksporditoetuste suhtes, (2) sätestatakse alaline pakkumismenetlus.

| (2) | Vastavalt komisjoni 26. märtsi 2004. aasta määruse (EÜ) nr 580/2004 (millega kehtestatakse pakkumismenetlus teatavate piimatoodete eksporditoetuste suhtes) (3) artiklile 5 ja arvestades pakkumiskutse alusel esitatud pakkumiste läbivaatamise tulemusi, on asjakohane mitte maksta eksporditoetust pakkumismenetluse raames, mis lõpeb 24. juulil 2007. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt komisjoni 26. märtsi 2004. aasta määruse (EÜ) nr 580/2004 (millega kehtestatakse pakkumismenetlus teatavate piimatoodete eksporditoetuste suhtes) (3) artiklile 5 ja arvestades pakkumiskutse alusel esitatud pakkumiste läbivaatamise tulemusi, on asjakohane mitte maksta eksporditoetust pakkumismenetluse raames, mis lõpeb 24. juulil 2007.

| (3) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas piima- ja piimatooteturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(3)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas piima- ja piimatooteturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruses (EÜ) nr 581/2004 väljakuulutatud alalise pakkumismenetluse raames, mis lõpeb 24. juulil 2007 ei maksta eksporditoetust sama määruse artikli 1 lõikes 1 nimetatud toodete ja sihtkohtade puhul.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 27. juulil 2007.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 26. juuli 2007

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 48. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1913/2005 (ELT L 307, 25.11.2005, lk 2).

1

(2)  ELT L 90, 27.3.2004, lk 64. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 276/2007 (ELT L 76, 16.3.2007, lk 16).

2

(3)  ELT L 90, 27.3.2004, lk 58. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 128/2007 (ELT L 41, 13.2.2007, lk 6).

3

---

| 27.7.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 195/11 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 195/11

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 886/2007,

26. juuli 2007,

impordilitsentside väljaandmise kohta määrusega (EÜ) nr 996/97 avatud külmutatud veise vahelihase kõõluselise osa tariifikvootide raames esitatud taotluste alusel ajavahemikuks 1. juuli 2007 kuni 30. juuni 2008

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1254/1999 veise- ja vasikalihaturu ühise korralduse kohta, (1)

võttes arvesse komisjoni 31. augusti 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1301/2006, millega kehtestatakse ühised eeskirjad, et hallata põllumajandussaaduste ja -toodete imporditariifikvoote, mille suhtes kohaldatakse impordilitsentside süsteemi, (2) eriti selle artikli 7 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 3. juuni 1997. aasta määrusega (EÜ) nr 996/97, CN-koodi 0206 29 91 alla kuuluva veiste külmutatud vahelihase kõõluselise osa tariifikvoodi avamise ja haldamise kohta, (3) on avatud tariifikvoot loomalihasektori toodete impordiks. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 3. juuni 1997. aasta määrusega (EÜ) nr 996/97, CN-koodi 0206 29 91 alla kuuluva veiste külmutatud vahelihase kõõluselise osa tariifikvoodi avamise ja haldamise kohta, (3) on avatud tariifikvoot loomalihasektori toodete impordiks.

| (2) | Ajavahemikuks 1. juuli 2007 kuni 30. juuni 2008 esitatud impordilitsentside taotlused hõlmavad saadaolevatest kogustest suuremaid koguseid. Seega tuleks kindlaks määrata, millises ulatuses impordilitsentse võib välja anda, määrates taotletud kogustele jaotuskoefitsiendi, |
| --- | --- |

(2)

Ajavahemikuks 1. juuli 2007 kuni 30. juuni 2008 esitatud impordilitsentside taotlused hõlmavad saadaolevatest kogustest suuremaid koguseid. Seega tuleks kindlaks määrata, millises ulatuses impordilitsentse võib välja anda, määrates taotletud kogustele jaotuskoefitsiendi,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodile järjekorranumbriga 09.4020 määruse (EÜ) nr 996/97 kohaselt ajavahemikuks 1. juuli 2007 kuni 30. juuni 2008 esitatud impordilitsentside taotlused rahuldatakse 0,970873 %lise jaotuskoefitsiendi alusel.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 27. juulil 2007.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 26. juuli 2007

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 21. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1913/2005 (ELT L 307, 25.11.2005, lk 2).

1

(2)  ELT L 238, 1.9.2006, lk 13. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 289/2007 (ELT L 78, 17.3.2007, lk 17).

2

(3)  EÜT L 144, 4.6.1997, lk 6. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 568/2007 (ELT L 133, 25.5.2007 lk 15).

3

---

| 27.7.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 195/12 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 195/12

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 887/2007,

26. juuli 2007,

millega kehtestatakse asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate teatavate piimasaaduste suhtes kohaldatavad toetusemäärad

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1255/1999 piima- ja piimatooteturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 31 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1255/1999 artikli 31 lõikes 1 on sätestatud, et kõnealuse määruse artikli 1 punktides a, b, c, d, e ja g loetletud toodete rahvusvahelises kaubanduses ja ühenduses kehtiva hinna vahe võib katta eksporditoetuse abil. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1255/1999 artikli 31 lõikes 1 on sätestatud, et kõnealuse määruse artikli 1 punktides a, b, c, d, e ja g loetletud toodete rahvusvahelises kaubanduses ja ühenduses kehtiva hinna vahe võib katta eksporditoetuse abil.

| (2) | Komisjoni 30. juuni 2005. aasta määruses (EÜ) nr 1043/2005, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 3448/93 teatavate asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate põllumajandussaaduste ja -toodete eksporditoetuste andmise süsteemi ning nende toetussummade kinnitamise kriteeriumide osas, (2) on sätestatud tooted, mille suhtes tuleks kehtestada toetusemäär, mida kohaldatakse juhul, kui neid tooteid eksporditakse määruse (EÜ) nr 1255/1999 II lisas loetletud kaupadena. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 30. juuni 2005. aasta määruses (EÜ) nr 1043/2005, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 3448/93 teatavate asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate põllumajandussaaduste ja -toodete eksporditoetuste andmise süsteemi ning nende toetussummade kinnitamise kriteeriumide osas, (2) on sätestatud tooted, mille suhtes tuleks kehtestada toetusemäär, mida kohaldatakse juhul, kui neid tooteid eksporditakse määruse (EÜ) nr 1255/1999 II lisas loetletud kaupadena.

| (3) | Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 14 lõikega 1 tuleks toetusemäär iga kõnealuse põhisaaduse 100 kg kohta kehtestada igal kuul. |
| --- | --- |

(3)

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 14 lõikega 1 tuleks toetusemäär iga kõnealuse põhisaaduse 100 kg kohta kehtestada igal kuul.

| (4) | Asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate teatavate piimasaaduste puhul võib kõrgete toetusemäärade eelkinnitamine siiski ohtu seada nende toetustega seoses võetud kohustused. Selle ohu ära hoidmiseks on vaja võtta tarvitusele asjakohased ettevaatusabinõud, kuid ilma et see takistaks pikaajaliste lepingute sõlmimist. Konkreetsete toetusemäärade kinnitamine kõnealuste toodete toetuste eelkinnitamiseks peaks võimaldama neid kaht eesmärki täita. |
| --- | --- |

(4)

Asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate teatavate piimasaaduste puhul võib kõrgete toetusemäärade eelkinnitamine siiski ohtu seada nende toetustega seoses võetud kohustused. Selle ohu ära hoidmiseks on vaja võtta tarvitusele asjakohased ettevaatusabinõud, kuid ilma et see takistaks pikaajaliste lepingute sõlmimist. Konkreetsete toetusemäärade kinnitamine kõnealuste toodete toetuste eelkinnitamiseks peaks võimaldama neid kaht eesmärki täita.

| (5) | Määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 15 lõikes 2 on sätestatud, et toetusemäära kehtestamisel tuleb vajaduse korral arvesse võtta tootmistoetusi, abi või muid samaväärse toimega meetmeid, mida kohaldatakse kõigis liikmesriikides vastavalt kõnealuste toodete turu ühist korraldust käsitlevale määrusele määruse (EÜ) nr 1043/2005 I lisas loetletud põhisaaduste või samalaadsete toodete suhtes. |
| --- | --- |

(5)

Määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 15 lõikes 2 on sätestatud, et toetusemäära kehtestamisel tuleb vajaduse korral arvesse võtta tootmistoetusi, abi või muid samaväärse toimega meetmeid, mida kohaldatakse kõigis liikmesriikides vastavalt kõnealuste toodete turu ühist korraldust käsitlevale määrusele määruse (EÜ) nr 1043/2005 I lisas loetletud põhisaaduste või samalaadsete toodete suhtes.

| (6) | Määruse (EÜ) nr 1255/1999 artikli 12 lõikes 1 sätestatakse toetuse maksmine ühenduses toodetud lõssi puhul, mis on töödeldud kaseiiniks, kui selline piim ja sellest toodetud kaseiin vastavad teatavatele tingimustele. |
| --- | --- |

(6)

Määruse (EÜ) nr 1255/1999 artikli 12 lõikes 1 sätestatakse toetuse maksmine ühenduses toodetud lõssi puhul, mis on töödeldud kaseiiniks, kui selline piim ja sellest toodetud kaseiin vastavad teatavatele tingimustele.

| (7) | Komisjoni 9. novembri 2005. aasta määruses (EÜ) nr 1898/2005, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses koore, või ja kontsentreeritud või realiseerimise meetmetega ühenduse turul, (3) on sätestatud, et teatavaid kaupu valmistavatele tööstusettevõtetele tuleks anda võimalus saada võid ja koort alandatud hindadega. |
| --- | --- |

(7)

Komisjoni 9. novembri 2005. aasta määruses (EÜ) nr 1898/2005, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses koore, või ja kontsentreeritud või realiseerimise meetmetega ühenduse turul, (3) on sätestatud, et teatavaid kaupu valmistavatele tööstusettevõtetele tuleks anda võimalus saada võid ja koort alandatud hindadega.

| (8) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas piima- ja piimatooteturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas piima- ja piimatooteturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1043/2005 I lisas ja määruse (EÜ) nr 1255/1999 artiklis 1 loetletud ning määruse (EÜ) nr 1255/1999 II lisas loetletud kaupadena eksporditavate põhisaaduste suhtes kohaldatavad toetusemäärad sätestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 27. juulil 2007.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 26. juuli 2007

Komisjoni nimel

ettevõtluse ja tööstuse peadirektor

Heinz ZOUREK

---

(1)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 48. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1913/2005 (ELT L 307, 25.11.2005, lk 2).

1

(2)  ELT L 172, 5.7.2005, lk 24. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 447/2007 (ELT L 106, 24.4.2007, lk 31).

2

(3)  ELT L 308, 25.11.2005, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 96/2007 (ELT L 25, 1.2.2007, lk 6).

3

---

LISA

Asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate teatavate piimasaaduste suhtes alates 27. juulist 2007 kohaldatavad toetusemäärad (1)

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kirjeldus | Toetusemäär |
| Toetuse eelkinnituse puhul | Muudel juhtudel |
| ex 0402 10 19 | Piim pulbrina, graanulitena või muul tahkel kujul, suhkru- või muu magusainelisandita, rasvasisaldusega kuni 1,5 massiprotsenti (TR 2): | | |
| a) | CN-koodiga 3501 kauba eksportimisel |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kirjeldus

Toetusemäär

Toetuse eelkinnituse puhul

Muudel juhtudel

ex 0402 10 19

Piim pulbrina, graanulitena või muul tahkel kujul, suhkru- või muu magusainelisandita, rasvasisaldusega kuni 1,5 massiprotsenti (TR 2):

a)

CN-koodiga 3501 kauba eksportimisel

—

—

| b) | muu kauba eksportimisel |
| --- | --- |

b)

muu kauba eksportimisel

0,00

0,00

ex 0402 21 19

Piim pulbrina, graanulitena või muul tahkel kujul, suhkru- või muu magusainelisandita, rasvasisaldusega 26 massiprotsenti (TR 3):

| a) | sellise kauba eksportimisel, mis sisaldab määruse (EÜ) nr 1898/2005 alusel saadud alandatud hinnaga võid või koort TR 3-ga samalaadsete toodete kujul |
| --- | --- |

a)

sellise kauba eksportimisel, mis sisaldab määruse (EÜ) nr 1898/2005 alusel saadud alandatud hinnaga võid või koort TR 3-ga samalaadsete toodete kujul

0,00

0,00

| b) | muu kauba eksportimisel |
| --- | --- |

b)

muu kauba eksportimisel

0,00

0,00

ex 0405 10

Või, rasvasisaldusega 82 massiprotsenti (TR 6):

| a) | sellise kauba eksportimisel, mis sisaldab määruse (EÜ) nr 1898/2005 nõuetele vastavalt toodetud alandatud hinnaga võid või koort |
| --- | --- |

a)

sellise kauba eksportimisel, mis sisaldab määruse (EÜ) nr 1898/2005 nõuetele vastavalt toodetud alandatud hinnaga võid või koort

0,00

0,00

| b) | CN-koodiga 2106 90 98 kauba eksportimisel, mis sisaldab piimarasva vähemalt 40 % massist |
| --- | --- |

b)

CN-koodiga 2106 90 98 kauba eksportimisel, mis sisaldab piimarasva vähemalt 40 % massist

0,00

0,00

| c) | muu kauba eksportimisel |
| --- | --- |

c)

muu kauba eksportimisel

0,00

0,00

---

(1)  Käesolevas lisas sätestatud määrasid ei kohaldata Andorrasse, Gibraltarile, Ceutasse, Melillasse, Vatikani Linnriiki (Püha Tool), Liechtensteini, Livigno ja Campione d’Italia haldusalasse, Helgolandi, Gröönimaale, Fääri saartele, Ameerika Ühendriikidesse ning nendesse Küprose Vabariigi piirkondadesse, mille üle Küprose Vabariigi valitsusel puudub tegelik kontroll eksporditavate kaupade suhtes ning Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni 22. juuli 1972. aasta lepingu protokolli nr 2 I ja II tabelis loetletud Šveitsi Konföderatsiooni eksporditavate kaupade suhtes.

---

| 27.7.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 195/15 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 195/15

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 888/2007,

26. juuli 2007,

millega kehtestatakse asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate teatavate teravilja- ja riisitoodete suhtes kohaldatavate toetustemäärad

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 13 lõiget 3,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1785/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (2) eriti selle artikli 14 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 13 lõikega 1 ja määruse (EÜ) nr 1785/2003 artikli 14 lõikega 1 nähakse ette, et kõnealuste määruste artiklis 1 loetletud toodete maailmaturu noteeringute või hindade ja ühendusesiseste hindade vahe võib katta eksporditoetuse abil. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 13 lõikega 1 ja määruse (EÜ) nr 1785/2003 artikli 14 lõikega 1 nähakse ette, et kõnealuste määruste artiklis 1 loetletud toodete maailmaturu noteeringute või hindade ja ühendusesiseste hindade vahe võib katta eksporditoetuse abil.

| (2) | Komisjoni 30. juuni 2005. aasta määruses (EÜ) nr 1043/2005, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 3448/93 teatavate asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate põllumajandussaaduste ja -toodete eksporditoetuste andmise süsteemi ning nende toetussummade kinnitamise kriteeriumide osas, (3) on sätestatud tooted, mille suhtes tuleks kehtestada toetusemäär, mida kohaldatakse juhul, kui neid tooteid eksporditakse vastavalt kas määruse (EÜ) nr 1784/2003 III lisas või määruse (EÜ) nr 1785/2003 IV lisas loetletud kaupadena. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 30. juuni 2005. aasta määruses (EÜ) nr 1043/2005, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 3448/93 teatavate asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate põllumajandussaaduste ja -toodete eksporditoetuste andmise süsteemi ning nende toetussummade kinnitamise kriteeriumide osas, (3) on sätestatud tooted, mille suhtes tuleks kehtestada toetusemäär, mida kohaldatakse juhul, kui neid tooteid eksporditakse vastavalt kas määruse (EÜ) nr 1784/2003 III lisas või määruse (EÜ) nr 1785/2003 IV lisas loetletud kaupadena.

| (3) | Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 14 esimese lõikega tuleks toetusemäär iga kõnealuse põhisaaduse 100 kg kohta kehtestada igal kuul. |
| --- | --- |

(3)

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 14 esimese lõikega tuleks toetusemäär iga kõnealuse põhisaaduse 100 kg kohta kehtestada igal kuul.

| (4) | Kõrgete toetusemäärade eelkinnitamine võib seada ohtu kohustused, mis on võetud seoses asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate põllumajandussaaduste ekspordiks antavate toetustega. Seetõttu on vaja sellistes olukordades tarvitusele võtta ettevaatusabinõud, mis siiski ei takistaks pikaajaliste lepingute sõlmimist. Abinõu, mis võimaldab ühildada neid eri eesmärke, on kehtestada toetuste eelkinnitamise puhuks toetuse erimäär. |
| --- | --- |

(4)

Kõrgete toetusemäärade eelkinnitamine võib seada ohtu kohustused, mis on võetud seoses asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate põllumajandussaaduste ekspordiks antavate toetustega. Seetõttu on vaja sellistes olukordades tarvitusele võtta ettevaatusabinõud, mis siiski ei takistaks pikaajaliste lepingute sõlmimist. Abinõu, mis võimaldab ühildada neid eri eesmärke, on kehtestada toetuste eelkinnitamise puhuks toetuse erimäär.

| (5) | Võttes arvesse Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahelist kokkulepet ühenduse makarontoodete ekspordi kohta Ameerika Ühendriikidesse, mis on heaks kiidetud nõukogu otsusega 87/482/EMÜ, (4) on vaja CN-koodide 1902 11 00 ja 1902 19 alla kuuluvatelt kaupadelt makstavad toetused diferentseerida vastavalt kauba sihtkohale. |
| --- | --- |

(5)

Võttes arvesse Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahelist kokkulepet ühenduse makarontoodete ekspordi kohta Ameerika Ühendriikidesse, mis on heaks kiidetud nõukogu otsusega 87/482/EMÜ, (4) on vaja CN-koodide 1902 11 00 ja 1902 19 alla kuuluvatelt kaupadelt makstavad toetused diferentseerida vastavalt kauba sihtkohale.

| (6) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 15 lõigetele 2 ja 3 tuleb komisjoni määruse (EMÜ) nr 1722/93 (5) kohaselt kohaldatavat tootmistoetust arvestades kehtestada kõnealuse põhisaaduse suhtes vähendatud eksporditoetuse määr, mida kohaldatakse kaupade eeldatava valmistamisperioodi jooksul. |
| --- | --- |

(6)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 15 lõigetele 2 ja 3 tuleb komisjoni määruse (EMÜ) nr 1722/93 (5) kohaselt kohaldatavat tootmistoetust arvestades kehtestada kõnealuse põhisaaduse suhtes vähendatud eksporditoetuse määr, mida kohaldatakse kaupade eeldatava valmistamisperioodi jooksul.

| (7) | Piiritusjookide hindu peetakse vähem sõltuvaks nende valmistamiseks kasutatava teravilja hinnast. Ühendkuningriigi, Iirimaa ja Taani ühinemisakti protokolliga nr 19 nähakse siiski ette vajalike meetmete vastuvõtmine, et soodustada ühenduse teravilja kasutamist teraviljadest saadud piiritusjookide valmistamiseks. Seetõttu on vaja kohandada piiritusjookide kujul eksporditava teravilja suhtes kohaldatava toetuse määra. |
| --- | --- |

(7)

Piiritusjookide hindu peetakse vähem sõltuvaks nende valmistamiseks kasutatava teravilja hinnast. Ühendkuningriigi, Iirimaa ja Taani ühinemisakti protokolliga nr 19 nähakse siiski ette vajalike meetmete vastuvõtmine, et soodustada ühenduse teravilja kasutamist teraviljadest saadud piiritusjookide valmistamiseks. Seetõttu on vaja kohandada piiritusjookide kujul eksporditava teravilja suhtes kohaldatava toetuse määra.

| (8) | Teraviljaturu korralduskomitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud, |
| --- | --- |

(8)

Teraviljaturu korralduskomitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1043/2005 I lisas ja määruse (EÜ) nr 1784/2003 artiklis 1 või määruse (EÜ) nr 1785/2003 artiklis 1 loetletud ning vastavalt kas määruse (EÜ) nr 1784/2003 III lisas või määruse (EÜ) nr 1785/95 IV lisas loetletud kaupadena eksporditavate põhisaaduste suhtes kohaldatava toetuse määrad kehtestatakse nii, nagu sätestatud käesoleva määruse lisas.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 27. juulil 2007.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 26. juuli 2007

Komisjoni nimel

ettevõtluse ja tööstuse peadirektor

Heinz ZOUREK

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1154/2005 (ELT L 187, 19.7.2005, lk 11).

1

(2)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 96. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 797/2006 (ELT L 144, 31.5.2006, lk 1).

2

(3)  ELT L 172, 5.7.2005, lk 24. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 447/2007 (ELT L 106, 24.4.2007, lk 31).

3

(4)  EÜT L 275, 29.9.1987, lk 36.

4

(5)  EÜT L 159, 1.7.1993, lk 112. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1584/2004 (ELT L 280, 31.8.2004, lk 11).

5

---

LISA

Asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate teatavate teravilja- ja riisitoodete suhtes alates 27. juulist 2007 kohaldatavad toetusemäärad (1)

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Toote kirjeldus (2) | Toetusemäär põhisaaduse 100 kg kohta |
| Toetuse eelkinnituse puhul | Muudel juhtudel |
| 1001 10 00 | Kõva nisu: | | |
| – eksportimisel Ameerika Ühendriikidesse CN-koodide 1902 11 ja 1902 19 alla kuuluvate kaupadena | — | — |
| – muudel juhtudel | — | — |
| 1001 90 99 | Harilik nisu ja meslin | | |
| – eksportimisel Ameerika Ühendriikidesse CN-koodide 1902 11 ja 1902 19 alla kuuluvate kaupadena | — | — |
| – muudel juhtudel: | | |
| – – määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 15 lõike 3 kohaldamisel (3) | — | — |
| – – eksportimisel alamrubriiki 2208 kuuluvate kaupadena (4) | — | — |
| – – muudel juhtudel | — | — |
| 1002 00 00 | Rukis | — | — |
| 1003 00 90 | Oder | | |
| – eksportimisel alamrubriiki 2208 kuuluvate kaupadena (4) | — | — |
| – muudel juhtudel | — | — |
| 1004 00 00 | Kaer | — | — |
| 1005 90 00 | Mais, mida eksporditakse: | | |
| – tärklisena: | | |
| – – määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 15 lõike 3 kohaldamisel (3) | 2,131 | 2,131 |
| – – eksportimisel alamrubriiki 2208 kuuluvate kaupadena (4) | — | — |
| – – muudel juhtudel | 2,131 | 2,131 |
| – CN-koodide 1702 30 51, 1702 30 59, 1702 30 91, 1702 30 99, 1702 40 90, 1702 90 50, 1702 90 75, 1702 90 79, 2106 90 55 alla kuuluv glükoos, glükoosisiirup, maltodekstriin ja maltodekstriinisiirup (5) | | |
| – – määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 15 lõike 3 kohaldamisel (3) | 1,598 | 1,598 |
| – – eksportimisel alamrubriiki 2208 kuuluvate kaupadena (4) | — | — |
| – – muudel juhtudel | 1,598 | 1,598 |
| – – eksportimisel alamrubriiki 2208 kuuluvate kaupadena (4) | — | — |
| – muudel juhtudel (sealhulgas töötlemata kaupade eksport) | 2,131 | 2,131 |
| CN-koodi 1108 13 00 alla kuuluv kartulitärklis, mis on samalaadne töödeldud maisist saadud tootega: | | |
| – määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 15 lõike 3 kohaldamisel (3) | 2,131 | 2,131 |
| – eksportimisel alamrubriiki 2208 kuuluvate kaupadena (4) | — | — |
| – muudel juhtudel | 2,131 | 2,131 |
| ex 1006 30 | Täielikult kroovitud riis: | | |
| – ümarateraline | — | — |
| – keskmiseteraline | — | — |
| – pikateraline | — | — |
| 1006 40 00 | Purustatud riis | — | — |
| 1007 00 90 | Terasorgo seemneks, välja arvatud hübriid | — | — |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Toote kirjeldus (2)

Toetusemäär põhisaaduse 100 kg kohta

Toetuse eelkinnituse puhul

Muudel juhtudel

1001 10 00

Kõva nisu:

– eksportimisel Ameerika Ühendriikidesse CN-koodide 1902 11 ja 1902 19 alla kuuluvate kaupadena

—

—

– muudel juhtudel

—

—

1001 90 99

Harilik nisu ja meslin

– eksportimisel Ameerika Ühendriikidesse CN-koodide 1902 11 ja 1902 19 alla kuuluvate kaupadena

—

—

– muudel juhtudel:

– – määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 15 lõike 3 kohaldamisel (3)

—

—

– – eksportimisel alamrubriiki 2208 kuuluvate kaupadena (4)

—

—

– – muudel juhtudel

—

—

1002 00 00

Rukis

—

—

1003 00 90

Oder

– eksportimisel alamrubriiki 2208 kuuluvate kaupadena (4)

—

—

– muudel juhtudel

—

—

1004 00 00

Kaer

—

—

1005 90 00

Mais, mida eksporditakse:

– tärklisena:

– – määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 15 lõike 3 kohaldamisel (3)

2,131

2,131

– – eksportimisel alamrubriiki 2208 kuuluvate kaupadena (4)

—

—

– – muudel juhtudel

2,131

2,131

– CN-koodide 1702 30 51, 1702 30 59, 1702 30 91, 1702 30 99, 1702 40 90, 1702 90 50, 1702 90 75, 1702 90 79, 2106 90 55 alla kuuluv glükoos, glükoosisiirup, maltodekstriin ja maltodekstriinisiirup (5)

– – määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 15 lõike 3 kohaldamisel (3)

1,598

1,598

– – eksportimisel alamrubriiki 2208 kuuluvate kaupadena (4)

—

—

– – muudel juhtudel

1,598

1,598

– – eksportimisel alamrubriiki 2208 kuuluvate kaupadena (4)

—

—

– muudel juhtudel (sealhulgas töötlemata kaupade eksport)

2,131

2,131

CN-koodi 1108 13 00 alla kuuluv kartulitärklis, mis on samalaadne töödeldud maisist saadud tootega:

– määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 15 lõike 3 kohaldamisel (3)

2,131

2,131

– eksportimisel alamrubriiki 2208 kuuluvate kaupadena (4)

—

—

– muudel juhtudel

2,131

2,131

ex 1006 30

Täielikult kroovitud riis:

– ümarateraline

—

—

– keskmiseteraline

—

—

– pikateraline

—

—

1006 40 00

Purustatud riis

—

—

1007 00 90

Terasorgo seemneks, välja arvatud hübriid

—

—

---

(1)  Käesolevas lisas sätestatud määrasid ei kohaldata Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni 22. juuli 1972. aasta lepingu protokolli nr 2 I ja II tabelis loetletud Šveitsi Konföderatsiooni või Liechtensteini Vürstiriiki eksporditavate kaupade suhtes.

(2)  Põhisaaduse ja/või samalaadsete toodete töötlemisel saadud põllumajandussaaduste puhul kohaldatakse komisjoni määruse (EÜ) nr 1043/2005 V lisas sätestatud koefitsiente.

(3)  Asjaomased kaubad kuuluvad CN-koodi 3505 10 50 alla.

(4)  Määruse (EÜ) nr 1784/2003 III lisas loetletud või määruse (EMÜ) nr 2825/93 (EÜT L 258, 16.10.1993, lk 6) artiklis 2 osutatud kaubad.

(5)  CN-koodide NC 1702 30 99, 1702 40 90 ja 1702 60 90 alla kuuluvatest, glükoosi- ja fruktoosisiirupi segamisel saadud siirupitest antakse eksporditoetust üksnes glükoosisiirupitele.

---

| 27.7.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 195/19 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 195/19

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 889/2007,

26. juuli 2007,

millega määratakse kindlaks teraviljast ja riisist valmistatud toodete eksporditoetused

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 13 lõiget 3,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1785/2003 riisituru ühise korralduse kohta, (2) eriti selle artikli 14 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikliga 13 ja määruse (EÜ) nr 1785/2003 artikliga 14 nähakse ette, et nende määruste artiklis 1 loetletud toodete maailmaturu noteeringute või hindade ja ühenduse hindade vahe võib katta eksporditoetusega. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikliga 13 ja määruse (EÜ) nr 1785/2003 artikliga 14 nähakse ette, et nende määruste artiklis 1 loetletud toodete maailmaturu noteeringute või hindade ja ühenduse hindade vahe võib katta eksporditoetusega.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 1785/2003 artikli 14 alusel tuleb toetused kindlaks määrata, võttes arvesse ühelt poolt teravilja, riisi ja purustatud riisi koguste ja hindade hetkeolukorda ja arengusuundi ühenduse turul ja teiselt poolt teravilja, riisi, purustatud riisi ja teraviljatoodete hindu maailmaturul. Samades artiklites on sätestatud, et on oluline tagada tasakaal ning hindade ja kaubavahetuse loomulik areng teravilja- ja riisiturul ning arvestada kavandatud ekspordi majanduslikku aspekti ja vajadust vältida ühenduse turu häireid. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 1785/2003 artikli 14 alusel tuleb toetused kindlaks määrata, võttes arvesse ühelt poolt teravilja, riisi ja purustatud riisi koguste ja hindade hetkeolukorda ja arengusuundi ühenduse turul ja teiselt poolt teravilja, riisi, purustatud riisi ja teraviljatoodete hindu maailmaturul. Samades artiklites on sätestatud, et on oluline tagada tasakaal ning hindade ja kaubavahetuse loomulik areng teravilja- ja riisiturul ning arvestada kavandatud ekspordi majanduslikku aspekti ja vajadust vältida ühenduse turu häireid.

| (3) | Komisjoni määruse (EÜ) nr 1518/95, (3) mis käsitleb teravilja ja riisi töötlemisel saadud toodete impordi- ja ekspordisüsteemi, artiklis 2 on määratletud erikriteeriumid, mida tuleb arvesse võtta kõnealuste toodete toetuste arvutamisel. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni määruse (EÜ) nr 1518/95, (3) mis käsitleb teravilja ja riisi töötlemisel saadud toodete impordi- ja ekspordisüsteemi, artiklis 2 on määratletud erikriteeriumid, mida tuleb arvesse võtta kõnealuste toodete toetuste arvutamisel.

| (4) | Teatavatele töödeldud toodetele antavat toetust tuleks astmestada vastavalt toote tuhasusele, toorkiu-, kesta-, valgu-, rasva- ja tärklisesisaldusele, kusjuures see sisaldus näitab eriti hästi, kui suur kogus põhisaadust valmistatud tootes sisaldub. |
| --- | --- |

(4)

Teatavatele töödeldud toodetele antavat toetust tuleks astmestada vastavalt toote tuhasusele, toorkiu-, kesta-, valgu-, rasva- ja tärklisesisaldusele, kusjuures see sisaldus näitab eriti hästi, kui suur kogus põhisaadust valmistatud tootes sisaldub.

| (5) | Maniokijuurte ja teiste troopiliste juurte ja mugulate ning neist valmistatud jahu puhul ei ole vaja praegusel ajal eksporditoetusi kindlaks määrata, võttes arvesse võimaliku ekspordi majanduslikku aspekti ning eelkõige nende toodete laadi ja päritolu. Teatavate teraviljast valmistatud toodete puhul pole ühenduse vähese osaluse tõttu maailmaturul vaja praegusel ajal eksporditoetust kindlaks määrata. |
| --- | --- |

(5)

Maniokijuurte ja teiste troopiliste juurte ja mugulate ning neist valmistatud jahu puhul ei ole vaja praegusel ajal eksporditoetusi kindlaks määrata, võttes arvesse võimaliku ekspordi majanduslikku aspekti ning eelkõige nende toodete laadi ja päritolu. Teatavate teraviljast valmistatud toodete puhul pole ühenduse vähese osaluse tõttu maailmaturul vaja praegusel ajal eksporditoetust kindlaks määrata.

| (6) | Maailmaturu olukord või teatavate turgude erinõudmised võivad teatavate toodete puhul teha vajalikuks toetuse eristamise olenevalt sihtkohast. |
| --- | --- |

(6)

Maailmaturu olukord või teatavate turgude erinõudmised võivad teatavate toodete puhul teha vajalikuks toetuse eristamise olenevalt sihtkohast.

| (7) | Toetus määratakse kindlaks üks kord kuus. Kindlaksmääramiste vahepeal võib toetust muuta. |
| --- | --- |

(7)

Toetus määratakse kindlaks üks kord kuus. Kindlaksmääramiste vahepeal võib toetust muuta.

| (8) | Teatavad maisist valmistatud tooted võivad läbida kuumtöötlemise, mille puhul tekib oht, et eraldatud toetus ei vasta toote kvaliteedile. Tuleks täpsustada, et toodetele, mis sisaldavad eelgeelistatud tärklist, ei saa taotleda eksporditoetust. |
| --- | --- |

(8)

Teatavad maisist valmistatud tooted võivad läbida kuumtöötlemise, mille puhul tekib oht, et eraldatud toetus ei vasta toote kvaliteedile. Tuleks täpsustada, et toodetele, mis sisaldavad eelgeelistatud tärklist, ei saa taotleda eksporditoetust.

| (9) | Teraviljaturu korralduskomitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud, |
| --- | --- |

(9)

Teraviljaturu korralduskomitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1518/95 artiklis 1 loetletud toodete eksporditoetused on kindlaks määratud vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 27. juulil 2007.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 26. juuli 2007

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78. Μäärust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1154/2005 (ELT L 187, 19.7.2005, lk 11).

1

(2)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 96. Μäärust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1549/2004 (ELT L 280, 31.8.2004, lk 13).

2

(3)  EÜT L 147, 30.6.1995, lk 55. Μäärust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2993/95 (EÜT L 312, 23.12.1995, lk 25).

3

---

LISA

Komisjoni 26. juuli 2007. aasta määrusele, millega määratakse kindlaks teraviljast ja riisist valmistatud toodete eksporditoetused

| Tootekood | Sihtkoht | Mõõtühik | Toetuse summa |
| --- | --- | --- | --- |
| 1102 20 10 9200 (1) | C10 | EUR/t | 29,83 |
| 1102 20 10 9400 (1) | C10 | EUR/t | 25,57 |
| 1102 20 90 9200 (1) | C10 | EUR/t | 25,57 |
| 1102 90 10 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1102 90 10 9900 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1102 90 30 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 19 40 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 13 10 9100 (1) | C10 | EUR/t | 38,36 |
| 1103 13 10 9300 (1) | C10 | EUR/t | 29,83 |
| 1103 13 10 9500 (1) | C10 | EUR/t | 25,57 |
| 1103 13 90 9100 (1) | C10 | EUR/t | 25,57 |
| 1103 19 10 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 19 30 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 20 60 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 20 20 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 19 69 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 12 90 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 12 90 9300 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 19 10 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 19 50 9110 | C10 | EUR/t | 34,10 |
| 1104 19 50 9130 | C10 | EUR/t | 27,70 |
| 1104 29 01 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 03 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 05 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 05 9300 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 22 20 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 22 30 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 23 10 9100 | C10 | EUR/t | 31,97 |
| 1104 23 10 9300 | C10 | EUR/t | 24,51 |
| 1104 29 11 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 51 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 55 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 30 10 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 30 90 9000 | C10 | EUR/t | 5,33 |
| 1107 10 11 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1107 10 91 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1108 11 00 9200 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1108 11 00 9300 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1108 12 00 9200 | C10 | EUR/t | 34,10 |
| 1108 12 00 9300 | C10 | EUR/t | 34,10 |
| 1108 13 00 9200 | C10 | EUR/t | 34,10 |
| 1108 13 00 9300 | C10 | EUR/t | 34,10 |
| 1108 19 10 9200 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1108 19 10 9300 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1109 00 00 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1702 30 51 9000 (2) | C10 | EUR/t | 33,40 |
| 1702 30 59 9000 (2) | C10 | EUR/t | 25,57 |
| 1702 30 91 9000 | C10 | EUR/t | 33,40 |
| 1702 30 99 9000 | C10 | EUR/t | 25,57 |
| 1702 40 90 9000 | C10 | EUR/t | 25,57 |
| 1702 90 50 9100 | C10 | EUR/t | 33,40 |
| 1702 90 50 9900 | C10 | EUR/t | 25,57 |
| 1702 90 75 9000 | C10 | EUR/t | 35,00 |
| 1702 90 79 9000 | C10 | EUR/t | 24,29 |
| 2106 90 55 9000 | C14 | EUR/t | 25,57 |
| NB: Tootekoodid ja A-rea sihtkohakoodid on kindlaks määratud komisjoni muudetud määrusega (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).
  Numbrilised sihtkohakoodid on kindlaks määratud komisjoni määrusega (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11).
  Muud sihtkohad on määratletud järgmiselt:







  C10 | : | Kõik sihtkohad. |
| C14 | : | Kõik sihtkohad, välja arvatud Šveits ja Liechtenstein. |

Tootekood

Sihtkoht

Mõõtühik

Toetuse summa

1102 20 10 9200 (1)

C10

EUR/t

29,83

1102 20 10 9400 (1)

C10

EUR/t

25,57

1102 20 90 9200 (1)

C10

EUR/t

25,57

1102 90 10 9100

C10

EUR/t

0,00

1102 90 10 9900

C10

EUR/t

0,00

1102 90 30 9100

C10

EUR/t

0,00

1103 19 40 9100

C10

EUR/t

0,00

1103 13 10 9100 (1)

C10

EUR/t

38,36

1103 13 10 9300 (1)

C10

EUR/t

29,83

1103 13 10 9500 (1)

C10

EUR/t

25,57

1103 13 90 9100 (1)

C10

EUR/t

25,57

1103 19 10 9000

C10

EUR/t

0,00

1103 19 30 9100

C10

EUR/t

0,00

1103 20 60 9000

C10

EUR/t

0,00

1103 20 20 9000

C10

EUR/t

0,00

1104 19 69 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 12 90 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 12 90 9300

C10

EUR/t

0,00

1104 19 10 9000

C10

EUR/t

0,00

1104 19 50 9110

C10

EUR/t

34,10

1104 19 50 9130

C10

EUR/t

27,70

1104 29 01 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 29 03 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 29 05 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 29 05 9300

C10

EUR/t

0,00

1104 22 20 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 22 30 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 23 10 9100

C10

EUR/t

31,97

1104 23 10 9300

C10

EUR/t

24,51

1104 29 11 9000

C10

EUR/t

0,00

1104 29 51 9000

C10

EUR/t

0,00

1104 29 55 9000

C10

EUR/t

0,00

1104 30 10 9000

C10

EUR/t

0,00

1104 30 90 9000

C10

EUR/t

5,33

1107 10 11 9000

C10

EUR/t

0,00

1107 10 91 9000

C10

EUR/t

0,00

1108 11 00 9200

C10

EUR/t

0,00

1108 11 00 9300

C10

EUR/t

0,00

1108 12 00 9200

C10

EUR/t

34,10

1108 12 00 9300

C10

EUR/t

34,10

1108 13 00 9200

C10

EUR/t

34,10

1108 13 00 9300

C10

EUR/t

34,10

1108 19 10 9200

C10

EUR/t

0,00

1108 19 10 9300

C10

EUR/t

0,00

1109 00 00 9100

C10

EUR/t

0,00

1702 30 51 9000 (2)

C10

EUR/t

33,40

1702 30 59 9000 (2)

C10

EUR/t

25,57

1702 30 91 9000

C10

EUR/t

33,40

1702 30 99 9000

C10

EUR/t

25,57

1702 40 90 9000

C10

EUR/t

25,57

1702 90 50 9100

C10

EUR/t

33,40

1702 90 50 9900

C10

EUR/t

25,57

1702 90 75 9000

C10

EUR/t

35,00

1702 90 79 9000

C10

EUR/t

24,29

2106 90 55 9000

C14

EUR/t

25,57

NB: Tootekoodid ja A-rea sihtkohakoodid on kindlaks määratud komisjoni muudetud määrusega (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).

Numbrilised sihtkohakoodid on kindlaks määratud komisjoni määrusega (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11).

Muud sihtkohad on määratletud järgmiselt:

C10

:

Kõik sihtkohad.

C14

:

Kõik sihtkohad, välja arvatud Šveits ja Liechtenstein.

---

(1)  Toetust ei anta toodetele, mis on läbinud kuumtöötlemise, millega kaasneb eelgeelistatud tärklise tekkimine.

(2)  Toetust antakse vastavalt nõukogu muudetud määrusele (EMÜ) nr 2730/75 (EÜT L 281, 1.11.1975, lk 20).

NB: Tootekoodid ja A-rea sihtkohakoodid on kindlaks määratud komisjoni muudetud määrusega (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).

Numbrilised sihtkohakoodid on kindlaks määratud komisjoni määrusega (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11).

Muud sihtkohad on määratletud järgmiselt:

| C10 | : | Kõik sihtkohad. |
| --- | --- | --- |
| C14 | : | Kõik sihtkohad, välja arvatud Šveits ja Liechtenstein. |

C10

:

Kõik sihtkohad.

C14

:

Kõik sihtkohad, välja arvatud Šveits ja Liechtenstein.

---

| 27.7.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 195/22 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 195/22

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 890/2007,

26. juuli 2007,

millega määratakse kindlaks teraviljast valmistatud segasööda eksporditoetused

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. september 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 13 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artiklis 13 on sätestatud, et nimetatud määruse artiklis 1 loetletud toodete puhul võib maailmaturu noteeringute või hindade ning ühenduse hindade vahe katta eksporditoetusega. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artiklis 13 on sätestatud, et nimetatud määruse artiklis 1 loetletud toodete puhul võib maailmaturu noteeringute või hindade ning ühenduse hindade vahe katta eksporditoetusega.

| (2) | Komisjoni 29. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1517/95 (millega kehtestatakse määruse (EÜ) nr 1784/2003 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses teraviljast segasööda impordi- ja ekspordikorraga ja muudetakse määrust (EÜ) nr 1162/95, millega kehtestatakse impordi- ja ekspordilitsentside süsteemi üksikasjalikud rakenduseeskirjad teravilja- ja riisisektoris (2) artiklis 2 on määratletud erikriteeriumid, mida tuleb arvesse võtta kõnealuste toodete toetuse arvutamisel. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 29. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1517/95 (millega kehtestatakse määruse (EÜ) nr 1784/2003 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses teraviljast segasööda impordi- ja ekspordikorraga ja muudetakse määrust (EÜ) nr 1162/95, millega kehtestatakse impordi- ja ekspordilitsentside süsteemi üksikasjalikud rakenduseeskirjad teravilja- ja riisisektoris (2) artiklis 2 on määratletud erikriteeriumid, mida tuleb arvesse võtta kõnealuste toodete toetuse arvutamisel.

| (3) | Toetuse arvutamisel tuleb arvesse võtta teraviljatoodete sisaldust. Lihtsustamise huvides tuleks toetust maksta kahes teraviljatoodete kategoorias, ühelt poolt mais – kõige tavalisem teravili eksporditava segasööda ja maisitoodete valmistamisel ning teiselt poolt muu teravili, mis vastab toetuse saamise tingimustele, kui mais ja maisitooted on välistatud. Toetust tuleks anda vastavalt teraviljasaaduste sisaldusele segasöödas. |
| --- | --- |

(3)

Toetuse arvutamisel tuleb arvesse võtta teraviljatoodete sisaldust. Lihtsustamise huvides tuleks toetust maksta kahes teraviljatoodete kategoorias, ühelt poolt mais – kõige tavalisem teravili eksporditava segasööda ja maisitoodete valmistamisel ning teiselt poolt muu teravili, mis vastab toetuse saamise tingimustele, kui mais ja maisitooted on välistatud. Toetust tuleks anda vastavalt teraviljasaaduste sisaldusele segasöödas.

| (4) | Toetuse summa puhul peab arvesse võtma ka nende toodete müügitingimusi ja -võimalusi maailmaturul, vajadust vältida häireid ühenduse turul ja ekspordi majanduslikku aspekti. |
| --- | --- |

(4)

Toetuse summa puhul peab arvesse võtma ka nende toodete müügitingimusi ja -võimalusi maailmaturul, vajadust vältida häireid ühenduse turul ja ekspordi majanduslikku aspekti.

| (5) | Praegune olukord teraviljaturul ja eelkõige tarneväljavaated tähendavad seda, et eksporditoetused tuleks lõpetada. |
| --- | --- |

(5)

Praegune olukord teraviljaturul ja eelkõige tarneväljavaated tähendavad seda, et eksporditoetused tuleks lõpetada.

| (6) | Teraviljaturu korralduskomitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud, |
| --- | --- |

(6)

Teraviljaturu korralduskomitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruses (EÜ) nr 1784/2003 sätestatud ja määrusele (EÜ) nr 1517/95 vastavad segasööda eksporditoetused määratakse kindlaks vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 27. juulil 2007.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 26. juuli 2007

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1154/2005 (ELT L 187, 19.7.2005, lk 11).

1

(2)  EÜT L 147, 30.6.1995, lk 51.

2

---

LISA

Komisjoni 26. juuli 2007. aasta määrusele, millega muudetakse teraviljast valmistatud segasööda eksporditoetusi

Tootekood, mille alla kuuluvatele toodetele antakse eksporditoetust:

| | 2309 10 11 9000, |
| --- | --- |

2309 10 11 9000,

| | 2309 10 13 9000, |
| --- | --- |

2309 10 13 9000,

| | 2309 10 31 9000, |
| --- | --- |

2309 10 31 9000,

| | 2309 10 33 9000, |
| --- | --- |

2309 10 33 9000,

| | 2309 10 51 9000, |
| --- | --- |

2309 10 51 9000,

| | 2309 10 53 9000, |
| --- | --- |

2309 10 53 9000,

| | 2309 90 31 9000, |
| --- | --- |

2309 90 31 9000,

| | 2309 90 33 9000, |
| --- | --- |

2309 90 33 9000,

| | 2309 90 41 9000, |
| --- | --- |

2309 90 41 9000,

| | 2309 90 43 9000, |
| --- | --- |

2309 90 43 9000,

| | 2309 90 51 9000, |
| --- | --- |

2309 90 51 9000,

| | 2309 90 53 9000. |
| --- | --- |

2309 90 53 9000.

| Teraviljatooted | Sihtkoht | Mõõtühik | Toetuse summa |
| --- | --- | --- | --- |
| Mais ja maisitooted:
  CN-kood 0709 90 60, 0712 90 19, 1005, 1102 20, 1103 13, 1103 29 40, 1104 19 50, 1104 23, 1904 10 10 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| Teraviljatooted, v.a mais ja maisitooted | C10 | EUR/t | 0,00 |
| NB: Tootekoodid ja A-rea sihtkohakoodid on kindlaks määratud komisjoni muudetud määrusega (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).







  C10 | : | Kõik sihtkohad. |

Teraviljatooted

Sihtkoht

Mõõtühik

Toetuse summa

Mais ja maisitooted:

CN-kood 0709 90 60, 0712 90 19, 1005, 1102 20, 1103 13, 1103 29 40, 1104 19 50, 1104 23, 1904 10 10

C10

EUR/t

0,00

Teraviljatooted, v.a mais ja maisitooted

C10

EUR/t

0,00

NB: Tootekoodid ja A-rea sihtkohakoodid on kindlaks määratud komisjoni muudetud määrusega (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).

C10

:

Kõik sihtkohad.

---

| 27.7.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 195/24 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 195/24

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 891/2007,

26. juuli 2007,

millega määratakse kindlaks teraviljasektori tootmistoetused

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 8 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjon 30. juuni 1993. aasta määrusega (EMÜ) nr 1722/93, (2) milles sätestatakse vastavalt teraviljasektori ja riisisektori tootmistoetusi käsitlevate nõukogu määruste (EMÜ) nr 1766/82 ja (EMÜ) nr 1418/76 üksikasjalikud rakenduseeskirjad, on kehtestatud tootmistoetuste andmise tingimused. Arvutamise alus on kehtestatud kõnealuse määruse artiklis 3. Sel viisil arvutatud toetus mida diferentseeritakse vajaduse korral kartulitärklise puhul, määratakse kindlaks üks kord kuus ja seda võidakse muuta, kui maisi ja/või nisu hinnad olulisel määral muutuvad. |
| --- | --- |

(1)

Komisjon 30. juuni 1993. aasta määrusega (EMÜ) nr 1722/93, (2) milles sätestatakse vastavalt teraviljasektori ja riisisektori tootmistoetusi käsitlevate nõukogu määruste (EMÜ) nr 1766/82 ja (EMÜ) nr 1418/76 üksikasjalikud rakenduseeskirjad, on kehtestatud tootmistoetuste andmise tingimused. Arvutamise alus on kehtestatud kõnealuse määruse artiklis 3. Sel viisil arvutatud toetus mida diferentseeritakse vajaduse korral kartulitärklise puhul, määratakse kindlaks üks kord kuus ja seda võidakse muuta, kui maisi ja/või nisu hinnad olulisel määral muutuvad.

| (2) | Käesoleva määrusega kindlaks määratud tootmistoetusi tuleks kohandada määruse (EMÜ) nr 1722/93 II lisas loetletud koefitsientidega, et määrata kindlaks täpne makstav summa. |
| --- | --- |

(2)

Käesoleva määrusega kindlaks määratud tootmistoetusi tuleks kohandada määruse (EMÜ) nr 1722/93 II lisas loetletud koefitsientidega, et määrata kindlaks täpne makstav summa.

| (3) | Teraviljaturu korralduskomitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud, |
| --- | --- |

(3)

Teraviljaturu korralduskomitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EMÜ) nr 1722/93 artikli 3 lõikes 2 osutatud tootmistoetuseks, on määratud.

| a) | 0,00 EUR/t maisi-, nisu-, odra- ja kaeratärklise puhul; |
| --- | --- |

a)

0,00 EUR/t maisi-, nisu-, odra- ja kaeratärklise puhul;

| b) | 0,00 EUR/t kartulitärklise puhul. |
| --- | --- |

b)

0,00 EUR/t kartulitärklise puhul.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 27. juulil 2007.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 26. juuli 2007

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1154/2005 (ELT L 187, 19.7.2005, lk 11).

1

(2)  EÜT L 159, 1.7.1993, lk 112. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1950/2005 (ELT L 312, 29.11.2005, lk 18).

2

---

| 27.7.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 195/25 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 195/25

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 892/2007,

26. juuli 2007,

milles käsitletakse riisi impordilitsentside väljaandmist määruse (EÜ) nr 327/98 alusel 2007. aasta juuli alaperioodiks avatud tariifikvootide raames

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1785/2003 riisituru ühise korralduse kohta, (1)

võttes arvesse komisjoni 31. augusti 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1301/2006, millega kehtestatakse ühised eeskirjad, et hallata põllumajandussaaduste ja -toodete imporditariifikvoote, mille suhtes kohaldatakse impordilitsentside süsteemi, (2) eriti selle artikli 7 lõiget 2,

võttes arvesse komisjoni 10. veebruari 1998. aasta määrust (EÜ) nr 327/98, millega avatakse teatavad riisi ja purustatud riisi impordi tariifikvoodid ja sätestatakse nende korraldus, (3) eriti selle artikli 5 esimest lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EÜ) nr 327/98 avatakse teatavad riisi ja purustatud riisi impordi tariifikvoodid, mis jaotatakse päritoluriikide kaupa ja mis jagatakse mitmesse alaperioodi vastavalt kõnealuse määruse IX lisale, ning sätestatakse nende korraldus. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EÜ) nr 327/98 avatakse teatavad riisi ja purustatud riisi impordi tariifikvoodid, mis jaotatakse päritoluriikide kaupa ja mis jagatakse mitmesse alaperioodi vastavalt kõnealuse määruse IX lisale, ning sätestatakse nende korraldus.

| (2) | Juuli alaperiood on määruse (EÜ) nr 327/98 artikli 1 lõike 1 punktis a ette nähtud kvoodi jaoks kolmas alaperiood ja sama lõike punktides b, c ja d ette nähtud kvoodi jaoks teine alaperiood. |
| --- | --- |

(2)

Juuli alaperiood on määruse (EÜ) nr 327/98 artikli 1 lõike 1 punktis a ette nähtud kvoodi jaoks kolmas alaperiood ja sama lõike punktides b, c ja d ette nähtud kvoodi jaoks teine alaperiood.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 327/98 artikli 8 punkti a kohaselt koostatud teatisest järeldub, et 2007. aasta juuli esimesel kümnel tööpäeval vastavalt kõnealuse määruse artikli 4 lõikele 1 esitatud taotlused kvootidele järjekorranumbritega 09.4154, 09.4116 ja 09.4166 hõlmavad saadaolevast kogusest suuremaid koguseid. Seega tuleks kindlaks määrata, kui palju impordilitsentse võib välja anda, määrates taotletud kogustele jaotuskoefitsiendi. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 327/98 artikli 8 punkti a kohaselt koostatud teatisest järeldub, et 2007. aasta juuli esimesel kümnel tööpäeval vastavalt kõnealuse määruse artikli 4 lõikele 1 esitatud taotlused kvootidele järjekorranumbritega 09.4154, 09.4116 ja 09.4166 hõlmavad saadaolevast kogusest suuremaid koguseid. Seega tuleks kindlaks määrata, kui palju impordilitsentse võib välja anda, määrates taotletud kogustele jaotuskoefitsiendi.

| (4) | Eespool nimetatud teatisest järeldub lisaks, et 2007. aasta juuli esimesel kümnel tööpäeval vastavalt määruse (EÜ) nr 327/98 artikli 4 lõikele 1 esitatud taotlused kvootidele järjekorranumbritega 09.4127, 09.4128, 09.4129, 09.4149, 09.4150, 09.4152 ja 09.4153 hõlmavad saadaolevast kogusest väiksemaid koguseid. |
| --- | --- |

(4)

Eespool nimetatud teatisest järeldub lisaks, et 2007. aasta juuli esimesel kümnel tööpäeval vastavalt määruse (EÜ) nr 327/98 artikli 4 lõikele 1 esitatud taotlused kvootidele järjekorranumbritega 09.4127, 09.4128, 09.4129, 09.4149, 09.4150, 09.4152 ja 09.4153 hõlmavad saadaolevast kogusest väiksemaid koguseid.

| (5) | Seepärast tuleks vastavalt määruse (EÜ) nr 327/98 artikli 5 lõikele 1 kindlaks määrata järgmisel alaperioodil saadaolev üldkogus kvootidele järjekorranumbritega 09.4127, 09.4128, 09.4129, 09.4130, 09.4148, 09.4112, 09.4116, 09.4117, 09.4118, 09.4119 ja 09.4166, |
| --- | --- |

(5)

Seepärast tuleks vastavalt määruse (EÜ) nr 327/98 artikli 5 lõikele 1 kindlaks määrata järgmisel alaperioodil saadaolev üldkogus kvootidele järjekorranumbritega 09.4127, 09.4128, 09.4129, 09.4130, 09.4148, 09.4112, 09.4116, 09.4117, 09.4118, 09.4119 ja 09.4166,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Määruses (EÜ) nr 327/98 osutatud järjekorranumbritega 09.4154, 09.4116 ja 09.4166 kvootide alla kuuluva riisi jaoks 2007. aasta juuli kümnel esimesel tööpäeval esitatud impordilitsentsi taotluste kohaselt antakse litsentsid taotletud kogustele käesoleva määruse lisas sätestatud jaotuskoefitsientide alusel.

2.   Määruses (EÜ) nr 327/98 osutatud järjekorranumbritega 09.4127, 09.4128, 09.4129, 09.4130, 09.4148, 09.4112, 09.4116, 09.4117, 09.4118, 09.4119 ja 09.4166 kvootide järgmisel alaperioodil saadaolev üldkogus on kindlaks määratud käesoleva määruse lisas.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub selle avaldamise päeval Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 26. juuli 2007

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 96. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 797/2006 (ELT L 144, 31.5.2006, lk 1).

1

(2)  ELT L 238, 1.9.2006, lk 13. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 289/2007 (ELT L 78, 17.3.2007, lk 17).

2

(3)  EÜT L 37, 11.2.1998, lk 5. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2019/2006 (ELT L 384, 29.12.2006, lk 48).

3

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 327/98 kohaselt 2007. aasta juuli alaperioodil eraldatavad kogused ja järgmisel alaperioodil saadaolevad kogused:

a)   Määruse (EÜ) nr 327/98 artikli 1 lõike 1 punktis a sätestatud CN-koodi 1006 30 alla kuuluva kroovitud või poolkroovitud riisi kvoot:

| Päritolu | Jrk nr | 007. aasta juuli alaperioodi jaotuskoefitsient | 2007. aasta septembri alaperioodil saadaolev üldkogus
  (kg) |
| --- | --- | --- | --- |
| Ameerika Ühendriigid | 09.4127 | — (2) | 19 578 285 |
| Tai | 09.4128 | — (2) | 1 233 332 |
| Austraalia | 09.4129 | — (2) | 305 500 |
| Teised riigid | 09.4130 | — (3) | 7 319 |

Päritolu

Jrk nr

007. aasta juuli alaperioodi jaotuskoefitsient

2007. aasta septembri alaperioodil saadaolev üldkogus

(kg)

Ameerika Ühendriigid

09.4127

— (2)

19 578 285

Tai

09.4128

— (2)

1 233 332

Austraalia

09.4129

— (2)

305 500

Teised riigid

09.4130

— (3)

7 319

b)   Määruse (EÜ) nr 327/98 artikli 1 lõike 1 punktis b sätestatud CN-koodi 1006 20 alla kuuluva kooritud riisi kvoot:

| Päritolu | Jrk nr | 2007. aasta juuli alaperioodi jaotuskoefitsient | 2007. aasta oktoobri alaperioodil saadaolev üldkogus
  (kg) |
| --- | --- | --- | --- |
| Kõik riigid | 09.4148 | — (3) | 60 728 |

Päritolu

Jrk nr

2007. aasta juuli alaperioodi jaotuskoefitsient

2007. aasta oktoobri alaperioodil saadaolev üldkogus

(kg)

Kõik riigid

09.4148

— (3)

60 728

c)   Määruse (EÜ) nr 327/98 artikli 1 lõike 1 punktis c sätestatud CN-koodi 1006 40 alla kuuluva purustatud riisi kvoot:

| Päritolu | Jrk nr | 2007. aasta juuli alaperioodi jaotuskoefitsient |
| --- | --- | --- |
| Tai | 09.4149 | — (2) |
| Austraalia | 09.4150 | — (1) |
| Guyana | 09.4152 | — (1) |
| Ameerika Ühendriigid | 09.4153 | — (2) |
| Teised riigid | 09.4154 | 1,809392 % |

Päritolu

Jrk nr

2007. aasta juuli alaperioodi jaotuskoefitsient

Tai

09.4149

— (2)

Austraalia

09.4150

— (1)

Guyana

09.4152

— (1)

Ameerika Ühendriigid

09.4153

— (2)

Teised riigid

09.4154

1,809392 %

d)   Määruse (EÜ) nr 327/98 artikli 1 lõike 1 punktis d sätestatud CN-koodi 1006 30 alla kuuluva kroovitud või poolkroovitud riisi kvoot:

| Päritolu | Jrk nr | 2007. aasta juuli alaperioodi jaotuskoefitsient | 2007. aasta septembri alaperioodil saadaolev üldkogus
  (kg) |
| --- | --- | --- | --- |
| Tai | 09.4112 | — (3) | 7 344 |
| Ameerika Ühendriigid | 09.4116 | 3,329173 % | 0 |
| India | 09.4117 | — (3) | 36 522 |
| Pakistan | 09.4118 | — (3) | 4 521 |
| Teised riigid | 09.4119 | — (3) | 58 099 |
| Kõik riigid | 09.4166 | 1,218315 % | 0 |

Päritolu

Jrk nr

2007. aasta juuli alaperioodi jaotuskoefitsient

2007. aasta septembri alaperioodil saadaolev üldkogus

(kg)

Tai

09.4112

— (3)

7 344

Ameerika Ühendriigid

09.4116

3,329173 %

0

India

09.4117

— (3)

36 522

Pakistan

09.4118

— (3)

4 521

Teised riigid

09.4119

— (3)

58 099

Kõik riigid

09.4166

1,218315 %

0

---

(1)  Kõnealusele alaperioodile jaotuskoefitsienti ei kohaldata: komisjonile ei esitatud ühtegi litsentsitaotlust.

(2)  Kõnealusele alaperioodile jaotuskoefitsienti ei kohaldata: taotlused on saadaolevatest kogustest väiksemad või nendega võrdsed.

(3)  Selleks alaperioodiks on saadaolevad kogused ammendatud.

---

DIREKTIIVID

| 27.7.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 195/29 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 195/29

---

KOMISJONI DIREKTIIV 2007/48/EÜ,

26. juuli 2007,

millega muudetakse direktiivi 2003/90/EÜ, millega kehtestatakse rakendusmeetmed nõukogu direktiivi 2002/53/EÜ artikli 7 kohaldamiseks teatavate põllumajandustaimesortide kontrollimisel minimaalselt hõlmatavate tunnuste ja kontrollimise miinimumtingimuste osas

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 13. juuni 2002. aasta direktiivi 2002/53/EÜ ühise põllumajandustaimesortide kataloogi kohta, (1) eriti selle artikli 7 lõike 2 punkte a ja b,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni direktiiv 2003/90/EÜ (2) on vastu võetud eesmärgiga tagada liikmesriikide ametlikesse kataloogidesse lisatavate põllumajandustaimesortide vastavus Ühenduse Sordiameti kehtestatud suunistele teatavate põllumajandustaimesortide kontrollimisel minimaalselt hõlmatavate tunnuste ja kontrollimise miinimumtingimuste osas. Muude sortide osas on kõnealuse direktiiviga ette nähtud kohaldada Rahvusvahelise Uute Taimesortide Kaitse Liidu (UPOV) suuniseid. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni direktiiv 2003/90/EÜ (2) on vastu võetud eesmärgiga tagada liikmesriikide ametlikesse kataloogidesse lisatavate põllumajandustaimesortide vastavus Ühenduse Sordiameti kehtestatud suunistele teatavate põllumajandustaimesortide kontrollimisel minimaalselt hõlmatavate tunnuste ja kontrollimise miinimumtingimuste osas. Muude sortide osas on kõnealuse direktiiviga ette nähtud kohaldada Rahvusvahelise Uute Taimesortide Kaitse Liidu (UPOV) suuniseid.

| (2) | Ühenduse Sordiamet ja UPOV on vahepeal koostanud täiendavaid suuniseid mitmete muude liikide kohta ning ajakohastanud seni kehtivaid suuniseid. |
| --- | --- |

(2)

Ühenduse Sordiamet ja UPOV on vahepeal koostanud täiendavaid suuniseid mitmete muude liikide kohta ning ajakohastanud seni kehtivaid suuniseid.

| (3) | Seetõttu tuleks direktiivi 2003/90/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(3)

Seetõttu tuleks direktiivi 2003/90/EÜ vastavalt muuta.

| (4) | Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise põllumajanduse, aianduse ja metsanduse seemnete ja paljundusmaterjali komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise põllumajanduse, aianduse ja metsanduse seemnete ja paljundusmaterjali komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 2003/90/EÜ I ja II lisa asendatakse käesoleva direktiivi lisa tekstiga.

Artikkel 2

Enne 1. novembrit 2007 alanud kontrollimisel võib liikmesriik kohaldada direktiivi 2003/90/EÜ versiooni, mida kohaldati enne selle muutmist käesoleva direktiiviga.

Artikkel 3

Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 31. oktoobriks 2007. Nad edastavad kõnealuste sätete teksti ning kõnealuste sätete ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.

Liikmesriigid kohaldavad neid norme alates 1. novembrist 2007.

Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

Artikkel 4

Käesolev direktiiv jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 5

Direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 26. juuli 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 193, 20.7.2002, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1829/2003 (ELT L 268, 18.10.2003, lk 1).

1

(2)  ELT L 254, 8.10.2003, lk 7. Direktiivi on muudetud direktiiviga 2005/91/EÜ (ELT L 331, 17.12.2005, lk 24).

2

---

LISA

I LISA

Loetelu artikli 1 lõike 2 punktis a osutatud liikidest, mis peavad vastama CPVO kontrollisuunistele

| Ühises põllumajandustaimesortide kataloogis loetletud liigid | Ühenduse Sordiameti protokoll |
| --- | --- |
| Põldhernes | Hernes, TP 7/1, 6.11.2003 |
| Raps | Õliraps, TP 36/1, 25.3.2004 |
| Päevalill | Päevalill, TP 81/1, 31.10.2002 |
| Kaer | Kaer, TP 20/1, 6.11.2003 |
| Oder | Oder, TP 19/2, 6.11.2003 |
| Riis | Riis, TP 16/1, 18.11.2004 |
| Rukis | Rukis, TP 58/1, 31.10.2002 |
| Tritikale | Tritikale, TP 121/2, 22.1.2007 |
| Nisu | Nisu, TP 3/3, 6.11.2003 |
| Kõva nisu | Kõva nisu, TP 120/2, 6.11.2003 |
| Mais | Mais, TP 2/2, 15.11.2001 |
| Kartul | Kartul, TP 23/2, 1.12.2005 |
| Lina/linaseeme | Lina/linaseeme, TP 57/1, 21.3.2007 |

Ühises põllumajandustaimesortide kataloogis loetletud liigid

Ühenduse Sordiameti protokoll

Põldhernes

Hernes, TP 7/1, 6.11.2003

Raps

Õliraps, TP 36/1, 25.3.2004

Päevalill

Päevalill, TP 81/1, 31.10.2002

Kaer

Kaer, TP 20/1, 6.11.2003

Oder

Oder, TP 19/2, 6.11.2003

Riis

Riis, TP 16/1, 18.11.2004

Rukis

Rukis, TP 58/1, 31.10.2002

Tritikale

Tritikale, TP 121/2, 22.1.2007

Nisu

Nisu, TP 3/3, 6.11.2003

Kõva nisu

Kõva nisu, TP 120/2, 6.11.2003

Mais

Mais, TP 2/2, 15.11.2001

Kartul

Kartul, TP 23/2, 1.12.2005

Lina/linaseeme

Lina/linaseeme, TP 57/1, 21.3.2007

Nimetatud protokollide tekst on kättesaadav Ühenduse Sordiameti veebilehel (www.cpvo.europa.eu).

II LISA

Loetelu artikli 1 lõike 2 punktis b osutatud liikidest, mis peavad vastama UPOV kontrollisuunistele

| Ühises põllumajandustaimesortide kataloogis loetletud liigid | UPOVi suunised |
| --- | --- |
| Söödapeet | Söödapeet, suunis TG/150/3, 4.11.1994 |
| Sookastehein | Kastehein, suunis TG/30/6, 12.10.1990 |
| Suur kastehein | Kastehein, suunis TG/30/6, 12.10.1990 |
| Valge kastehein | Kastehein, suunis TG/30/6, 12.10.1990 |
| Harilik kastehein | Kastehein, suunis TG/30/6, 12.10.1990 |
| Lapik luste | Lapik luste, suunis TG/180/3, 4.4.2001 |
| Alaska luste | Alaska luste, suunis TG/180/3, 4.4.2001 |
| Kerahein | Kerahein, suunis TG/31/8, 17.4.2002 |
| Roog-aruhein | Roog-aruhein, suunis TG/39/8, 17.4.2002 |
| Lamba-aruhein | Lamba-aruhein, suunis TG/67/5, 5.4.2006 |
| Harilik aruhein | Harilik aruhein, suunis TG/39/8, 17.4.2002 |
| Punane aruhein | Punane aruhein, suunis TG/67/5, 5.4.2006 |
| Itaalia raihein | Raihein, suunis TG/4/8, 5.4.2006 |
| Karjamaa raihein | Raihein, suunis TG/4/8, 5.4.2006 |
| Hübriidraihein | Raihein, suunis TG/4/8, 5.4.2006 |
| Timut | Timut, suunis TG/34/6, 7.11.1984 |
| Aasnurmikas | Aasnurmikas, suunis TG/33/6, 12.10.1990 |
| Valge lupiin | Valge lupiin, suunis TG/66/4, 31.3.2004 |
| Ahtalehine lupiin | Ahtalehine lupiin, suunis TG/66/4, 31.3.2004 |
| Kollane lupiin | Kollane lupiin, suunis TG/66/4, 31.3.2004 |
| Lutsern | Lutsern, suunis TG/6/5, 6.4.2005 |
| Punane ristik | Punane ristik, suunis TG/5/7, 4.4.2001 |
| Valge ristik | Valge ristik, suunis TG/38/7, 9.4.2003 |
| Põlduba | Põlduba, suunis TG/8/6, 17.4.2002 |
| Harilik hiirehernes | Harilik hiirehernes, suunis TG/32/6, 21.10.1988 |
| Kaalikas | Kaalikas, suunis TG/89/6, 4.4.2001 |
| Õlirõigas | Õlirõigas, suunis TG/178/3, 4.4.2001 |
| Maapähkel | Maapähkel, suunis TG/93/3, 13.11.1985 |
| Rüps | Rüps, suunis TG/185/3, 17.4.2002 |
| Värvisafloor | Värvisafloor, suunis TG/134/3, 12.10.1990 |
| Puuvill | Puuvill, suunis TG/88/6, 4.4.2001 |
| Unimagun | Unimagun, suunis TG/166/3, 24.3.1999 |
| Valge sinep | Valge sinep, suunis TG/179/3, 4.4.2001 |
| Soja | Soja, suunis TG/80/6, 1.4.1998 |
| Sorgo | Sorgo, suunis TG/122/3, 6.10.1989 |

Ühises põllumajandustaimesortide kataloogis loetletud liigid

UPOVi suunised

Söödapeet

Söödapeet, suunis TG/150/3, 4.11.1994

Sookastehein

Kastehein, suunis TG/30/6, 12.10.1990

Suur kastehein

Kastehein, suunis TG/30/6, 12.10.1990

Valge kastehein

Kastehein, suunis TG/30/6, 12.10.1990

Harilik kastehein

Kastehein, suunis TG/30/6, 12.10.1990

Lapik luste

Lapik luste, suunis TG/180/3, 4.4.2001

Alaska luste

Alaska luste, suunis TG/180/3, 4.4.2001

Kerahein

Kerahein, suunis TG/31/8, 17.4.2002

Roog-aruhein

Roog-aruhein, suunis TG/39/8, 17.4.2002

Lamba-aruhein

Lamba-aruhein, suunis TG/67/5, 5.4.2006

Harilik aruhein

Harilik aruhein, suunis TG/39/8, 17.4.2002

Punane aruhein

Punane aruhein, suunis TG/67/5, 5.4.2006

Itaalia raihein

Raihein, suunis TG/4/8, 5.4.2006

Karjamaa raihein

Raihein, suunis TG/4/8, 5.4.2006

Hübriidraihein

Raihein, suunis TG/4/8, 5.4.2006

Timut

Timut, suunis TG/34/6, 7.11.1984

Aasnurmikas

Aasnurmikas, suunis TG/33/6, 12.10.1990

Valge lupiin

Valge lupiin, suunis TG/66/4, 31.3.2004

Ahtalehine lupiin

Ahtalehine lupiin, suunis TG/66/4, 31.3.2004

Kollane lupiin

Kollane lupiin, suunis TG/66/4, 31.3.2004

Lutsern

Lutsern, suunis TG/6/5, 6.4.2005

Punane ristik

Punane ristik, suunis TG/5/7, 4.4.2001

Valge ristik

Valge ristik, suunis TG/38/7, 9.4.2003

Põlduba

Põlduba, suunis TG/8/6, 17.4.2002

Harilik hiirehernes

Harilik hiirehernes, suunis TG/32/6, 21.10.1988

Kaalikas

Kaalikas, suunis TG/89/6, 4.4.2001

Õlirõigas

Õlirõigas, suunis TG/178/3, 4.4.2001

Maapähkel

Maapähkel, suunis TG/93/3, 13.11.1985

Rüps

Rüps, suunis TG/185/3, 17.4.2002

Värvisafloor

Värvisafloor, suunis TG/134/3, 12.10.1990

Puuvill

Puuvill, suunis TG/88/6, 4.4.2001

Unimagun

Unimagun, suunis TG/166/3, 24.3.1999

Valge sinep

Valge sinep, suunis TG/179/3, 4.4.2001

Soja

Soja, suunis TG/80/6, 1.4.1998

Sorgo

Sorgo, suunis TG/122/3, 6.10.1989

Nimetatud suuniste tekst on kättesaadav UPOVi veebilehel (www.upov.int).

---

| 27.7.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 195/33 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 195/33

---

KOMISJONI DIREKTIIV 2007/49/EÜ,

26. juuli 2007,

millega muudetakse direktiivi 2003/91/EÜ, millega kehtestatakse rakendusmeetmed nõukogu direktiivi 2002/55/EÜ artikli 7 kohaldamiseks teatavate köögiviljasortide kontrollimisel minimaalselt hõlmatavate tunnuste ja kontrollimise miinimumtingimuste osas

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 13. juuni 2002. aasta direktiivi 2002/55/EÜ köögiviljaseemne turustamise kohta, (1) eriti selle artikli 7 lõike 2 punkte a ja b,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni direktiiv 2003/91/EÜ (2) on vastu võetud eesmärgiga tagada liikmesriikide ametlikesse kataloogidesse lisatavate põllumajandustaimesortide vastavus Ühenduse Sordiameti kehtestatud suunistele teatavate põllumajandustaimesortide kontrollimisel minimaalselt hõlmatavate tunnuste ja kontrollimise miinimumtingimuste osas. Muude sortide puhul on kõnealuse direktiiviga ette nähtud kohaldada Rahvusvahelise Uute Taimesortide Kaitse Liidu (UPOV) suuniseid. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni direktiiv 2003/91/EÜ (2) on vastu võetud eesmärgiga tagada liikmesriikide ametlikesse kataloogidesse lisatavate põllumajandustaimesortide vastavus Ühenduse Sordiameti kehtestatud suunistele teatavate põllumajandustaimesortide kontrollimisel minimaalselt hõlmatavate tunnuste ja kontrollimise miinimumtingimuste osas. Muude sortide puhul on kõnealuse direktiiviga ette nähtud kohaldada Rahvusvahelise Uute Taimesortide Kaitse Liidu (UPOV) suuniseid.

| (2) | Ühenduse Sordiamet ja UPOV on vahepeal avaldanud täiendavaid suuniseid mitmete muude liikide kohta ning ajakohastanud kehtivaid suuniseid. |
| --- | --- |

(2)

Ühenduse Sordiamet ja UPOV on vahepeal avaldanud täiendavaid suuniseid mitmete muude liikide kohta ning ajakohastanud kehtivaid suuniseid.

| (3) | Seetõttu tuleks direktiivi 2003/91/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(3)

Seetõttu tuleks direktiivi 2003/91/EÜ vastavalt muuta.

| (4) | Käesoleva direktiiviga ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajanduse, aianduse ja metsanduse seemnete ja paljundusmaterjali alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva direktiiviga ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajanduse, aianduse ja metsanduse seemnete ja paljundusmaterjali alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 2003/91/EÜ I ja II lisa asendatakse käesoleva direktiivi lisa tekstiga.

Artikkel 2

Enne 1. novembrit 2007 alanud kontrollimisel võib liikmesriik kohaldada direktiivi 2003/91/EÜ versiooni, mida kohaldati enne selle muutmist käesoleva direktiiviga.

Artikkel 3

Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 31. oktoobriks 2007. Nad edastavad kõnealuste normide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.

Liikmesriigid kohaldavad neid norme alates 1. novembrist 2007.

Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

Artikkel 4

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 5

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 26. juuli 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 193, 20.7.2002, lk 33. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2006/124/EÜ (ELT L 339, 6.12.2006, lk 12).

1

(2)  ELT L 254, 8.10.2003, lk 11. Direktiivi on muudetud direktiiviga 2006/127/EÜ (ELT L 343, 8.12.2006, lk 82).

2

---

LISA

I LISA

Nende artikli 1 lõike 2 punktis a osutatud liikide loetelu, mis peavad vastama Ühenduse Sordiameti kontrolliprotokollidele

| Teaduslik nimi | Tavanimetus | Ühenduse Sordiameti protokoll |
| --- | --- | --- |
| Allium cepa L. (Cepa-rühm) | Harilik sibul ja värtensibul | TP 46/1, 14.6.2005 |
| Allium cepa L. (Aggregatum-rühm) | Pesasibul | TP 46/1, 14.6.2005 |
| Allium porrum L. | Porrulauk | TP 85/1, 15.11.2001 |
| Allium sativum L. | Küüslauk | TP 162/1, 25.3.2004 |
| Asparagus officinalis L. | Spargel | TP 130/1, 27.3.2002 |
| Brassica oleracea L. | Lillkapsas | TP 45/1, 15.11.2001 |
| Brassica oleracea L. | Asparkapsas e kalaabria | TP 151/2, 21.3.2007 |
| Brassica oleracea L. | Rooskapsas | TP 54/2, 1.12.2005 |
| Brassica oleracea L. | Nuikapsas | TP 65/1, 25.3.2004 |
| Brassica oleracea L. | Kähar peakapsas, valge peakapsas ja punane peakapsas | TP 48/2, 1.12.2005 |
| Capsicum annuum L. | Vürtspaprika | TP 76/2, 21.3.2007 |
| Cichorium endivia L. | Kähar endiivia ja eskariool | TP 118/2, 1.12.2005 |
| Cichorium intybus L. | Tööstuslik sigur | TP 172/2, 1.12.2005 |
| Cichorium intybus L. | Salatsigur | TP 173/1, 25.3.2004 |
| Citrullus lanatus (Thunb.) Matsum. et Nakai | Arbuus | TP 142/1, 21.3.2007 |
| Cucumis melo L. | Melon | TP 104/2, 21.3.2007 |
| Cucumis sativus L. | Kurk ja kornišon | TP 61/1, 27.3.2002 |
| Cucurbita pepo L. | Kabatšokk | TP 119/1, 25.3.2004 |
| Cynara cardunculus L. | Hispaania artišokk ehk kardi | TP 184/1, 25.3.2004 |
| Daucus carota L. | Porgand ja söödaporgand | TP 49/2, 1.12.2005 |
| Foeniculum vulgare Mill. | Apteegitill | TP 183/1, 25.3.2004 |
| Lactuca sativa L. | Aedsalat | TP 13/3, 21.3.2007 |
| Lycopersicon esculentum Mill. | Tomat | TP 44/3, 21.3.2007 |
| Petroselinum crispum (Mill.) Nyman ex A. W. Hill | Petersell | TP 136/1, 21.3.2007 |
| Phaseolus coccineus L. | Õisuba | TP 9/1, 21.3.2007 |
| Phaseolus vulgaris L. | Põõsasaeduba ja lattuba | TP 12/2, 1.12.2005 |
| Pisum sativum L. (partim) | Kortsteraline hernes, siledateraline hernes ja suhkruhernes | TP 7/1, 6.11.2003 |
| Raphanus sativus L. | Redis | TP 64/1, 27.3.2002 |
| Spinacia oleracea L. | Aedspinat | TP 55/1, 27.3.2002 |
| Valerianella locusta (L.) Laterr. | Põldkännak | TP 75/2, 21.3.2007 |
| Vicia faba L. (partim) | Põlduba | TP Broadbean/1, 25.3.2004 |
| Zea mays L. (partim) | Suhkrumais ja lõhenev mais | TP 2/2, 15.11.2001 |

Teaduslik nimi

Tavanimetus

Ühenduse Sordiameti protokoll

Allium cepa L. (Cepa-rühm)

Harilik sibul ja värtensibul

TP 46/1, 14.6.2005

Allium cepa L. (Aggregatum-rühm)

Pesasibul

TP 46/1, 14.6.2005

Allium porrum L.

Porrulauk

TP 85/1, 15.11.2001

Allium sativum L.

Küüslauk

TP 162/1, 25.3.2004

Asparagus officinalis L.

Spargel

TP 130/1, 27.3.2002

Brassica oleracea L.

Lillkapsas

TP 45/1, 15.11.2001

Brassica oleracea L.

Asparkapsas e kalaabria

TP 151/2, 21.3.2007

Brassica oleracea L.

Rooskapsas

TP 54/2, 1.12.2005

Brassica oleracea L.

Nuikapsas

TP 65/1, 25.3.2004

Brassica oleracea L.

Kähar peakapsas, valge peakapsas ja punane peakapsas

TP 48/2, 1.12.2005

Capsicum annuum L.

Vürtspaprika

TP 76/2, 21.3.2007

Cichorium endivia L.

Kähar endiivia ja eskariool

TP 118/2, 1.12.2005

Cichorium intybus L.

Tööstuslik sigur

TP 172/2, 1.12.2005

Cichorium intybus L.

Salatsigur

TP 173/1, 25.3.2004

Citrullus lanatus (Thunb.) Matsum. et Nakai

Arbuus

TP 142/1, 21.3.2007

Cucumis melo L.

Melon

TP 104/2, 21.3.2007

Cucumis sativus L.

Kurk ja kornišon

TP 61/1, 27.3.2002

Cucurbita pepo L.

Kabatšokk

TP 119/1, 25.3.2004

Cynara cardunculus L.

Hispaania artišokk ehk kardi

TP 184/1, 25.3.2004

Daucus carota L.

Porgand ja söödaporgand

TP 49/2, 1.12.2005

Foeniculum vulgare Mill.

Apteegitill

TP 183/1, 25.3.2004

Lactuca sativa L.

Aedsalat

TP 13/3, 21.3.2007

Lycopersicon esculentum Mill.

Tomat

TP 44/3, 21.3.2007

Petroselinum crispum (Mill.) Nyman ex A. W. Hill

Petersell

TP 136/1, 21.3.2007

Phaseolus coccineus L.

Õisuba

TP 9/1, 21.3.2007

Phaseolus vulgaris L.

Põõsasaeduba ja lattuba

TP 12/2, 1.12.2005

Pisum sativum L. (partim)

Kortsteraline hernes, siledateraline hernes ja suhkruhernes

TP 7/1, 6.11.2003

Raphanus sativus L.

Redis

TP 64/1, 27.3.2002

Spinacia oleracea L.

Aedspinat

TP 55/1, 27.3.2002

Valerianella locusta (L.) Laterr.

Põldkännak

TP 75/2, 21.3.2007

Vicia faba L. (partim)

Põlduba

TP Broadbean/1, 25.3.2004

Zea mays L. (partim)

Suhkrumais ja lõhenev mais

TP 2/2, 15.11.2001

Nimetatud protokollide tekst on kättesaadav Ühenduse Sordiameti veebilehel (www.cpvo.europa.eu).

II LISA

Nende artikli 1 lõike 2 punktis b osutatud liikide loetelu, mis peavad vastama UPOVi kontrollisuunistele

| Teaduslik nimi | Tavanimetus | UPOVi suunis |
| --- | --- | --- |
| Allium fistulosum L. | Talisibul | TG/161/3, 1.4.1998 |
| Allium schoenoprasum L. | Murulauk | TG/198/1, 9.4.2003 |
| Apium graveolens L. | Seller | TG/82/4, 17.4.2002 |
| Apium graveolens L. | Juurseller | TG/74/4 corr., 17.4.2002 + 5.4.2006 |
| Beta vulgaris L. | Lehtpeet e mangold | TG/106/4, 31.3.2004 |
| Beta vulgaris L. | Söögipeet, sh peedisort „Cheltenham” | TG/60/6, 18.10.1996 |
| Brassica oleracea L. | Lehtkapsas | TG/90/6, 31.3.2004 |
| Brassica rapa L. | Hiina kapsas | TG/105/4, 9.4.2003 |
| Brassica rapa L. | Naeris | TG/37/10, 4.4.2001 |
| Cichorium intybus L. | Punasigur e radicchio | TG/154/3, 18.10.1996 |
| Cucurbita maxima Duchesne | Kõrvits | TG/155/4, 14.3.2007 |
| Raphanus sativus L. | Mustrõigas | TG/63/6, 24.3.1999 |
| Rheum rhabarbarum L. | Kurdlehine rabarber | TG/62/6, 24.3.1999 |
| Scorzonera hispanica L. | Mustjuur | TG/116/3, 21.10.1988 |
| Solanum melongena L. | Baklažaan | TG/117/4, 17.4.2002 |

Teaduslik nimi

Tavanimetus

UPOVi suunis

Allium fistulosum L.

Talisibul

TG/161/3, 1.4.1998

Allium schoenoprasum L.

Murulauk

TG/198/1, 9.4.2003

Apium graveolens L.

Seller

TG/82/4, 17.4.2002

Apium graveolens L.

Juurseller

TG/74/4 corr., 17.4.2002 + 5.4.2006

Beta vulgaris L.

Lehtpeet e mangold

TG/106/4, 31.3.2004

Beta vulgaris L.

Söögipeet, sh peedisort „Cheltenham”

TG/60/6, 18.10.1996

Brassica oleracea L.

Lehtkapsas

TG/90/6, 31.3.2004

Brassica rapa L.

Hiina kapsas

TG/105/4, 9.4.2003

Brassica rapa L.

Naeris

TG/37/10, 4.4.2001

Cichorium intybus L.

Punasigur e radicchio

TG/154/3, 18.10.1996

Cucurbita maxima Duchesne

Kõrvits

TG/155/4, 14.3.2007

Raphanus sativus L.

Mustrõigas

TG/63/6, 24.3.1999

Rheum rhabarbarum L.

Kurdlehine rabarber

TG/62/6, 24.3.1999

Scorzonera hispanica L.

Mustjuur

TG/116/3, 21.10.1988

Solanum melongena L.

Baklažaan

TG/117/4, 17.4.2002

Nimetatud suuniste tekst on kättesaadav UPOVi veebilehel (www.upov.int).

---

II EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Komisjon

| 27.7.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 195/36 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 195/36

---

KOMISJONI OTSUS,

21. märts 2007,

riigiabi C 21/06 (ex N 635/05) kohta, mida Slovaki Vabariik kavatseb anda laevatehasele Slovenské lodenice Komárno

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 1182 all)

(Ainult slovakikeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/529/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 88 lõike 2 esimest lõiku,

olles teinud huvitatud isikutele ettepaneku esitada oma märkused eelnimetatud sätete kohaselt (1) ja võttes neid märkusi arvesse,

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

| (1) | Slovaki Vabariik teavitas 9. detsembri 2005. aasta kirjaga (registreeritud 14. detsembril 2005) komisjoni oma kavatsusest anda investeeringuteks ettenähtud regionaalabi laevatehasele Slovenské lodenice Komárno. Komisjon palus Slovaki Vabariigilt teavet oma 23. detsembri 2005. aasta ja 27. veebruari 2006. aasta kirjades, millele viimane vastas 26. jaanuari 2006 aasta ja 23. märtsi 2006. aasta kirjades (registreeritud vastavalt 31. jaanuaril 2006 ja 4. aprillil 2006). |
| --- | --- |

(1)

Slovaki Vabariik teavitas 9. detsembri 2005. aasta kirjaga (registreeritud 14. detsembril 2005) komisjoni oma kavatsusest anda investeeringuteks ettenähtud regionaalabi laevatehasele Slovenské lodenice Komárno. Komisjon palus Slovaki Vabariigilt teavet oma 23. detsembri 2005. aasta ja 27. veebruari 2006. aasta kirjades, millele viimane vastas 26. jaanuari 2006 aasta ja 23. märtsi 2006. aasta kirjades (registreeritud vastavalt 31. jaanuaril 2006 ja 4. aprillil 2006).

| (2) | Komisjon teavitas oma 7. juuni 2006. aasta kirjaga Slovaki Vabariiki sellest, et on otsustanud algatada kõnealuse abi suhtes EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikega 2 ette nähtud menetluse. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon teavitas oma 7. juuni 2006. aasta kirjaga Slovaki Vabariiki sellest, et on otsustanud algatada kõnealuse abi suhtes EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikega 2 ette nähtud menetluse.

| (3) | Komisjoni otsus algatada EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikega 2 ette nähtud menetlus avaldati Euroopa Liidu Teatajas. (2) Komisjon tegi huvitatud pooltele ettepaneku esitada meetme kohta oma märkused. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni otsus algatada EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikega 2 ette nähtud menetlus avaldati Euroopa Liidu Teatajas. (2) Komisjon tegi huvitatud pooltele ettepaneku esitada meetme kohta oma märkused.

| (4) | Slovaki Vabariik esitas oma kirjas (registreeritud 12. juulil 2006) abisaaja Slovenské lodenice Komárno märkused. Seoses sellega, et need märkused saatis komisjonile Slovaki Vabariik, leiab komisjon, et liikmesriigil on olnud võimalus reageerida abisaaja märkustele. Slovaki Vabariik ei esitanud ühtegi täiendavat märkust. Komisjon palus oma 30. oktoobri 2006. aasta kirjas Slovaki Vabariigil kinnitada, et ta on abisaaja märkusi õigesti mõistnud. Abisaaja esitas 14. detsembri 2006. aasta kohtumisel täiendavad selgitused. Slovaki Vabariik vastas komisjoni 30. oktoobril 2006. aastal esitatud palvele oma 10. jaanuari 2007. aasta kirjaga (registreeritud samal päeval), milles ta kinnitab abisaaja poolt eespool nimetatud kohtumisel antud selgitusi. |
| --- | --- |

(4)

Slovaki Vabariik esitas oma kirjas (registreeritud 12. juulil 2006) abisaaja Slovenské lodenice Komárno märkused. Seoses sellega, et need märkused saatis komisjonile Slovaki Vabariik, leiab komisjon, et liikmesriigil on olnud võimalus reageerida abisaaja märkustele. Slovaki Vabariik ei esitanud ühtegi täiendavat märkust. Komisjon palus oma 30. oktoobri 2006. aasta kirjas Slovaki Vabariigil kinnitada, et ta on abisaaja märkusi õigesti mõistnud. Abisaaja esitas 14. detsembri 2006. aasta kohtumisel täiendavad selgitused. Slovaki Vabariik vastas komisjoni 30. oktoobril 2006. aastal esitatud palvele oma 10. jaanuari 2007. aasta kirjaga (registreeritud samal päeval), milles ta kinnitab abisaaja poolt eespool nimetatud kohtumisel antud selgitusi.

2.   ABI ÜKSIKASJALIK KIRJELDUS

2.1.   Asjaomane ettevõtja

| (5) | Abisaaja on Slovaki laevaehitusettevõte aktsiaselts Slovenské lodenice Komárno (SLK), mis asub Bratislavas Doonau jõe ääres EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti a kohase regionaalabi saamise tingimustele vastavas piirkonnas. Ettevõte asutati 2000. aastal ning selle omanikud on Euram Bank AG Vienna (70 %) ja riik (30 %). Euram Bank AG Vienna sai peamiseks aktsionäriks kahe kapitalisüsti tulemusel 2003. aastal. SLK on suurettevõte, mille käive on 1,424 miljardit Slovakkia krooni (3) (2004. aastal) ja töötajate arv 910 (2005. aastal). Pärast osalist erastamist 2003. aastal kolmekordistas ettevõte oma toodangut (kompenseeritud kogumahutavuse (CGT) järgi) ning teenis 2004. aastal kasumit 26 miljonit Slovakkia krooni. Ettevõte ei ole rahalistes raskustes. |
| --- | --- |

(5)

Abisaaja on Slovaki laevaehitusettevõte aktsiaselts Slovenské lodenice Komárno (SLK), mis asub Bratislavas Doonau jõe ääres EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti a kohase regionaalabi saamise tingimustele vastavas piirkonnas. Ettevõte asutati 2000. aastal ning selle omanikud on Euram Bank AG Vienna (70 %) ja riik (30 %). Euram Bank AG Vienna sai peamiseks aktsionäriks kahe kapitalisüsti tulemusel 2003. aastal. SLK on suurettevõte, mille käive on 1,424 miljardit Slovakkia krooni (3) (2004. aastal) ja töötajate arv 910 (2005. aastal). Pärast osalist erastamist 2003. aastal kolmekordistas ettevõte oma toodangut (kompenseeritud kogumahutavuse (CGT) järgi) ning teenis 2004. aastal kasumit 26 miljonit Slovakkia krooni. Ettevõte ei ole rahalistes raskustes.

| (6) | SLK toodab kuni 6 000 tonnise kandevõimega väikseid merekonteinerlaevu ja puistlastilaevu. Vastavalt Slovaki Vabariigi esitatud teabele on turuliidrid Dameni laevatehased Madalmaades ja Flensburgi laevatehased Saksamaal, kus toodetakse 4 000 kuni 20 000 tonnise kandevõimega laevu. Stocznia Północna laevatehas Poolas on samuti spetsialiseerunud sama suurusega konteinerlaevade ehitamisele. SLK ei tegele merelaevade remondi ega ümberehitamisega. SLK kogu toodang läheb Euroopa Liidu liikmesriikidesse. |
| --- | --- |

(6)

SLK toodab kuni 6 000 tonnise kandevõimega väikseid merekonteinerlaevu ja puistlastilaevu. Vastavalt Slovaki Vabariigi esitatud teabele on turuliidrid Dameni laevatehased Madalmaades ja Flensburgi laevatehased Saksamaal, kus toodetakse 4 000 kuni 20 000 tonnise kandevõimega laevu. Stocznia Północna laevatehas Poolas on samuti spetsialiseerunud sama suurusega konteinerlaevade ehitamisele. SLK ei tegele merelaevade remondi ega ümberehitamisega. SLK kogu toodang läheb Euroopa Liidu liikmesriikidesse.

2.2.   Investeerimisprojekt

| (7) | SLK kavatseb aastatel 2006 kuni 2008 teostada investeerimisprojekti nimetuse all „SLK tehnilise baasi ajakohastamine”. Projekti eesmärk on ettevõtte toodangu ajakohastamine. Investeerimisprojekt koosneb üheksast allprojektist (SP 01 kuni SP 09), mille kirjeldused on esitatud allpool. Kirjeldustes on arvesse võetud abisaaja poolt pärast ametliku uurimismenetluse algust esitatud märkusi, millel oli oluline tähtsus investeeringu olemuse selgitamisel.






  — | SP 01 – Tootmisvaldkondade laiendamine: uue rööbastee ehitamine laevatehase territooriumile, mis kohandatakse uueks laevaosade koosterajatiseks, kuhu laevatehas ostab 50tonnise tõstejõuga kraana. Seda laevatehase osa ei ole tänaseni kasutatud tootmiseks, vaid laopinnana. Investeeringu maksumus on kuni 39 825 658 Slovakkia krooni. |
| --- | --- | --- |

(7)

SLK kavatseb aastatel 2006 kuni 2008 teostada investeerimisprojekti nimetuse all „SLK tehnilise baasi ajakohastamine”. Projekti eesmärk on ettevõtte toodangu ajakohastamine. Investeerimisprojekt koosneb üheksast allprojektist (SP 01 kuni SP 09), mille kirjeldused on esitatud allpool. Kirjeldustes on arvesse võetud abisaaja poolt pärast ametliku uurimismenetluse algust esitatud märkusi, millel oli oluline tähtsus investeeringu olemuse selgitamisel.

—

SP 01 – Tootmisvaldkondade laiendamine: uue rööbastee ehitamine laevatehase territooriumile, mis kohandatakse uueks laevaosade koosterajatiseks, kuhu laevatehas ostab 50tonnise tõstejõuga kraana. Seda laevatehase osa ei ole tänaseni kasutatud tootmiseks, vaid laopinnana. Investeeringu maksumus on kuni 39 825 658 Slovakkia krooni.

| — | SP 02 – Terase automaatse eeltöötlussüsteemina kasutatava kamberpihusti ostmine ja paigaldamine. Investeeringu eesmärk on kiirendada terasplaatide puhastusprotsessi. Uuel kamberpihustil on mitmeid eeliseid olemasoleva rajatise ees: suurem töötlemiskiirus, oluliselt madalam abrasiivmaterjali ja energia tarbimine ning suurem keskkonnasõbralikkus. Terase automaatse eeltöötlussüsteemi teoreetiline võimsus kasvab 12 450 tonnilt 15 700 tonnile. Investeeringu maksumus on kuni 17 500 000 Slovakkia krooni. |
| --- | --- |

—

SP 02 – Terase automaatse eeltöötlussüsteemina kasutatava kamberpihusti ostmine ja paigaldamine. Investeeringu eesmärk on kiirendada terasplaatide puhastusprotsessi. Uuel kamberpihustil on mitmeid eeliseid olemasoleva rajatise ees: suurem töötlemiskiirus, oluliselt madalam abrasiivmaterjali ja energia tarbimine ning suurem keskkonnasõbralikkus. Terase automaatse eeltöötlussüsteemi teoreetiline võimsus kasvab 12 450 tonnilt 15 700 tonnile. Investeeringu maksumus on kuni 17 500 000 Slovakkia krooni.

| — | SP 03 – Energiajaotussüsteemi paigaldamine rööbasteedele 4 ja 5: rööbasteid 4 ja 5 kasutatakse praegu laevaosade ehituseks ja koostetöödeks. Tehasesse ehitatakse kuus uut energiajaotuspunkti (atsetüleeni, hapniku ja suruõhu jaoks), millega rajatis ajakohastatakse. Investeeringu maksumus on 6 500 000 Slovakkia krooni. |
| --- | --- |

—

SP 03 – Energiajaotussüsteemi paigaldamine rööbasteedele 4 ja 5: rööbasteid 4 ja 5 kasutatakse praegu laevaosade ehituseks ja koostetöödeks. Tehasesse ehitatakse kuus uut energiajaotuspunkti (atsetüleeni, hapniku ja suruõhu jaoks), millega rajatis ajakohastatakse. Investeeringu maksumus on 6 500 000 Slovakkia krooni.

| — | SP 04 – Energiajaotussüsteemi paigaldamine kaile, kus toimub tootmisprotsessi lõppfaas: kaile ehitatakse uued jaotuskanalid ja kaheksa jaotuspunkti (atsetüleeni, hapniku, suruõhu ja elektrienergia jaoks). Eesmärk on vahetada välja olemasolev aeglane ja kulukas süsteem, kus atsetüleen, hapnik ja suruõhk saadakse balloonidest. Investeeringu maksumus on kuni 3 500 000 Slovakkia krooni. |
| --- | --- |

—

SP 04 – Energiajaotussüsteemi paigaldamine kaile, kus toimub tootmisprotsessi lõppfaas: kaile ehitatakse uued jaotuskanalid ja kaheksa jaotuspunkti (atsetüleeni, hapniku, suruõhu ja elektrienergia jaoks). Eesmärk on vahetada välja olemasolev aeglane ja kulukas süsteem, kus atsetüleen, hapnik ja suruõhk saadakse balloonidest. Investeeringu maksumus on kuni 3 500 000 Slovakkia krooni.

| — | SP 05 – Horisontaalne puurimisseade: W 100 tüüpi horisontaalse puurimisseadme soetamine. Tänaseni on SLK rentinud vanemat tüüpi seadet (W 75). W 100 tüüpi seade on kaasaegsem oma tehniliste tingimuste poolest. Sellega saab töödelda rohkem erinevaid osi ja tunduvalt tõhusamalt (rohkem pöördeid minutis). Investeeringu maksumus on kuni 6 000 000 Slovakkia krooni. |
| --- | --- |

—

SP 05 – Horisontaalne puurimisseade: W 100 tüüpi horisontaalse puurimisseadme soetamine. Tänaseni on SLK rentinud vanemat tüüpi seadet (W 75). W 100 tüüpi seade on kaasaegsem oma tehniliste tingimuste poolest. Sellega saab töödelda rohkem erinevaid osi ja tunduvalt tõhusamalt (rohkem pöördeid minutis). Investeeringu maksumus on kuni 6 000 000 Slovakkia krooni.

| — | SP 06 – Materjalilõikustsehh: hüdrauliliste tõstepukkide soetamine. Tänaseni on kasutatud alternatiivset vähemtõhusat tehnoloogiat. Investeeringu maksumus on kuni 2 000 000 Slovakkia krooni. |
| --- | --- |

—

SP 06 – Materjalilõikustsehh: hüdrauliliste tõstepukkide soetamine. Tänaseni on kasutatud alternatiivset vähemtõhusat tehnoloogiat. Investeeringu maksumus on kuni 2 000 000 Slovakkia krooni.

| — | SP 07 – Kvaliteedikontrolli täiustamine: laevakere kontrollmõõtmine tootmise ajal; töö kvaliteedi kontrollimine pärast üksikuid tööoperatsioone; värvi ja materjalide mõõtmiseks ettenähtud teisaldatava röntgenaparaadi ostmine; terasplaatide paksuse mõõtmiseks mõeldud ultraheliaparaadi ja sondeerimisseadme soetamine. Investeeringu maksumus on kuni 2 000 000 Slovakkia krooni. |
| --- | --- |

—

SP 07 – Kvaliteedikontrolli täiustamine: laevakere kontrollmõõtmine tootmise ajal; töö kvaliteedi kontrollimine pärast üksikuid tööoperatsioone; värvi ja materjalide mõõtmiseks ettenähtud teisaldatava röntgenaparaadi ostmine; terasplaatide paksuse mõõtmiseks mõeldud ultraheliaparaadi ja sondeerimisseadme soetamine. Investeeringu maksumus on kuni 2 000 000 Slovakkia krooni.

| — | SP 08 – Transpordivahendite pargi uuendamine: platvormveok, kahveltõstuk, pliist veoaku laadija. Investeeringu maksumus on kuni 2 000 000 Slovakkia krooni. |
| --- | --- |

—

SP 08 – Transpordivahendite pargi uuendamine: platvormveok, kahveltõstuk, pliist veoaku laadija. Investeeringu maksumus on kuni 2 000 000 Slovakkia krooni.

| — | SP 09 – Alumiiniumi ja roostevaba terase keevitustsehhid: elektrilukkude valmistamise tsehh, torukeevituse tsehh. Nende kahe tsehhi töö tellitakse praegu allhanke korras. Investeeringu maksumus on kuni 1 000 000 Slovakkia krooni. |
| --- | --- |

—

SP 09 – Alumiiniumi ja roostevaba terase keevitustsehhid: elektrilukkude valmistamise tsehh, torukeevituse tsehh. Nende kahe tsehhi töö tellitakse praegu allhanke korras. Investeeringu maksumus on kuni 1 000 000 Slovakkia krooni.

| (8) | Investeeringu kogumaksumus on kuni 80 325 658 Slovakkia krooni ja see summa vastab kuludele, millele võib anda investeeringuteks ettenähtud regionaalabi. Need kulud sisaldavad masinate ja rajatiste soetamise kulu. Abikõlblike investeerimiskulude ajaldatud väärtus on 76 100 000 Slovakkia krooni (diskontomäär 7,55 %). Kulud on jaotatud erinevatele aastatele järgmiselt:
  Tabel 1
  Abikõlblike kulude nüüdisväärtus







  Aasta | Abikõlblikud kulud | Abikõlblike kulude nüüdisväärtus |
| --- | --- | --- | --- |
| 2006 | 31 164 000 | 31 164 000 |
| 2007 | 37 295 658 | 34 677 506 |
| 2008 | 11 866 000 | 10 258 494 |
| Kokku | 80 325 658 | 76 100 000 |

(8)

Investeeringu kogumaksumus on kuni 80 325 658 Slovakkia krooni ja see summa vastab kuludele, millele võib anda investeeringuteks ettenähtud regionaalabi. Need kulud sisaldavad masinate ja rajatiste soetamise kulu. Abikõlblike investeerimiskulude ajaldatud väärtus on 76 100 000 Slovakkia krooni (diskontomäär 7,55 %). Kulud on jaotatud erinevatele aastatele järgmiselt:

Tabel 1

Abikõlblike kulude nüüdisväärtus

Aasta

Abikõlblikud kulud

Abikõlblike kulude nüüdisväärtus

2006

31 164 000

31 164 000

2007

37 295 658

34 677 506

2008

11 866 000

10 258 494

Kokku

80 325 658

76 100 000

| (9) | Vastavalt Slovaki Vabariigi esitatud teabele on allprojektid SP 02 kuni SP 09 eraldiseisvad projektid, mille SLK teostab isegi juhul, kui allprojekt SP 01 jääb ellu viimata. |
| --- | --- |

(9)

Vastavalt Slovaki Vabariigi esitatud teabele on allprojektid SP 02 kuni SP 09 eraldiseisvad projektid, mille SLK teostab isegi juhul, kui allprojekt SP 01 jääb ellu viimata.

| (10) | Investeerimisprojekt tõstab laevatehase tehnilist võimsust 2009. aastaks 24 000 kompenseeritud kogumahutavuselt 28 500 kompenseeritud kogumahutavusele, mis tähendab tootmismahu kasvu kuni kahe laeva võrra aastas. Muud projekti teostamisega kaasnevad mõjud on tootmistsükli lühenemine, kulude kokkuhoid ja kvaliteedi paranemine. Laevatehase tootlikkus kasvab aastaks 2009 praeguselt 67 inimtunnilt 58 inimtunnile kompenseeritud kogumahutavuse kohta, kus on arvestatud ka allhanke korras tellitud tööd. |
| --- | --- |

(10)

Investeerimisprojekt tõstab laevatehase tehnilist võimsust 2009. aastaks 24 000 kompenseeritud kogumahutavuselt 28 500 kompenseeritud kogumahutavusele, mis tähendab tootmismahu kasvu kuni kahe laeva võrra aastas. Muud projekti teostamisega kaasnevad mõjud on tootmistsükli lühenemine, kulude kokkuhoid ja kvaliteedi paranemine. Laevatehase tootlikkus kasvab aastaks 2009 praeguselt 67 inimtunnilt 58 inimtunnile kompenseeritud kogumahutavuse kohta, kus on arvestatud ka allhanke korras tellitud tööd.

| (11) | Investeeringu tulemusel luuakse tehases endas 140 uut töökohta (sealhulgas 112 tootmisega otseselt seotud töökohta, 20 teenindavat töökohta ja 8 kontoritöökohta) ning 50 kaudselt seotud töökohta piirkonnas, kus tööpuuduse tase on 14 %. Pärast allprojekti SP 09 teostamist luuakse suur osa tootmisega otseselt seotud töökohtadest allhankest loobumise teel (in-sourcing). Pärast investeeringut suureneb kasutada olevate inimtundide arv 1 590 300 tunnilt 1 653 200 tunnile. |
| --- | --- |

(11)

Investeeringu tulemusel luuakse tehases endas 140 uut töökohta (sealhulgas 112 tootmisega otseselt seotud töökohta, 20 teenindavat töökohta ja 8 kontoritöökohta) ning 50 kaudselt seotud töökohta piirkonnas, kus tööpuuduse tase on 14 %. Pärast allprojekti SP 09 teostamist luuakse suur osa tootmisega otseselt seotud töökohtadest allhankest loobumise teel (in-sourcing). Pärast investeeringut suureneb kasutada olevate inimtundide arv 1 590 300 tunnilt 1 653 200 tunnile.

| (12) | Abisaaja teatas, et ta säilitab investeeringu tulemused vähemalt viieks aastaks. SLK taotles abi oma 10. oktoobril 2005. aasta kirjaga. Investeeringu teostamine algas 2006. aastal. |
| --- | --- |

(12)

Abisaaja teatas, et ta säilitab investeeringu tulemused vähemalt viieks aastaks. SLK taotles abi oma 10. oktoobril 2005. aasta kirjaga. Investeeringu teostamine algas 2006. aastal.

2.3.   Kõnealune meede

| (13) | Teavitatud meetme raames kustutatakse sotsiaalkindlustusasutuse trahv, mis määrati SLK-le seoses sotsiaalkindlustusmaksete mittetähtaegse tasumise eest ajavahemikus 31. oktoober 2003 kuni 31. märts 2004. Kustutatava võla summa on kokku 17 117 957 Slovakkia krooni. Sotsiaalkindlustusasutus ei kustuta võlga enne komisjonilt heakskiidu saamist. Abi ajaldatud väärtus on 17 117 957 Slovakkia krooni, mis moodustab 22,49 % abikõlblikest kuludest. |
| --- | --- |

(13)

Teavitatud meetme raames kustutatakse sotsiaalkindlustusasutuse trahv, mis määrati SLK-le seoses sotsiaalkindlustusmaksete mittetähtaegse tasumise eest ajavahemikus 31. oktoober 2003 kuni 31. märts 2004. Kustutatava võla summa on kokku 17 117 957 Slovakkia krooni. Sotsiaalkindlustusasutus ei kustuta võlga enne komisjonilt heakskiidu saamist. Abi ajaldatud väärtus on 17 117 957 Slovakkia krooni, mis moodustab 22,49 % abikõlblikest kuludest.

| (14) | Ülejäänud kulud finantseeritakse SLK oma vahenditest (19 025 000 Slovakkia krooni) ja erapangast saadud laenust (39 957 043 Slovakkia krooni). |
| --- | --- |

(14)

Ülejäänud kulud finantseeritakse SLK oma vahenditest (19 025 000 Slovakkia krooni) ja erapangast saadud laenust (39 957 043 Slovakkia krooni).

3.   OTSUS EÜ ASUTAMISLEPINGU ARTIKLI 88 LÕIKEGA 2 ETTE NÄHTUD MENETLUSE ALGATAMISE KOHTA

| (15) | Komisjon alustas ametlikku uurimismenetlust järgmistel põhjustel. Esiteks kahtles komisjon, kas allprojektide SP 01, SP 05 ja SP 09 puhul on tegemist investeeringutega olemasoleva tehase ajakohastamiseks eesmärgiga suurendada olemasolevate rajatiste tootlikkust ja kas need investeeringud on seega regionaalabi saamiseks kõlblikud. |
| --- | --- |

(15)

Komisjon alustas ametlikku uurimismenetlust järgmistel põhjustel. Esiteks kahtles komisjon, kas allprojektide SP 01, SP 05 ja SP 09 puhul on tegemist investeeringutega olemasoleva tehase ajakohastamiseks eesmärgiga suurendada olemasolevate rajatiste tootlikkust ja kas need investeeringud on seega regionaalabi saamiseks kõlblikud.

| (16) | Komisjon kahtles eriti, kas allprojekt SP 01, mille eesmärk on väidetavalt täiendava tootmisvõimsuse loomine, on siiski mõeldud ka tehases juba olemas olevate rajatiste tootlikkuse suurendamiseks. |
| --- | --- |

(16)

Komisjon kahtles eriti, kas allprojekt SP 01, mille eesmärk on väidetavalt täiendava tootmisvõimsuse loomine, on siiski mõeldud ka tehases juba olemas olevate rajatiste tootlikkuse suurendamiseks.

| (17) | Komisjon kahtlustas ka, et kuna allprojekt SP 05 hõlmab üksnes renditud seadmete väljavahetamist ettevõtte enda seadmete vastu, ei saavutata investeeringuga ilmselt efektiivsuse kasvu. Komisjonil olid samad kahtlused ka seoses allprojektiga SP 09. |
| --- | --- |

(17)

Komisjon kahtlustas ka, et kuna allprojekt SP 05 hõlmab üksnes renditud seadmete väljavahetamist ettevõtte enda seadmete vastu, ei saavutata investeeringuga ilmselt efektiivsuse kasvu. Komisjonil olid samad kahtlused ka seoses allprojektiga SP 09.

| (18) | Teiseks kahtles komisjon, kas allprojektid SP 01, SP 02 ja SP 03 on regionaalabi saamiseks kõlblikud, kuna projektide tulemusel ilmselt suureneb abisaaja tehniline võimsus. Komisjon jõudis järeldusele, et investeeringuabi mõju tehase võimsusele tuleb täiendavalt analüüsida. |
| --- | --- |

(18)

Teiseks kahtles komisjon, kas allprojektid SP 01, SP 02 ja SP 03 on regionaalabi saamiseks kõlblikud, kuna projektide tulemusel ilmselt suureneb abisaaja tehniline võimsus. Komisjon jõudis järeldusele, et investeeringuabi mõju tehase võimsusele tuleb täiendavalt analüüsida.

| (19) | Kolmandaks tekkis komisjonil seoses kahtlustega, kas investeerimisprojekti üksikud osad on regionaalabi saamiseks kõlblikud, ka kahtlus, kas abi maksimaalse lubatud osatähtsuse nõudest on kinni peetud. |
| --- | --- |

(19)

Kolmandaks tekkis komisjonil seoses kahtlustega, kas investeerimisprojekti üksikud osad on regionaalabi saamiseks kõlblikud, ka kahtlus, kas abi maksimaalse lubatud osatähtsuse nõudest on kinni peetud.

| (20) | Lõpuks jõudis komisjon esmasele järeldusele, et olemasoleva teabe alusel vastavad ülejäänud allprojektid laevaehituse riigiabi raamistikus (edaspidi „raamistik”) (4) sätestatud abikõlblikkuse kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(20)

Lõpuks jõudis komisjon esmasele järeldusele, et olemasoleva teabe alusel vastavad ülejäänud allprojektid laevaehituse riigiabi raamistikus (edaspidi „raamistik”) (4) sätestatud abikõlblikkuse kriteeriumidele.

4.   ABISAAJA MÄRKUSED

| (21) | Pärast ametliku uurimismenetluse algatamist esitas abisaaja oma vastuväidetes täiendavaid selgitusi investeerimisprojekti põhjenduste ja mõju kohta. |
| --- | --- |

(21)

Pärast ametliku uurimismenetluse algatamist esitas abisaaja oma vastuväidetes täiendavaid selgitusi investeerimisprojekti põhjenduste ja mõju kohta.

| (22) | Abisaaja selgitas, et investeerimisprojekti peamine põhjendus on tehase praegune ebasobiv ülesehitus, mis muudab tehase sõltuvaks loodustingimustest, st Doonau veetasemest. Praegu pannakse laevakere detaile kokku nii kinnistes tootmishallides kui ka välitingimustes rööbasteedel 4 ja 5. Praeguse tehase ülesehituse probleemiks on see, et laevaosade suurust piirab ühelt poolt tootmishallide kõrgus ja teiselt poolt kraana tõstejõud rööbasteedel 4 ja 5 (27 t). Sellel on kaks tagajärge. Esiteks tuleb suuremad detailid osaliselt kokku panna vee peal. Teiseks ei ole detailid sageli sobiva suurusega varustuse, eelkõige torustiku paigaldamiseks. Seepärast teostatakse need tööd vee peal alles pärast laevakere valmimist, mis on ebaefektiivne. |
| --- | --- |

(22)

Abisaaja selgitas, et investeerimisprojekti peamine põhjendus on tehase praegune ebasobiv ülesehitus, mis muudab tehase sõltuvaks loodustingimustest, st Doonau veetasemest. Praegu pannakse laevakere detaile kokku nii kinnistes tootmishallides kui ka välitingimustes rööbasteedel 4 ja 5. Praeguse tehase ülesehituse probleemiks on see, et laevaosade suurust piirab ühelt poolt tootmishallide kõrgus ja teiselt poolt kraana tõstejõud rööbasteedel 4 ja 5 (27 t). Sellel on kaks tagajärge. Esiteks tuleb suuremad detailid osaliselt kokku panna vee peal. Teiseks ei ole detailid sageli sobiva suurusega varustuse, eelkõige torustiku paigaldamiseks. Seepärast teostatakse need tööd vee peal alles pärast laevakere valmimist, mis on ebaefektiivne.

| (23) | Asjaolu, et montaaži- ja seadmestustööd tuleb vähemalt osaliselt teostada vee peal, muudab tehase väga tundlikuks Doonau veetaseme ja loodustingimuste suhtes. Kui veetase on madal, tuleb tootmine katkestada, kuna tootmishallides (kõrguse ja ruumi piiratus) või olemasolevates välirajatistes (kraana piiratud võimsus) ei ole tehniliselt võimalik montaažitöid jätkata. |
| --- | --- |

(23)

Asjaolu, et montaaži- ja seadmestustööd tuleb vähemalt osaliselt teostada vee peal, muudab tehase väga tundlikuks Doonau veetaseme ja loodustingimuste suhtes. Kui veetase on madal, tuleb tootmine katkestada, kuna tootmishallides (kõrguse ja ruumi piiratus) või olemasolevates välirajatistes (kraana piiratud võimsus) ei ole tehniliselt võimalik montaažitöid jätkata.

| (24) | Nimetatud probleemi aitavad lahendada allprojektid SP 01 ja SP 03. Investeeringuga luuakse täiendav montaaživõimsus, mis võimaldab tehasel toota suuremaid detaile. Välimontaažitööde võimsust tõstetakse uue rajatise ehitamisega rööbasteele 8, mis on varustatud 50tonnise tõstejõuga kraanaga, mis vastab paigalduskai kraana võimsusele. Sel viisil muudetakse tootmisprotsess sujuvamaks. Lisaks sellele uuendatakse montaaživõimsust rööbasteedel 4 ja 5. |
| --- | --- |

(24)

Nimetatud probleemi aitavad lahendada allprojektid SP 01 ja SP 03. Investeeringuga luuakse täiendav montaaživõimsus, mis võimaldab tehasel toota suuremaid detaile. Välimontaažitööde võimsust tõstetakse uue rajatise ehitamisega rööbasteele 8, mis on varustatud 50tonnise tõstejõuga kraanaga, mis vastab paigalduskai kraana võimsusele. Sel viisil muudetakse tootmisprotsess sujuvamaks. Lisaks sellele uuendatakse montaaživõimsust rööbasteedel 4 ja 5.

| (25) | Seega viiakse osa laevaosade ehitusest tootmishallidest välja. Vanasti olid tootmishallid ülekoormatud, kui Doonau veetase oli liiga madal vee peal töötamiseks, ning selle tagajärjel tuli tootmine katkestada. Vabanevat ruumi kasutatakse montaažihallides tootmisprotsessi sujuvamaks muutmiseks ning see võimaldab teostada tootmishallides peale montaažitööde ka muid töid, nagu näiteks värvimine, väiksemate laevadetailide tootmine jne. |
| --- | --- |

(25)

Seega viiakse osa laevaosade ehitusest tootmishallidest välja. Vanasti olid tootmishallid ülekoormatud, kui Doonau veetase oli liiga madal vee peal töötamiseks, ning selle tagajärjel tuli tootmine katkestada. Vabanevat ruumi kasutatakse montaažihallides tootmisprotsessi sujuvamaks muutmiseks ning see võimaldab teostada tootmishallides peale montaažitööde ka muid töid, nagu näiteks värvimine, väiksemate laevadetailide tootmine jne.

| (26) | Allprojekti SP 03 elluviimise tulemusel lüheneb jaotusvõrk, mille abil vähendatakse energiakadusid. |
| --- | --- |

(26)

Allprojekti SP 03 elluviimise tulemusel lüheneb jaotusvõrk, mille abil vähendatakse energiakadusid.

| (27) | Allprojektiga SP 02 seoses tõstis abisaaja esile efektiivsuse kasvu, mida võimaldab olemasoleva kamberpihusti väljavahetamine uue vastu. |
| --- | --- |

(27)

Allprojektiga SP 02 seoses tõstis abisaaja esile efektiivsuse kasvu, mida võimaldab olemasoleva kamberpihusti väljavahetamine uue vastu.

| (28) | Allprojekti SP 05 puhul kirjeldas abisaaja vana puurimisseadme tehnilisi tingimusi võrreldes eespool punktis 7 kirjeldatud uue seadmega. |
| --- | --- |

(28)

Allprojekti SP 05 puhul kirjeldas abisaaja vana puurimisseadme tehnilisi tingimusi võrreldes eespool punktis 7 kirjeldatud uue seadmega.

| (29) | Lõpuks selgitas abisaaja allprojektiga SP 09 seoses, et alumiiniumi ja roostevaba terase keevitustööde allhange muutub keeruliseks, kui toodetud detailide tehnilisi näitajaid muudetakse tootmisprotsessi käigus. Sellised muudatused paistavad olevat levinud, mistõttu oli abisaaja sageli täielikult sõltuv alltöövõtjate töögraafikust. Vajalike seadmete omamine annab abisaajale vajaliku paindlikkuse, et viivitamatult reageerida sellistele muudatustele ja selle tulemusel paraneb tööprotsess oluliselt (mitteterasest detailide tootmiskulud vähenevad 20 % võrra). See on oluline veel ka sellepärast, et alumiiniumist ja roostevabast terasest materjale kasutatakse järjest rohkem terase asemel. |
| --- | --- |

(29)

Lõpuks selgitas abisaaja allprojektiga SP 09 seoses, et alumiiniumi ja roostevaba terase keevitustööde allhange muutub keeruliseks, kui toodetud detailide tehnilisi näitajaid muudetakse tootmisprotsessi käigus. Sellised muudatused paistavad olevat levinud, mistõttu oli abisaaja sageli täielikult sõltuv alltöövõtjate töögraafikust. Vajalike seadmete omamine annab abisaajale vajaliku paindlikkuse, et viivitamatult reageerida sellistele muudatustele ja selle tulemusel paraneb tööprotsess oluliselt (mitteterasest detailide tootmiskulud vähenevad 20 % võrra). See on oluline veel ka sellepärast, et alumiiniumist ja roostevabast terasest materjale kasutatakse järjest rohkem terase asemel.

| (30) | Vastates komisjoni murele seoses sellega, et allprojektide SP 01, SP 02 ja SP 03 eesmärk on tehase tehnilise võimsuse suurendamine, väitis abisaaja, et tehnilise võimsuse suurenemine on üksnes nende investeeringutega saavutatava tootlikkuse paranemise tagajärg. Abisaaja kinnitas, et koguvõimsus suureneb 24 000 kompenseeritud kogumahutavuselt 28 500 kompenseeritud kogumahutavusele aastaks 2009, mis vastab keskmiselt kahe täiendava laeva tootmisele aastas sõltuvalt laeva suurusest ja liigist. Terasetöötlemise võimsus suureneb teoreetiliselt 12 450 tonnilt 15 700 tonnile. Kuid tegelikult jääb terasetöötlemise võimsus 12 450 tonnile tulenevalt pudelikaeladest tootmisprotsessi eelnevates etappides, mida on võimalik kõrvaldada üksnes väga suurte investeeringute abil, mida tehasel ei ole lähiajal kavas teha. |
| --- | --- |

(30)

Vastates komisjoni murele seoses sellega, et allprojektide SP 01, SP 02 ja SP 03 eesmärk on tehase tehnilise võimsuse suurendamine, väitis abisaaja, et tehnilise võimsuse suurenemine on üksnes nende investeeringutega saavutatava tootlikkuse paranemise tagajärg. Abisaaja kinnitas, et koguvõimsus suureneb 24 000 kompenseeritud kogumahutavuselt 28 500 kompenseeritud kogumahutavusele aastaks 2009, mis vastab keskmiselt kahe täiendava laeva tootmisele aastas sõltuvalt laeva suurusest ja liigist. Terasetöötlemise võimsus suureneb teoreetiliselt 12 450 tonnilt 15 700 tonnile. Kuid tegelikult jääb terasetöötlemise võimsus 12 450 tonnile tulenevalt pudelikaeladest tootmisprotsessi eelnevates etappides, mida on võimalik kõrvaldada üksnes väga suurte investeeringute abil, mida tehasel ei ole lähiajal kavas teha.

| (31) | Vastates komisjoni murele seoses sellega, et allprojektide SP 01, SP 05 ja SP 09 eesmärk ei ole olemasolevate rajatiste tootlikkuse parandamine, esitas abisaaja komisjonile arvud, mis tõestavad tootlikkuse tegelikku kasvu. Abisaaja kirjeldas kogutootlikkuse kasvu järgmiste näitajate abil: tootmistsükli lühenemine 20, 12 või 8 päeva võrra sõltuvalt laeva liigist; töömahu vähenemine umbes 12 000 inimtunni võrra laeva kohta; terase eeltöötlusseadme tootlikkuse suurenemine 14 % võrra töödeldud terase kogust arvestades (tonnides) tootmistöölise kohta (13,65 tonnilt 15,60 tonnile) ja 31 % võrra arvestades inimtunde töödeldud terase tonni kohta (127 inimtunnilt 97 inimtunnile). |
| --- | --- |

(31)

Vastates komisjoni murele seoses sellega, et allprojektide SP 01, SP 05 ja SP 09 eesmärk ei ole olemasolevate rajatiste tootlikkuse parandamine, esitas abisaaja komisjonile arvud, mis tõestavad tootlikkuse tegelikku kasvu. Abisaaja kirjeldas kogutootlikkuse kasvu järgmiste näitajate abil: tootmistsükli lühenemine 20, 12 või 8 päeva võrra sõltuvalt laeva liigist; töömahu vähenemine umbes 12 000 inimtunni võrra laeva kohta; terase eeltöötlusseadme tootlikkuse suurenemine 14 % võrra töödeldud terase kogust arvestades (tonnides) tootmistöölise kohta (13,65 tonnilt 15,60 tonnile) ja 31 % võrra arvestades inimtunde töödeldud terase tonni kohta (127 inimtunnilt 97 inimtunnile).

5.   SLOVAKI VABARIIGI MÄRKUSED

| (32) | Slovaki Vabariik saatis komisjonile abisaaja märkused ilma omapoolseid märkusi lisamata, mis tähendab, et ta toetab abisaaja seisukohti. |
| --- | --- |

(32)

Slovaki Vabariik saatis komisjonile abisaaja märkused ilma omapoolseid märkusi lisamata, mis tähendab, et ta toetab abisaaja seisukohti.

6.   HINNANG

6.1.   Riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses

| (33) | EÜ asutamislepingu artikli 87 lõikes 1 on sätestatud, et igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soosides teatavaid ettevõtjaid või teatavate kaupade tootmist, on ühisturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust. Euroopa Ühenduste kohtu kohtupraktika kohaselt on täidetud kaubanduse kahjustamise kriteerium, kui soodustatud ettevõtte majandustegevus hõlmab liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(33)

EÜ asutamislepingu artikli 87 lõikes 1 on sätestatud, et igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soosides teatavaid ettevõtjaid või teatavate kaupade tootmist, on ühisturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust. Euroopa Ühenduste kohtu kohtupraktika kohaselt on täidetud kaubanduse kahjustamise kriteerium, kui soodustatud ettevõtte majandustegevus hõlmab liikmesriikidevahelist kaubandust.

| (34) | Käesoleva juhtumi puhul võimaldab sotsiaalkindlustussüsteemi haldav keskasutus – riigi sotsiaalkindlustusasutus võla kustutamist. See tähendab, et finantsmeede hõlmab riigi ressursse ning on seega käsitletav riigiabina. Sotsiaalkindlustusasutusel on õigus loobuda trahvinõudest täielikult või osaliselt „põhjendatud juhtudel”. Seega on täidetud selektiivsuse kriteerium. Meede annab SLK-le finantsilise eelise, mida ta ei oleks turutingimustes saavutanud, kuna ta oleks pidanud tasuma trahvisumma. SLK toodab merelaevu. Et need tooted on kaubeldavad, ähvardab meede kahjustada konkurentsi ja kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust. Kuigi SLK tegutseb kuni 6 000tonnise kandevõimega väikelaevade turunišis, pakub ta potentsiaalset konkurentsi vähemalt väikestele Poola laevatehastele, Madalmaade Dameni laevatehasele ja Saksamaa Flensburgi laevatehasele. Järelikult on finantsmeede käsitletav riigiabina EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses ning seda tuleb ka vastavalt hinnata. |
| --- | --- |

(34)

Käesoleva juhtumi puhul võimaldab sotsiaalkindlustussüsteemi haldav keskasutus – riigi sotsiaalkindlustusasutus võla kustutamist. See tähendab, et finantsmeede hõlmab riigi ressursse ning on seega käsitletav riigiabina. Sotsiaalkindlustusasutusel on õigus loobuda trahvinõudest täielikult või osaliselt „põhjendatud juhtudel”. Seega on täidetud selektiivsuse kriteerium. Meede annab SLK-le finantsilise eelise, mida ta ei oleks turutingimustes saavutanud, kuna ta oleks pidanud tasuma trahvisumma. SLK toodab merelaevu. Et need tooted on kaubeldavad, ähvardab meede kahjustada konkurentsi ja kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust. Kuigi SLK tegutseb kuni 6 000tonnise kandevõimega väikelaevade turunišis, pakub ta potentsiaalset konkurentsi vähemalt väikestele Poola laevatehastele, Madalmaade Dameni laevatehasele ja Saksamaa Flensburgi laevatehasele. Järelikult on finantsmeede käsitletav riigiabina EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses ning seda tuleb ka vastavalt hinnata.

| (35) | Riigiabi kogusumma on 17 117 957 Slovakkia krooni. |
| --- | --- |

(35)

Riigiabi kogusumma on 17 117 957 Slovakkia krooni.

| (36) | Nagu ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses juba märgitud, otsustas komisjon loobuda hinnangu andmisest sellele, kas ajavahemiku 31. oktoober 2003 kuni 31. märts 2004 eest sotsiaalkindlustusmaksete sissenõudmisest loobumine on käsitletav riigiabina EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. See juhtum leidis aset enne Slovakkia ühinemist Euroopa Liiduga ning pärast seda selle kehtivus lõppes. Seepärast ei ole komisjonil õigust hinnata meetme kokkusobivust ühisturuga. Vastavalt esitatud andmetele maksis SLK ära kogu sotsiaalkindlustusmaksete võlgnevuse ajavahemiku 31. oktoobrist 2003 kuni 31. märtsini 2004 eest, mis on tegelikult vajalik tingimus trahvinõude tühistamiseks. |
| --- | --- |

(36)

Nagu ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses juba märgitud, otsustas komisjon loobuda hinnangu andmisest sellele, kas ajavahemiku 31. oktoober 2003 kuni 31. märts 2004 eest sotsiaalkindlustusmaksete sissenõudmisest loobumine on käsitletav riigiabina EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. See juhtum leidis aset enne Slovakkia ühinemist Euroopa Liiduga ning pärast seda selle kehtivus lõppes. Seepärast ei ole komisjonil õigust hinnata meetme kokkusobivust ühisturuga. Vastavalt esitatud andmetele maksis SLK ära kogu sotsiaalkindlustusmaksete võlgnevuse ajavahemiku 31. oktoobrist 2003 kuni 31. märtsini 2004 eest, mis on tegelikult vajalik tingimus trahvinõude tühistamiseks.

6.2.   Abi kokkusobivus: EÜ asutamislepingu artikli 87 lõikega 3 ette nähtud erand

| (37) | EÜ asutamislepingu artikli 87 lõigetes 2 ja 3 sätestatakse erandid sama artikli 87 lõikes 1 osutatud riigiabi kokkusobimatuse üldpõhimõttes. |
| --- | --- |

(37)

EÜ asutamislepingu artikli 87 lõigetes 2 ja 3 sätestatakse erandid sama artikli 87 lõikes 1 osutatud riigiabi kokkusobimatuse üldpõhimõttes.

| (38) | Komisjon andis välja raamistiku laevaehitusele antava riigiabi hindamiseks. Vastavalt raamistikule tähendab laevaehitus iseliikuvate kaubanduslike merelaevade ehitamist ühenduses. SLK tegevused kuuluvad selle määratluse alla ja neid tuleb seega hinnata raamistikuga kooskõlas. |
| --- | --- |

(38)

Komisjon andis välja raamistiku laevaehitusele antava riigiabi hindamiseks. Vastavalt raamistikule tähendab laevaehitus iseliikuvate kaubanduslike merelaevade ehitamist ühenduses. SLK tegevused kuuluvad selle määratluse alla ja neid tuleb seega hinnata raamistikuga kooskõlas.

| (39) | Raamistiku punktis 26 on sätestatud, et laevade ehitamiseks, remondiks või ümberehitamiseks antavat piirkondlikku abi võib pidada ühisturuga kokkusobivaks üksnes juhul, kui abi on antud selleks, et investeerida olemasolevate laevatehaste täiustamisse või ajakohastamisse eesmärgiga suurendada nende jõudlust ega tohi olla seotud asjakohas(t)e laevatehas(t)e rahalise ümberkorraldamisega. |
| --- | --- |

(39)

Raamistiku punktis 26 on sätestatud, et laevade ehitamiseks, remondiks või ümberehitamiseks antavat piirkondlikku abi võib pidada ühisturuga kokkusobivaks üksnes juhul, kui abi on antud selleks, et investeerida olemasolevate laevatehaste täiustamisse või ajakohastamisse eesmärgiga suurendada nende jõudlust ega tohi olla seotud asjakohas(t)e laevatehas(t)e rahalise ümberkorraldamisega.

| (40) | Artikli 87 lõike 3 punktile a vastavates piirkondades ei tohi abi osatähtsus ületada 22,5 % või kohaldatavat piirkondliku abi ülemmäära, kusjuures aluseks võetakse neist kahest piirmäärast väiksem. Käesoleva juhtumi puhul kohaldatakse ülemmäära 22,5 %. Lisaks sellele peab abi piirduma kehtivas ühenduse regionaalabi andmise suunistes (regionaalabi suunised) (5) määratud abikõlblike kulude toetamisega. |
| --- | --- |

(40)

Artikli 87 lõike 3 punktile a vastavates piirkondades ei tohi abi osatähtsus ületada 22,5 % või kohaldatavat piirkondliku abi ülemmäära, kusjuures aluseks võetakse neist kahest piirmäärast väiksem. Käesoleva juhtumi puhul kohaldatakse ülemmäära 22,5 %. Lisaks sellele peab abi piirduma kehtivas ühenduse regionaalabi andmise suunistes (regionaalabi suunised) (5) määratud abikõlblike kulude toetamisega.

| (41) | Komisjoni kahtlused seoses sellega, kas nende allprojektide puhul on tegemist investeeringutega olemasoleva tehase ajakohastamiseks eesmärgiga suurendada olemasolevate rajatiste tootlikkust, lükati ümber. |
| --- | --- |

(41)

Komisjoni kahtlused seoses sellega, kas nende allprojektide puhul on tegemist investeeringutega olemasoleva tehase ajakohastamiseks eesmärgiga suurendada olemasolevate rajatiste tootlikkust, lükati ümber.

| (42) | Komisjon leiab, et allprojekti SP 01 puhul on tegemist ajakohastamisprojektiga, kuna see aitab kaasa tootmisprotsessi sujuvamaks muutmisele ning aitab lahendada tehase praeguse ülesehitusega seotud põhiprobleeme. Esiteks see võimaldab tehasel toota suuremaid detaile kaldal ning vabastab seega tehase sõltuvusest Doonau jõe loodustingimustest. Teiseks paraneb montaažiprotsessi efektiivsus, kuna tehases saab toota suuremaid detaile. Kolmandaks teostatakse detailide seadmestus tootmisprotsesse varasemas etapis, mis suurendab efektiivsust võrreldes praeguse praktikaga, mil varustus, eelkõige torustik paigaldatakse valmis laevakeredele. Lõpuks võimaldab uus rajatis paremini ära kasutada hetkel laevaosade ehitusega ülekoormatud tootmishalle, mida tulevikus hakatakse kasutama muudeks tootmisprotsessi varasemates etappides teostatavateks töödeks. |
| --- | --- |

(42)

Komisjon leiab, et allprojekti SP 01 puhul on tegemist ajakohastamisprojektiga, kuna see aitab kaasa tootmisprotsessi sujuvamaks muutmisele ning aitab lahendada tehase praeguse ülesehitusega seotud põhiprobleeme. Esiteks see võimaldab tehasel toota suuremaid detaile kaldal ning vabastab seega tehase sõltuvusest Doonau jõe loodustingimustest. Teiseks paraneb montaažiprotsessi efektiivsus, kuna tehases saab toota suuremaid detaile. Kolmandaks teostatakse detailide seadmestus tootmisprotsesse varasemas etapis, mis suurendab efektiivsust võrreldes praeguse praktikaga, mil varustus, eelkõige torustik paigaldatakse valmis laevakeredele. Lõpuks võimaldab uus rajatis paremini ära kasutada hetkel laevaosade ehitusega ülekoormatud tootmishalle, mida tulevikus hakatakse kasutama muudeks tootmisprotsessi varasemates etappides teostatavateks töödeks.

| (43) | Lähtudes nendest asjaoludest leiab komisjon, et olenemata sellest, et tegemist on uue rajatisega, on allprojekt SP 01 käsitletav kogu tehase (eelkõige montaažiprotsessi) ajakohastamisprojektina, mis tõstab olemasolevate rajatiste, eelkõige tootmishallide tõhusust. |
| --- | --- |

(43)

Lähtudes nendest asjaoludest leiab komisjon, et olenemata sellest, et tegemist on uue rajatisega, on allprojekt SP 01 käsitletav kogu tehase (eelkõige montaažiprotsessi) ajakohastamisprojektina, mis tõstab olemasolevate rajatiste, eelkõige tootmishallide tõhusust.

| (44) | Allprojektiga SP 05 seoses leiti, et kaasaegsem ja kiirem puurimisseade võimaldab tänu oma tehnilistele tingimustele töödelda rohkem erinevaid detaile, mis tõstab paindlikkust tootmise ja süsteemide paigaldamise etapis. Investeeringu puhul on tõesti tegemist ajakohastamisega ning mitte üksnes siiani tehases kasutatava renditud masinate väljavahetamisega. Allprojekt tõstab olemasolevate seadmete tootlikkust ja isegi kui renditud seadmeid ei käsitleta olemasolevate seadmetena, tõstab allprojekt ikkagi tootlikkust tootmise ja süsteemide paigaldamise etapis. |
| --- | --- |

(44)

Allprojektiga SP 05 seoses leiti, et kaasaegsem ja kiirem puurimisseade võimaldab tänu oma tehnilistele tingimustele töödelda rohkem erinevaid detaile, mis tõstab paindlikkust tootmise ja süsteemide paigaldamise etapis. Investeeringu puhul on tõesti tegemist ajakohastamisega ning mitte üksnes siiani tehases kasutatava renditud masinate väljavahetamisega. Allprojekt tõstab olemasolevate seadmete tootlikkust ja isegi kui renditud seadmeid ei käsitleta olemasolevate seadmetena, tõstab allprojekt ikkagi tootlikkust tootmise ja süsteemide paigaldamise etapis.

| (45) | Allprojekt SP 09 tõstab alumiiniumi ja roostevaba terase keevitustsehhi tootlikkust, mis avaldub selgelt kulude kokkuhoius ning võimaldab tehasel operatiivselt reageerida kliendi poolt tehnilistes näitajates sageli tehtavatele muudatustele, kõrvaldades seeläbi praegu olemasolevad takistused tootmisprotsessis. Investeeringu puhul, mille tulemuseks on tootmisoperatsioonide ületootmine ettevõttesse allhankest loobumise teel, on tegemist reaalse tootmisprotsessi ajakohastamisega. Projekt tõstab olemasolevate seadmete tootlikkust ja isegi kui renditud seadmeid ei käsitleta olemasolevate seadmetena, parandab allprojekt ikkagi tootmisprotsessi tervikuna. |
| --- | --- |

(45)

Allprojekt SP 09 tõstab alumiiniumi ja roostevaba terase keevitustsehhi tootlikkust, mis avaldub selgelt kulude kokkuhoius ning võimaldab tehasel operatiivselt reageerida kliendi poolt tehnilistes näitajates sageli tehtavatele muudatustele, kõrvaldades seeläbi praegu olemasolevad takistused tootmisprotsessis. Investeeringu puhul, mille tulemuseks on tootmisoperatsioonide ületootmine ettevõttesse allhankest loobumise teel, on tegemist reaalse tootmisprotsessi ajakohastamisega. Projekt tõstab olemasolevate seadmete tootlikkust ja isegi kui renditud seadmeid ei käsitleta olemasolevate seadmetena, parandab allprojekt ikkagi tootmisprotsessi tervikuna.

| (46) | Lähtudes nendest asjaoludest leiab komisjon, et allprojektide SP 05 ja SP 09 puhul on tegemist olemasoleva tehase ajakohastamisega, mis aitab tõsta tootlikkust olemasolevate rajatiste tootlikkusega võrreldes. |
| --- | --- |

(46)

Lähtudes nendest asjaoludest leiab komisjon, et allprojektide SP 05 ja SP 09 puhul on tegemist olemasoleva tehase ajakohastamisega, mis aitab tõsta tootlikkust olemasolevate rajatiste tootlikkusega võrreldes.

| (47) | Ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses väljendas komisjon oma muret seoses sellega, et allprojektid SP 01, SP 02 ja SP 03 suurendavad tehase võimsust ning komisjon kahtles, kas selline võimsuse suurendamine on kooskõlas raamistikuga. |
| --- | --- |

(47)

Ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses väljendas komisjon oma muret seoses sellega, et allprojektid SP 01, SP 02 ja SP 03 suurendavad tehase võimsust ning komisjon kahtles, kas selline võimsuse suurendamine on kooskõlas raamistikuga.

| (48) | Komisjon jõudis järeldusele, et kõigi kolme projekti puhul on täidetud nõue, et investeering peab olema tehtud olemasoleva tehase ajakohastamiseks eesmärgiga tõsta olemasolevate rajatiste tootlikkust. Allprojekti SP 01 puhul tõestati seda punktis 42 eespool. Allprojekti SP 02 puhul leiab komisjon, et uue kamberpihustiga kaasneb kvalitatiivne areng, mis väljendub kiiruse kasvus, materjali ja energia tarbimise vähenemises ja keskkonnamõjudes. Allprojektiga SP 03 kaasneb kahekordne kasu. Esiteks aitab jaotusvõrgu lühenemine kaasa energiakulude kokkuhoiule. Teiseks kaasneb koosterajatise täiustamisega rööbasteedel 4 ja 5 samasugune tootlikkuse kasv nagu allprojekti SP 01 puhul (võime ehitada suuri detaile, ruumi vabanemine tootmishallides, sõltumatus ilmastikutingimustest). |
| --- | --- |

(48)

Komisjon jõudis järeldusele, et kõigi kolme projekti puhul on täidetud nõue, et investeering peab olema tehtud olemasoleva tehase ajakohastamiseks eesmärgiga tõsta olemasolevate rajatiste tootlikkust. Allprojekti SP 01 puhul tõestati seda punktis 42 eespool. Allprojekti SP 02 puhul leiab komisjon, et uue kamberpihustiga kaasneb kvalitatiivne areng, mis väljendub kiiruse kasvus, materjali ja energia tarbimise vähenemises ja keskkonnamõjudes. Allprojektiga SP 03 kaasneb kahekordne kasu. Esiteks aitab jaotusvõrgu lühenemine kaasa energiakulude kokkuhoiule. Teiseks kaasneb koosterajatise täiustamisega rööbasteedel 4 ja 5 samasugune tootlikkuse kasv nagu allprojekti SP 01 puhul (võime ehitada suuri detaile, ruumi vabanemine tootmishallides, sõltumatus ilmastikutingimustest).

| (49) | Seoses võimsuse kasvuga uurib komisjon kõigepealt nende allprojektide mõju tehase tehnilisele võimsusele (punktid 50 ja 51 allpool) ning seejärel otsustab, kas on tegemist võimsuse kasvuga ja kas see on põhjendatud (punktid 52 ja 53). |
| --- | --- |

(49)

Seoses võimsuse kasvuga uurib komisjon kõigepealt nende allprojektide mõju tehase tehnilisele võimsusele (punktid 50 ja 51 allpool) ning seejärel otsustab, kas on tegemist võimsuse kasvuga ja kas see on põhjendatud (punktid 52 ja 53).

| (50) | Abisaaja esitatud teabe alusel leiab komisjon, et kuigi allprojekti SP 02 tulemusel kasvab olemasoleva seadme (terase automaatne eeltöötlussüsteem) tootlikkus, on see kasv puhtalt teoreetiline. Uus võimsus – 15 700 tonni töödeldud terast – on selle konkreetse seadme maksimaalne võimsus. Kuid tulenevalt teistest pudelikaeladest tootmisprotsessi eelnevates etappides jääb töödeldud terase kogus tegelikult endisele tasemele – 12 450 tonni. Abisaaja kinnitas, et terase eeltöötlemises esinevate pudelikaelade kõrvaldamiseks on vaja teha suuri investeeringuid ning et hetkel ei ole selliste investeeringute tegemine kavas. Seepärast leiab komisjon, et projektiga SP 02 ei kaasne kogu tehase võimsuse kasvu ning võimsuse kasv 15 700 tonnini on puhtalt teoreetiline. |
| --- | --- |

(50)

Abisaaja esitatud teabe alusel leiab komisjon, et kuigi allprojekti SP 02 tulemusel kasvab olemasoleva seadme (terase automaatne eeltöötlussüsteem) tootlikkus, on see kasv puhtalt teoreetiline. Uus võimsus – 15 700 tonni töödeldud terast – on selle konkreetse seadme maksimaalne võimsus. Kuid tulenevalt teistest pudelikaeladest tootmisprotsessi eelnevates etappides jääb töödeldud terase kogus tegelikult endisele tasemele – 12 450 tonni. Abisaaja kinnitas, et terase eeltöötlemises esinevate pudelikaelade kõrvaldamiseks on vaja teha suuri investeeringuid ning et hetkel ei ole selliste investeeringute tegemine kavas. Seepärast leiab komisjon, et projektiga SP 02 ei kaasne kogu tehase võimsuse kasvu ning võimsuse kasv 15 700 tonnini on puhtalt teoreetiline.

| (51) | Allprojektide SP 01 ja SP 03 puhul kinnitati, et ühiselt aitavad need suurendada tehase võimsust 24 000 kompenseeritud kogumahutavuselt 28 500 kompenseeritud kogumahutavusele, mis vastab kuni kahe täiendava laeva tootmisele aastas sõltuvalt laeva suurusest ja liigist. Komisjon märgib, et kuna terase töötlemise võimsus ei suurene (vt eespool punkti 50), suureneb tehase tehniline võimsus üksnes tänu terase eeltöötlemisele järgnevate tootmisprotsesside tootlikkuse kasvule. Allprojektide SP 01 ja SP 03 tulemusel kasvab tõepoolest montaažiprotsessi tootlikkus tänu ehitusaja olulisele lühenemisele (tootmisprotsess lüheneb keskmiselt 30 %, kuna ühe laeva montaažiks kulub keskmiselt umbes 36 päeva ning see lüheneb keskmiselt 13 päeva võrra laeva kohta; vt punkti 31). Võimsuse kasv tuleneb asjaolust, et monteeritakse suuremaid detaile, mille tulemusel lüheneb laevakere monteerimiseks kuluv aeg. Selle tulemusel suureneb teostuse tase väljendatuna kompenseeritud kogumahutavusena kalendriaasta kohta. |
| --- | --- |

(51)

Allprojektide SP 01 ja SP 03 puhul kinnitati, et ühiselt aitavad need suurendada tehase võimsust 24 000 kompenseeritud kogumahutavuselt 28 500 kompenseeritud kogumahutavusele, mis vastab kuni kahe täiendava laeva tootmisele aastas sõltuvalt laeva suurusest ja liigist. Komisjon märgib, et kuna terase töötlemise võimsus ei suurene (vt eespool punkti 50), suureneb tehase tehniline võimsus üksnes tänu terase eeltöötlemisele järgnevate tootmisprotsesside tootlikkuse kasvule. Allprojektide SP 01 ja SP 03 tulemusel kasvab tõepoolest montaažiprotsessi tootlikkus tänu ehitusaja olulisele lühenemisele (tootmisprotsess lüheneb keskmiselt 30 %, kuna ühe laeva montaažiks kulub keskmiselt umbes 36 päeva ning see lüheneb keskmiselt 13 päeva võrra laeva kohta; vt punkti 31). Võimsuse kasv tuleneb asjaolust, et monteeritakse suuremaid detaile, mille tulemusel lüheneb laevakere monteerimiseks kuluv aeg. Selle tulemusel suureneb teostuse tase väljendatuna kompenseeritud kogumahutavusena kalendriaasta kohta.

| (52) | Nüüd peab komisjon otsustama, kas see võimsuse kasv on proportsionaalne tootlikkuse kasvuga. Sellega seoses märgib komisjon, et investeerimisprojektiga kaasneb märkimisväärne tootmismahu kasv. Tootmistsükkel lüheneb keskmiselt 30 %. Kõik tootlikkusnäitajad paranevad: tehase kogutootlikkus inimtundides kasvab 15 % (67 inimtunnilt 58 inimtunnile), arvestades inimtunde kompenseeritud kogumahutavuse kohta, terase eeltöötlemisseadme tootlikkus kasvab 14 % (13,65 tonnilt 15,60 tonnile), arvestades töödeldud terase kogust tonnides tootmistöölise kohta ning 31 % (127 inimtunnilt 97 inimtunnile) arvestades inimtunde ühe tonni töödeldud terase kohta. Komisjon märgib ka, et kuigi tehases luuakse 140 uut töökohta (kasv 15 %), suureneb aastane sisend vabade inimtundide näol üksnes 3,9 % (1 590 300 inimtunnilt 1 653 200 inimtunnile). See tähendab, et tootmisega otseselt seotud uued töökohad on põhiliselt keevitustöö allhankest loobumise tagajärg (SP 09). Võimsuse suurenemine ei tulene seega mitte lisatöökohtade loomisest, vaid rajatiste ajakohastamisest ja tootmisprotsesside sujuvamaks muutmisest. |
| --- | --- |

(52)

Nüüd peab komisjon otsustama, kas see võimsuse kasv on proportsionaalne tootlikkuse kasvuga. Sellega seoses märgib komisjon, et investeerimisprojektiga kaasneb märkimisväärne tootmismahu kasv. Tootmistsükkel lüheneb keskmiselt 30 %. Kõik tootlikkusnäitajad paranevad: tehase kogutootlikkus inimtundides kasvab 15 % (67 inimtunnilt 58 inimtunnile), arvestades inimtunde kompenseeritud kogumahutavuse kohta, terase eeltöötlemisseadme tootlikkus kasvab 14 % (13,65 tonnilt 15,60 tonnile), arvestades töödeldud terase kogust tonnides tootmistöölise kohta ning 31 % (127 inimtunnilt 97 inimtunnile) arvestades inimtunde ühe tonni töödeldud terase kohta. Komisjon märgib ka, et kuigi tehases luuakse 140 uut töökohta (kasv 15 %), suureneb aastane sisend vabade inimtundide näol üksnes 3,9 % (1 590 300 inimtunnilt 1 653 200 inimtunnile). See tähendab, et tootmisega otseselt seotud uued töökohad on põhiliselt keevitustöö allhankest loobumise tagajärg (SP 09). Võimsuse suurenemine ei tulene seega mitte lisatöökohtade loomisest, vaid rajatiste ajakohastamisest ja tootmisprotsesside sujuvamaks muutmisest.

| (53) | Seoses sellega, et: 1) investeeringute puhul on olemasoleva tehase ajakohastamise nõue täidetud ning investeeringu eesmärk ja mõju on olemasolevate rajatiste tootlikkuse suurendamine; 2) võimsuse kasv on üksnes tehase ajakohastamise ja sellega kaasneva tootmisprotsesside kohandamise tulemus ning 3) tootlikkuse kasv on märkimisväärne ja võimsuse kasv on proportsionaalne tootlikkuse suurenemisega, |
| --- | --- |

(53)

Seoses sellega, et: 1) investeeringute puhul on olemasoleva tehase ajakohastamise nõue täidetud ning investeeringu eesmärk ja mõju on olemasolevate rajatiste tootlikkuse suurendamine; 2) võimsuse kasv on üksnes tehase ajakohastamise ja sellega kaasneva tootmisprotsesside kohandamise tulemus ning 3) tootlikkuse kasv on märkimisväärne ja võimsuse kasv on proportsionaalne tootlikkuse suurenemisega,

| (54) | leiab komisjon, et allprojektid SP 01, SP 02 ja SP 03 on regionaalabi saamiseks kõlblikud. |
| --- | --- |

(54)

leiab komisjon, et allprojektid SP 01, SP 02 ja SP 03 on regionaalabi saamiseks kõlblikud.

| (55) | Komisjon kinnitab oma ametliku uurimismenetluse algatamise otsuse esialgset järeldust, et ülejäänud allprojektid (SP 04, SP 06, SP 07 ja SP 08) on regionaalabi saamiseks kõlblikud. |
| --- | --- |

(55)

Komisjon kinnitab oma ametliku uurimismenetluse algatamise otsuse esialgset järeldust, et ülejäänud allprojektid (SP 04, SP 06, SP 07 ja SP 08) on regionaalabi saamiseks kõlblikud.

| (56) | Komisjon märgib ühtlasi, et kõik allprojektid, millest teda teavitati, vastavad regionaalabi juhendi abikõlblikkuse kriteeriumidele (investeeringud põhivarasse, st masinad ja seadmed tuleb soetada turutingimustel ning tegemist ei tohi olla amortiseerunud varade väljavahetamisega). Investeering ei ole seotud rahalise ümberkorraldusega. |
| --- | --- |

(56)

Komisjon märgib ühtlasi, et kõik allprojektid, millest teda teavitati, vastavad regionaalabi juhendi abikõlblikkuse kriteeriumidele (investeeringud põhivarasse, st masinad ja seadmed tuleb soetada turutingimustel ning tegemist ei tohi olla amortiseerunud varade väljavahetamisega). Investeering ei ole seotud rahalise ümberkorraldusega.

| (57) | Et komisjoni kahtlused seoses osa investeerimisprojekti kõlblikkusega regionaalabi saamiseks on ümber lükatud, leiab komisjon, et on kinni peetud raamistikus ette nähtud abikõlblikele kuludele antava abi suurimast osatähtsusest 22,5 %. |
| --- | --- |

(57)

Et komisjoni kahtlused seoses osa investeerimisprojekti kõlblikkusega regionaalabi saamiseks on ümber lükatud, leiab komisjon, et on kinni peetud raamistikus ette nähtud abikõlblikele kuludele antava abi suurimast osatähtsusest 22,5 %.

| (58) | Et käesoleva juhtumi puhul on tegemist üksikule projektile antava sihtotstarbelise riigiabiga, hindas komisjon ka selle mõju piirkonna arengule kooskõlas regionaalabi suunistega. Komisjon leiab, et projekt aitab kaasa piirkonna arengule tehase olulise ajakohastamise läbiviimisega, parandades seeläbi ettevõtte konkurentsipositsiooni turul ning säilitades töökohti piirkonnas, kus tööpuuduse tase on 14 %. Investeering säilib kohapeal vähemalt 5 aastat. |
| --- | --- |

(58)

Et käesoleva juhtumi puhul on tegemist üksikule projektile antava sihtotstarbelise riigiabiga, hindas komisjon ka selle mõju piirkonna arengule kooskõlas regionaalabi suunistega. Komisjon leiab, et projekt aitab kaasa piirkonna arengule tehase olulise ajakohastamise läbiviimisega, parandades seeläbi ettevõtte konkurentsipositsiooni turul ning säilitades töökohti piirkonnas, kus tööpuuduse tase on 14 %. Investeering säilib kohapeal vähemalt 5 aastat.

| (59) | SLK taotles riigiabi enne projektiga seotud tööde algust ning ta panustab üle 25 % projekti finantseerimisse kooskõlas regionaalabi juhendiga. |
| --- | --- |

(59)

SLK taotles riigiabi enne projektiga seotud tööde algust ning ta panustab üle 25 % projekti finantseerimisse kooskõlas regionaalabi juhendiga.

7.   JÄRELDUS

| (60) | Komisjon leiab, et kavandatav regionaalabi SLK-le, mis moodustab 22,5 % summast 76 100 000 Slovakkia krooni, so 17 117 957 Slovakkia krooni, on kooskõlas raamistikus sätestatud regionaalabi tingimustega. Kavandatava abi puhul on seega täidetud ühisturuga kokkusobivuse tingimused, |
| --- | --- |

(60)

Komisjon leiab, et kavandatav regionaalabi SLK-le, mis moodustab 22,5 % summast 76 100 000 Slovakkia krooni, so 17 117 957 Slovakkia krooni, on kooskõlas raamistikus sätestatud regionaalabi tingimustega. Kavandatava abi puhul on seega täidetud ühisturuga kokkusobivuse tingimused,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Riigiabi, mida Slovaki Vabariik kavatseb anda laevatehasele Slovenské lodenice Komárno võlanõude kustutamise näol summas 17 117 957 Slovakkia krooni on ühisturuga kokkusobiv EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c tähenduses.

Seega on lubatud anda abi summas 17 117 957 Slovakkia krooni.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Slovaki Vabariigile.

Brüssel, 21. märts 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Neelie KROES

---

(1)  ELT C 194, 18.8.2006, lk 30.

1

(2)  Vt joonealust märkust 1.

2

(3)  Slovakkia keskpanga kursi järgi (novembris 2005) 1 euro = 38,4550 Slovakkia krooni.

3

(4)  ELT C 317, 30.12.2003, lk 11. Raamistiku kehtivust pikendati komisjoni teatisega laevaehituse riigiabi raamistiku pikendamise kohta (ELT C 260, 28.10.2006, lk 7).

4

(5)  ELT C 54, 4.3.2006, lk 13.

5

---

| 27.7.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 195/44 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 195/44

---

KOMISJONI OTSUS,

17. juuli 2007,

millega moodustatakse tuumaohutuse ja tuumajäätmete käitlemise kõrgetasemeline Euroopa töörühm

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/530/Euratom)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 135,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Aatomienergiaühendus („Euratom”) ja selle liikmesriigid püüavad säilitada ja veelgi parandada tuumarajatiste ohutust ning kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete ohutut käitlemist, nagu on kajastatud eelkõige vastavalt Euratomi lepingu artiklitele 31 ja 32 vastuvõetud kehtivates ühenduse õigusaktides ja ka Euroopa Ülemkogu, Euroopa Parlamendi, nõukogu ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee asjaomastes resolutsioonides ja järeldustes. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Aatomienergiaühendus („Euratom”) ja selle liikmesriigid püüavad säilitada ja veelgi parandada tuumarajatiste ohutust ning kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete ohutut käitlemist, nagu on kajastatud eelkõige vastavalt Euratomi lepingu artiklitele 31 ja 32 vastuvõetud kehtivates ühenduse õigusaktides ja ka Euroopa Ülemkogu, Euroopa Parlamendi, nõukogu ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee asjaomastes resolutsioonides ja järeldustes.

| (2) | Euroopa Ülemkogu toetas komisjoni ettepanekut moodustada tuumaohutuse ja tuumajäätmete käitlemise kõrgetasemeline Euroopa Liidu töörühm, kelle ülesanne on kujundada järk-järgult välja ühised tõekspidamised ja töötada edaspidi välja täiendavad Euroopa eeskirjad nendes valdkondades. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Ülemkogu toetas komisjoni ettepanekut moodustada tuumaohutuse ja tuumajäätmete käitlemise kõrgetasemeline Euroopa Liidu töörühm, kelle ülesanne on kujundada järk-järgult välja ühised tõekspidamised ja töötada edaspidi välja täiendavad Euroopa eeskirjad nendes valdkondades.

| (3) | Kõrgetasemelise töörühma töös tuleks arvesse võtta Euroopa Liidu Nõukogu (majandus- ja rahandusküsimused) 8. mail 2007. aastal toimunud 2798. kohtumise järeldusi, milles on tuumaohutuse töörühma aruannete põhjal esitatud võimalike meetmete loetelu, ja arendada edasi juba toimivaid rahvusvahelise koostöö vorme (nagu näiteks tuumaohutuse konventsioon, ühiskonventsioon, Rahvusvaheline Aatomienergiaagentuur, Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni Tuumaenergia Agentuur, tuumaenergia küsimuse reguleerijate Lääne-Euroopa assotsiatsioon (WENRA)). |
| --- | --- |

(3)

Kõrgetasemelise töörühma töös tuleks arvesse võtta Euroopa Liidu Nõukogu (majandus- ja rahandusküsimused) 8. mail 2007. aastal toimunud 2798. kohtumise järeldusi, milles on tuumaohutuse töörühma aruannete põhjal esitatud võimalike meetmete loetelu, ja arendada edasi juba toimivaid rahvusvahelise koostöö vorme (nagu näiteks tuumaohutuse konventsioon, ühiskonventsioon, Rahvusvaheline Aatomienergiaagentuur, Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni Tuumaenergia Agentuur, tuumaenergia küsimuse reguleerijate Lääne-Euroopa assotsiatsioon (WENRA)).

| (4) | Kõrgetasemeline töörühm peaks koosnema tuumarajatiste ohutuse ning kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete käitlemise valdkonda reguleerivate või valdkonna ohutusküsimustega tegelevate riiklike asutuste juhtidest. Komisjon peaks määrama töörühma oma esindaja. |
| --- | --- |

(4)

Kõrgetasemeline töörühm peaks koosnema tuumarajatiste ohutuse ning kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete käitlemise valdkonda reguleerivate või valdkonna ohutusküsimustega tegelevate riiklike asutuste juhtidest. Komisjon peaks määrama töörühma oma esindaja.

| (5) | Kõrgetasemeline töörühm peaks korrapäraselt teavitama Euroopa tuumaenergiafoorumit, mis on igakülgse diskussiooni koht, kus osalevad kõik tuumaenergia valdkonna sidusrühmad. Töörühm peaks kaasa aitama kõnealuse valdkonna kehtivate õigusaktide ühetaolise kohaldamise tagamisele kõigis asjaomastes liikmesriikides. |
| --- | --- |

(5)

Kõrgetasemeline töörühm peaks korrapäraselt teavitama Euroopa tuumaenergiafoorumit, mis on igakülgse diskussiooni koht, kus osalevad kõik tuumaenergia valdkonna sidusrühmad. Töörühm peaks kaasa aitama kõnealuse valdkonna kehtivate õigusaktide ühetaolise kohaldamise tagamisele kõigis asjaomastes liikmesriikides.

| (6) | Kõrgetasemeline töörühm peaks korrapäraselt esitama tegevusaruandeid, sealhulgas vajadusel soovitusi komisjonile, mis saadetakse Euroopa Parlamendile ja nõukogule. |
| --- | --- |

(6)

Kõrgetasemeline töörühm peaks korrapäraselt esitama tegevusaruandeid, sealhulgas vajadusel soovitusi komisjonile, mis saadetakse Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

| (7) | Seetõttu tuleb moodustada kõrgetasemeline töörühm ning määrata selle pädevus ja üksikasjalik struktuur, |
| --- | --- |

(7)

Seetõttu tuleb moodustada kõrgetasemeline töörühm ning määrata selle pädevus ja üksikasjalik struktuur,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga luuakse tuumaohutuse ja tuumajäätmete käitlemise kõrgetasemeline Euroopa töörühm (edaspidi „kõrgetasemeline töörühm”).

Artikkel 2

Ülesanded

Kõrgetasemeline töörühm nõustab ja abistab omal algatusel või komisjoni taotlusel komisjoni järk-järgult ühiste tõekspidamiste kujundamisel ja edaspidi täiendavate Euroopa eeskirjade välja töötamisel järgmistes valdkondades:

| a) | tuumarajatiste ohutus ning |
| --- | --- |

a)

tuumarajatiste ohutus ning

| b) | kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete ohutu käitlemine. |
| --- | --- |

b)

kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete ohutu käitlemine.

Töörühm hõlbustab konsulteerimist, kooskõlastamist ja koostööd liikmesriikide reguleerivate asutustega.

Artikkel 3

Koosseis

1.   Kõrgetasemeline töörühm koosneb 27 liikmesriikide esindajast, kes on asjatundjad artiklis 2 nimetatud valdkondades, ja komisjoni esindajast. Töörühm võib lihthäälteenamusega otsustada rühma koosseisu laiendada, arvates ka asendusliikmed töörühma koosseisu.

Iga liikmesriik määrab töörühma ühe liikme ja ühe asendusliikme. Töörühma liikmed jäävad ametisse, kuni nad asendatakse.

2.   Komisjon määrab kõrgetasemelise esindaja, kes osaleb kõrgetasemelise töörühma koosolekutel ja aruteludes. Komisjoni esindaja on töörühma täieõiguslik liige ja osaleb kõigil selle koosolekutel.

3.   Liikmeid, kes ei suuda töörühma töös enam tõhusalt osaleda, kes lahkuvad ametist või kes ei täida töörühma liikmeks oleku tingimusi, võib nende volituste lõpuni asendada.

4.   Isikuliselt töörühma nimetatud liikmed kirjutavad igal aastal alla kohustusele tegutseda lähtuvalt avalikest huvidest ning avaldusele erapooletust kahjustada võivate huvide puudumise või olemasolu kohta.

5.   Isikuliselt määratud liikmete nimed avaldatakse transpordi ja energeetika peadirektoraadi veebilehel.

Artikkel 4

Korraldus

1.   Kõrgetasemeline töörühm valib lihthäälteenamusega oma liikmete hulgast esimehe.

2.   Kõrgetasemeline töörühm võib moodustada ekspertide töörühmi või alamrühmi, kes uurivad konkreetseid küsimusi töörühma antud volituste alusel. Alamrühmad saadetakse laiali kohe, kui nende ülesanded on täidetud.

3.   Komisjon võib osaleda ekspertide töörühmade kõigil koosolekutel.

4.   Töörühm ja selle alamrühmad kohtuvad üldjuhul komisjoni tööruumides vastavalt kehtestatud korrale ja ajakavale. Komisjon tagab sekretariaaditeenused.

5.   Eksperdid EMP riikidest ja Euroopa Liidu kandidaatriikidest võivad osaleda kõrgetasemelise töörühma koosolekutel vaatlejatena. Kõrgetasemeline töörühm ja komisjon võivad kutsuda oma koosolekutele ka muid eksperte ja vaatlejaid.

6.   Kõrgetasemeline töörühm võtab oma töökorra vastu konsensuse alusel või konsensuse puudumise korral kahekolmandikulise häälteenamusega, kusjuures igal liikmesriigil on üks hääl; kodukorra kinnitab komisjon.

7.   Komisjon tagab kõrgetasemelisele töörühmale sekretariaaditeenused.

Artikkel 5

Koosolekute kulud

Komisjon hüvitab liikmesriigi kohta ühe esindaja sõidu- ja elamiskulud seoses kõrgetasemelise töörühma tegevuses osalemisega kehtivate komisjoni sätete kohaselt.

Töörühma töös osalemise eest liikmeid ei tasustata.

Artikkel 6

Aruandlus

Kõrgetasemeline töörühm esitab hiljemalt kaks aastat pärast käesoleva otsuse jõustumist ja seejärel iga kahe aasta tagant komisjonile oma tegevuse aruande.

Komisjon edastab aruanded Euroopa Parlamendile ja nõukogule vajaduse korral koos märkustega.

Artikkel 7

Läbipaistvus

Kõrgetasemeline töörühm konsulteerib ulatuslikult ning avatud ja läbipaistval viisil kõigi sidusrühmade ja asjast huvitatud avalikkuse esindajatega.

Artikkel 8

Konfidentsiaalsus

Kõrgetasemelise töörühma liikmed, vaatlejad ja muud isikud ei tohi avalikustada neile rühma või selle töörühmade töös osaledes teatavaks saanud teavet, kui komisjon on kõrgetasemelisele töörühmale teatanud, et soovitud nõuanne või esitatud küsimus on konfidentsiaalne.

Sellistel juhtudel võib komisjoni esindaja taotleda, et koosolekul osaleksid ainult kõrgetasemelise töörühma liikmed.

Artikkel 9

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Brüssel, 17. juuli 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Andris PIEBALGS

---

| 27.7.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 195/47 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 195/47

---

KOMISJONI OTSUS,

26. juuli 2007,

mis käsitleb küsimustikku liikmesriikide aruannete jaoks seoses nõukogu direktiivi 1999/13/EÜ (teatavates toimingutes ja seadeldistes orgaaniliste lahustite kasutamise tulemusena tekkivate lenduvate orgaaniliste ühendite heitkoguste piiramise kohta) rakendamisega ajavahemikul 2008–2010

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 3547 all)

(2007/531/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 11. märtsi 1999. aasta direktiivi 1999/13/EÜ teatavates toimingutes ja seadeldistes orgaaniliste lahustite kasutamise tulemusena tekkivate lenduvate orgaaniliste ühendite heitkoguste piiramise kohta, (1) eriti selle artikli 11 lõiget 1,

võttes arvesse nõukogu 23. detsembri 1991. aasta direktiivi 91/692/EMÜ teatavate keskkonnaalaste direktiivide rakendamise aruannete ühtlustamise ja ratsionaliseerimise kohta, (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt direktiivi 1999/13/EÜ artikli 11 lõikele 1 on liikmesriigid kohustatud koostama komisjoni küsimustiku või vormi alusel aruande kõnealuse direktiivi rakendamise kohta kooskõlas direktiivi 91/692/EMÜ artiklis 6 sätestatud menetlusele. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt direktiivi 1999/13/EÜ artikli 11 lõikele 1 on liikmesriigid kohustatud koostama komisjoni küsimustiku või vormi alusel aruande kõnealuse direktiivi rakendamise kohta kooskõlas direktiivi 91/692/EMÜ artiklis 6 sätestatud menetlusele.

| (2) | Liikmesriigid on koostanud aruande kõnealuse direktiivi rakendamise kohta ajavahemikul 1. jaanuarist 2003 kuni 31. detsembrini 2004 vastavalt komisjoni otsusele 2002/529/EÜ. (3) |
| --- | --- |

(2)

Liikmesriigid on koostanud aruande kõnealuse direktiivi rakendamise kohta ajavahemikul 1. jaanuarist 2003 kuni 31. detsembrini 2004 vastavalt komisjoni otsusele 2002/529/EÜ. (3)

| (3) | Komisjoni otsuse 2006/534/EÜ (4) kohaselt on liikmesriigid kohustatud hiljemalt 30. septembriks 2008 koostama aruande kõnealuse direktiivi rakendamise kohta ajavahemikul 1. jaanuarist 2005 kuni 31. detsembrini 2007. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni otsuse 2006/534/EÜ (4) kohaselt on liikmesriigid kohustatud hiljemalt 30. septembriks 2008 koostama aruande kõnealuse direktiivi rakendamise kohta ajavahemikul 1. jaanuarist 2005 kuni 31. detsembrini 2007.

| (4) | Kolmas aruanne peaks hõlmama ajavahemikku 1. jaanuarist 2008 kuni 31. detsembrini 2010. |
| --- | --- |

(4)

Kolmas aruanne peaks hõlmama ajavahemikku 1. jaanuarist 2008 kuni 31. detsembrini 2010.

| (5) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 91/692/EMÜ artikli 6 alusel loodud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 91/692/EMÜ artikli 6 alusel loodud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Liikmesriigid kasutavad käesoleva otsuse lisas esitatud küsimustikku, et koostada komisjonile vastavalt direktiivi 1999/13/EÜ artikli 11 lõikele 1 esitatav aruanne, mis hõlmab ajavahemikku 1. jaanuarist 2008 kuni 31. detsembrini 2010.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 26. juuli 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Stavros DIMAS

---

(1)  EÜT L 85, 29.3.1999, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2004/42/EÜ (ELT L 143, 30.4.2004, lk 87).

1

(2)  EÜT L 377, 31.12.1991, lk 48. Direktiivi on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

2

(3)  EÜT L 172, 2.7.2002, lk 57.

3

(4)  ELT L 213, 3.8.2006, lk 4.

4

---

LISA

Küsimustik direktiivi 1999/13/EÜ (mis käsitleb teatavates toimingutes ja seadeldistes orgaaniliste lahustite kasutamise tulemusena tekkivate lenduvate orgaaniliste ühendite heitkoguste piiramist) rakendamise kohta ajavahemikul 2008–2010

1.   Üldine kirjeldus

Esitage aruandeperioodi jooksul asjaomased liikmesriigi õigusaktidesse seoses direktiiviga 1999/13/EÜ tehtud muudatused.

2.   Direktiivi kohaldamisalasse kuuluvad seadeldised

| 2.1. | Märkige II A lisa iga kahekümne tegevuse puhul aruandeperioodi esimese (1.1.2008) ja viimase (31.12.2010) päeva kohta eraldi, mitu seadeldist kuulub allpool esitatud kategooriatesse:






  — | seadeldiste koguarv; (1) |
| --- | --- | --- |

2.1.

Märkige II A lisa iga kahekümne tegevuse puhul aruandeperioodi esimese (1.1.2008) ja viimase (31.12.2010) päeva kohta eraldi, mitu seadeldist kuulub allpool esitatud kategooriatesse:

—

seadeldiste koguarv; (1)

| — | direktiiviga 96/61/EÜ (IPPC direktiiv) hõlmatud seadeldiste koguarv; |
| --- | --- |

—

direktiiviga 96/61/EÜ (IPPC direktiiv) hõlmatud seadeldiste koguarv;

| — | direktiivi 1999/13/EÜ kohaselt registreeritud/kasutusloa saanud seadeldiste koguarv; |
| --- | --- |

—

direktiivi 1999/13/EÜ kohaselt registreeritud/kasutusloa saanud seadeldiste koguarv;

| — | selliste kasutusloa saanud või registreeritud seadeldiste koguarv, mille puhul kasutatakse vähendamiskava; |
| --- | --- |

—

selliste kasutusloa saanud või registreeritud seadeldiste koguarv, mille puhul kasutatakse vähendamiskava;

| — | direktiivi 1999/13/EÜ artikli 5 lõike 3 punkti a kohase erandiga hõlmatud seadeldiste koguarv. Lisage käesoleva küsimustiku lisasse loetelu, kus on esitatud põhjendused iga lubatud erandi kohta; |
| --- | --- |

—

direktiivi 1999/13/EÜ artikli 5 lõike 3 punkti a kohase erandiga hõlmatud seadeldiste koguarv. Lisage käesoleva küsimustiku lisasse loetelu, kus on esitatud põhjendused iga lubatud erandi kohta;

| — | direktiivi 1999/13/EÜ artikli 5 lõike 3 punkti b kohase erandiga hõlmatud seadeldiste koguarv. Lisage käesoleva küsimustiku lisasse loetelu, kus on esitatud põhjendused iga lubatud erandi kohta. |
| --- | --- |

—

direktiivi 1999/13/EÜ artikli 5 lõike 3 punkti b kohase erandiga hõlmatud seadeldiste koguarv. Lisage käesoleva küsimustiku lisasse loetelu, kus on esitatud põhjendused iga lubatud erandi kohta.

| 2.2. | Märkige II A lisa iga kahekümne tegevuse puhul, mitu seadeldist kuulub aruandeperioodi jooksul allpool esitatud kategooriatesse:






  — | direktiivi 1999/13/EÜ kohaselt registreeritud/kasutusloa saanud uute või oluliselt muudetud seadeldiste koguarv. |
| --- | --- | --- |

2.2.

Märkige II A lisa iga kahekümne tegevuse puhul, mitu seadeldist kuulub aruandeperioodi jooksul allpool esitatud kategooriatesse:

—

direktiivi 1999/13/EÜ kohaselt registreeritud/kasutusloa saanud uute või oluliselt muudetud seadeldiste koguarv.

3.   Asendamine

Märkige II A lisa iga kahekümne tegevuse puhul aruandeperioodi lõpu (31.12.2010) kohta, milliseid aineid või preparaate, mida liigitatakse nõukogu direktiivi 67/548/EMÜ (2) kohaselt kantserogeenideks, mutageenideks või reproduktsiooni mõjutavateks toksilise toimega aineteks (R45, R46, R49, R60, R61), kasutatakse ikka veel ning millistes (hinnangulistes) kogustes (tonni aastas).

4.   Järelevalve

Märkige II A lisa iga kahekümne tegevuse puhul järgmised näitajad aruandeperioodi jooksul:

| — | kõnealuse direktiivi artikli 8 lõike 1 kohaselt üks kord aastas või nõudmise korral aruande esitanud seadeldiste arv; |
| --- | --- |

—

kõnealuse direktiivi artikli 8 lõike 1 kohaselt üks kord aastas või nõudmise korral aruande esitanud seadeldiste arv;

| — | kõnealuse direktiivi artikli 8 lõike 2 kohaselt nõuete täitmise suhtes pidevalt kontrollitavate seadeldiste arv. |
| --- | --- |

—

kõnealuse direktiivi artikli 8 lõike 2 kohaselt nõuete täitmise suhtes pidevalt kontrollitavate seadeldiste arv.

5.   Järgimine

Märkige II A lisa iga kahekümne tegevuse puhul järgmised näitajad aruandeperioodi jooksul:

| — | ettevõtjate arv, kes ei ole täitnud kõnealuse direktiivi nõudeid:






  a) | ei ole täitnud nõuet esitada aruanne kord aastas või nõudmise korral; |
| --- | --- | --- |

—

ettevõtjate arv, kes ei ole täitnud kõnealuse direktiivi nõudeid:

a)

ei ole täitnud nõuet esitada aruanne kord aastas või nõudmise korral;

| b) | ei ole täitnud kõnealuse direktiivi teisi nõudeid; |
| --- | --- |

b)

ei ole täitnud kõnealuse direktiivi teisi nõudeid;

| — | mitme ettevõtja puhul on pädevad asutused vastavalt kõnealuse direktiivi artikli 10 punktile b loa andmise peatanud või selle tühistanud nõuete täitmata jätmise tõttu? |
| --- | --- |

—

mitme ettevõtja puhul on pädevad asutused vastavalt kõnealuse direktiivi artikli 10 punktile b loa andmise peatanud või selle tühistanud nõuete täitmata jätmise tõttu?

6.   Heitkogused

| 6.1. | Märkige aastatel 2008 ja 2010 väljajuhitud lenduvate orgaaniliste ühendite hinnanguline kogus tonnides seadeldiste koguarvu kohta. |
| --- | --- |

6.1.

Märkige aastatel 2008 ja 2010 väljajuhitud lenduvate orgaaniliste ühendite hinnanguline kogus tonnides seadeldiste koguarvu kohta.

| 6.2. | Märkige II A lisa iga kahekümne tegevuse puhul aastatel 2008 ja 2010 väljajuhitud lenduvate orgaaniliste ühendite hinnanguline kogus tonnides (vabatahtlik). |
| --- | --- |

6.2.

Märkige II A lisa iga kahekümne tegevuse puhul aastatel 2008 ja 2010 väljajuhitud lenduvate orgaaniliste ühendite hinnanguline kogus tonnides (vabatahtlik).

7.   Kulud

| 7.1. | Märkige direktiivi 1999/13/EÜ rakendamisest aastal 2010 tulenevad asjaomaste riigiasutuste hinnangulised üldkulud, nt lubamise, järgimise, kontrollimise kulud, eurodes aasta või inimaasta kohta (vabatahtlik). |
| --- | --- |

7.1.

Märkige direktiivi 1999/13/EÜ rakendamisest aastal 2010 tulenevad asjaomaste riigiasutuste hinnangulised üldkulud, nt lubamise, järgimise, kontrollimise kulud, eurodes aasta või inimaasta kohta (vabatahtlik).

| 7.2. | Esitage sellise aruandluse hinnangulised halduskulud inimkuudes ja eurodes (vabatahtlik). |
| --- | --- |

7.2.

Esitage sellise aruandluse hinnangulised halduskulud inimkuudes ja eurodes (vabatahtlik).

8.   Liikmesriikide aruannete avaldamine käesoleva küsimustiku kohta

Esitage selline teave nagu veebilehe URL-aadress, kus liikmesriikide aruanded vastustega kõnealusele küsimustikule on avalikkusele vahetult kättesaadavad.

9.   Parandused

Millised aspekte tuleks rõhutada seoses järgmiste asjaoludega:

| — | direktiivi 1999/13/EÜ rakendamine/tulevane läbivaatamine; |
| --- | --- |

—

direktiivi 1999/13/EÜ rakendamine/tulevane läbivaatamine;

| — | tulevased küsimustikud? |
| --- | --- |

—

tulevased küsimustikud?

10.   Muud märkused

---

(1)  Käesolevas küsimustikus hõlmab „seadeldiste koguarv” lisaks ka selliseid seadeldisi, mis ei kuulu direktiivi 1999/13/EÜ kohaldamisalasse, kuid mida kõnealuse direktiivi kohaselt reguleeritakse liikmesriigi õigusaktidega. Kohaldamisalasse ei kuulu direktiivis 70/156/EMÜ määratletud seadeldised maanteesõidukite või nende osade pindade katmiseks, mida teostatakse sõiduki remontimise, restaureerimise või kaunistamise käigus väljaspool tööstusettevõtet.

(2)  EÜT 196, 16.8.1967, lk 1.

---