# Eiropas Savienības L 285/2007

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 285 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 50. sējums2007. gada 31. oktobris |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 285

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

50. sējums2007. gada 31. oktobris

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Padomes Regula (EK) Nr. 1279/2007 (2007. gada 30. oktobris), ar ko uzliek galīgo antidempinga maksājumu dažu Krievijas Federācijas izcelsmes dzelzs un tērauda trošu un tauvu importam un atceļ antidempinga pasākumus attiecībā uz dažu Taizemes un Turcijas izcelsmes dzelzs un tērauda trošu un tauvu importu | 1 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1280/2007 (2007. gada 30. oktobris), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem | 26 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 1281/2007 (2007. gada 30. oktobris), ar kuru 2006./2007. tirdzniecības gadam vienoto valūtu nepieņēmušo dalībvalstu valūtām nosaka īpašo lauksaimniecības konversijas likmi, kas piemērojama cukurbiešu minimālajām cenām cukura nozarē | 28 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 1282/2007 (2007. gada 30. oktobris), ar ko paredz atkāpi no Regulas (EEK) Nr. 3149/92 attiecībā uz 2007. gada pārtikas sadales plāna izpildes perioda noslēgumu | 30 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 1283/2007 (2007. gada 30. oktobris), ar ko nosaka aizliegumu kuģiem, kuri peld ar Apvienotās Karalistes karogu, zvejot siļķes ICES V b un VI b zonā, EK un starptautiskajos ūdeņos VIaN zonā | 31 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 1284/2007 (2007. gada 30. oktobris), ar ko nosaka aizliegumu kuģiem, kuri peld ar Zviedrijas karogu, zvejot saidas ICES III a un IV zonā, EK ūdeņos II a, III b, III c un III d zonā | 33 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 1285/2007 (2007. gada 30. oktobris), ar ko nosaka aizliegumu kuģiem, kuri peld ar Vācijas karogu, zvejot mencas ICES I un II b zonā | 35 |

Saturs

I   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

REGULAS

*

Padomes Regula (EK) Nr. 1279/2007 (2007. gada 30. oktobris), ar ko uzliek galīgo antidempinga maksājumu dažu Krievijas Federācijas izcelsmes dzelzs un tērauda trošu un tauvu importam un atceļ antidempinga pasākumus attiecībā uz dažu Taizemes un Turcijas izcelsmes dzelzs un tērauda trošu un tauvu importu

1

Komisijas Regula (EK) Nr. 1280/2007 (2007. gada 30. oktobris), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

26

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 1281/2007 (2007. gada 30. oktobris), ar kuru 2006./2007. tirdzniecības gadam vienoto valūtu nepieņēmušo dalībvalstu valūtām nosaka īpašo lauksaimniecības konversijas likmi, kas piemērojama cukurbiešu minimālajām cenām cukura nozarē

28

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 1282/2007 (2007. gada 30. oktobris), ar ko paredz atkāpi no Regulas (EEK) Nr. 3149/92 attiecībā uz 2007. gada pārtikas sadales plāna izpildes perioda noslēgumu

30

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 1283/2007 (2007. gada 30. oktobris), ar ko nosaka aizliegumu kuģiem, kuri peld ar Apvienotās Karalistes karogu, zvejot siļķes ICES V b un VI b zonā, EK un starptautiskajos ūdeņos VIaN zonā

31

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 1284/2007 (2007. gada 30. oktobris), ar ko nosaka aizliegumu kuģiem, kuri peld ar Zviedrijas karogu, zvejot saidas ICES III a un IV zonā, EK ūdeņos II a, III b, III c un III d zonā

33

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 1285/2007 (2007. gada 30. oktobris), ar ko nosaka aizliegumu kuģiem, kuri peld ar Vācijas karogu, zvejot mencas ICES I un II b zonā

35

| | | II   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta |
| --- | --- | --- |
| | | LĒMUMI |
| | | Komisija |
| | | 2007/701/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2007. gada 24. oktobris), ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu NK603xMON810 (MON-ØØ6Ø3-6xMON-ØØ81Ø-6), sastāv vai ir ražoti no tās
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 5140)

   (
  1
  ) | 37 |
| | | 2007/702/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2007. gada 24. oktobris), ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu 59122 (DAS-59122-7), kas sastāv vai ir ražoti no tās
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 5141)

   (
  1
  ) | 42 |
| | | 2007/703/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2007. gada 24. oktobris), ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu 1507xNK603 (DAS-Ø15Ø7-1xMON-ØØ6Ø3-6), kas sastāv vai ir ražoti no tās
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 5142)

   (
  1
  ) | 47 |
| | | 2007/704/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2007. gada 30. oktobris), ar ko atceļ Lēmumu 2001/602/EK par saistību pieņemšanu, ko piedāvā sakarā ar antidempinga procedūru attiecībā uz Čehijas Republikas, Korejas Republikas, Malaizijas, Krievijas, Taizemes un Turcijas izcelsmes dažu veidu dzelzs vai tērauda trošu un kabeļu importu | 52 |

II   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Komisija

2007/701/EK

*

Komisijas Lēmums (2007. gada 24. oktobris), ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu NK603xMON810 (MON-ØØ6Ø3-6xMON-ØØ81Ø-6), sastāv vai ir ražoti no tās
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 5140)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 5140)

1

37

2007/702/EK

*

Komisijas Lēmums (2007. gada 24. oktobris), ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu 59122 (DAS-59122-7), kas sastāv vai ir ražoti no tās
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 5141)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 5141)

1

42

2007/703/EK

*

Komisijas Lēmums (2007. gada 24. oktobris), ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu 1507xNK603 (DAS-Ø15Ø7-1xMON-ØØ6Ø3-6), kas sastāv vai ir ražoti no tās
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 5142)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 5142)

1

47

2007/704/EK

*

Komisijas Lēmums (2007. gada 30. oktobris), ar ko atceļ Lēmumu 2001/602/EK par saistību pieņemšanu, ko piedāvā sakarā ar antidempinga procedūru attiecībā uz Čehijas Republikas, Korejas Republikas, Malaizijas, Krievijas, Taizemes un Turcijas izcelsmes dažu veidu dzelzs vai tērauda trošu un kabeļu importu

52

| | | III   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot Līgumu par Eiropas Savienību |
| --- | --- | --- |
| | | TIESĪBU AKTI, KAS PIEŅEMTI, PIEMĒROJOT LES V SADAĻU |
| | * | Padomes Kopējā nostāja 2007/705/KĀDP (2007. gada 30. oktobris) par dažu palestīniešu pagaidu uzņemšanu Eiropas Savienības dalībvalstīs | 54 |

III   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot Līgumu par Eiropas Savienību

TIESĪBU AKTI, KAS PIEŅEMTI, PIEMĒROJOT LES V SADAĻU

*

Padomes Kopējā nostāja 2007/705/KĀDP (2007. gada 30. oktobris) par dažu palestīniešu pagaidu uzņemšanu Eiropas Savienības dalībvalstīs

54

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

REGULAS

| 31.10.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 285/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 285/1

---

PADOMES REGULA (EK) Nr. 1279/2007

(2007. gada 30. oktobris),

ar ko uzliek galīgo antidempinga maksājumu dažu Krievijas Federācijas izcelsmes dzelzs un tērauda trošu un tauvu importam un atceļ antidempinga pasākumus attiecībā uz dažu Taizemes un Turcijas izcelsmes dzelzs un tērauda trošu un tauvu importu

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 384/96 (1995. gada 22. decembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 11. panta 2. un 3. punktu,

ņemot vērā priekšlikumu, ko Komisija iesniegusi pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,

tā kā:

A.   PROCEDŪRA

1.   Spēkā esošie pasākumi

| (1) | Padome 2001. gada 2. februārī ar Regulu (EK) Nr. 230/2001 (2) (“pagaidu regula”) piemēroja pagaidu antidempinga maksājumus dažu Čehijas, Krievijas, Taizemes un Turcijas (trīs pēdējās valstis turpmāk “attiecīgās valstis”) izcelsmes dzelzs vai tērauda trošu un tauvu (“SWR”) importam. 2001. gada 2. augustā ar Regulu (EK) Nr. 1601/2001 (3) (“sākotnējā regula”) Padome piemēroja galīgos antidempinga pasākumus SWR importam. Pasākumus, kurus piemēroja Čehijas izcelsmes SWR importam, pārtrauca pēc Eiropas Savienības paplašināšanās 2004. gada 1. maijā. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2001. gada 2. februārī ar Regulu (EK) Nr. 230/2001 (2) (“pagaidu regula”) piemēroja pagaidu antidempinga maksājumus dažu Čehijas, Krievijas, Taizemes un Turcijas (trīs pēdējās valstis turpmāk “attiecīgās valstis”) izcelsmes dzelzs vai tērauda trošu un tauvu (“SWR”) importam. 2001. gada 2. augustā ar Regulu (EK) Nr. 1601/2001 (3) (“sākotnējā regula”) Padome piemēroja galīgos antidempinga pasākumus SWR importam. Pasākumus, kurus piemēroja Čehijas izcelsmes SWR importam, pārtrauca pēc Eiropas Savienības paplašināšanās 2004. gada 1. maijā.

| (2) | Komisija 2001. gada 26. jūlijā ar Lēmumu 2001/602/EK (4) pieņēma saistības, ko saistībā ar 1. apsvērumā minētajiem antidempinga pasākumiem piedāvāja viens eksportētājs no Krievijas un viens eksportētājs no Taizemes. |
| --- | --- |

(2)

Komisija 2001. gada 26. jūlijā ar Lēmumu 2001/602/EK (4) pieņēma saistības, ko saistībā ar 1. apsvērumā minētajiem antidempinga pasākumiem piedāvāja viens eksportētājs no Krievijas un viens eksportētājs no Taizemes.

| (3) | Padome 2005. gada 8. novembrī ar Regulu (EK) Nr. 1858/2005 (5) piemēroja galīgos antidempinga maksājumus dažu Ķīnas Tautas Republikas, Indijas, Dienvidāfrikas un Ukrainas izcelsmes tērauda trošu un tauvu importam (“paralēlais process”). |
| --- | --- |

(3)

Padome 2005. gada 8. novembrī ar Regulu (EK) Nr. 1858/2005 (5) piemēroja galīgos antidempinga maksājumus dažu Ķīnas Tautas Republikas, Indijas, Dienvidāfrikas un Ukrainas izcelsmes tērauda trošu un tauvu importam (“paralēlais process”).

2.   Pārskatīšanas pieprasījums

a)   Daļēja starpposma pārskatīšana par spēkā esošajiem antidempinga pasākumiem pret ražotājiem eksportētājiem Krievijā

| (4) | Komisija 2004. gadā saņēma divus daļējas starpposma pārskatīšanas pieprasījumus atbilstīgi pamatregulas 11. panta 3. punktam (“starpposma pārskatīšana”). Pieprasījumus attiecībā tikai uz dempingu iesniedza attiecīgi atvērtā akciju sabiedrība Cherepovetsky Staleprokatny Zavod (ChSPZ) un akciju sabiedrība Beloretsk Iron & Steel Works (BMK), kas abi ir SWR ražotāji eksportētāji Krievijā. |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2004. gadā saņēma divus daļējas starpposma pārskatīšanas pieprasījumus atbilstīgi pamatregulas 11. panta 3. punktam (“starpposma pārskatīšana”). Pieprasījumus attiecībā tikai uz dempingu iesniedza attiecīgi atvērtā akciju sabiedrība Cherepovetsky Staleprokatny Zavod (ChSPZ) un akciju sabiedrība Beloretsk Iron & Steel Works (BMK), kas abi ir SWR ražotāji eksportētāji Krievijā.

| (5) | Kā skaidrots paziņojumā, kas publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (6), ChSPZ nosaukums tika nomainīts uz slēgtu akciju sabiedrību Severstal-Metiz (SSM) pēc apvienošanās ar atklātu akciju sabiedrību Orlovsky Staleprokatny Zavod (OSPAZ) un ar slēgtu akciju sabiedrību Severstal-Metiz. Šī nosaukuma maiņa ir spēkā no 2006. gada 1. janvāra. |
| --- | --- |

(5)

Kā skaidrots paziņojumā, kas publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (6), ChSPZ nosaukums tika nomainīts uz slēgtu akciju sabiedrību Severstal-Metiz (SSM) pēc apvienošanās ar atklātu akciju sabiedrību Orlovsky Staleprokatny Zavod (OSPAZ) un ar slēgtu akciju sabiedrību Severstal-Metiz. Šī nosaukuma maiņa ir spēkā no 2006. gada 1. janvāra.

| (6) | Saskaņā ar pieteikuma iesniedzēju sniegto informāciju apstākļi, kuros tika noteikti pasākumi, bija mainījušies, un šīs izmaiņas bija ilglaicīgas. Turklāt abi ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka spēkā esošo antidempinga pasākumu apjoms vairs nav vajadzīgs, lai neitralizētu dempingu. |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar pieteikuma iesniedzēju sniegto informāciju apstākļi, kuros tika noteikti pasākumi, bija mainījušies, un šīs izmaiņas bija ilglaicīgas. Turklāt abi ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka spēkā esošo antidempinga pasākumu apjoms vairs nav vajadzīgs, lai neitralizētu dempingu.

| (7) | Apspriedusies ar Padomdevēju komiteju un konstatējusi, ka ir pietiekami daudz pierādījumu tam, lai sāktu divas starpposma pārskatīšanas, Komisija tās sāka 2004. gada 10. augustā (7). |
| --- | --- |

(7)

Apspriedusies ar Padomdevēju komiteju un konstatējusi, ka ir pietiekami daudz pierādījumu tam, lai sāktu divas starpposma pārskatīšanas, Komisija tās sāka 2004. gada 10. augustā (7).

b)   Daļēja starpposma pārskatīšana par spēkā esošajiem antidempinga pasākumiem pret vienu ražotāju eksportētāju Turcijā

| (8) | Pēc paziņojuma par gaidāmo termiņa izbeigšanos (8) publicēšanas Komisija 2006. gada 28. aprīlī saņēma starpposma pārskatīšanas pieprasījumu atbilstīgi pamatregulas 11. panta 3. punktam (saņemts kopā ar pārskatīšanas pieprasījumu saskaņā ar 11. panta 2. punktu (“termiņa beigu pārskatīšana”), kas minēts turpmāk 12. un 15. apsvērumā). |
| --- | --- |

(8)

Pēc paziņojuma par gaidāmo termiņa izbeigšanos (8) publicēšanas Komisija 2006. gada 28. aprīlī saņēma starpposma pārskatīšanas pieprasījumu atbilstīgi pamatregulas 11. panta 3. punktam (saņemts kopā ar pārskatīšanas pieprasījumu saskaņā ar 11. panta 2. punktu (“termiņa beigu pārskatīšana”), kas minēts turpmāk 12. un 15. apsvērumā).

| (9) | Pieprasījumu iesniedza ES Stiepļu trošu ražotāju sadarbības komiteja (“EWRIS” jeb “pieteikuma iesniedzējs”) to ražotāju vārdā, kas pārstāv lielāko daļu, šajā gadījumā vairāk nekā 50 %, no dažu dzelzs un tērauda trošu un tauvu kopējā ražošanas apjoma Kopienā. |
| --- | --- |

(9)

Pieprasījumu iesniedza ES Stiepļu trošu ražotāju sadarbības komiteja (“EWRIS” jeb “pieteikuma iesniedzējs”) to ražotāju vārdā, kas pārstāv lielāko daļu, šajā gadījumā vairāk nekā 50 %, no dažu dzelzs un tērauda trošu un tauvu kopējā ražošanas apjoma Kopienā.

| (10) | Pieteikuma iesniedzēja pieprasījums par starpposma pārskatīšanu attiecās uz viena Turcijas ražotāja eksportētāja (kam patlaban ir nulles nodokļa likme) dempinga apmēru. Pieteikuma iesniedzējs apgalvo, ka spēkā esošie pasākumi vairs nav pietiekami, lai novērstu kaitējošo dempingu. |
| --- | --- |

(10)

Pieteikuma iesniedzēja pieprasījums par starpposma pārskatīšanu attiecās uz viena Turcijas ražotāja eksportētāja (kam patlaban ir nulles nodokļa likme) dempinga apmēru. Pieteikuma iesniedzējs apgalvo, ka spēkā esošie pasākumi vairs nav pietiekami, lai novērstu kaitējošo dempingu.

| (11) | Apspriedusies ar Padomdevēju komiteju un konstatējusi, ka ir pietiekami daudz pierādījumu tam, lai sāktu starpposma pārskatīšanu, Komisija to sāka 2006. gada 3. augustā (9). |
| --- | --- |

(11)

Apspriedusies ar Padomdevēju komiteju un konstatējusi, ka ir pietiekami daudz pierādījumu tam, lai sāktu starpposma pārskatīšanu, Komisija to sāka 2006. gada 3. augustā (9).

c)   Termiņa beigu pārskatīšana par spēkā esošajiem antidempinga pasākumiem pret Krieviju, Taizemi un Turciju

| (12) | Pēc paziņojuma par gaidāmo termiņa izbeigšanos publicēšanas Komisija 2006. gada 28. aprīlī saņēma pieprasījumu veikt termiņa beigu pārskatīšanu (saņemts kopā ar starpposma pārskatīšanas pieprasījumu, kas minēts iepriekš 8.–11. apsvērumā). |
| --- | --- |

(12)

Pēc paziņojuma par gaidāmo termiņa izbeigšanos publicēšanas Komisija 2006. gada 28. aprīlī saņēma pieprasījumu veikt termiņa beigu pārskatīšanu (saņemts kopā ar starpposma pārskatīšanas pieprasījumu, kas minēts iepriekš 8.–11. apsvērumā).

| (13) | Pieprasījumu iesniedza ES Stiepļu trošu ražotāju sadarbības komiteja (“EWRIS” jeb “pieteikuma iesniedzējs”) to ražotāju vārdā, kas pārstāv lielāko daļu, šajā gadījumā vairāk nekā 50 %, no dažu dzelzs un tērauda trošu un tauvu kopējā ražošanas apjoma Kopienā. |
| --- | --- |

(13)

Pieprasījumu iesniedza ES Stiepļu trošu ražotāju sadarbības komiteja (“EWRIS” jeb “pieteikuma iesniedzējs”) to ražotāju vārdā, kas pārstāv lielāko daļu, šajā gadījumā vairāk nekā 50 %, no dažu dzelzs un tērauda trošu un tauvu kopējā ražošanas apjoma Kopienā.

| (14) | Pieprasījums veikt termiņa beigu pārskatīšanu bija saistīts ar visām valstīm, uz kurām patlaban attiecas pamatregula, un tā pamatojums bija, ka pasākumu izbeigšanas rezultātā varētu turpināties vai atkārtoties dempings un kaitējums Kopienas ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(14)

Pieprasījums veikt termiņa beigu pārskatīšanu bija saistīts ar visām valstīm, uz kurām patlaban attiecas pamatregula, un tā pamatojums bija, ka pasākumu izbeigšanas rezultātā varētu turpināties vai atkārtoties dempings un kaitējums Kopienas ražošanas nozarei.

| (15) | Apspriedusies ar Padomdevēju komiteju un konstatējusi, ka ir pietiekami daudz pierādījumu tam, lai sāktu termiņa beigu pārskatīšanu, Komisija to sāka 2006. gada 3. augustā. |
| --- | --- |

(15)

Apspriedusies ar Padomdevēju komiteju un konstatējusi, ka ir pietiekami daudz pierādījumu tam, lai sāktu termiņa beigu pārskatīšanu, Komisija to sāka 2006. gada 3. augustā.

d)   Daļēja starpposma pārskatīšana par spēkā esošajiem antidempinga pasākumiem pret vienu ražotāju eksportētāju Taizemē

| (16) | Komisija saņēma daļējas starpposma pārskatīšanas pieprasījumu atbilstīgi pamatregulas 11. panta 3. punktam. Pieprasījumu, kas attiecās tikai uz dempingu, iesniedza Usha Siam Steel Industries Public Company Ltd. – SWR ražotājs eksportētājs no Taizemes. |
| --- | --- |

(16)

Komisija saņēma daļējas starpposma pārskatīšanas pieprasījumu atbilstīgi pamatregulas 11. panta 3. punktam. Pieprasījumu, kas attiecās tikai uz dempingu, iesniedza Usha Siam Steel Industries Public Company Ltd. – SWR ražotājs eksportētājs no Taizemes.

| (17) | Saskaņā ar pieteikuma iesniedzēju sniegto informāciju apstākļi, kuros tika noteikti pasākumi, bija mainījušies, un šīs izmaiņas bija ilglaicīgas. Turklāt ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka spēkā esošo antidempinga pasākumu apjoms vairs nav vajadzīgs, lai neitralizētu dempingu. |
| --- | --- |

(17)

Saskaņā ar pieteikuma iesniedzēju sniegto informāciju apstākļi, kuros tika noteikti pasākumi, bija mainījušies, un šīs izmaiņas bija ilglaicīgas. Turklāt ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka spēkā esošo antidempinga pasākumu apjoms vairs nav vajadzīgs, lai neitralizētu dempingu.

| (18) | Apspriedusies ar Padomdevēju komiteju un konstatējusi, ka ir pietiekami daudz pierādījumu tam, lai sāktu starpposma pārskatīšanu, Komisija to sāka 2007. gada 22. martā (10). |
| --- | --- |

(18)

Apspriedusies ar Padomdevēju komiteju un konstatējusi, ka ir pietiekami daudz pierādījumu tam, lai sāktu starpposma pārskatīšanu, Komisija to sāka 2007. gada 22. martā (10).

3.   Personas, uz kurām attiecas izmeklēšana

| (19) | Komisija oficiāli informēja ražotājus eksportētājus, eksportētājvalstu pārstāvjus, importētājus, Kopienas ražotājus, pieteikuma lietotājus un pieteikuma iesniedzēju par termiņa beigu pārskatīšanas un daļējās starpposma pārskatīšanas sākšanu. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja rakstveidā paust savu viedokli un pieprasīt, lai tās uzklausa termiņā, kas noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu. Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja, norādot konkrētus iemeslus, kādēļ tās būtu jāuzklausa. |
| --- | --- |

(19)

Komisija oficiāli informēja ražotājus eksportētājus, eksportētājvalstu pārstāvjus, importētājus, Kopienas ražotājus, pieteikuma lietotājus un pieteikuma iesniedzēju par termiņa beigu pārskatīšanas un daļējās starpposma pārskatīšanas sākšanu. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja rakstveidā paust savu viedokli un pieprasīt, lai tās uzklausa termiņā, kas noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu. Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja, norādot konkrētus iemeslus, kādēļ tās būtu jāuzklausa.

3.1.   Kopienas ražotāju atlase

| (20) | Ņemot vērā lielo Kopienas ražotāju skaitu, tika uzskatīts, ka ir lietderīgi pārbaudīt, vai termiņa beigu pārskatīšanā ir jāizmanto pārbaude izlases veidā atbilstīgi pamatregulas 17. pantam. Lai Komisija varētu izlemt, vai ir vajadzīga pārbaude izlases veidā, un vajadzības gadījumā veikt atlasi, atbilstīgi pamatregulas 17. panta 2. punktam Kopienas ražotāji tika aicināti paziņot par sevi 15 dienu laikā pēc attiecīgo pārskatīšanas procesu sākšanas un sniegt Komisijai informāciju, kas prasīta paziņojumā par procedūras sākšanu. |
| --- | --- |

(20)

Ņemot vērā lielo Kopienas ražotāju skaitu, tika uzskatīts, ka ir lietderīgi pārbaudīt, vai termiņa beigu pārskatīšanā ir jāizmanto pārbaude izlases veidā atbilstīgi pamatregulas 17. pantam. Lai Komisija varētu izlemt, vai ir vajadzīga pārbaude izlases veidā, un vajadzības gadījumā veikt atlasi, atbilstīgi pamatregulas 17. panta 2. punktam Kopienas ražotāji tika aicināti paziņot par sevi 15 dienu laikā pēc attiecīgo pārskatīšanas procesu sākšanas un sniegt Komisijai informāciju, kas prasīta paziņojumā par procedūras sākšanu.

| (21) | Pēc informācijas pārbaudes, ko sniedza 17 Kopienas ražotāji, tika uzskatīts, ka atlasei jāizraugās pieci uzņēmumi, jo īpaši pamatojoties uz to ražošanas un pārdošanas apjomu izmeklēšanas periodā. Izlasē ir šādi uzņēmumi:






  — | Bridon GmbH, Gelsenkirchen, Vācija, |
| --- | --- | --- |

(21)

Pēc informācijas pārbaudes, ko sniedza 17 Kopienas ražotāji, tika uzskatīts, ka atlasei jāizraugās pieci uzņēmumi, jo īpaši pamatojoties uz to ražošanas un pārdošanas apjomu izmeklēšanas periodā. Izlasē ir šādi uzņēmumi:

—

Bridon GmbH, Gelsenkirchen, Vācija,

| — | Casar Drahtseilwerk Saar GmbH (“Casar”), Saarbrücken, Vācija, |
| --- | --- |

—

Casar Drahtseilwerk Saar GmbH (“Casar”), Saarbrücken, Vācija,

| — | Wire and Rope Factory Drumet S.A. (“Drumet”), Włocławek, Polija, |
| --- | --- |

—

Wire and Rope Factory Drumet S.A. (“Drumet”), Włocławek, Polija,

| — | Manuel Rodrigues de Oliveira SA & Filhos S.A. (“Oliveira”), Gemunde, Portugāle, |
| --- | --- |

—

Manuel Rodrigues de Oliveira SA & Filhos S.A. (“Oliveira”), Gemunde, Portugāle,

| — | Tréfileurope S.A., Bourg-en-Bresse, Francija. |
| --- | --- |

—

Tréfileurope S.A., Bourg-en-Bresse, Francija.

3.2.   Kopienas importētāju atlase

| (22) | Ņemot vērā lielo Kopienas importētāju skaitu (pieteikumā uzskaitītie 32 importētāji), tika uzskatīts, ka ir lietderīgi pārbaudīt, vai termiņa beigu pārskatīšanā ir jāizmanto pārbaude izlases veidā atbilstīgi pamatregulas 17. pantam. Lai Komisija varētu izlemt, vai ir vajadzīga pārbaude izlases veidā, un vajadzības gadījumā veikt atlasi, atbilstīgi 17. panta 2. punktam Kopienas importētāji tika aicināti paziņot par sevi 15 dienu laikā pēc attiecīgo pārskatīšanas procesu sākšanas un sniegt Komisijai informāciju, kas prasīta paziņojumā par procedūras sākšanu. |
| --- | --- |

(22)

Ņemot vērā lielo Kopienas importētāju skaitu (pieteikumā uzskaitītie 32 importētāji), tika uzskatīts, ka ir lietderīgi pārbaudīt, vai termiņa beigu pārskatīšanā ir jāizmanto pārbaude izlases veidā atbilstīgi pamatregulas 17. pantam. Lai Komisija varētu izlemt, vai ir vajadzīga pārbaude izlases veidā, un vajadzības gadījumā veikt atlasi, atbilstīgi 17. panta 2. punktam Kopienas importētāji tika aicināti paziņot par sevi 15 dienu laikā pēc attiecīgo pārskatīšanas procesu sākšanas un sniegt Komisijai informāciju, kas prasīta paziņojumā par procedūras sākšanu.

| (23) | Tomēr, atbildot uz izlases anketas jautājumiem, par sevi paziņoja tikai viens importētājs, tāpēc tika pieņemts lēmums, ka šajā gadījumā nav pamatoti veikt pārbaudi izlases veidā. |
| --- | --- |

(23)

Tomēr, atbildot uz izlases anketas jautājumiem, par sevi paziņoja tikai viens importētājs, tāpēc tika pieņemts lēmums, ka šajā gadījumā nav pamatoti veikt pārbaudi izlases veidā.

4.   Anketas un pārbaude

| (24) | Tādēļ anketas tika nosūtītas visiem zināmiem attiecīgo valstu ražotājiem eksportētājiem, 23. apsvērumā minētajam importētājam, atlasītajiem Kopienas ražotājiem un lietotājiem. |
| --- | --- |

(24)

Tādēļ anketas tika nosūtītas visiem zināmiem attiecīgo valstu ražotājiem eksportētājiem, 23. apsvērumā minētajam importētājam, atlasītajiem Kopienas ražotājiem un lietotājiem.

| (25) | Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no:






  — | diviem ražotājiem eksportētājiem no Krievijas Federācijas attiecībā uz starpposma pārskatīšanu un viena ražotāja eksportētāja attiecībā uz termiņa beigu pārskatīšanu, |
| --- | --- | --- |

(25)

Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no:

—

diviem ražotājiem eksportētājiem no Krievijas Federācijas attiecībā uz starpposma pārskatīšanu un viena ražotāja eksportētāja attiecībā uz termiņa beigu pārskatīšanu,

| — | viena Taizemes ražotāja eksportētāja un tā saistītā importētāja no Apvienotās Karalistes, |
| --- | --- |

—

viena Taizemes ražotāja eksportētāja un tā saistītā importētāja no Apvienotās Karalistes,

| — | diviem ražotājiem eksportētājiem no Turcijas, |
| --- | --- |

—

diviem ražotājiem eksportētājiem no Turcijas,

| — | viena importētāja, kas saistīts ar attiecīgo valstu ražotājiem eksportētājiem, |
| --- | --- |

—

viena importētāja, kas saistīts ar attiecīgo valstu ražotājiem eksportētājiem,

| — | pieciem atlasītajiem ražotājiem Kopienā, |
| --- | --- |

—

pieciem atlasītajiem ražotājiem Kopienā,

| — | viena nesaistīta importētāja. |
| --- | --- |

—

viena nesaistīta importētāja.

| (26) | Komisija ievāca un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu analīzei, un veica pārbaudes apmeklējumus šādos uzņēmumos:






  a) | Krievija:






  — | Severstal-Metiz, Cherepovets, |
| --- | --- | --- | --- |

(26)

Komisija ievāca un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu analīzei, un veica pārbaudes apmeklējumus šādos uzņēmumos:

a)

Krievija:

—

Severstal-Metiz, Cherepovets,

| — | BMK, Beloretsk; |
| --- | --- |

—

BMK, Beloretsk;

| b) | Taizeme:






  — | Usha Siam Ltd., Bangkok; |
| --- | --- | --- |

b)

Taizeme:

—

Usha Siam Ltd., Bangkok;

| c) | Turcija:






  — | Celik Halat, Izmit-Kocaeli, |
| --- | --- | --- |

c)

Turcija:

—

Celik Halat, Izmit-Kocaeli,

| — | Has Çelik ve Halat Sanayi Ticaret A.S. (“Has Celik”), Hacilar Kayseri; |
| --- | --- |

—

Has Çelik ve Halat Sanayi Ticaret A.S. (“Has Celik”), Hacilar Kayseri;

| d) | atlasītie ražotāji Kopienā:






  — | Bridon GmbH, Gelsenkirchen, Vācija, |
| --- | --- | --- |

d)

atlasītie ražotāji Kopienā:

—

Bridon GmbH, Gelsenkirchen, Vācija,

| — | Casar Drahtseilwerk Saar GmbH (“Casar”), Saarbrücken, Vācija, |
| --- | --- |

—

Casar Drahtseilwerk Saar GmbH (“Casar”), Saarbrücken, Vācija,

| — | Wire and Rope Factory Drumet S.A., Włocławek, Polija, |
| --- | --- |

—

Wire and Rope Factory Drumet S.A., Włocławek, Polija,

| — | Manuel Rodrigues de Oliveira SA & Filhos S.A., Gemunde, Portugāle, |
| --- | --- |

—

Manuel Rodrigues de Oliveira SA & Filhos S.A., Gemunde, Portugāle,

| — | Tréfileurope S.A., Bourg-en-Bresse, Francija; |
| --- | --- |

—

Tréfileurope S.A., Bourg-en-Bresse, Francija;

| e) | saistītais importētājs Kopienā:






  — | Usha Martin UK Ltd., Clydebank, Apvienotā Karaliste; |
| --- | --- | --- |

e)

saistītais importētājs Kopienā:

—

Usha Martin UK Ltd., Clydebank, Apvienotā Karaliste;

| f) | nesaistītais importētājs Kopienā:






  — | HEKO Industrieerzeugnisse GmbH, Hemer, Vācija. |
| --- | --- | --- |

f)

nesaistītais importētājs Kopienā:

—

HEKO Industrieerzeugnisse GmbH, Hemer, Vācija.

5.   Attiecīgie laikposmi, uz kuriem attiecas pārskatīšanu izmeklēšanas

| (27) | Saistībā ar termiņa beigu pārskatīšanu veica izmeklēšanu par laikposmu no 2005. gada 1. jūlija līdz 2006. gada 30. jūnijam (“termiņa beigu pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “BPIP”) attiecībā uz dempinga un kaitējuma turpināšanās un/vai atkārtošanās iespējamību. Tendenču izpēti saistībā ar kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamības izvērtēšanu veica par laikposmu no 2003. gada 1. janvāra līdz BPIP beigām (“attiecīgais periods”). |
| --- | --- |

(27)

Saistībā ar termiņa beigu pārskatīšanu veica izmeklēšanu par laikposmu no 2005. gada 1. jūlija līdz 2006. gada 30. jūnijam (“termiņa beigu pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “BPIP”) attiecībā uz dempinga un kaitējuma turpināšanās un/vai atkārtošanās iespējamību. Tendenču izpēti saistībā ar kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamības izvērtēšanu veica par laikposmu no 2003. gada 1. janvāra līdz BPIP beigām (“attiecīgais periods”).

| (28) | Izmeklēšanas periods, kas saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu paredzēts daļējai starpposma pārskatīšanai attiecībā uz importu no diviem Krievijas ražotājiem eksportētājiem, aptvēra laikposmu no 2003. gada 1. jūlija līdz 2004. gada 30. jūnijam (“Krievijas starpposma pārskatīšanas periods”). |
| --- | --- |

(28)

Izmeklēšanas periods, kas saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu paredzēts daļējai starpposma pārskatīšanai attiecībā uz importu no diviem Krievijas ražotājiem eksportētājiem, aptvēra laikposmu no 2003. gada 1. jūlija līdz 2004. gada 30. jūnijam (“Krievijas starpposma pārskatīšanas periods”).

| (29) | Izmeklēšanas periods attiecībā uz daļējo starpposma pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu par importu no Turcijas ražotāja eksportētāja (“Turcijas starpposma pārskatīšanas periods”) ir tāds pats kā BPIP. |
| --- | --- |

(29)

Izmeklēšanas periods attiecībā uz daļējo starpposma pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu par importu no Turcijas ražotāja eksportētāja (“Turcijas starpposma pārskatīšanas periods”) ir tāds pats kā BPIP.

| (30) | Izmeklēšanas periods attiecībā uz daļējo starpposma pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu par importu no Taizemes ražotāja eksportētāja aptvēra laikposmu no 2006. gada 1. aprīļa līdz 2007. gada 31. martam (“Taizemes starpposma pārskatīšanas periods”). |
| --- | --- |

(30)

Izmeklēšanas periods attiecībā uz daļējo starpposma pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu par importu no Taizemes ražotāja eksportētāja aptvēra laikposmu no 2006. gada 1. aprīļa līdz 2007. gada 31. martam (“Taizemes starpposma pārskatīšanas periods”).

6.   Paziņošana un iespēja izteikt piezīmes

| (31) | Visām ieinteresētajām personām tika darīti zināmi būtiski fakti un apsvērumi, uz kuru pamata bija paredzēts ieteikt piemērot galīgu antidempinga maksājumu dažu Krievijas izcelsmes dzelzs vai tērauda trošu un tauvu importam un beigt izmeklēšanu par antidempinga pasākumiem, ko piemēro dažu Taizemes un Turcijas izcelsmes dzelzs un tērauda trošu un tauvu importam. Tika noteikts arī termiņš, kurā ieinteresētās personas varēja sniegt piezīmes pēc minētās informācijas saņemšanas. Šīs piezīmes tika izskatītas un attiecīgos gadījumos ņemtas vērā. |
| --- | --- |

(31)

Visām ieinteresētajām personām tika darīti zināmi būtiski fakti un apsvērumi, uz kuru pamata bija paredzēts ieteikt piemērot galīgu antidempinga maksājumu dažu Krievijas izcelsmes dzelzs vai tērauda trošu un tauvu importam un beigt izmeklēšanu par antidempinga pasākumiem, ko piemēro dažu Taizemes un Turcijas izcelsmes dzelzs un tērauda trošu un tauvu importam. Tika noteikts arī termiņš, kurā ieinteresētās personas varēja sniegt piezīmes pēc minētās informācijas saņemšanas. Šīs piezīmes tika izskatītas un attiecīgos gadījumos ņemtas vērā.

B.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGI RAŽOJUMI

1.   Attiecīgais ražojums

| (32) | Ražojums, uz ko attiecas šī termiņa beigu pārskatīšana, ir tas pats ražojums, kas definēts sākotnējā regulā, t.i., troses un tauvas, ietverot slēgtas konstrukcijas tauvas, no dzelzs vai tērauda, izņemot nerūsējošu tēraudu, ar maksimālo šķērsgriezuma laukumu virs 3 mm, ar garnitūru vai bez tās, kuru izcelsme ir attiecīgajās valstīs (“attiecīgais ražojums”). SWR patlaban klasificē ar KN kodiem ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 un ex 7312 10 98. |
| --- | --- |

(32)

Ražojums, uz ko attiecas šī termiņa beigu pārskatīšana, ir tas pats ražojums, kas definēts sākotnējā regulā, t.i., troses un tauvas, ietverot slēgtas konstrukcijas tauvas, no dzelzs vai tērauda, izņemot nerūsējošu tēraudu, ar maksimālo šķērsgriezuma laukumu virs 3 mm, ar garnitūru vai bez tās, kuru izcelsme ir attiecīgajās valstīs (“attiecīgais ražojums”). SWR patlaban klasificē ar KN kodiem ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 un ex 7312 10 98.

| (33) | Viena ieinteresētā persona iesniedza argumentus, ka attiecīgais ražojums jāiedala divās dažādās grupās, proti, a) vispārējas nozīmes SWR un b) paaugstinātas stiprības SWR. Tā apgalvoja arī, ka pēdējā grupa, ko neražojot eksportētājās valstīs, nav jāiekļauj procedūrā, jo saskaņā ar dažu importētāju sniegto informāciju minētās kategorijas SWR veidi atšķiras no otras kategorijas SWR, un ka starp šīm SWR nav konkurences. |
| --- | --- |

(33)

Viena ieinteresētā persona iesniedza argumentus, ka attiecīgais ražojums jāiedala divās dažādās grupās, proti, a) vispārējas nozīmes SWR un b) paaugstinātas stiprības SWR. Tā apgalvoja arī, ka pēdējā grupa, ko neražojot eksportētājās valstīs, nav jāiekļauj procedūrā, jo saskaņā ar dažu importētāju sniegto informāciju minētās kategorijas SWR veidi atšķiras no otras kategorijas SWR, un ka starp šīm SWR nav konkurences.

| (34) | Pirmkārt, ieinteresētā persona nesniedza nekādas liecības, kas pierādītu, ka no attiecīgajām valstīm importētais ražojums nav līdzīgs tam, kādu ražo Kopienas ražošanas nozare, vai ka attiecīgie SWR savā starpā nekonkurē vai nav savstarpēji aizstājami. Tāpēc prasība tika noraidīta. |
| --- | --- |

(34)

Pirmkārt, ieinteresētā persona nesniedza nekādas liecības, kas pierādītu, ka no attiecīgajām valstīm importētais ražojums nav līdzīgs tam, kādu ražo Kopienas ražošanas nozare, vai ka attiecīgie SWR savā starpā nekonkurē vai nav savstarpēji aizstājami. Tāpēc prasība tika noraidīta.

| (35) | Turklāt minētā persona nevarēja pierādīt, ka attiecīgā ražojuma definīcija un apraksts pagaidu regulas 10. līdz 13. apsvērumā būtu kļūdains. |
| --- | --- |

(35)

Turklāt minētā persona nevarēja pierādīt, ka attiecīgā ražojuma definīcija un apraksts pagaidu regulas 10. līdz 13. apsvērumā būtu kļūdains.

| (36) | Tāpēc attiecīgā ražojuma definīcija sākotnējā regulā ir apstiprināta. |
| --- | --- |

(36)

Tāpēc attiecīgā ražojuma definīcija sākotnējā regulā ir apstiprināta.

2.   Līdzīgs ražojums

| (37) | Sākotnējās regulas 14. līdz 19. apsvērumā tika secināts, ka attiecīgajam ražojumam – SWR, ko ražoja un pārdeva Kopienas ražotāji, un SWR, ko ražoja attiecīgo valstu iekšējā tirgū un eksportēja uz Kopienu, – ir vienādas fiziskās un ķīmiskās pamatīpašības. Šos ražojumus uzskatīja par vienādiem pamatregulas 1. panta 4. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(37)

Sākotnējās regulas 14. līdz 19. apsvērumā tika secināts, ka attiecīgajam ražojumam – SWR, ko ražoja un pārdeva Kopienas ražotāji, un SWR, ko ražoja attiecīgo valstu iekšējā tirgū un eksportēja uz Kopienu, – ir vienādas fiziskās un ķīmiskās pamatīpašības. Šos ražojumus uzskatīja par vienādiem pamatregulas 1. panta 4. punkta izpratnē.

| (38) | Viena ieinteresētā persona argumentēja, ka importētās SWR būtiski atšķiras no Kopienā ražotajām un pārdotajām, tāpēc tās nav salīdzināmas pašreizējo izmeklēšanu nolūkā. Minētā persona argumentēja, ka uz Kopienu importētie ražojumi tieši nekonkurē ar Kopienā ražotajām SWR. |
| --- | --- |

(38)

Viena ieinteresētā persona argumentēja, ka importētās SWR būtiski atšķiras no Kopienā ražotajām un pārdotajām, tāpēc tās nav salīdzināmas pašreizējo izmeklēšanu nolūkā. Minētā persona argumentēja, ka uz Kopienu importētie ražojumi tieši nekonkurē ar Kopienā ražotajām SWR.

| (39) | Tādi paši argumenti bija izvirzīti izmeklēšanā, kuras rezultātā tika pausti pagaidu regulas 15. apsvērumā izklāstītie secinājumi. Tā kā ieinteresētā persona neiepazīstināja ar citām liecībām, kas pierādītu, ka no attiecīgajām valstīm importētais ražojums nav vienāds ar Kopienā izgatavoto un pārdoto ražojumu, prasība tika noraidīta. |
| --- | --- |

(39)

Tādi paši argumenti bija izvirzīti izmeklēšanā, kuras rezultātā tika pausti pagaidu regulas 15. apsvērumā izklāstītie secinājumi. Tā kā ieinteresētā persona neiepazīstināja ar citām liecībām, kas pierādītu, ka no attiecīgajām valstīm importētais ražojums nav vienāds ar Kopienā izgatavoto un pārdoto ražojumu, prasība tika noraidīta.

| (40) | Tāpēc var apstiprināt sākotnējās regulas 14. līdz 19. apsvērumā izklāstītos secinājumus par līdzīgo ražojumu. |
| --- | --- |

(40)

Tāpēc var apstiprināt sākotnējās regulas 14. līdz 19. apsvērumā izklāstītos secinājumus par līdzīgo ražojumu.

C.   DEMPINGS UN DEMPINGA TURPINĀŠANĀS UN/VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

1.   Importa dempings pārskatīšanas izmeklēšanas periodos – vispārīgie principi

| (41) | Atbilstības apsvērumu dēļ, pirmkārt, ir pārbaudīts, vai pašlaik ir konstatējams dempings un vai spēkā esošo pasākumu termiņa beigšanās varētu izraisīt dempinga turpināšanos. Otrkārt, saskaņā ar pamatregulu ir pārbaudīta starpposma pārskatīšanas procesu iespējamā ietekme uz sākotnējās regulas konstatējumiem katrā valstī. |
| --- | --- |

(41)

Atbilstības apsvērumu dēļ, pirmkārt, ir pārbaudīts, vai pašlaik ir konstatējams dempings un vai spēkā esošo pasākumu termiņa beigšanās varētu izraisīt dempinga turpināšanos. Otrkārt, saskaņā ar pamatregulu ir pārbaudīta starpposma pārskatīšanas procesu iespējamā ietekme uz sākotnējās regulas konstatējumiem katrā valstī.

| (42) | Turpmāk izklāstītā vispārīgā metodika ir izmantota attiecībā uz visiem ražotājiem eksportētājiem attiecīgajās valstīs un ir tāda pati kā sākotnējā izmeklēšanā. Tādējādi atzinumos par dempingu saistībā ar katru valsti ir aprakstīti tikai tie fakti, kas raksturīgi katrai eksportētājvalstij. |
| --- | --- |

(42)

Turpmāk izklāstītā vispārīgā metodika ir izmantota attiecībā uz visiem ražotājiem eksportētājiem attiecīgajās valstīs un ir tāda pati kā sākotnējā izmeklēšanā. Tādējādi atzinumos par dempingu saistībā ar katru valsti ir aprakstīti tikai tie fakti, kas raksturīgi katrai eksportētājvalstij.

| (43) | Lai noteiktu normālo vērtību, vispirms attiecībā uz katru ražotāju eksportētāju tika noteikts, vai tā attiecīgā ražojuma pārdošanas apjoms vietējā tirgū būtu uzskatāms par reprezentatīvu salīdzinājumā ar tā kopējiem pārdošanas apjomiem eksportam uz Kopienu. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu pārdošanas apjomus iekšējā tirgū uzskatīja par reprezentatīviem, ja katra ražotāja eksportētāja pārdošanas apjoms vietējā tirgū bija vismaz 5 % no tā kopējā pārdošanas apjoma eksportam uz Kopienu. |
| --- | --- |

(43)

Lai noteiktu normālo vērtību, vispirms attiecībā uz katru ražotāju eksportētāju tika noteikts, vai tā attiecīgā ražojuma pārdošanas apjoms vietējā tirgū būtu uzskatāms par reprezentatīvu salīdzinājumā ar tā kopējiem pārdošanas apjomiem eksportam uz Kopienu. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu pārdošanas apjomus iekšējā tirgū uzskatīja par reprezentatīviem, ja katra ražotāja eksportētāja pārdošanas apjoms vietējā tirgū bija vismaz 5 % no tā kopējā pārdošanas apjoma eksportam uz Kopienu.

| (44) | Pēc tam tika noteikti tie attiecīgā ražojuma veidi, kurus ražotāji eksportētāji bija pārdevuši iekšzemes tirgū kopumā reprezentatīvos apjomos un kuri bija identiski vai tieši salīdzināmi ar tiem ražojuma veidiem, kurus pārdod eksportam uz Kopienu. |
| --- | --- |

(44)

Pēc tam tika noteikti tie attiecīgā ražojuma veidi, kurus ražotāji eksportētāji bija pārdevuši iekšzemes tirgū kopumā reprezentatīvos apjomos un kuri bija identiski vai tieši salīdzināmi ar tiem ražojuma veidiem, kurus pārdod eksportam uz Kopienu.

| (45) | Par katru SWR veidu, ko ražotāji eksportētāji pārdeva iekšzemes tirgū un par kuru konstatēja, ka tas ir tieši salīdzināms ar tiem SWR veidiem, kurus pārdod eksportam uz Kopienu, tika noskaidrots, vai pārdošanas apjomi iekšējā tirgū bija pietiekami reprezentatīvi pamatregulas 2. panta 2. punkta nozīmē. Konkrētā SWR veida pārdošanas apjomu iekšējā tirgū uzskatīja par pietiekami reprezentatīvu, ja kopējais pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū BPIP vai attiecīga starpposma pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija 5 % vai vairāk no salīdzināmā SWR veida pārdošanas kopapjoma, kas eksportēts uz Kopienu. |
| --- | --- |

(45)

Par katru SWR veidu, ko ražotāji eksportētāji pārdeva iekšzemes tirgū un par kuru konstatēja, ka tas ir tieši salīdzināms ar tiem SWR veidiem, kurus pārdod eksportam uz Kopienu, tika noskaidrots, vai pārdošanas apjomi iekšējā tirgū bija pietiekami reprezentatīvi pamatregulas 2. panta 2. punkta nozīmē. Konkrētā SWR veida pārdošanas apjomu iekšējā tirgū uzskatīja par pietiekami reprezentatīvu, ja kopējais pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū BPIP vai attiecīga starpposma pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija 5 % vai vairāk no salīdzināmā SWR veida pārdošanas kopapjoma, kas eksportēts uz Kopienu.

| (46) | Tika arī pārbaudīts, vai katra SWR veida pārdošanas apjomus var uzskatīt par tādiem, kas veikti parastā tirdzniecības apritē saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu. Tas tika darīts, katram attiecīgās valsts ražotājam eksportētājam izmeklēšanas periodā nosakot rentablo pārdošanas darījumu īpatsvaru neatkarīgiem pircējiem iekšējā tirgū katra attiecīgā ražojuma eksportētajam veidam.






  a) | Tiem ražojuma veidiem, attiecībā uz kuriem vairāk nekā 80 % no pārdošanas apjoma iekšējā tirgū netika pārdoti zem vienības pašizmaksas, t.i., ja attiecīgā ražojuma veida vidējā pārdošanas cena bija vienāda ar attiecīgā veida vidējām ražošanas izmaksām vai lielāka par tām, normālo vērtību aprēķināja kā attiecīgā ražojuma veida vidējo pārdošanas cenu no visiem pārdošanas apjomiem iekšējā tirgū neatkarīgi no tā, vai šie pārdošanas apjomi bija vai nebija rentabli. |
| --- | --- | --- |

(46)

Tika arī pārbaudīts, vai katra SWR veida pārdošanas apjomus var uzskatīt par tādiem, kas veikti parastā tirdzniecības apritē saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu. Tas tika darīts, katram attiecīgās valsts ražotājam eksportētājam izmeklēšanas periodā nosakot rentablo pārdošanas darījumu īpatsvaru neatkarīgiem pircējiem iekšējā tirgū katra attiecīgā ražojuma eksportētajam veidam.

a)

Tiem ražojuma veidiem, attiecībā uz kuriem vairāk nekā 80 % no pārdošanas apjoma iekšējā tirgū netika pārdoti zem vienības pašizmaksas, t.i., ja attiecīgā ražojuma veida vidējā pārdošanas cena bija vienāda ar attiecīgā veida vidējām ražošanas izmaksām vai lielāka par tām, normālo vērtību aprēķināja kā attiecīgā ražojuma veida vidējo pārdošanas cenu no visiem pārdošanas apjomiem iekšējā tirgū neatkarīgi no tā, vai šie pārdošanas apjomi bija vai nebija rentabli.

| b) | Tiem ražojuma veidiem, attiecībā uz kuriem vismaz 10 %, bet ne vairāk kā 80 % pārdošanas apjoma iekšējā tirgū netika pārdoti zem vienības pašizmaksas, normālo vērtību aprēķināja kā vidējo svērto pārdošanas cenu no tiem darījumiem, kuru vērtība bija vienāda vai lielāka par attiecīgā veida vienības pašizmaksu. |
| --- | --- |

b)

Tiem ražojuma veidiem, attiecībā uz kuriem vismaz 10 %, bet ne vairāk kā 80 % pārdošanas apjoma iekšējā tirgū netika pārdoti zem vienības pašizmaksas, normālo vērtību aprēķināja kā vidējo svērto pārdošanas cenu no tiem darījumiem, kuru vērtība bija vienāda vai lielāka par attiecīgā veida vienības pašizmaksu.

| c) | Tiem ražojuma veidiem, kuriem mazāk nekā 10 % ražošanas apjoma netika pārdoti iekšzemes tirgū zem vienības pašizmaksas, tika uzskatīts, ka attiecīgais ražojuma veids netika pārdots parastā tirdzniecības apritē, un tāpēc bija jāaprēķina saliktā normālā vērtība saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu. |
| --- | --- |

c)

Tiem ražojuma veidiem, kuriem mazāk nekā 10 % ražošanas apjoma netika pārdoti iekšzemes tirgū zem vienības pašizmaksas, tika uzskatīts, ka attiecīgais ražojuma veids netika pārdots parastā tirdzniecības apritē, un tāpēc bija jāaprēķina saliktā normālā vērtība saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu.

| (47) | Gadījumos, kur bija jāaprēķina saliktā normālā vērtība, to aprēķināja saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu, t.i., pamatojoties uz attiecīgā veida ražošanas izmaksām, pieskaitot pārdošanas, vispārējo un administratīvo (PVA) izmaksu summu un peļņas normu. PVA apjoms bija summa, ko ražotājs eksportētājs maksāja par līdzīgo ražojumu, un peļņas apmērs tika pielīdzināts vidējai peļņai, ko ražotājs eksportētājs guvis no līdzīga ražojuma pārdošanas parastā tirdzniecības apritē. |
| --- | --- |

(47)

Gadījumos, kur bija jāaprēķina saliktā normālā vērtība, to aprēķināja saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu, t.i., pamatojoties uz attiecīgā veida ražošanas izmaksām, pieskaitot pārdošanas, vispārējo un administratīvo (PVA) izmaksu summu un peļņas normu. PVA apjoms bija summa, ko ražotājs eksportētājs maksāja par līdzīgo ražojumu, un peļņas apmērs tika pielīdzināts vidējai peļņai, ko ražotājs eksportētājs guvis no līdzīga ražojuma pārdošanas parastā tirdzniecības apritē.

| (48) | Visos gadījumos, kad attiecīgo ražojumu eksportēja neatkarīgiem pircējiem Kopienā, eksporta cenu noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, proti, pamatojoties uz faktiski samaksātajām vai maksājamām eksporta cenām. |
| --- | --- |

(48)

Visos gadījumos, kad attiecīgo ražojumu eksportēja neatkarīgiem pircējiem Kopienā, eksporta cenu noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, proti, pamatojoties uz faktiski samaksātajām vai maksājamām eksporta cenām.

| (49) | Ja pārdošana tika veikta, izmantojot saistītu importētāju vai tirgotāju, eksporta cenu noteica, pamatojoties uz minētā saistītā importētāja tālākpārdošanas cenām neatkarīgiem pircējiem. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu tika veiktas korekcijas par visām izmaksām posmā starp importēšanu un tālākpārdošanu, tostarp pārdošanas, vispārējām un administratīvajām izmaksām un pamatotu peļņas normu. Atbilstīgu peļņas normu noteica, pamatojoties uz informāciju, ko sniedza Kopienas tirgū esoši nesaistīti tirgotāji/importētāji, kuri sadarbojās. |
| --- | --- |

(49)

Ja pārdošana tika veikta, izmantojot saistītu importētāju vai tirgotāju, eksporta cenu noteica, pamatojoties uz minētā saistītā importētāja tālākpārdošanas cenām neatkarīgiem pircējiem. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu tika veiktas korekcijas par visām izmaksām posmā starp importēšanu un tālākpārdošanu, tostarp pārdošanas, vispārējām un administratīvajām izmaksām un pamatotu peļņas normu. Atbilstīgu peļņas normu noteica, pamatojoties uz informāciju, ko sniedza Kopienas tirgū esoši nesaistīti tirgotāji/importētāji, kuri sadarbojās.

| (50) | Normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu veica, pamatojoties uz ražotāja cenu. Lai nodrošinātu pienācīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika izdarītas korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību. Attiecīgās korekcijas veica visos gadījumos, kad tās uzskatīja par pamatotām, precīzām un pierādītām. |
| --- | --- |

(50)

Normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu veica, pamatojoties uz ražotāja cenu. Lai nodrošinātu pienācīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika izdarītas korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību. Attiecīgās korekcijas veica visos gadījumos, kad tās uzskatīja par pamatotām, precīzām un pierādītām.

| (51) | Korekcijas veica par sauszemes un jūras transporta izmaksām, apdrošināšanas izmaksām, pārkraušanas un iepakošanas izmaksām, kredītu izmaksām un ievedmuitas nodokļiem; šīs summas tika atņemtas no tālākpārdošanas cenas, lai iegūtu ražotāja cenu. |
| --- | --- |

(51)

Korekcijas veica par sauszemes un jūras transporta izmaksām, apdrošināšanas izmaksām, pārkraušanas un iepakošanas izmaksām, kredītu izmaksām un ievedmuitas nodokļiem; šīs summas tika atņemtas no tālākpārdošanas cenas, lai iegūtu ražotāja cenu.

| (52) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu katra ražotāja eksportētāja dempinga starpību aprēķināja, salīdzinot vidējo svērto normālo vērtību un vidējo svērto eksporta cenu. |
| --- | --- |

(52)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu katra ražotāja eksportētāja dempinga starpību aprēķināja, salīdzinot vidējo svērto normālo vērtību un vidējo svērto eksporta cenu.

| (53) | Tām valstīm, kurām tika konstatēts augsts sadarbības līmenis (vairāk nekā 80 % no visiem BPIP vai attiecīgajā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā (PIP) Kopienā ievestajiem apjomiem) un attiecībā uz kurām nebija iemesla uzskatīt, ka kāds ražotājs eksportētājs nebūtu sadarbojies, atlikusī dempinga starpība tika noteikta tā ražotāja eksportētāja līmenī, kurš sadarbojās un kuram bija augstākā dempinga starpība, lai nodrošinātu pasākumu efektivitāti. |
| --- | --- |

(53)

Tām valstīm, kurām tika konstatēts augsts sadarbības līmenis (vairāk nekā 80 % no visiem BPIP vai attiecīgajā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā (PIP) Kopienā ievestajiem apjomiem) un attiecībā uz kurām nebija iemesla uzskatīt, ka kāds ražotājs eksportētājs nebūtu sadarbojies, atlikusī dempinga starpība tika noteikta tā ražotāja eksportētāja līmenī, kurš sadarbojās un kuram bija augstākā dempinga starpība, lai nodrošinātu pasākumu efektivitāti.

| (54) | Tām valstīm, kurām tika konstatēts zems sadarbības līmenis (mazāk nekā 80 % no visiem BPIP vai attiecīgajā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Kopienā ievestajiem apjomiem), atlikušo dempinga starpību noteica saskaņā ar pamatregulas 18. pantu, t.i., pamatojoties uz pieejamiem faktiem. |
| --- | --- |

(54)

Tām valstīm, kurām tika konstatēts zems sadarbības līmenis (mazāk nekā 80 % no visiem BPIP vai attiecīgajā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Kopienā ievestajiem apjomiem), atlikušo dempinga starpību noteica saskaņā ar pamatregulas 18. pantu, t.i., pamatojoties uz pieejamiem faktiem.

2.   Importa dempings pārskatīšanas izmeklēšanas periodos – secinājumi attiecībā uz konkrēto valsti

2.1.   Krievija

| (55) | Krievijā ir divi ražotāji eksportētāji, par kuriem zināms, ka tie ražo SWR: Severstal-Metiz Čerepovecā (SSM) un BMK Beloreckā (BMK). Tādējādi tie veido 100 % Krievijas ražošanas, kas ir 1,5 % no importa Kopienas tirgū BPIP. Abi ražotāji sadarbojās starpposma pārskatīšanā, bet tikai viens sadarbojās termiņa beigu pārskatīšanas izmeklēšanā. Otrs ražotājs norādīja, ka nevēlas sadarboties termiņa beigu pārskatīšanā. Ražotājs savu rīcību argumentēja, ka uzņēmums Krievijas starpposma pārskatīšanas periodā uz ES eksportējis tikai nelielus daudzumus, turklāt uzņēmuma situācija pēc starpposma pārskatīšanas, kas tika sākta 2004. gada augustā, nav būtiski mainījusies (sk. iepriekš 4.–7. apsvērumu). |
| --- | --- |

(55)

Krievijā ir divi ražotāji eksportētāji, par kuriem zināms, ka tie ražo SWR: Severstal-Metiz Čerepovecā (SSM) un BMK Beloreckā (BMK). Tādējādi tie veido 100 % Krievijas ražošanas, kas ir 1,5 % no importa Kopienas tirgū BPIP. Abi ražotāji sadarbojās starpposma pārskatīšanā, bet tikai viens sadarbojās termiņa beigu pārskatīšanas izmeklēšanā. Otrs ražotājs norādīja, ka nevēlas sadarboties termiņa beigu pārskatīšanā. Ražotājs savu rīcību argumentēja, ka uzņēmums Krievijas starpposma pārskatīšanas periodā uz ES eksportējis tikai nelielus daudzumus, turklāt uzņēmuma situācija pēc starpposma pārskatīšanas, kas tika sākta 2004. gada augustā, nav būtiski mainījusies (sk. iepriekš 4.–7. apsvērumu).

2.1.1.   
  Daļēja starpposma pārskatīšana par spēkā esošajiem antidempinga pasākumiem pret ražotājiem Krievijā

| (56) | Daļējā starpposma pārskatīšana attiecās tikai uz abu zināmo Krievijas ražotāju dempinga līmeni ES. No abiem tika saņemtas pilnīgas atbildes uz anketas jautājumiem. |
| --- | --- |

(56)

Daļējā starpposma pārskatīšana attiecās tikai uz abu zināmo Krievijas ražotāju dempinga līmeni ES. No abiem tika saņemtas pilnīgas atbildes uz anketas jautājumiem.

| (57) | Normālo vērtību noteica saskaņā ar iepriekš 43. un 47. apsvērumā aprakstīto vispārīgo metodiku. |
| --- | --- |

(57)

Normālo vērtību noteica saskaņā ar iepriekš 43. un 47. apsvērumā aprakstīto vispārīgo metodiku.

| (58) | Saskaņā ar iepriekš 46. apsvērumā izklāstīto metodiku vienam Krievijas ražotājam eksportētājam normālo vērtību pamatoja uz faktiskajām pārdošanas cenām iekšzemes tirgū. Otram Krievijas ražotājam eksportētājam normālo vērtību pamatoja galvenokārt uz faktiskajām cenām iekšzemes tirgū, taču dažiem ražojumu veidiem bija jāaprēķina saliktā normālā vērtība saskaņā ar iepriekš 47. apsvērumā izskaidroto metodiku. |
| --- | --- |

(58)

Saskaņā ar iepriekš 46. apsvērumā izklāstīto metodiku vienam Krievijas ražotājam eksportētājam normālo vērtību pamatoja uz faktiskajām pārdošanas cenām iekšzemes tirgū. Otram Krievijas ražotājam eksportētājam normālo vērtību pamatoja galvenokārt uz faktiskajām cenām iekšzemes tirgū, taču dažiem ražojumu veidiem bija jāaprēķina saliktā normālā vērtība saskaņā ar iepriekš 47. apsvērumā izskaidroto metodiku.

| (59) | Eksporta cenas noteikšanai piemēroja iepriekš 48. un 49. apsvērumā sīki izskaidrotos principus. |
| --- | --- |

(59)

Eksporta cenas noteikšanai piemēroja iepriekš 48. un 49. apsvērumā sīki izskaidrotos principus.

| (60) | Attiecībā uz eksporta tirdzniecību Kopienā, ko viens Krievijas ražotājs eksportētājs veica ar saistīta Šveices tirdzniecības uzņēmuma starpniecību, eksporta cenu noteica, pamatojoties uz tālākpārdošanas cenām, ko Krievijas starpposma pārskatīšanas periodā minētajam uzņēmumam faktiski samaksājis pirmais neatkarīgais pircējs Kopienā vai kuras tam bija jāmaksā šim uzņēmumam. |
| --- | --- |

(60)

Attiecībā uz eksporta tirdzniecību Kopienā, ko viens Krievijas ražotājs eksportētājs veica ar saistīta Šveices tirdzniecības uzņēmuma starpniecību, eksporta cenu noteica, pamatojoties uz tālākpārdošanas cenām, ko Krievijas starpposma pārskatīšanas periodā minētajam uzņēmumam faktiski samaksājis pirmais neatkarīgais pircējs Kopienā vai kuras tam bija jāmaksā šim uzņēmumam.

| (61) | Jāņem vērā, ka gandrīz visu eksporta tirdzniecību Kopienā viens Krievijas eksportētājs veica saskaņā ar cenu saistībām, kuras 2001. gada augustā pieņēma Komisija. Saistībā ar šo, nosakot eksporta cenas, nepietiek tikai ar eksportētāju iepriekšējās rīcības izvērtēšanu, bet ir jāizskata arī iespējamā eksporta cenu attīstība turpmāk. Jo īpaši tika pārbaudīts, vai šīs saistības ir ietekmējušas eksporta cenu līmeni, padarot tās neuzticamas turpmākā eksporta režīma noteikšanai. |
| --- | --- |

(61)

Jāņem vērā, ka gandrīz visu eksporta tirdzniecību Kopienā viens Krievijas eksportētājs veica saskaņā ar cenu saistībām, kuras 2001. gada augustā pieņēma Komisija. Saistībā ar šo, nosakot eksporta cenas, nepietiek tikai ar eksportētāju iepriekšējās rīcības izvērtēšanu, bet ir jāizskata arī iespējamā eksporta cenu attīstība turpmāk. Jo īpaši tika pārbaudīts, vai šīs saistības ir ietekmējušas eksporta cenu līmeni, padarot tās neuzticamas turpmākā eksporta režīma noteikšanai.

| (62) | Tika pārbaudīts arī, vai eksporta cenas, ko eksportētājs pieprasīja klientiem Kopienā, bija uzticamas un vai tās ir atbilstīgs pamats dempinga starpības aprēķināšanai attiecīgajā izmeklēšanā, neskatoties uz cenu saistībām. Jo īpaši izmeklēšanas mērķis bija noskaidrot, vai pašreizējās eksporta cenas uz Kopienu nav mākslīgi noteiktas attiecībā pret viszemākajām importa cenām (“VIC”) un vai tādēļ tās būs vai nebūs ilgtspējīgas arī turpmāk. Tomēr izmeklēšanā atklāja, ka ražojumu kontroles numuru (“RKN”) noteikšanai šajā izmeklēšanā izmantotā sistēma bija sarežģītāka nekā klasifikācijas sistēma, ko izmantoja 2001. gadā, kad tika pieņemtas saistības. Tā rezultātā tika secināts, ka VIC izmantoto un šajā izmeklēšanā izmantoto RKN salīdzināšana nebūtu uzticama. |
| --- | --- |

(62)

Tika pārbaudīts arī, vai eksporta cenas, ko eksportētājs pieprasīja klientiem Kopienā, bija uzticamas un vai tās ir atbilstīgs pamats dempinga starpības aprēķināšanai attiecīgajā izmeklēšanā, neskatoties uz cenu saistībām. Jo īpaši izmeklēšanas mērķis bija noskaidrot, vai pašreizējās eksporta cenas uz Kopienu nav mākslīgi noteiktas attiecībā pret viszemākajām importa cenām (“VIC”) un vai tādēļ tās būs vai nebūs ilgtspējīgas arī turpmāk. Tomēr izmeklēšanā atklāja, ka ražojumu kontroles numuru (“RKN”) noteikšanai šajā izmeklēšanā izmantotā sistēma bija sarežģītāka nekā klasifikācijas sistēma, ko izmantoja 2001. gadā, kad tika pieņemtas saistības. Tā rezultātā tika secināts, ka VIC izmantoto un šajā izmeklēšanā izmantoto RKN salīdzināšana nebūtu uzticama.

| (63) | Tika salīdzinātas katra ražojuma veida eksporta cenas uz Kopienu ar eksporta cenām uz citām trešām valstīm. Šajā salīdzinājumā atklāja, ka eksporta cenas uz trešām valstīm vidēji bija būtiski zemākas. Tāpēc secināja, ka šā uzņēmuma eksporta cenas uz Kopienu nevar izmantot, lai noteiktu ticamas eksporta cenas pamatregulas 2. panta 8. punkta nozīmē saistībā ar pašreizējo pārskatīšanu. Minētās eksporta cenas aizstāja ar pārdošanas cenām uz citām valstīm, jo trūka ticamu eksporta pārdošanas cenu uz ES-15 valstīm. |
| --- | --- |

(63)

Tika salīdzinātas katra ražojuma veida eksporta cenas uz Kopienu ar eksporta cenām uz citām trešām valstīm. Šajā salīdzinājumā atklāja, ka eksporta cenas uz trešām valstīm vidēji bija būtiski zemākas. Tāpēc secināja, ka šā uzņēmuma eksporta cenas uz Kopienu nevar izmantot, lai noteiktu ticamas eksporta cenas pamatregulas 2. panta 8. punkta nozīmē saistībā ar pašreizējo pārskatīšanu. Minētās eksporta cenas aizstāja ar pārdošanas cenām uz citām valstīm, jo trūka ticamu eksporta pārdošanas cenu uz ES-15 valstīm.

| (64) | Salīdzinot normālo vērtību un eksporta cenu, izmantoja 50. apsvērumā aprakstīto metodi. |
| --- | --- |

(64)

Salīdzinot normālo vērtību un eksporta cenu, izmantoja 50. apsvērumā aprakstīto metodi.

| (65) | Tā kā ar vienu no Krievijas ražotāju eksportētāju saistītajam tirgotājam Šveicē ir līdzīgas funkcijas kā pārstāvim, kas darbojas uz komisijas maksas pamata, tika veikta eksporta cenas korekcija, ņemot vērā komisijas maksu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta i) apakšpunktu. Komisijas maksas apmērs tika aprēķināts, pamatojoties uz tiešiem pierādījumiem par to, ka ir uzcenojumi, kas saistīti ar šādām funkcijām. |
| --- | --- |

(65)

Tā kā ar vienu no Krievijas ražotāju eksportētāju saistītajam tirgotājam Šveicē ir līdzīgas funkcijas kā pārstāvim, kas darbojas uz komisijas maksas pamata, tika veikta eksporta cenas korekcija, ņemot vērā komisijas maksu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta i) apakšpunktu. Komisijas maksas apmērs tika aprēķināts, pamatojoties uz tiešiem pierādījumiem par to, ka ir uzcenojumi, kas saistīti ar šādām funkcijām.

| (66) | Kā paredzēts pamatregulas 2. panta 11. punktā, katra ražojuma veida vidējā svērtā normālā vērtība tika salīdzināta ar attiecīgā ražojuma atbilstīgā veida vidējo svērto eksporta cenu. |
| --- | --- |

(66)

Kā paredzēts pamatregulas 2. panta 11. punktā, katra ražojuma veida vidējā svērtā normālā vērtība tika salīdzināta ar attiecīgā ražojuma atbilstīgā veida vidējo svērto eksporta cenu.

| (67) | Kā turpmāk skaidrots 104. līdz 107. apsvērumā, salīdzinājuma rezultātā tika atklāts, ka BMK ilgstoši veic tirdzniecību par dempinga cenām. Attiecībā uz SSM salīdzinājums starp vidējo svērto normālo vērtību un vidējo svērto pārdošanas cenu uz valstīm, kurās nebija spēkā esošu saistību, arī liecināja, ka dempings turpinās. |
| --- | --- |

(67)

Kā turpmāk skaidrots 104. līdz 107. apsvērumā, salīdzinājuma rezultātā tika atklāts, ka BMK ilgstoši veic tirdzniecību par dempinga cenām. Attiecībā uz SSM salīdzinājums starp vidējo svērto normālo vērtību un vidējo svērto pārdošanas cenu uz valstīm, kurās nebija spēkā esošu saistību, arī liecināja, ka dempings turpinās.

| (68) | Konstatēja, ka BMK dempinga starpība bija 36,2 %, izsakot procentos no Kopienas brīvas robežpiegādes neto cenas pirms nodokļu nomaksas. Aprēķinot tādā pašā veidā konstatēja, ka SSM dempinga starpība bija 9,7 %. |
| --- | --- |

(68)

Konstatēja, ka BMK dempinga starpība bija 36,2 %, izsakot procentos no Kopienas brīvas robežpiegādes neto cenas pirms nodokļu nomaksas. Aprēķinot tādā pašā veidā konstatēja, ka SSM dempinga starpība bija 9,7 %.

| (69) | Ņemot vērā starpposma pārskatīšanu izmeklēšanās konstatētās dempinga starpības, tiek uzskatīts par atbilstīgu grozīt BMK piemērojamo antidempinga maksājumu, nosakot to 36,2 % apmērā un SSM piemērojamo maksājumu 9,7 % apmērā. |
| --- | --- |

(69)

Ņemot vērā starpposma pārskatīšanu izmeklēšanās konstatētās dempinga starpības, tiek uzskatīts par atbilstīgu grozīt BMK piemērojamo antidempinga maksājumu, nosakot to 36,2 % apmērā un SSM piemērojamo maksājumu 9,7 % apmērā.

2.1.2.   
  Termiņa beigu pārskatīšana par spēkā esošajiem pasākumiem pret ražotājiem eksportētājiem Krievijā

| (70) | No diviem zināmajiem Krievijas SWR ražotājiem izmeklēšanā termiņa beigu pārskatīšanas procesā sadarbojās tikai uzņēmums SSM. Pamatojoties uz ievākto informāciju, šis uzņēmums veidoja gandrīz 100 % Krievijas kopējā eksporta uz Kopienu BPIP. Uzņēmums veidoja arī apmēram 50 % no visa Krievijas ražošanas apjoma. Eksporta apjoms Kopienā bija zems, un BPIP tas bija apmēram 3 300 tonnu, kas ir 1,5 % no ES patēriņa. Šī šķietami nelielā tirgus daļa nedrīkst aizēnot faktu, ka Krievijai ir liela rezerves ražošanas jauda. Šī uzņēmuma, kas sadarbojās izmeklēšanā, uz Kopienu veiktā eksporta īpatsvars kopējā pārdošanas apjomā bija mazāk nekā 5 %. Kā minēts iepriekš 61. apsvērumā, gandrīz visu eksporta tirdzniecību Kopienā šis uzņēmums veica saskaņā ar vienošanos par cenu saistībām. |
| --- | --- |

(70)

No diviem zināmajiem Krievijas SWR ražotājiem izmeklēšanā termiņa beigu pārskatīšanas procesā sadarbojās tikai uzņēmums SSM. Pamatojoties uz ievākto informāciju, šis uzņēmums veidoja gandrīz 100 % Krievijas kopējā eksporta uz Kopienu BPIP. Uzņēmums veidoja arī apmēram 50 % no visa Krievijas ražošanas apjoma. Eksporta apjoms Kopienā bija zems, un BPIP tas bija apmēram 3 300 tonnu, kas ir 1,5 % no ES patēriņa. Šī šķietami nelielā tirgus daļa nedrīkst aizēnot faktu, ka Krievijai ir liela rezerves ražošanas jauda. Šī uzņēmuma, kas sadarbojās izmeklēšanā, uz Kopienu veiktā eksporta īpatsvars kopējā pārdošanas apjomā bija mazāk nekā 5 %. Kā minēts iepriekš 61. apsvērumā, gandrīz visu eksporta tirdzniecību Kopienā šis uzņēmums veica saskaņā ar vienošanos par cenu saistībām.

| (71) | Gadījumos, kad normālās vērtības noteikšanai nevarēja izmantot cenu, par kādu SSM konkrēto ražojuma veidu pārdeva iekšzemes tirgū, jo iekšzemes tirgū šis ražojuma veids netika pārdots reprezentatīvā daudzumā, bija jāpiemēro cita metode. Tā kā nebija citas pamatotas metodes, tika izmantota saliktā normālā vērtība katram ražojuma veidam, ko sniedza SSM un pārbaudīja Komisija. |
| --- | --- |

(71)

Gadījumos, kad normālās vērtības noteikšanai nevarēja izmantot cenu, par kādu SSM konkrēto ražojuma veidu pārdeva iekšzemes tirgū, jo iekšzemes tirgū šis ražojuma veids netika pārdots reprezentatīvā daudzumā, bija jāpiemēro cita metode. Tā kā nebija citas pamatotas metodes, tika izmantota saliktā normālā vērtība katram ražojuma veidam, ko sniedza SSM un pārbaudīja Komisija.

| (72) | Attiecībā uz ražošanas izmaksām SSM apgalvoja, ka uz ES eksportētajiem ražojumiem bija atšķirīga izmaksu struktūra Kopienas un Krievijas tirgū atšķirīgo tehnisko standartu dēļ. Saskaņā ar uzņēmuma apgalvojumiem Kopienas tirgū pārdotajām SWR ir jāatbilst tā dēvētajam DIN standartam, kas Krievijas tirgū netiek prasīts. Tabulā, kurā bija iekļautas iekšzemes tirgū un Kopienas tirgū pārdoto SWR ražošanas izmaksas, bija redzams, ka dažādie veidi būtiski neatšķiras. Dažu iekšzemes tirgū pārdoto ražojumu veidu ražošanas izmaksas bija nedaudz augstākas, bet citu ražojumu izmaksas bija nedaudz zemākas nekā Kopienas tirgū pārdoto ražojumu ražošanas izmaksas. Tāpēc tika secināts, ka pēc uzņēmuma apgalvojumiem pastāvošā atšķirība nevarēja ietekmēt dempinga starpības aprēķinus. |
| --- | --- |

(72)

Attiecībā uz ražošanas izmaksām SSM apgalvoja, ka uz ES eksportētajiem ražojumiem bija atšķirīga izmaksu struktūra Kopienas un Krievijas tirgū atšķirīgo tehnisko standartu dēļ. Saskaņā ar uzņēmuma apgalvojumiem Kopienas tirgū pārdotajām SWR ir jāatbilst tā dēvētajam DIN standartam, kas Krievijas tirgū netiek prasīts. Tabulā, kurā bija iekļautas iekšzemes tirgū un Kopienas tirgū pārdoto SWR ražošanas izmaksas, bija redzams, ka dažādie veidi būtiski neatšķiras. Dažu iekšzemes tirgū pārdoto ražojumu veidu ražošanas izmaksas bija nedaudz augstākas, bet citu ražojumu izmaksas bija nedaudz zemākas nekā Kopienas tirgū pārdoto ražojumu ražošanas izmaksas. Tāpēc tika secināts, ka pēc uzņēmuma apgalvojumiem pastāvošā atšķirība nevarēja ietekmēt dempinga starpības aprēķinus.

| (73) | Attiecībā uz eksportu uz Kopienu, izņemot vienu darījumu, ražotājs attiecīgo ražojumu Kopienā pārdeva tieši, neiejaucoties nevienai saistītai personai. Eksportētājs iesniedza pierādījumus, ka šis viens darījums neattiecās uz attiecīgo ražojumu, un tādēļ to aprēķinos neņēma vērā. |
| --- | --- |

(73)

Attiecībā uz eksportu uz Kopienu, izņemot vienu darījumu, ražotājs attiecīgo ražojumu Kopienā pārdeva tieši, neiejaucoties nevienai saistītai personai. Eksportētājs iesniedza pierādījumus, ka šis viens darījums neattiecās uz attiecīgo ražojumu, un tādēļ to aprēķinos neņēma vērā.

| (74) | Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika izdarītas atbilstīgas korekcijas, ņemot vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību. |
| --- | --- |

(74)

Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika izdarītas atbilstīgas korekcijas, ņemot vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību.

| (75) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu dempinga starpību noteica, pamatojoties uz katra ražojuma veida vidējās svērtās normālās vērtības un vidējās svērtās eksporta cenas salīdzinājumu. Šis salīdzinājums apliecināja, ka termiņa beigu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā dempinga nebija. |
| --- | --- |

(75)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu dempinga starpību noteica, pamatojoties uz katra ražojuma veida vidējās svērtās normālās vērtības un vidējās svērtās eksporta cenas salīdzinājumu. Šis salīdzinājums apliecināja, ka termiņa beigu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā dempinga nebija.

| (76) | Salīdzinot datus par eksportu uz Kopienu, ko sniedza ražotāji un eksportētāji, ar kopējo importa apjomu, kas iegūts no Eiropas Kopienu Statistikas biroja importa statistikas, izrādījās, ka sadarbības līmenis bija augsts, jo ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, veido gandrīz visu Krievijas importu Kopienā izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(76)

Salīdzinot datus par eksportu uz Kopienu, ko sniedza ražotāji un eksportētāji, ar kopējo importa apjomu, kas iegūts no Eiropas Kopienu Statistikas biroja importa statistikas, izrādījās, ka sadarbības līmenis bija augsts, jo ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, veido gandrīz visu Krievijas importu Kopienā izmeklēšanas periodā.

2.2.   Taizeme

2.2.1.   
  Starpposma pārskatīšana par spēkā esošajiem pasākumiem pret vienu Taizemes ražotāju eksportētāju

| (77) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 1. punktu normālo vērtību noteica, pamatojoties uz cenu, kādu neatkarīgie klienti maksāja vai kāda tiem bija jāmaksā parastā tirdzniecības apritē iekšzemes tirgū. Taizemes starpposma pārskatīšanas izmeklēšanas periodā uzņēmums attiecīgo ražojumu iekšzemes tirgū pārdeva tieši lietotājiem. Normālo vērtību noteica, pamatojoties tikai uz rentabliem pārdošanas darījumiem. |
| --- | --- |

(77)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 1. punktu normālo vērtību noteica, pamatojoties uz cenu, kādu neatkarīgie klienti maksāja vai kāda tiem bija jāmaksā parastā tirdzniecības apritē iekšzemes tirgū. Taizemes starpposma pārskatīšanas izmeklēšanas periodā uzņēmums attiecīgo ražojumu iekšzemes tirgū pārdeva tieši lietotājiem. Normālo vērtību noteica, pamatojoties tikai uz rentabliem pārdošanas darījumiem.

| (78) | Normālo vērtību noteica, pamatojoties uz cenu, kādu neatkarīgie klienti maksāja vai kāda tiem bija jāmaksā parastā tirdzniecības apritē saskaņā ar pamatregulas 2. panta 1. punktu. |
| --- | --- |

(78)

Normālo vērtību noteica, pamatojoties uz cenu, kādu neatkarīgie klienti maksāja vai kāda tiem bija jāmaksā parastā tirdzniecības apritē saskaņā ar pamatregulas 2. panta 1. punktu.

| (79) | Pieteikuma iesniedzējs un ražotājs, kas sadarbojās, Usha Siam, Taizemes starpposma pārskatīšanas laikā uz Kopienu eksportēja ierobežotu daudzumu SWR. Šo eksportu veica saskaņā ar cenu saistībām. |
| --- | --- |

(79)

Pieteikuma iesniedzējs un ražotājs, kas sadarbojās, Usha Siam, Taizemes starpposma pārskatīšanas laikā uz Kopienu eksportēja ierobežotu daudzumu SWR. Šo eksportu veica saskaņā ar cenu saistībām.

| (80) | Eksporta cenas tiešajai tirdzniecībai Kopienas tirgū noteica, pamatojoties uz cenu, kādu neatkarīgie pircēji Kopienā maksāja vai kāda tiem bija jāmaksā parastā tirdzniecības apritē saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu. |
| --- | --- |

(80)

Eksporta cenas tiešajai tirdzniecībai Kopienas tirgū noteica, pamatojoties uz cenu, kādu neatkarīgie pircēji Kopienā maksāja vai kāda tiem bija jāmaksā parastā tirdzniecības apritē saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu.

| (81) | Eksporta tirdzniecībai, ko veica ar saistīta importētāja Usha Martin UK starpniecību, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu tika aprēķinātas saliktās eksporta cenas, pamatojoties uz cenām, par kurām importēto ražojumu pirmo reizi pārdeva tālāk neatkarīgiem pircējiem Kopienā. Tika veiktas korekcijas, ņemot vērā visas izmaksas laikā no importēšanas līdz tālākpārdošanai, ietverot pārdošanas, vispārīgās un administratīvās izmaksas, un peļņu, kādu izmeklēšanas periodā Kopienā guva saistītais importētājs. |
| --- | --- |

(81)

Eksporta tirdzniecībai, ko veica ar saistīta importētāja Usha Martin UK starpniecību, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu tika aprēķinātas saliktās eksporta cenas, pamatojoties uz cenām, par kurām importēto ražojumu pirmo reizi pārdeva tālāk neatkarīgiem pircējiem Kopienā. Tika veiktas korekcijas, ņemot vērā visas izmaksas laikā no importēšanas līdz tālākpārdošanai, ietverot pārdošanas, vispārīgās un administratīvās izmaksas, un peļņu, kādu izmeklēšanas periodā Kopienā guva saistītais importētājs.

| (82) | Normālo vērtību salīdzināja ar katra attiecīgā ražojuma veida vidējo eksporta cenu, pamatojoties uz ražotāja cenu vienādā tirdzniecības līmenī. Lai nodrošinātu taisnīgu salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika ņemti vērā faktori, par kuriem apgalvoja un pierādīja, ka tie ietekmē cenas un cenu salīdzināmību. Tika veiktas korekcijas par sauszemes un jūras transporta izmaksām, apdrošināšanas izmaksām, pārkraušanas un iepakošanas izmaksām, kredītu izmaksām un ievedmuitas nodokļiem; šīs summas tika atņemtas no tālākpārdošanas cenas, lai iegūtu ražotāja cenu. |
| --- | --- |

(82)

Normālo vērtību salīdzināja ar katra attiecīgā ražojuma veida vidējo eksporta cenu, pamatojoties uz ražotāja cenu vienādā tirdzniecības līmenī. Lai nodrošinātu taisnīgu salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika ņemti vērā faktori, par kuriem apgalvoja un pierādīja, ka tie ietekmē cenas un cenu salīdzināmību. Tika veiktas korekcijas par sauszemes un jūras transporta izmaksām, apdrošināšanas izmaksām, pārkraušanas un iepakošanas izmaksām, kredītu izmaksām un ievedmuitas nodokļiem; šīs summas tika atņemtas no tālākpārdošanas cenas, lai iegūtu ražotāja cenu.

| (83) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu dempinga starpību noteica, salīdzinot katra ražojuma veida vidējo svērto normālo vērtību ar vidējo svērto eksporta cenu vienā tirdzniecības līmenī. Šis salīdzinājums apliecināja, ka starpposma pārskatīšanas izmeklēšanas periodā dempinga nebija. |
| --- | --- |

(83)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu dempinga starpību noteica, salīdzinot katra ražojuma veida vidējo svērto normālo vērtību ar vidējo svērto eksporta cenu vienā tirdzniecības līmenī. Šis salīdzinājums apliecināja, ka starpposma pārskatīšanas izmeklēšanas periodā dempinga nebija.

2.2.2.   
  Termiņa beigu pārskatīšana par spēkā esošajiem pasākumiem pret Taizemes ražotājiem eksportētājiem

| (84) | No trim zināmajiem Taizemes SWR ražotājiem viens uzņēmums sadarbojās izmeklēšanā. Pamatojoties uz ievākto informāciju, šis uzņēmums veidoja gandrīz 100 % kopējā eksporta uz Kopienu Taizemes BPIP. Uzņēmums veidoja arī apmēram 80 % no visa Taizemes ražošanas apjoma. Eksporta apjoms Kopienā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija zems. Uzņēmums, kurš sadarbojās, veica eksportu uz Kopienu saskaņā ar cenu saistībām. |
| --- | --- |

(84)

No trim zināmajiem Taizemes SWR ražotājiem viens uzņēmums sadarbojās izmeklēšanā. Pamatojoties uz ievākto informāciju, šis uzņēmums veidoja gandrīz 100 % kopējā eksporta uz Kopienu Taizemes BPIP. Uzņēmums veidoja arī apmēram 80 % no visa Taizemes ražošanas apjoma. Eksporta apjoms Kopienā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija zems. Uzņēmums, kurš sadarbojās, veica eksportu uz Kopienu saskaņā ar cenu saistībām.

| (85) | Tika konstatēts, ka visu eksportēto ražojuma veidu pilnās ražošanas izmaksas BPIP ir augstākas nekā iekšzemes tirgū. Tāpēc normālo vērtību nevarēja noteikt, pamatojoties uz cenām, ko saskaņā ar pamatregulas 2. panta 1. punktu neatkarīgi pircēji maksā vai kuras tiem jāmaksā parastā tirdzniecības apritē par jebkuru SWR veidu, ko eksportē šis Taizemes ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās izmeklēšanā. |
| --- | --- |

(85)

Tika konstatēts, ka visu eksportēto ražojuma veidu pilnās ražošanas izmaksas BPIP ir augstākas nekā iekšzemes tirgū. Tāpēc normālo vērtību nevarēja noteikt, pamatojoties uz cenām, ko saskaņā ar pamatregulas 2. panta 1. punktu neatkarīgi pircēji maksā vai kuras tiem jāmaksā parastā tirdzniecības apritē par jebkuru SWR veidu, ko eksportē šis Taizemes ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās izmeklēšanā.

| (86) | Saliktās cenas iekšzemes tirgū tika aprēķinātas, pamatojoties uz ražotāja eksportētāja ražošanas un pārdošanas, vispārīgajiem un administratīvajiem izdevumiem un pieņemamu peļņas normu 5 % apmērā, pamatojoties uz pamatregulas 2. panta 6. punkta c) apakšpunktu un saskaņā ar tās 2. panta 3. punktu. |
| --- | --- |

(86)

Saliktās cenas iekšzemes tirgū tika aprēķinātas, pamatojoties uz ražotāja eksportētāja ražošanas un pārdošanas, vispārīgajiem un administratīvajiem izdevumiem un pieņemamu peļņas normu 5 % apmērā, pamatojoties uz pamatregulas 2. panta 6. punkta c) apakšpunktu un saskaņā ar tās 2. panta 3. punktu.

| (87) | Ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, eksportēja attiecīgo ražojumu ar saistīta Kopienas uzņēmuma starpniecību. Tādēļ saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu tika aprēķinātas saliktās eksporta cenas, pamatojoties uz cenām, par kurām importēto ražojumu pirmo reizi pārdeva tālāk neatkarīgiem pircējiem Kopienā. Tika veiktas korekcijas, ņemot vērā visas izmaksas laikā no importēšanas līdz tālākpārdošanai, ietverot pārdošanas, vispārīgās un administratīvās izmaksas, un peļņu, kādu izmeklēšanas periodā Kopienā guva saistītais importētājs. |
| --- | --- |

(87)

Ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, eksportēja attiecīgo ražojumu ar saistīta Kopienas uzņēmuma starpniecību. Tādēļ saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu tika aprēķinātas saliktās eksporta cenas, pamatojoties uz cenām, par kurām importēto ražojumu pirmo reizi pārdeva tālāk neatkarīgiem pircējiem Kopienā. Tika veiktas korekcijas, ņemot vērā visas izmaksas laikā no importēšanas līdz tālākpārdošanai, ietverot pārdošanas, vispārīgās un administratīvās izmaksas, un peļņu, kādu izmeklēšanas periodā Kopienā guva saistītais importētājs.

| (88) | Normālo vērtību salīdzināja ar katra attiecīgā ražojuma veida eksporta cenu, pamatojoties uz ražotāja cenu vienādā tirdzniecības līmenī. Lai nodrošinātu taisnīgu salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika ņemtas vērā atšķirības faktoros, par kuriem apgalvoja un pierādīja, ka tie ietekmē cenas un cenu salīdzināmību. Veica korekcijas par sauszemes un jūras transporta izmaksām, apdrošināšanas izmaksām, pārkraušanas un iepakošanas izmaksām, kredītu izmaksām un ievedmuitas nodokļiem; šīs summas tika atņemtas no tālākpārdošanas cenas, lai iegūtu ražotāja cenu. |
| --- | --- |

(88)

Normālo vērtību salīdzināja ar katra attiecīgā ražojuma veida eksporta cenu, pamatojoties uz ražotāja cenu vienādā tirdzniecības līmenī. Lai nodrošinātu taisnīgu salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika ņemtas vērā atšķirības faktoros, par kuriem apgalvoja un pierādīja, ka tie ietekmē cenas un cenu salīdzināmību. Veica korekcijas par sauszemes un jūras transporta izmaksām, apdrošināšanas izmaksām, pārkraušanas un iepakošanas izmaksām, kredītu izmaksām un ievedmuitas nodokļiem; šīs summas tika atņemtas no tālākpārdošanas cenas, lai iegūtu ražotāja cenu.

| (89) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu dempinga starpību noteica, salīdzinot katra ražojuma veida vidējo svērto normālo vērtību ar vidējo svērto eksporta cenu vienā tirdzniecības līmenī. Šajā salīdzinājumā tika konstatēts salīdzinoši zems dempings BPIP, salīdzinot ar sākotnējo regulu. Vidējā svērtā dempinga starpība, izsakot procentos no CIF vērtības pie Kopienas robežas, bija 7,6 %. |
| --- | --- |

(89)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu dempinga starpību noteica, salīdzinot katra ražojuma veida vidējo svērto normālo vērtību ar vidējo svērto eksporta cenu vienā tirdzniecības līmenī. Šajā salīdzinājumā tika konstatēts salīdzinoši zems dempings BPIP, salīdzinot ar sākotnējo regulu. Vidējā svērtā dempinga starpība, izsakot procentos no CIF vērtības pie Kopienas robežas, bija 7,6 %.

2.3.   Turcija

| (90) | Turcijā bija divi ražotāji eksportētāji. Gan Celik Halat (“Halat”), gan Has Celik (“Has”) sadarbojās termiņa beigu pārskatīšanas izmeklēšanā, un Has sadarbojās starpposma pārskatīšanā par tā dempinga apmēru. Šie divi ražotāji veido 100 % Turcijas eksporta uz ES. |
| --- | --- |

(90)

Turcijā bija divi ražotāji eksportētāji. Gan Celik Halat (“Halat”), gan Has Celik (“Has”) sadarbojās termiņa beigu pārskatīšanas izmeklēšanā, un Has sadarbojās starpposma pārskatīšanā par tā dempinga apmēru. Šie divi ražotāji veido 100 % Turcijas eksporta uz ES.

2.3.1.   
  Daļēja starpposma pārskatīšana par spēkā esošajiem antidempinga pasākumiem pret vienu ražotāju Turcijā

| (91) | Jāatgādina, ka daļējā starpposma pārskatīšana, kas minēta 10. apsvērumā, attiecas uz vienu Turcijas eksportētāju, kas, iespējams, importē SWR uz Kopienu par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(91)

Jāatgādina, ka daļējā starpposma pārskatīšana, kas minēta 10. apsvērumā, attiecas uz vienu Turcijas eksportētāju, kas, iespējams, importē SWR uz Kopienu par dempinga cenām.

| (92) | Izmeklēšanā noskaidroja, ka lielākā daļa pārdošanas darījumu iekšzemes tirgū, ko izmantoja eksportēto ražojumu normālās vērtības noteikšanai, bija rentabli. Tādēļ saskaņā ar pamatregulas 2. panta 1. punktu izmantoja cenu, ko iekšzemes tirgū parastā tirdzniecības apritē maksāja neatkarīgi pircēji vai kas tiem bija jāmaksā. |
| --- | --- |

(92)

Izmeklēšanā noskaidroja, ka lielākā daļa pārdošanas darījumu iekšzemes tirgū, ko izmantoja eksportēto ražojumu normālās vērtības noteikšanai, bija rentabli. Tādēļ saskaņā ar pamatregulas 2. panta 1. punktu izmantoja cenu, ko iekšzemes tirgū parastā tirdzniecības apritē maksāja neatkarīgi pircēji vai kas tiem bija jāmaksā.

| (93) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu dažiem ražojuma veidiem tika aprēķināta saliktā normālā vērtība, pamatojoties uz ražotāja pašu ražošanas izmaksām, iekļaujot PVA un pieņemamu peļņas normu 5 % apmērā. |
| --- | --- |

(93)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu dažiem ražojuma veidiem tika aprēķināta saliktā normālā vērtība, pamatojoties uz ražotāja pašu ražošanas izmaksām, iekļaujot PVA un pieņemamu peļņas normu 5 % apmērā.

| (94) | Attiecībā uz eksportu uz Kopienu attiecīgais Turcijas ražotājs attiecīgo ražojumu Kopienā pārdeva tieši, neiejaucoties nevienai saistītai personai. Tāpēc par eksporta cenu uzskatīja par ražojumu faktiski samaksāto vai maksājamo cenu, pārdodot ražojumu eksportam no eksportētājas valsts uz Kopienu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu. |
| --- | --- |

(94)

Attiecībā uz eksportu uz Kopienu attiecīgais Turcijas ražotājs attiecīgo ražojumu Kopienā pārdeva tieši, neiejaucoties nevienai saistītai personai. Tāpēc par eksporta cenu uzskatīja par ražojumu faktiski samaksāto vai maksājamo cenu, pārdodot ražojumu eksportam no eksportētājas valsts uz Kopienu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu.

| (95) | Normālo vērtību salīdzināja ar katra attiecīgā ražojuma veida vidējo eksporta cenu, pamatojoties uz ražotāja cenu vienādā tirdzniecības līmenī saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu. Lai nodrošinātu taisnīgu salīdzinājumu, aprēķinos tika ņemtas vērā atšķirības tajos faktoros, par kuriem apgalvoja un pierādīja, ka tie ietekmē cenas un cenu salīdzināmību. Veica korekcijas par sauszemes un jūras transporta izmaksām, apdrošināšanas izmaksām, pārkraušanas un iepakošanas izmaksām, kredītu izmaksām un ievedmuitas nodokļiem; šīs summas tika atņemtas no tālākpārdošanas cenas, lai iegūtu ražotāja cenu. |
| --- | --- |

(95)

Normālo vērtību salīdzināja ar katra attiecīgā ražojuma veida vidējo eksporta cenu, pamatojoties uz ražotāja cenu vienādā tirdzniecības līmenī saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu. Lai nodrošinātu taisnīgu salīdzinājumu, aprēķinos tika ņemtas vērā atšķirības tajos faktoros, par kuriem apgalvoja un pierādīja, ka tie ietekmē cenas un cenu salīdzināmību. Veica korekcijas par sauszemes un jūras transporta izmaksām, apdrošināšanas izmaksām, pārkraušanas un iepakošanas izmaksām, kredītu izmaksām un ievedmuitas nodokļiem; šīs summas tika atņemtas no tālākpārdošanas cenas, lai iegūtu ražotāja cenu.

| (96) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu dempinga starpību noteica, salīdzinot katra ražojuma veida vidējo svērto normālo vērtību ar vidējo svērto eksporta cenu vienādā tirdzniecības līmenī. Kopumā šajā salīdzinājumā konstatēja, ka vidējā svērtā dempinga starpība, izsakot procentos no CIF vērtības pie Kopienas robežas, bija 0,12 %, proti, minimālā apmērā. |
| --- | --- |

(96)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu dempinga starpību noteica, salīdzinot katra ražojuma veida vidējo svērto normālo vērtību ar vidējo svērto eksporta cenu vienādā tirdzniecības līmenī. Kopumā šajā salīdzinājumā konstatēja, ka vidējā svērtā dempinga starpība, izsakot procentos no CIF vērtības pie Kopienas robežas, bija 0,12 %, proti, minimālā apmērā.

2.3.2.   
  Termiņa beigu pārskatīšana par spēkā esošajiem pasākumiem pret Turciju

| (97) | Pēc pārbaudēm, kas aprakstītas vispārīgajā metodikā 46. apsvērumā, tika konstatēts, ka vairākumam viena Turcijas ražotāja eksportētāja uz Kopienu eksportēto SWR veidu ir jāaprēķina saliktā normālā vērtība. Tāpēc normālo vērtību aprēķināja, pamatojoties uz ražotāja pašu ražošanas izmaksām, iekļaujot pieņemamu peļņas normu 5 % apmērā saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu. |
| --- | --- |

(97)

Pēc pārbaudēm, kas aprakstītas vispārīgajā metodikā 46. apsvērumā, tika konstatēts, ka vairākumam viena Turcijas ražotāja eksportētāja uz Kopienu eksportēto SWR veidu ir jāaprēķina saliktā normālā vērtība. Tāpēc normālo vērtību aprēķināja, pamatojoties uz ražotāja pašu ražošanas izmaksām, iekļaujot pieņemamu peļņas normu 5 % apmērā saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu.

| (98) | Kā izskaidrots iepriekš 92. un 93. apsvērumā, vairākumam otrā ražotāja ražojumu veidu normālās vērtības noteikšanai varēja izmantot pārdošanas cenu iekšzemes tirgū. Tāpēc saskaņā ar pamatregulas 2. panta 1. punktu normālo vērtību noteica, pamatojoties uz cenu, kādu neatkarīgie klienti maksāja vai kāda tiem bija jāmaksā parastā tirdzniecības apritē iekšzemes tirgū. |
| --- | --- |

(98)

Kā izskaidrots iepriekš 92. un 93. apsvērumā, vairākumam otrā ražotāja ražojumu veidu normālās vērtības noteikšanai varēja izmantot pārdošanas cenu iekšzemes tirgū. Tāpēc saskaņā ar pamatregulas 2. panta 1. punktu normālo vērtību noteica, pamatojoties uz cenu, kādu neatkarīgie klienti maksāja vai kāda tiem bija jāmaksā parastā tirdzniecības apritē iekšzemes tirgū.

| (99) | Attiecībā uz eksportu uz Kopienu Turcijas ražotāji attiecīgo ražojumu Kopienā pārdeva tieši, neiejaucoties nevienai saistītai personai. Par eksporta cenu uzskatīja par ražojumu faktiski samaksāto vai maksājamo cenu, pārdodot ražojumu eksportam no eksportētājas valsts uz Kopienu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu. |
| --- | --- |

(99)

Attiecībā uz eksportu uz Kopienu Turcijas ražotāji attiecīgo ražojumu Kopienā pārdeva tieši, neiejaucoties nevienai saistītai personai. Par eksporta cenu uzskatīja par ražojumu faktiski samaksāto vai maksājamo cenu, pārdodot ražojumu eksportam no eksportētājas valsts uz Kopienu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu.

| (100) | Normālo vērtību salīdzināja ar katra attiecīgā ražojuma veida vidējo eksporta cenu, pamatojoties uz ražotāja cenu vienādā tirdzniecības līmenī. Lai nodrošinātu taisnīgu salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu ņēma vērā atšķirības faktoros, par kuriem apgalvoja un pierādīja, ka tie ietekmē cenas un cenu salīdzināmību. Tika veiktas korekcijas par sauszemes un jūras transporta izmaksām, apdrošināšanas izmaksām, pārkraušanas un iepakošanas izmaksām, kredītu izmaksām un ievedmuitas nodokļiem; šīs summas tika atņemtas no tālākpārdošanas cenas, lai iegūtu ražotāja cenu. |
| --- | --- |

(100)

Normālo vērtību salīdzināja ar katra attiecīgā ražojuma veida vidējo eksporta cenu, pamatojoties uz ražotāja cenu vienādā tirdzniecības līmenī. Lai nodrošinātu taisnīgu salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu ņēma vērā atšķirības faktoros, par kuriem apgalvoja un pierādīja, ka tie ietekmē cenas un cenu salīdzināmību. Tika veiktas korekcijas par sauszemes un jūras transporta izmaksām, apdrošināšanas izmaksām, pārkraušanas un iepakošanas izmaksām, kredītu izmaksām un ievedmuitas nodokļiem; šīs summas tika atņemtas no tālākpārdošanas cenas, lai iegūtu ražotāja cenu.

| (101) | Salīdzinot katra attiecīgā ražojuma veida vidējo eksporta cenu ar normālo vērtību, konstatēja, ka dempingu veic tikai viens Turcijas ražotājs, bet otram ražotājam konstatēja dempingu minimālā apmērā (sk. 96. apsvērumu). Minētā ražotāja dempinga starpība, izsakot procentos no CIF vērtības pie Kopienas robežas, bija 33,6 %. |
| --- | --- |

(101)

Salīdzinot katra attiecīgā ražojuma veida vidējo eksporta cenu ar normālo vērtību, konstatēja, ka dempingu veic tikai viens Turcijas ražotājs, bet otram ražotājam konstatēja dempingu minimālā apmērā (sk. 96. apsvērumu). Minētā ražotāja dempinga starpība, izsakot procentos no CIF vērtības pie Kopienas robežas, bija 33,6 %.

| (102) | Jāpiezīmē, ka šim eksportētājam pirmajā izmeklēšanā konstatēja augstu dempinga starpību (virs 50 %), tāpēc saskaņā ar pamatregulas 9. panta 4. punktu tika noteikts maksājums, pamatojoties uz kaitējuma starpību. Šajā pārskatīšanā veiktajā izmeklēšanā atklājās, ka, pat samazinoties eksporta apjomiem, joprojām notiek tirdzniecība par dempinga cenām, kaut gan zemākā apmērā. |
| --- | --- |

(102)

Jāpiezīmē, ka šim eksportētājam pirmajā izmeklēšanā konstatēja augstu dempinga starpību (virs 50 %), tāpēc saskaņā ar pamatregulas 9. panta 4. punktu tika noteikts maksājums, pamatojoties uz kaitējuma starpību. Šajā pārskatīšanā veiktajā izmeklēšanā atklājās, ka, pat samazinoties eksporta apjomiem, joprojām notiek tirdzniecība par dempinga cenām, kaut gan zemākā apmērā.

D.   MAINĪTO APSTĀKĻU ILGLAICĪBA

| (103) | Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu tika arī pārbaudīts, vai attiecīgajās pārskatīšanās konstatētās izmaiņas apstākļos var būt pamatoti ilglaicīgas. |
| --- | --- |

(103)

Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu tika arī pārbaudīts, vai attiecīgajās pārskatīšanās konstatētās izmaiņas apstākļos var būt pamatoti ilglaicīgas.

| (104) | Šim uzņēmumam pašlaik piemēro atlikušo maksājumu 50,7 % apmērā, ko noteica sākotnējā izmeklēšanā, pamatojoties uz datiem saistībā ar otru Krievijas eksportētāju, jo BMK nesadarbojās izmeklēšanā. Tomēr šī brīža dempinga starpību, kas noteikta 36,2 % apmērā, aprēķināja, pamatojoties uz informāciju par BMK visā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(104)

Šim uzņēmumam pašlaik piemēro atlikušo maksājumu 50,7 % apmērā, ko noteica sākotnējā izmeklēšanā, pamatojoties uz datiem saistībā ar otru Krievijas eksportētāju, jo BMK nesadarbojās izmeklēšanā. Tomēr šī brīža dempinga starpību, kas noteikta 36,2 % apmērā, aprēķināja, pamatojoties uz informāciju par BMK visā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā.

| (105) | Turklāt nebija norādes par to, ka normālās vērtības apmērs vai šajā izmeklēšanā noteiktās BMK eksporta cenas nebūtu uzticamas. Konstatēja, ka BMK eksporta cena Kopienā PIP ir līdzīga uzņēmuma eksporta cenai uz citām valstīm, kur uzņēmums pārdeva ievērojami lielāku daudzumu PIP. |
| --- | --- |

(105)

Turklāt nebija norādes par to, ka normālās vērtības apmērs vai šajā izmeklēšanā noteiktās BMK eksporta cenas nebūtu uzticamas. Konstatēja, ka BMK eksporta cena Kopienā PIP ir līdzīga uzņēmuma eksporta cenai uz citām valstīm, kur uzņēmums pārdeva ievērojami lielāku daudzumu PIP.

| (106) | Kaut gan PIP konstatētās dempinga starpības aprēķināšanas pamatā bija salīdzinoši zems SWR eksporta apmērs Kopienā, ir iemesli uzskatīt, ka konstatētās dempinga starpības pamatā ir ilglaicīgi mainījušies apstākļi. |
| --- | --- |

(106)

Kaut gan PIP konstatētās dempinga starpības aprēķināšanas pamatā bija salīdzinoši zems SWR eksporta apmērs Kopienā, ir iemesli uzskatīt, ka konstatētās dempinga starpības pamatā ir ilglaicīgi mainījušies apstākļi.

| (107) | Ir svarīgi atgādināt, ka SSM eksporta cenas uz Kopienu nosaka cenu saistības, kuras sāka piemērot eksportam uz 10 jaunajām dalībvalstīm (ES-10), kas pievienojās ES Krievijas starpposma pārskatīšanas perioda pēdējo divu mēnešu sākumā, proti, 2004. gada maijā. Kaut gan tās eksporta cenas, kas bija jāmaksā pircējiem 15 dalībvalstīs, kuras veidoja ES pirms 2004. gada maija, bija saistībās noteiktajā līmenī, tika konstatēts, ka pārdošanas darījumi pircējiem ES-10 valstīs veikti par zemākām cenām. Turklāt tika konstatēts, ka eksports uz citām trešām valstīm Krievijas starpposma pārskatīšanas periodā bija veikts par būtiski zemākām cenām un būtiski lielākā apjomā nekā uz Kopienu veiktais eksports. |
| --- | --- |

(107)

Ir svarīgi atgādināt, ka SSM eksporta cenas uz Kopienu nosaka cenu saistības, kuras sāka piemērot eksportam uz 10 jaunajām dalībvalstīm (ES-10), kas pievienojās ES Krievijas starpposma pārskatīšanas perioda pēdējo divu mēnešu sākumā, proti, 2004. gada maijā. Kaut gan tās eksporta cenas, kas bija jāmaksā pircējiem 15 dalībvalstīs, kuras veidoja ES pirms 2004. gada maija, bija saistībās noteiktajā līmenī, tika konstatēts, ka pārdošanas darījumi pircējiem ES-10 valstīs veikti par zemākām cenām. Turklāt tika konstatēts, ka eksports uz citām trešām valstīm Krievijas starpposma pārskatīšanas periodā bija veikts par būtiski zemākām cenām un būtiski lielākā apjomā nekā uz Kopienu veiktais eksports.

| (108) | Uzņēmuma SSM nelielo SWR eksporta apmēru uz Kopienu, ko veica Krievijas starpposma pārskatīšanas periodā, nevar attiecināt uz jaudas ierobežojumiem, jo tika konstatēts, ka uzņēmumam bija pietiekama rezerves ražošanas jauda. Tādējādi ir skaidrs, ka eksporta nelielā apmēra cēlonis ir cenu saistību noteiktās cenas. Tas liecina, ka, ja cenu saistības izbeigtos, ir ļoti iespējams, ka SSM pārdotu Kopienas tirgū lielākus daudzumus par zemākām cenām (tādējādi veicot importa dempingu). |
| --- | --- |

(108)

Uzņēmuma SSM nelielo SWR eksporta apmēru uz Kopienu, ko veica Krievijas starpposma pārskatīšanas periodā, nevar attiecināt uz jaudas ierobežojumiem, jo tika konstatēts, ka uzņēmumam bija pietiekama rezerves ražošanas jauda. Tādējādi ir skaidrs, ka eksporta nelielā apmēra cēlonis ir cenu saistību noteiktās cenas. Tas liecina, ka, ja cenu saistības izbeigtos, ir ļoti iespējams, ka SSM pārdotu Kopienas tirgū lielākus daudzumus par zemākām cenām (tādējādi veicot importa dempingu).

| (109) | Kā norādīts iepriekš, šajā analīzē ir ņemta vērā visa eksporta tirdzniecība – gan uz Kopienu, gan uz trešām valstīm. |
| --- | --- |

(109)

Kā norādīts iepriekš, šajā analīzē ir ņemta vērā visa eksporta tirdzniecība – gan uz Kopienu, gan uz trešām valstīm.

| (110) | Izmeklēšanā tika noskaidrots, ka SSM ir rezerves jauda, ar ko tas var palielināt savu eksportu gan uz Kopienu, gan uz trešām valstīm. Ja SSM mēģinātu atgūt tirgus daļu, kas tam bija Kopienas tirgū pirms pasākumu piemērošanas, kas ir ticami, tas varētu to atgūt, pārdodot ražojumus Kopienas tirgū par dempinga cenām. Turklāt cenas citās valstīs vidēji bija zemākas nekā cenas Kopienas tirgū, un izmeklēšanā secināja, ka attiecīgo ražojumu trešās valstīs tirgo par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(110)

Izmeklēšanā tika noskaidrots, ka SSM ir rezerves jauda, ar ko tas var palielināt savu eksportu gan uz Kopienu, gan uz trešām valstīm. Ja SSM mēģinātu atgūt tirgus daļu, kas tam bija Kopienas tirgū pirms pasākumu piemērošanas, kas ir ticami, tas varētu to atgūt, pārdodot ražojumus Kopienas tirgū par dempinga cenām. Turklāt cenas citās valstīs vidēji bija zemākas nekā cenas Kopienas tirgū, un izmeklēšanā secināja, ka attiecīgo ražojumu trešās valstīs tirgo par dempinga cenām.

| (111) | SSM normālā vērtība pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tika pamatota uz lielu apjomu (ražošanas apjoma lielāko daļu), kas pārdots parastā tirdzniecības apritē konkurētspējīgā iekšzemes tirgū. Tas liecina, ka konkrētajā izmeklēšanā konstatētais normālās vērtības līmenis ir ilgstošs. |
| --- | --- |

(111)

SSM normālā vērtība pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tika pamatota uz lielu apjomu (ražošanas apjoma lielāko daļu), kas pārdots parastā tirdzniecības apritē konkurētspējīgā iekšzemes tirgū. Tas liecina, ka konkrētajā izmeklēšanā konstatētais normālās vērtības līmenis ir ilgstošs.

| (112) | Tāpēc tika uzskatīts, ka, pārtraucot antidempinga pasākumus, SSM eksporta apjomi uz Kopienu krasi pieaugtu, bet eksporta cenas būtiski pazeminātos. Attiecīgi jāsecina, ka minēto apstākļu maiņu attiecībā uz SSM eksporta cenām nevar uzskatīt par pamatoti ilgstošu. |
| --- | --- |

(112)

Tāpēc tika uzskatīts, ka, pārtraucot antidempinga pasākumus, SSM eksporta apjomi uz Kopienu krasi pieaugtu, bet eksporta cenas būtiski pazeminātos. Attiecīgi jāsecina, ka minēto apstākļu maiņu attiecībā uz SSM eksporta cenām nevar uzskatīt par pamatoti ilgstošu.

| (113) | Starpposma pārskatīšanas izmeklēšanā tika noskaidrots, ka Taizemes uzņēmums, kas sadarbojās, neveica eksporta tirdzniecību Kopienā par dempinga cenām. Tāpat tika konstatēts, ka Taizemes uzņēmuma pieprasītās eksporta cenas Kopienas tirgū bija līdzīgas cenām, ko pieprasīja personām no citām valstīm, kur tika pārdoti lielāki daudzumi. |
| --- | --- |

(113)

Starpposma pārskatīšanas izmeklēšanā tika noskaidrots, ka Taizemes uzņēmums, kas sadarbojās, neveica eksporta tirdzniecību Kopienā par dempinga cenām. Tāpat tika konstatēts, ka Taizemes uzņēmuma pieprasītās eksporta cenas Kopienas tirgū bija līdzīgas cenām, ko pieprasīja personām no citām valstīm, kur tika pārdoti lielāki daudzumi.

| (114) | Turklāt konstatēja, ka Taizemes eksportētājs bija izveidojis savu izplatītāju tīklu un piegādāja SWR plašam pircēju lokam citur pasaulē. Austrālijā, Singapūrā un Amerikas Savienotajās Valstīs ir nodibināti tirdzniecības meitasuzņēmumi. Tāpēc nelielo SWR eksporta apjomu, ko uz Kopienu veicis uzņēmums Usha, nevar attiecināt uz jaudas ierobežojumiem, jo uzņēmumam praktiski nav rezerves jaudas. |
| --- | --- |

(114)

Turklāt konstatēja, ka Taizemes eksportētājs bija izveidojis savu izplatītāju tīklu un piegādāja SWR plašam pircēju lokam citur pasaulē. Austrālijā, Singapūrā un Amerikas Savienotajās Valstīs ir nodibināti tirdzniecības meitasuzņēmumi. Tāpēc nelielo SWR eksporta apjomu, ko uz Kopienu veicis uzņēmums Usha, nevar attiecināt uz jaudas ierobežojumiem, jo uzņēmumam praktiski nav rezerves jaudas.

| (115) | Tiek uzskatīts, ka, pārtraucot antidempinga pasākumus (t.i., pašlaik – cenu saistības), uzņēmuma Usha eksporta apjomi Kopienā būtiski nepieaugtu un tā eksporta cenas tikpat kā netiktu ietekmētas. Pamatojoties uz iepriekšminētajiem faktiem un apsvērumiem, ir jāsecina, ka, tā kā uzņēmumam nav būtiskas rezerves jaudas un ņemot vērā to, ka uzņēmums galvenokārt virza savu eksporta tirdzniecību uz vairākiem citiem tirgiem (nevis Kopienas tirgu), kuros eksporta cenas ir būtiski augstākas nekā Kopienas tirgū, konstatēto apstākļu maiņu attiecībā uz uzņēmumu Usha var uzskatīt par ilgstošu. |
| --- | --- |

(115)

Tiek uzskatīts, ka, pārtraucot antidempinga pasākumus (t.i., pašlaik – cenu saistības), uzņēmuma Usha eksporta apjomi Kopienā būtiski nepieaugtu un tā eksporta cenas tikpat kā netiktu ietekmētas. Pamatojoties uz iepriekšminētajiem faktiem un apsvērumiem, ir jāsecina, ka, tā kā uzņēmumam nav būtiskas rezerves jaudas un ņemot vērā to, ka uzņēmums galvenokārt virza savu eksporta tirdzniecību uz vairākiem citiem tirgiem (nevis Kopienas tirgu), kuros eksporta cenas ir būtiski augstākas nekā Kopienas tirgū, konstatēto apstākļu maiņu attiecībā uz uzņēmumu Usha var uzskatīt par ilgstošu.

| (116) | Turcijas izcelsmes SWR imports Kopienā kopš 2005. gada ir būtiski palielinājies. Tajā laikā starpposma pārskatīšanā tika secināts, ka ir piemēroti atcelt pasākumus, ciktāl tie atteicās uz pieteikuma iesniedzēju Turcijas eksportētāju, jo dempinga nebija. |
| --- | --- |

(116)

Turcijas izcelsmes SWR imports Kopienā kopš 2005. gada ir būtiski palielinājies. Tajā laikā starpposma pārskatīšanā tika secināts, ka ir piemēroti atcelt pasākumus, ciktāl tie atteicās uz pieteikuma iesniedzēju Turcijas eksportētāju, jo dempinga nebija.

| (117) | Pašreizējā starpposma pārskatīšanā attiecībā uz to pašu ražotāju tika apstiprināts, ka tā eksports uz Kopienu netika veikts par dempinga cenām. Turklāt tika konstatēts, ka šī uzņēmuma ražošanas jauda salīdzinājumā ar Kopienas patēriņu ir ierobežota. Līdz ar to var secināt, ka starpposma pārskatīšanā konstatētā apstākļu maiņa ir ilgstoša. |
| --- | --- |

(117)

Pašreizējā starpposma pārskatīšanā attiecībā uz to pašu ražotāju tika apstiprināts, ka tā eksports uz Kopienu netika veikts par dempinga cenām. Turklāt tika konstatēts, ka šī uzņēmuma ražošanas jauda salīdzinājumā ar Kopienas patēriņu ir ierobežota. Līdz ar to var secināt, ka starpposma pārskatīšanā konstatētā apstākļu maiņa ir ilgstoša.

| (118) | Ražotāji, kas sadarbojās šajā izmeklēšanā, veido gandrīz visu importa apjomu ES no attiecīgajām valstīm. Tāpēc pārbaude attiecībā uz dempinga turpināšanās iespējamību pasākumu atcelšanas gadījumā lielā mērā tika pamatota uz informāciju, ko sniedza šie ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās. Jo īpaši tika pārbaudītas ražotāju eksportētāju, kuri sadarbojās, cenu veidošanas tendences citos eksporta tirgos, to produkcija, ražošanas jauda un krājumi. |
| --- | --- |

(118)

Ražotāji, kas sadarbojās šajā izmeklēšanā, veido gandrīz visu importa apjomu ES no attiecīgajām valstīm. Tāpēc pārbaude attiecībā uz dempinga turpināšanās iespējamību pasākumu atcelšanas gadījumā lielā mērā tika pamatota uz informāciju, ko sniedza šie ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās. Jo īpaši tika pārbaudītas ražotāju eksportētāju, kuri sadarbojās, cenu veidošanas tendences citos eksporta tirgos, to produkcija, ražošanas jauda un krājumi.

| (119) | Lai noteiktu, vai pastāv dempinga turpināšanās iespējamība, Komisija apskatīja pašreizējo situāciju attiecīgajās valstīs un uzņēmumos, uz ko attiecās izmeklēšana. Attiecīgos gadījumos tā apskatīja arī iespējamu dempingu eksporta tirdzniecībā uz Kopienu. Tika analizētas arī citu to attiecīgo valstu ražotāju eksportētāju cenu veidošanas režīma, ražošanas un ražošanas jaudas izmaiņas, uz kurām procedūra attiecas. Šīs analīzes pamatā bija tirgus izpētes dati, ko sniedza Kopienas ražošanas nozare un ražotāji eksportētāji, Statistikas biroja dati un, attiecīgos gadījumos, arī attiecīgo valstu eksporta statistikas dati. |
| --- | --- |

(119)

Lai noteiktu, vai pastāv dempinga turpināšanās iespējamība, Komisija apskatīja pašreizējo situāciju attiecīgajās valstīs un uzņēmumos, uz ko attiecās izmeklēšana. Attiecīgos gadījumos tā apskatīja arī iespējamu dempingu eksporta tirdzniecībā uz Kopienu. Tika analizētas arī citu to attiecīgo valstu ražotāju eksportētāju cenu veidošanas režīma, ražošanas un ražošanas jaudas izmaiņas, uz kurām procedūra attiecas. Šīs analīzes pamatā bija tirgus izpētes dati, ko sniedza Kopienas ražošanas nozare un ražotāji eksportētāji, Statistikas biroja dati un, attiecīgos gadījumos, arī attiecīgo valstu eksporta statistikas dati.

| (120) | Salīdzinājumā ar 2005. gadu termiņa beigu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā SSM palielināja ražošanu par 7 %. |
| --- | --- |

(120)

Salīdzinājumā ar 2005. gadu termiņa beigu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā SSM palielināja ražošanu par 7 %.

| (121) | Kaut gan ražošanas jauda attiecīgajā periodā saglabājās stabila, tika konstatēts, ka vidējais ražošanas jaudas izmantošanas līmenis Krievijā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija apmēram no 60 līdz 65 %. Tādējādi var secināt, ka Krievijas ražotāji eksportētāji spēj palielināt eksportu uz Kopienas tirgu, ja pasākumi tiktu atcelti. |
| --- | --- |

(121)

Kaut gan ražošanas jauda attiecīgajā periodā saglabājās stabila, tika konstatēts, ka vidējais ražošanas jaudas izmantošanas līmenis Krievijā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija apmēram no 60 līdz 65 %. Tādējādi var secināt, ka Krievijas ražotāji eksportētāji spēj palielināt eksportu uz Kopienas tirgu, ja pasākumi tiktu atcelti.

| (122) | Turklāt Krievijas kopējā attiecīgā produkta ražošanas jauda sasniedz aptuveni ES kopējā patēriņa līmeni BPIP, proti, 220 000 tonnu. Tā kā Krievijas tirgus nevar patērēt šādu piedāvājumu, ja pasākumi tiktu atcelti, Krievijas ražotāji var izlemt pārvirzīt šo rezerves jaudu uz Kopienu par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(122)

Turklāt Krievijas kopējā attiecīgā produkta ražošanas jauda sasniedz aptuveni ES kopējā patēriņa līmeni BPIP, proti, 220 000 tonnu. Tā kā Krievijas tirgus nevar patērēt šādu piedāvājumu, ja pasākumi tiktu atcelti, Krievijas ražotāji var izlemt pārvirzīt šo rezerves jaudu uz Kopienu par dempinga cenām.

| (123) | 61. un 62. apsvērumā ir skaidrots, ka cenu saistību dēļ eksports Kopienā netika veikts par dempinga cenām. Tika arī pierādīts, ka ar cenu saistību noteiktās viszemākās importa cenas ietekmēja attiecīgā Krievijas uzņēmuma cenu veidošanas režīmu Kopienas tirgū. Tāpēc tika secināts, ka eksporta cena uz Kopienu nav uzticama pamatregulas 2. panta 8. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(123)

61. un 62. apsvērumā ir skaidrots, ka cenu saistību dēļ eksports Kopienā netika veikts par dempinga cenām. Tika arī pierādīts, ka ar cenu saistību noteiktās viszemākās importa cenas ietekmēja attiecīgā Krievijas uzņēmuma cenu veidošanas režīmu Kopienas tirgū. Tāpēc tika secināts, ka eksporta cena uz Kopienu nav uzticama pamatregulas 2. panta 8. punkta nozīmē.

| (124) | Tāpēc eksporta cenas trešo valstu tirgos tika uzskatītas par uzticamākām, jo uz tām BPIP neattiecās nekādi ierobežojumi. |
| --- | --- |

(124)

Tāpēc eksporta cenas trešo valstu tirgos tika uzskatītas par uzticamākām, jo uz tām BPIP neattiecās nekādi ierobežojumi.

| (125) | BPIP Krievijas eksporta cenas uz trešām valstīm bija kopumā zemākas par cenu līmeni Kopienas tirgū. Tādējādi, ja pasākumi tiktu atcelti, Krievijas eksportētāji var eksportēt uz Kopienu lielus daudzumus SWR par zemākām cenām nekā ar pašreizējām cenu saistībām noteiktās cenas. Tādējādi ir iespējams, ka, ja tiktu atcelti spēkā esošie antidempinga pasākumi, dempings atkārtotos. Tas ir īpaši svarīgi, ņemot vērā pašreizējo situāciju attiecībā uz cenu saistībām. |
| --- | --- |

(125)

BPIP Krievijas eksporta cenas uz trešām valstīm bija kopumā zemākas par cenu līmeni Kopienas tirgū. Tādējādi, ja pasākumi tiktu atcelti, Krievijas eksportētāji var eksportēt uz Kopienu lielus daudzumus SWR par zemākām cenām nekā ar pašreizējām cenu saistībām noteiktās cenas. Tādējādi ir iespējams, ka, ja tiktu atcelti spēkā esošie antidempinga pasākumi, dempings atkārtotos. Tas ir īpaši svarīgi, ņemot vērā pašreizējo situāciju attiecībā uz cenu saistībām.

| (126) | Krievijas eksportētāju rīcība un ietekme uz eksporta cenas līmeni Kopienā, trešās valstīs dominējošais zemākais cenu līmenis un lielā ražošanas rezerves jauda skaidri liecina par to, ka, ja pasākumi tiktu atcelti, Krievijas ražotāji varētu atsākt eksportēt ražojumus uz Kopienas tirgu būtiskos daudzumos par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(126)

Krievijas eksportētāju rīcība un ietekme uz eksporta cenas līmeni Kopienā, trešās valstīs dominējošais zemākais cenu līmenis un lielā ražošanas rezerves jauda skaidri liecina par to, ka, ja pasākumi tiktu atcelti, Krievijas ražotāji varētu atsākt eksportēt ražojumus uz Kopienas tirgu būtiskos daudzumos par dempinga cenām.

| (127) | Taizemes ražotājs, kas sadarbojās, ir ražotājs ar dominējošu pozīciju Taizemē, kas veido lielāko daļu, proti, apmēram 80 % Taizemē uzstādīto SWR ražošanas iekārtu jaudas un faktiskās SWR ražošanas. Izmeklēšanā tika noskaidrots, ka šis ražotājs darbojas ar pilnu jaudu un ka pārējie divi zināmie Taizemes ražotāji gandrīz nemaz nav pārstāvēti Kopienas tirgū, kā arī ka tiem nav lielas ražošanas rezerves jaudas. |
| --- | --- |

(127)

Taizemes ražotājs, kas sadarbojās, ir ražotājs ar dominējošu pozīciju Taizemē, kas veido lielāko daļu, proti, apmēram 80 % Taizemē uzstādīto SWR ražošanas iekārtu jaudas un faktiskās SWR ražošanas. Izmeklēšanā tika noskaidrots, ka šis ražotājs darbojas ar pilnu jaudu un ka pārējie divi zināmie Taizemes ražotāji gandrīz nemaz nav pārstāvēti Kopienas tirgū, kā arī ka tiem nav lielas ražošanas rezerves jaudas.

| (128) | Izmeklēšanā pierādījās, ka pat tad, ja Taizemes ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, tirgojās Kopienas tirgū par dempinga cenām, tā pārdošanas apjomi bija ārkārtīgi mazi. Pamatojoties uz uzņēmuma veikto eksporta tirdzniecību pasaulē, tika novērots, ka uzņēmums virza savu eksportu uz vairākiem citiem tirgiem, galvenokārt Amerikas Savienoto Valstu, Singapūras, Indonēzijas, Austrālijas, Japānas un Malaizijas, nevis Kopienas tirgu. Iepriekšminētajās valstīs ir pat nodibināti tirdzniecības meitasuzņēmumi. |
| --- | --- |

(128)

Izmeklēšanā pierādījās, ka pat tad, ja Taizemes ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, tirgojās Kopienas tirgū par dempinga cenām, tā pārdošanas apjomi bija ārkārtīgi mazi. Pamatojoties uz uzņēmuma veikto eksporta tirdzniecību pasaulē, tika novērots, ka uzņēmums virza savu eksportu uz vairākiem citiem tirgiem, galvenokārt Amerikas Savienoto Valstu, Singapūras, Indonēzijas, Austrālijas, Japānas un Malaizijas, nevis Kopienas tirgu. Iepriekšminētajās valstīs ir pat nodibināti tirdzniecības meitasuzņēmumi.

| (129) | Ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, ievēroja cenu saistības un, ņemot vērā pašlaik augstās tirgus cenas, daudzos gadījumos pārdeva ražojumus par cenām virs noteiktā minimālā līmeņa. Taizemē nav citu uzņēmumu, kas eksportē attiecīgo ražojumu Kopienas tirgū |
| --- | --- |

(129)

Ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, ievēroja cenu saistības un, ņemot vērā pašlaik augstās tirgus cenas, daudzos gadījumos pārdeva ražojumus par cenām virs noteiktā minimālā līmeņa. Taizemē nav citu uzņēmumu, kas eksportē attiecīgo ražojumu Kopienas tirgū

| (130) | BPIP Usha pārdošanas apjoms citur pasaulē bija būtiski lielāks nekā pārdošanas apjoms Kopienā, neņemot vērā faktu, ka eksporta cenu līmenis Kopienā bija vidēji par 9,5 % augstāks nekā citur pasaulē. |
| --- | --- |

(130)

BPIP Usha pārdošanas apjoms citur pasaulē bija būtiski lielāks nekā pārdošanas apjoms Kopienā, neņemot vērā faktu, ka eksporta cenu līmenis Kopienā bija vidēji par 9,5 % augstāks nekā citur pasaulē.

| (131) | Ņemot vērā iepriekšminētos faktus un apsvērumus, ir maz ticams, ka Taizemes ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, eksportēs lielus ražojuma daudzumus Kopienas tirgū, pat ja pasākumi tiktu atcelti. Pārējiem diviem Taizemes ražotājiem, šķiet, nav starptautiska izplatīšanas tīkla, kas ļautu tiem spēji ienākt Kopienas tirgū un iegūt tirgus daļu. |
| --- | --- |

(131)

Ņemot vērā iepriekšminētos faktus un apsvērumus, ir maz ticams, ka Taizemes ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, eksportēs lielus ražojuma daudzumus Kopienas tirgū, pat ja pasākumi tiktu atcelti. Pārējiem diviem Taizemes ražotājiem, šķiet, nav starptautiska izplatīšanas tīkla, kas ļautu tiem spēji ienākt Kopienas tirgū un iegūt tirgus daļu.

| (132) | Saskaņā ar izmeklēšanā iegūto informāciju ražošanas jauda izmeklēšanas laikposmā saglabājās nemainīga, bet ražošanas jaudas izmantošanas līmenis ir audzis. Tāpēc konstatēja, ka abi Turcijas uzņēmumi ir sasnieguši apmēram 90 % savas ražošanas jaudas. Turcijā nav citu uzņēmumu, kas ražo attiecīgo ražojumu. |
| --- | --- |

(132)

Saskaņā ar izmeklēšanā iegūto informāciju ražošanas jauda izmeklēšanas laikposmā saglabājās nemainīga, bet ražošanas jaudas izmantošanas līmenis ir audzis. Tāpēc konstatēja, ka abi Turcijas uzņēmumi ir sasnieguši apmēram 90 % savas ražošanas jaudas. Turcijā nav citu uzņēmumu, kas ražo attiecīgo ražojumu.

| (133) | Turklāt tika novērots, ka importa no Turcijas, kas veikts par dempinga cenām (ko veicis uzņēmums Celik Halat), īpatsvars Kopienas tirgū ir mazāks par 0,5 %, no kuriem 10 % pat nekonkurēja ar Kopienas ražošanas nozari, jo to veidoja tādi ražojuma veidi, kādus neražo Kopienas ražošanas nozare. Tā kā uzņēmuma Has rīcībā netika konstatēts dempings, importa par dempinga cenām no Turcijas tirgus daļa ir ļoti zema. Tādējādi tikai neliela eksporta daļa no Turcijas tiek veikta par dempinga cenām un tieši konkurē ar Kopienas ražošanas nozari. |
| --- | --- |

(133)

Turklāt tika novērots, ka importa no Turcijas, kas veikts par dempinga cenām (ko veicis uzņēmums Celik Halat), īpatsvars Kopienas tirgū ir mazāks par 0,5 %, no kuriem 10 % pat nekonkurēja ar Kopienas ražošanas nozari, jo to veidoja tādi ražojuma veidi, kādus neražo Kopienas ražošanas nozare. Tā kā uzņēmuma Has rīcībā netika konstatēts dempings, importa par dempinga cenām no Turcijas tirgus daļa ir ļoti zema. Tādējādi tikai neliela eksporta daļa no Turcijas tiek veikta par dempinga cenām un tieši konkurē ar Kopienas ražošanas nozari.

| (134) | Ņemot vērā iepriekšminētos argumentus, ir maz ticams, ka ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, eksportēs lielus ražojuma daudzumus Kopienas tirgū, pat ja pasākumi tiktu atcelti. Šādos apstākļos ir skaidrs, ka dempinga atkārtošanās vai turpināšanās iespējamība nepastāv. |
| --- | --- |

(134)

Ņemot vērā iepriekšminētos argumentus, ir maz ticams, ka ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, eksportēs lielus ražojuma daudzumus Kopienas tirgū, pat ja pasākumi tiktu atcelti. Šādos apstākļos ir skaidrs, ka dempinga atkārtošanās vai turpināšanās iespējamība nepastāv.

E.   KAITĒJUMA TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

1.   Kopienas produkcijas un Kopienas ražošanas nozares definīcija

| (135) | Kopienā SWR ražo 29 Kopienas ražotāji, un tika konstatēts, ka to produkcija BPIP bija apmēram 202 000 tonnu. |
| --- | --- |

(135)

Kopienā SWR ražo 29 Kopienas ražotāji, un tika konstatēts, ka to produkcija BPIP bija apmēram 202 000 tonnu.

| (136) | Tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā tika konstatēts, ka daži Kopienas ražotāji importē attiecīgo ražojumu. Tomēr importētie daudzumi salīdzinājumā ar Kopienas ražotāju produkciju bija nenozīmīgi (mazāk nekā 1 % no Kopienas ražotāju ražošanas apjoma), un nebija importētu ražojumu ar izcelsmi attiecīgajās valstīs. Tādēļ tika secināts, ka nav pamata kādu no šiem ražotājiem izslēgt no Kopienas produkcijas definīcijas. |
| --- | --- |

(136)

Tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā tika konstatēts, ka daži Kopienas ražotāji importē attiecīgo ražojumu. Tomēr importētie daudzumi salīdzinājumā ar Kopienas ražotāju produkciju bija nenozīmīgi (mazāk nekā 1 % no Kopienas ražotāju ražošanas apjoma), un nebija importētu ražojumu ar izcelsmi attiecīgajās valstīs. Tādēļ tika secināts, ka nav pamata kādu no šiem ražotājiem izslēgt no Kopienas produkcijas definīcijas.

| (137) | Tādējādi šo 29 ražotāju ražotās SWR veido Kopienas produkciju pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(137)

Tādējādi šo 29 ražotāju ražotās SWR veido Kopienas produkciju pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē.

| (138) | Starpposma pārskatīšanas un termiņa beigu pārskatīšanas pieteikumu atbalstīja 22 Kopienas ražotāji, kas visi piekrita sadarboties izmeklēšanā. Tika pārbaudīts, vai šie ražotāji, kas sadarbojās, veido lielāko daļu Kopienas attiecīgā ražojuma kopējās produkcijas, un tika konstatēts, ka tie veido 87 % no Kopienas attiecīgā ražojuma kopējās produkcijas BPIP un dažādajos starpposma pārskatīšanas periodos. |
| --- | --- |

(138)

Starpposma pārskatīšanas un termiņa beigu pārskatīšanas pieteikumu atbalstīja 22 Kopienas ražotāji, kas visi piekrita sadarboties izmeklēšanā. Tika pārbaudīts, vai šie ražotāji, kas sadarbojās, veido lielāko daļu Kopienas attiecīgā ražojuma kopējās produkcijas, un tika konstatēts, ka tie veido 87 % no Kopienas attiecīgā ražojuma kopējās produkcijas BPIP un dažādajos starpposma pārskatīšanas periodos.

| (139) | Tāpēc tika uzskatīts, ka 22 Kopienas ražotāji, kas sadarbojās un atbalstīja pieteikumu, veidoja Kopienas ražošanas nozari 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē. Turpmāk šos ražotājus dēvē par “Kopienas ražošanas nozari”. |
| --- | --- |

(139)

Tāpēc tika uzskatīts, ka 22 Kopienas ražotāji, kas sadarbojās un atbalstīja pieteikumu, veidoja Kopienas ražošanas nozari 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē. Turpmāk šos ražotājus dēvē par “Kopienas ražošanas nozari”.

2.   Stāvoklis Kopienas tirgū

2.1.   Patēriņš Kopienas tirgū

| (140) | Patēriņu Kopienas tirgū noteica, pamatojoties uz:






  — | pārdošanas apjomu Kopienas ražotājiem, kas veido Kopienas ražošanas nozari, |
| --- | --- | --- |

(140)

Patēriņu Kopienas tirgū noteica, pamatojoties uz:

—

pārdošanas apjomu Kopienas ražotājiem, kas veido Kopienas ražošanas nozari,

| — | citu Kopienas tirgus ražotāju realizācijas prognozēm, pamatojoties uz pieteikumā sniegtajiem datiem, un |
| --- | --- |

—

citu Kopienas tirgus ražotāju realizācijas prognozēm, pamatojoties uz pieteikumā sniegtajiem datiem, un

| — | Eiropas Kopienu Statistikas biroja datiem par attiecīgā ražojuma importu no attiecīgajām valstīm, kā arī no trešām valstīm. |
| --- | --- |

—

Eiropas Kopienu Statistikas biroja datiem par attiecīgā ražojuma importu no attiecīgajām valstīm, kā arī no trešām valstīm.

| (141) | No 2003. gada līdz BPIP patēriņš Kopienas tirgū palielinājās vairāk nekā par 46 000 tonnām jeb par 26 % un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā sasniedza kopējo apjomu, t.i., vairāk nekā 222 000 tonnu.
  1.   tabula | 2003. gads | 2004. gads | 2005. gads | BPIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Patēriņš Kopienas tirgū
  (tonnās) | 176 438 | 195 363 | 214 529 | 222 456 |
| Indekss | 100 | 111 | 122 | 126 |

(141)

No 2003. gada līdz BPIP patēriņš Kopienas tirgū palielinājās vairāk nekā par 46 000 tonnām jeb par 26 % un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā sasniedza kopējo apjomu, t.i., vairāk nekā 222 000 tonnu.

1.   tabula

2003. gads

2004. gads

2005. gads

BPIP

Patēriņš Kopienas tirgū

(tonnās)

176 438

195 363

214 529

222 456

Indekss

100

111

122

126

2.2.   Importa izmaiņas un Krievijas cenu samazinājums

2.2.1.   
  Apjoms, tirgus daļas un cenas importam no Krievijas

| (142) | Attiecīgā ražojuma importa apjomi no Krievijas Federācijas un to tirgus daļu izmaiņas ir izklāstītas turpmākajā tabulā.
  2.   tabula | 2003. gads | 2004. gads | 2005. gads | BPIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importa apjoms
  (tonnās) | 2 198 | 1 844 | 2 908 | 3 323 |
| Indekss | 100 | 84 | 132 | 151 |
| Tirgus daļa | 1,2 % | 0,9 % | 1,4 % | 1,5 % |
| Indekss | 100 | 75 | 117 | 125 |

(142)

Attiecīgā ražojuma importa apjomi no Krievijas Federācijas un to tirgus daļu izmaiņas ir izklāstītas turpmākajā tabulā.

2.   tabula

2003. gads

2004. gads

2005. gads

BPIP

Importa apjoms

(tonnās)

2 198

1 844

2 908

3 323

Indekss

100

84

132

151

Tirgus daļa

1,2 %

0,9 %

1,4 %

1,5 %

Indekss

100

75

117

125

| (143) | Attiecīgajā periodā imports no Krievijas Federācijas pieauga par 51 % – no 2 198 tonnām 2003. gadā līdz 3 323 tonnām BPIP. Importa īpatsvars Kopienas patēriņā tajā laikā palielinājās no 1,2 % līdz 1,5 % jeb par 25 %. |
| --- | --- |

(143)

Attiecīgajā periodā imports no Krievijas Federācijas pieauga par 51 % – no 2 198 tonnām 2003. gadā līdz 3 323 tonnām BPIP. Importa īpatsvars Kopienas patēriņā tajā laikā palielinājās no 1,2 % līdz 1,5 % jeb par 25 %.

| (144) | Cenu samazinājuma aprēķināšanai izmantoja identisku pieeju tai, kāda aprakstīta pagaidu regulas 136. līdz 140. apsvērumā. Eksportētāju prasīto cenu pie Kopienas robežas katram ražojuma veidam salīdzināja ar attiecīgā ražojuma veida ražošanas cenu Kopienas ražošanas nozarē. Salīdzinājuma rezultātu izteica procentos no Kopienas ražošanas nozares ražošanas cenas. |
| --- | --- |

(144)

Cenu samazinājuma aprēķināšanai izmantoja identisku pieeju tai, kāda aprakstīta pagaidu regulas 136. līdz 140. apsvērumā. Eksportētāju prasīto cenu pie Kopienas robežas katram ražojuma veidam salīdzināja ar attiecīgā ražojuma veida ražošanas cenu Kopienas ražošanas nozarē. Salīdzinājuma rezultātu izteica procentos no Kopienas ražošanas nozares ražošanas cenas.

| (145) | SSM prasīto cenu līmeni Kopienas pircējiem, ļoti iespējams, ir ietekmējušas cenu saistības, ko uzņēmums pieņēma sakarā ar sākotnējo regulu. Tomēr ir konstatēts būtisks cenu samazinājuma līmenis 49 % apmērā. |
| --- | --- |

(145)

SSM prasīto cenu līmeni Kopienas pircējiem, ļoti iespējams, ir ietekmējušas cenu saistības, ko uzņēmums pieņēma sakarā ar sākotnējo regulu. Tomēr ir konstatēts būtisks cenu samazinājuma līmenis 49 % apmērā.

| (146) | Ņemot vērā iepriekšminētos konstatējumus, jāsecina, ka Krievijas eksporta salīdzinoši zemā tirgus daļa noteikti ir pret Krieviju spēkā esošo antidempinga pasākumu rezultāts. Ņemot vērā Krievijas cenu līmeni un patlaban Krievijā konstatējamos dempinga apmērus, ir ļoti iespējams, ka ražošanas nozares lielo rezerves jaudu var viegli izmantot eksporta palielināšanai Kopienas tirgū. |
| --- | --- |

(146)

Ņemot vērā iepriekšminētos konstatējumus, jāsecina, ka Krievijas eksporta salīdzinoši zemā tirgus daļa noteikti ir pret Krieviju spēkā esošo antidempinga pasākumu rezultāts. Ņemot vērā Krievijas cenu līmeni un patlaban Krievijā konstatējamos dempinga apmērus, ir ļoti iespējams, ka ražošanas nozares lielo rezerves jaudu var viegli izmantot eksporta palielināšanai Kopienas tirgū.

2.3.   No citām valstīm, uz kurām attiecas šī pārskatīšana, veiktā importa apjomi, tirgus daļa un cenas

| (147) | Šīs regulas 131. un 134. apsvērumā tiek atgādināts par secinājumu, ka nepastāv Taizemes un Turcijas izcelsmes SWR importa dempinga atkārtošanās risks. Tika pārbaudītas arī attiecīgā ražojuma importa tendences no citām valstīm, uz kurām attiecas šī pārskatīšana. No citām valstīm, uz kurām attiecas šī pārskatīšana, veiktā importa apjomi un tirgus daļu izmaiņas ir bijušas šādas.
  3.   tabula | 2003. gads | 2004. gads | 2005. gads | BPIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Taizeme |
| Importa apjoms
  (tonnās) | 368 | 160 | 86 | 118 |
| No tā imports par dempinga cenām | | | | 0 |
| Kopējā tirgus daļa | 0,21 % | 0,08 % | 0,04 % | 0,05 % |
| Turcija |
| Importa apjoms
  (tonnās) | 2 248 | 2 223 | 4 246 | 4 805 |
| No tā imports par dempinga cenām | | | | 1 089 |
| Kopējā tirgus daļa | 1,27 % | 1,11 % | 1,98 % | 2,16 % |

(147)

Šīs regulas 131. un 134. apsvērumā tiek atgādināts par secinājumu, ka nepastāv Taizemes un Turcijas izcelsmes SWR importa dempinga atkārtošanās risks. Tika pārbaudītas arī attiecīgā ražojuma importa tendences no citām valstīm, uz kurām attiecas šī pārskatīšana. No citām valstīm, uz kurām attiecas šī pārskatīšana, veiktā importa apjomi un tirgus daļu izmaiņas ir bijušas šādas.

3.   tabula

2003. gads

2004. gads

2005. gads

BPIP

Taizeme

Importa apjoms

(tonnās)

368

160

86

118

No tā imports par dempinga cenām

0

Kopējā tirgus daļa

0,21 %

0,08 %

0,04 %

0,05 %

Turcija

Importa apjoms

(tonnās)

2 248

2 223

4 246

4 805

No tā imports par dempinga cenām

1 089

Kopējā tirgus daļa

1,27 %

1,11 %

1,98 %

2,16 %

| (148) | Tabulā redzams, ka attiecīgajā periodā importa apjoms no Taizemes ir bijis nenozīmīgs un tā tirgus daļa BPIP ir bijusi 0,1 %. |
| --- | --- |

(148)

Tabulā redzams, ka attiecīgajā periodā importa apjoms no Taizemes ir bijis nenozīmīgs un tā tirgus daļa BPIP ir bijusi 0,1 %.

| (149) | Kopējais importa apjoms no Turcijas no 2003. gada līdz BPIP beigām ir palielinājies no 2 248 tonnām līdz 4 805 tonnām jeb par 113 %. Tā tirgus daļa ir augusi gandrīz divkārt – no 1,3 % līdz 2,2 %. Tomēr attiecībā pret Kopienas tirgus kopējiem apmēriem importa apjoms no Turcijas nav īpaši nozīmīgs. |
| --- | --- |

(149)

Kopējais importa apjoms no Turcijas no 2003. gada līdz BPIP beigām ir palielinājies no 2 248 tonnām līdz 4 805 tonnām jeb par 113 %. Tā tirgus daļa ir augusi gandrīz divkārt – no 1,3 % līdz 2,2 %. Tomēr attiecībā pret Kopienas tirgus kopējiem apmēriem importa apjoms no Turcijas nav īpaši nozīmīgs.

| (150) | Tomēr jāpiezīmē, ka galvenā Turcijas ražotāja eksportētāja eksportam piemēro nulles nodokli. Šāda likme, iespējams, ir ļāvusi šim ražotājam eksportētājam palielināt savu pārdošanas apjomu ES par salīdzinoši augstām cenām. |
| --- | --- |

(150)

Tomēr jāpiezīmē, ka galvenā Turcijas ražotāja eksportētāja eksportam piemēro nulles nodokli. Šāda likme, iespējams, ir ļāvusi šim ražotājam eksportētājam palielināt savu pārdošanas apjomu ES par salīdzinoši augstām cenām.

| (151) | Cenu samazinājuma aprēķināšanai tika izmantota identiska pieeja tai, kāda aprakstīta pagaidu regulas 136. līdz 140. apsvērumā. Eksportētāju prasīto cenu pie Kopienas robežas katram ražojuma veidam salīdzināja ar attiecīgā ražojuma veida ražošanas cenu Kopienas ražošanas nozarē. Salīdzinājuma rezultātu izteica procentos no Kopienas ražošanas nozares ražošanas cenas. |
| --- | --- |

(151)

Cenu samazinājuma aprēķināšanai tika izmantota identiska pieeja tai, kāda aprakstīta pagaidu regulas 136. līdz 140. apsvērumā. Eksportētāju prasīto cenu pie Kopienas robežas katram ražojuma veidam salīdzināja ar attiecīgā ražojuma veida ražošanas cenu Kopienas ražošanas nozarē. Salīdzinājuma rezultātu izteica procentos no Kopienas ražošanas nozares ražošanas cenas.

| (152) | Neņemot vērā iepriekšminētos apsvērumus, importam par dempinga cenām no Turcijas ir konstatēts cenu samazinājums par 24 %, turpretī Taizemes izcelsmes importam ir konstatēts cenu samazinājums apmēram par 1 %. |
| --- | --- |

(152)

Neņemot vērā iepriekšminētos apsvērumus, importam par dempinga cenām no Turcijas ir konstatēts cenu samazinājums par 24 %, turpretī Taizemes izcelsmes importam ir konstatēts cenu samazinājums apmēram par 1 %.

2.4.   No tādām citām valstīm veikta importa apjomi un tirgus daļas, uz kurām attiecas antidempinga pasākumi, bet neattiecas šī pārskatīšana

| (153) | Jāatgādina, ka antidempinga pasākumi tiek piemēroti attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas, Indijas, Dienvidāfrikas Republikas un Ukrainas izcelsmes tērauda trosēm un tauvām. Šie antidempinga pasākumi bija spēkā visā attiecīgajā periodā.
  4.   tabula | 2003. gads | 2004. gads | 2005. gads | BPIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ķīnas Tautas Republika |
| Imports (tonnās) | 1 545 | 3 374 | 6 581 | 7 560 |
| Indekss | 100 | 218 | 426 | 489 |
| Vidējā cena (EUR/tonnā) | 1 088 | 1 120 | 1 063 | 947 |
| Tirgus daļa | 0,9 % | 1,7 % | 3,1 % | 3,4 % |
| Indija |
| Imports (tonnās) | 4 218 | 4 832 | 6 551 | 6 108 |
| Indekss | 100 | 115 | 155 | 145 |
| Vidējā cena (EUR/tonnā) | 902 | 1 036 | 1 130 | 1 123 |
| Tirgus daļa | 2,3 % | 2,5 % | 3,1 % | 2,7 % |
| Dienvidāfrikas Republika |
| Imports (tonnās) | 184 | 795 | 577 | 941 |
| Indekss | 100 | 433 | 314 | 512 |
| Vidējā cena (EUR/tonnā) | 1 303 | 1 471 | 1 584 | 1 573 |
| Tirgus daļa | 0,1 % | 0,4 % | 0,3 % | 0,4 % |
| Ukraina |
| Imports (tonnās) | 1 222 | 1 438 | 1 149 | 776 |
| Indekss | 100 | 118 | 94 | 63 |
| Vidējā cena (EUR/tonnā) | 866 | 712 | 752 | 662 |
| Tirgus daļa | 0,7 % | 0,7 % | 0,5 % | 0,3 % |
| Kopapjoms (tonnās) | 6 785 | 10 978 | 16 177 | 16 012 |
| Kopējā tirgus daļa | 3,7 % | 5,6 % | 7,5 % | 7,2 % |

(153)

Jāatgādina, ka antidempinga pasākumi tiek piemēroti attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas, Indijas, Dienvidāfrikas Republikas un Ukrainas izcelsmes tērauda trosēm un tauvām. Šie antidempinga pasākumi bija spēkā visā attiecīgajā periodā.

4.   tabula

2003. gads

2004. gads

2005. gads

BPIP

Ķīnas Tautas Republika

Imports (tonnās)

1 545

3 374

6 581

7 560

Indekss

100

218

426

489

Vidējā cena (EUR/tonnā)

1 088

1 120

1 063

947

Tirgus daļa

0,9 %

1,7 %

3,1 %

3,4 %

Indija

Imports (tonnās)

4 218

4 832

6 551

6 108

Indekss

100

115

155

145

Vidējā cena (EUR/tonnā)

902

1 036

1 130

1 123

Tirgus daļa

2,3 %

2,5 %

3,1 %

2,7 %

Dienvidāfrikas Republika

Imports (tonnās)

184

795

577

941

Indekss

100

433

314

512

Vidējā cena (EUR/tonnā)

1 303

1 471

1 584

1 573

Tirgus daļa

0,1 %

0,4 %

0,3 %

0,4 %

Ukraina

Imports (tonnās)

1 222

1 438

1 149

776

Indekss

100

118

94

63

Vidējā cena (EUR/tonnā)

866

712

752

662

Tirgus daļa

0,7 %

0,7 %

0,5 %

0,3 %

Kopapjoms (tonnās)

6 785

10 978

16 177

16 012

Kopējā tirgus daļa

3,7 %

5,6 %

7,5 %

7,2 %

| (154) | Jāievēro, ka imports no valstīm, kurām tika piemēroti antidempinga pasākumi, attiecīgajā periodā būtiski palielinājās gan apjoma ziņā, kas palielinājās par 135 %, gan tirgus daļas ziņā, kas tajā pašā laikposmā palielinājās no 3,7 % līdz 7,2 %. |
| --- | --- |

(154)

Jāievēro, ka imports no valstīm, kurām tika piemēroti antidempinga pasākumi, attiecīgajā periodā būtiski palielinājās gan apjoma ziņā, kas palielinājās par 135 %, gan tirgus daļas ziņā, kas tajā pašā laikposmā palielinājās no 3,7 % līdz 7,2 %.

2.5.   No tādām citām valstīm veikta importa apjomi un tirgus daļas, uz kurām neattiecās antidempinga pasākumi

| (155) | Šādas izmaiņas ir notikušas importā no citām trešām valstīm.
  5.   tabula | 2003. gads | 2004. gads | 2005. gads | BPIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopējais apjoms (tonnās), no kura: | 42 486 | 54 983 | 58 843 | 61 271 |
| Indekss | 100 | 129 | 138 | 144 |
| Dienvidkoreja | 22 400 | 32 121 | 34 634 | 36 408 |
| Indekss | 100 | 143 | 155 | 163 |
| Malaizija | 4 836 | 4 426 | 5 123 | 6 642 |
| Indekss | 100 | 92 | 106 | 137 |
| Ziemeļkoreja | 150 | 1 626 | 2 212 | 3 324 |
| Indekss | 100 | 1 084 | 1 475 | 2 216 |

(155)

Šādas izmaiņas ir notikušas importā no citām trešām valstīm.

5.   tabula

2003. gads

2004. gads

2005. gads

BPIP

Kopējais apjoms (tonnās), no kura:

42 486

54 983

58 843

61 271

Indekss

100

129

138

144

Dienvidkoreja

22 400

32 121

34 634

36 408

Indekss

100

143

155

163

Malaizija

4 836

4 426

5 123

6 642

Indekss

100

92

106

137

Ziemeļkoreja

150

1 626

2 212

3 324

Indekss

100

1 084

1 475

2 216

| (156) | Imports no valstīm, uz kurām neattiecās antidempinga pasākumi, attiecīgajā periodā palielinājās apmēram par 19 000 tonnām jeb par 44 %. Lielākā daļa no šī importa ir bijis Dienvidkorejas izcelsmes imports. |
| --- | --- |

(156)

Imports no valstīm, uz kurām neattiecās antidempinga pasākumi, attiecīgajā periodā palielinājās apmēram par 19 000 tonnām jeb par 44 %. Lielākā daļa no šī importa ir bijis Dienvidkorejas izcelsmes imports.

3.   Kopienas ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

3.1.   Iepriekšējas piezīmes

| (157) | Ņemot vērā Kopienas ražošanas nozari veidojošo uzņēmumu lielo skaitu, tika izlemts atlasīt Kopienas ražotāju izlasi saskaņā ar pamatregulas 17. pantu, kā paskaidrots iepriekš 20. un 21. apsvērumā. Pieci Kopienas ražotāji, kurus iekļāva izlasē, tika izraudzīti, jo tie pārstāv lielāko reprezentatīvo ražošanas apjomu, ko varēja pienācīgi pārbaudīt atvēlētajā laikā. Šie ražotāji ir minēti iepriekš 26. apsvērumā. |
| --- | --- |

(157)

Ņemot vērā Kopienas ražošanas nozari veidojošo uzņēmumu lielo skaitu, tika izlemts atlasīt Kopienas ražotāju izlasi saskaņā ar pamatregulas 17. pantu, kā paskaidrots iepriekš 20. un 21. apsvērumā. Pieci Kopienas ražotāji, kurus iekļāva izlasē, tika izraudzīti, jo tie pārstāv lielāko reprezentatīvo ražošanas apjomu, ko varēja pienācīgi pārbaudīt atvēlētajā laikā. Šie ražotāji ir minēti iepriekš 26. apsvērumā.

| (158) | Turpmāk sniegto datu par kaitējumu pamatā ir gan konstatējumi, kas iegūti no datiem par atlasītajiem Kopienas ražotājiem, gan konstatējumi, kas iegūti no datiem par 22 ražotājiem, kas veido Kopienas ražošanas nozari. Skaidrības labad ir konkrēti minēts, kuri kaitējuma faktori attiecas uz informāciju, kas iegūti no izlases. Ja šādas norādes nav, jāuzskata, ka dati ir iegūti no 22 Kopienas ražotājiem, kas veido Kopienas ražošanas nozari. |
| --- | --- |

(158)

Turpmāk sniegto datu par kaitējumu pamatā ir gan konstatējumi, kas iegūti no datiem par atlasītajiem Kopienas ražotājiem, gan konstatējumi, kas iegūti no datiem par 22 ražotājiem, kas veido Kopienas ražošanas nozari. Skaidrības labad ir konkrēti minēts, kuri kaitējuma faktori attiecas uz informāciju, kas iegūti no izlases. Ja šādas norādes nav, jāuzskata, ka dati ir iegūti no 22 Kopienas ražotājiem, kas veido Kopienas ražošanas nozari.

3.2.   Produkcija, uzstādīto ražošanas iekārtu jauda un jaudas izmantošanas koeficients

| (159) | 6.   tabula | 2003. gads | 2004. gads | 2005. gads | BPIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produkcija (tonnās) | 149 957 | 148 536 | 161 611 | 176 119 |
| Indekss | 100 | 99 | 108 | 117 |
| Uzstādīto ražošanas iekārtu jauda
  (tonnās) | 229 066 | 229 654 | 245 343 | 247 833 |
| Indekss | 100 | 100 | 107 | 108 |
| Jaudas izmantošanas koeficients | 65 % | 65 % | 66 % | 71 % |
| Indekss | 100 | 99 | 101 | 109 |

(159)

6.   tabula

2003. gads

2004. gads

2005. gads

BPIP

Produkcija (tonnās)

149 957

148 536

161 611

176 119

Indekss

100

99

108

117

Uzstādīto ražošanas iekārtu jauda

(tonnās)

229 066

229 654

245 343

247 833

Indekss

100

100

107

108

Jaudas izmantošanas koeficients

65 %

65 %

66 %

71 %

Indekss

100

99

101

109

| (160) | Attiecīgajā periodā visas Kopienas ražošanas nozares produkcija palielinājās apmēram par 26 000 tonnām jeb par 17 %. Šis palielinājums jāskata, ņemot vērā patēriņa palielināšanos Kopienas tirgū, kas palielinājās par 46 000 tonnām jeb par 26 %, un Kopienas ražošanas nozares eksporta palielināšanos tajā pašā laikposmā. |
| --- | --- |

(160)

Attiecīgajā periodā visas Kopienas ražošanas nozares produkcija palielinājās apmēram par 26 000 tonnām jeb par 17 %. Šis palielinājums jāskata, ņemot vērā patēriņa palielināšanos Kopienas tirgū, kas palielinājās par 46 000 tonnām jeb par 26 %, un Kopienas ražošanas nozares eksporta palielināšanos tajā pašā laikposmā.

| (161) | Produkcijas palielināšanās izraisīja arī ražošanas jaudas palielināšanos par 8 %, BPIP sasniedzot gandrīz 248 000 tonnu. |
| --- | --- |

(161)

Produkcijas palielināšanās izraisīja arī ražošanas jaudas palielināšanos par 8 %, BPIP sasniedzot gandrīz 248 000 tonnu.

| (162) | Jaudas izmantošanas koeficients attiecīgā perioda pirmajos gados bija salīdzinoši stabils. Taču produkcijas palielināšanās rezultātā jaudas izmantošanas koeficients BPIP palielinājās apmēram no 65 % līdz vairāk nekā 70 %. |
| --- | --- |

(162)

Jaudas izmantošanas koeficients attiecīgā perioda pirmajos gados bija salīdzinoši stabils. Taču produkcijas palielināšanās rezultātā jaudas izmantošanas koeficients BPIP palielinājās apmēram no 65 % līdz vairāk nekā 70 %.

3.3.   Krājumi – informācija iegūta no izlases

7.   tabula

| | 2003. gads | 2004. gads | 2005. gads | BPIP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Krājumi (tonnās) | 11 565 | 10 236 | 11 465 | 12 652 |
| Indekss | 100 | 89 | 99 | 109 |
| Krājumi, izsakot procentos no kopējā pārdošanas apjoma | 20 % | 17 % | 18 % | 18 % |

2003. gads

2004. gads

2005. gads

BPIP

Krājumi (tonnās)

11 565

10 236

11 465

12 652

Indekss

100

89

99

109

Krājumi, izsakot procentos no kopējā pārdošanas apjoma

20 %

17 %

18 %

18 %

| (163) | Krājumu apmērs attiecīgajā periodā ir saglabājies salīdzinoši stabils, jo īpaši attiecībā uz pārdošanas apjomiem. |
| --- | --- |

(163)

Krājumu apmērs attiecīgajā periodā ir saglabājies salīdzinoši stabils, jo īpaši attiecībā uz pārdošanas apjomiem.

3.4.   Pārdošanas apjomi, tirgus daļa no patēriņa Kopienas tirgū un pieaugums

8.   tabula

| | 2003. gads | 2004. gads | 2005. gads | BPIP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Pārdošanas apjomi (tonnās) | 107 032 | 106 542 | 112 687 | 116 625 |
| Indekss | 100 | 100 | 105 | 109 |
| Tirgus daļa no patēriņa Kopienas tirgū | 60,7 % | 54,5 % | 52,5 % | 52,4 % |
| Indekss | 100 | 90 | 87 | 86 |
| Apgrozījuma pieaugums no pārdošanas
  (tūkstošos EUR) | 217 912 | 230 267 | 262 495 | 297 009 |
| Indekss | 100 | 106 | 120 | 136 |

2003. gads

2004. gads

2005. gads

BPIP

Pārdošanas apjomi (tonnās)

107 032

106 542

112 687

116 625

Indekss

100

100

105

109

Tirgus daļa no patēriņa Kopienas tirgū

60,7 %

54,5 %

52,5 %

52,4 %

Indekss

100

90

87

86

Apgrozījuma pieaugums no pārdošanas

(tūkstošos EUR)

217 912

230 267

262 495

297 009

Indekss

100

106

120

136

| (164) | Kopumā attiecīgajā periodā Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjomi saglabājās salīdzinoši stabili. BPIP tika konstatēta palielināšanās pārdošanās apjomā par 9 %, taču tā jāskata, ņemot vērā patēriņa attīstību Kopienas tirgū, kas palielinājās par 26 %. |
| --- | --- |

(164)

Kopumā attiecīgajā periodā Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjomi saglabājās salīdzinoši stabili. BPIP tika konstatēta palielināšanās pārdošanās apjomā par 9 %, taču tā jāskata, ņemot vērā patēriņa attīstību Kopienas tirgū, kas palielinājās par 26 %.

| (165) | Ņemot vērā patēriņa attīstību Kopienas tirgū un neskatoties uz augošajiem pārdošanas apjomiem, Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa visā attiecīgajā periodā ievērojami samazinājās. Kopienas ražošanas nozare šajā laikposmā zaudēja vairāk nekā astoņus procentu punktus no tās īpatsvara Kopienas tirgū. |
| --- | --- |

(165)

Ņemot vērā patēriņa attīstību Kopienas tirgū un neskatoties uz augošajiem pārdošanas apjomiem, Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa visā attiecīgajā periodā ievērojami samazinājās. Kopienas ražošanas nozare šajā laikposmā zaudēja vairāk nekā astoņus procentu punktus no tās īpatsvara Kopienas tirgū.

| (166) | Kopienas ražošanas nozares kopējais pārdošanas apgrozījums attiecīgajā laikposmā palielinājās par 36 %. Tas jāskata, pirmām kārtām ņemot vērā to, ka palielinājusies pārdošanas cena par tonnu, kas galvenokārt atspoguļo izejmateriālu izmaksu un iepirkuma cenu pieaugumu. |
| --- | --- |

(166)

Kopienas ražošanas nozares kopējais pārdošanas apgrozījums attiecīgajā laikposmā palielinājās par 36 %. Tas jāskata, pirmām kārtām ņemot vērā to, ka palielinājusies pārdošanas cena par tonnu, kas galvenokārt atspoguļo izejmateriālu izmaksu un iepirkuma cenu pieaugumu.

3.5.   Pārdošanas cenas un faktori, kas ietekmējuši cenas Kopienas tirgū – informācija iegūta no izlases

9.   tabula

| | 2003. gads | 2004. gads | 2005. gads | BPIP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidējā pārdošanas cena
  (EUR/tonnā) | 1 902 | 2 058 | 2 170 | 2 142 |
| Indekss | 100 | 108 | 114 | 113 |
| Izejmateriālu vidējās izmaksas (stieples stieņi)
  (EUR/tonnā) | 511 | 559 | 662 | 734 |
| Indekss | 100 | 109 | 129 | 143 |

2003. gads

2004. gads

2005. gads

BPIP

Vidējā pārdošanas cena

(EUR/tonnā)

1 902

2 058

2 170

2 142

Indekss

100

108

114

113

Izejmateriālu vidējās izmaksas (stieples stieņi)

(EUR/tonnā)

511

559

662

734

Indekss

100

109

129

143

| (167) | Kopienas ražošanas nozares vidējā pārdošanas cena Kopienas tirgū attiecīgajā periodā palielinājās par 240 EUR tonnā jeb par 13 %. Izmeklēšanā noskaidroja, ka tas nepārprotami atspoguļo izejmateriālu, galvenokārt tērauda stieples stieņu, cenu pieaugumu. Stieples stieņu iegādes izmaksas attiecīgajā periodā salīdzinājumā ar attiecīgā perioda sākumu palielinājās par 223 EUR tonnā jeb par 43 %. |
| --- | --- |

(167)

Kopienas ražošanas nozares vidējā pārdošanas cena Kopienas tirgū attiecīgajā periodā palielinājās par 240 EUR tonnā jeb par 13 %. Izmeklēšanā noskaidroja, ka tas nepārprotami atspoguļo izejmateriālu, galvenokārt tērauda stieples stieņu, cenu pieaugumu. Stieples stieņu iegādes izmaksas attiecīgajā periodā salīdzinājumā ar attiecīgā perioda sākumu palielinājās par 223 EUR tonnā jeb par 43 %.

| (168) | Tika konstatēts, ka viens no Kopienas ražošanas nozares definīcijā iekļautajiem ražotājiem iegādājas izejmateriālus, tostarp stieples stieņus, no saistītām personām (“vertikāli integrētu tērauda ražošanas uzņēmumu grupas”). Tāpēc tika pārbaudīts, vai saistītu piegādātāju cenas Kopienas ražotājiem atbilda cenām, ko saistītais piegādātājs pieprasīja neatkarīgiem pircējiem. Tika konstatēts, ka cenas, ko pieprasīja Kopienas ražotājiem, atbilda cenām neatkarīgiem pircējiem un ka arī šajā pieaugumā atspoguļojas tērauda cenu vispārēja palielināšanās attiecīgajā periodā. Tādēļ tika secināts, ka aprēķinos jāiekļauj arī to Kopienas ražotāju vidējās izejmateriālu iegādes izmaksas, kas ir vertikāli integrētu uzņēmumu grupu dalībnieki. |
| --- | --- |

(168)

Tika konstatēts, ka viens no Kopienas ražošanas nozares definīcijā iekļautajiem ražotājiem iegādājas izejmateriālus, tostarp stieples stieņus, no saistītām personām (“vertikāli integrētu tērauda ražošanas uzņēmumu grupas”). Tāpēc tika pārbaudīts, vai saistītu piegādātāju cenas Kopienas ražotājiem atbilda cenām, ko saistītais piegādātājs pieprasīja neatkarīgiem pircējiem. Tika konstatēts, ka cenas, ko pieprasīja Kopienas ražotājiem, atbilda cenām neatkarīgiem pircējiem un ka arī šajā pieaugumā atspoguļojas tērauda cenu vispārēja palielināšanās attiecīgajā periodā. Tādēļ tika secināts, ka aprēķinos jāiekļauj arī to Kopienas ražotāju vidējās izejmateriālu iegādes izmaksas, kas ir vertikāli integrētu uzņēmumu grupu dalībnieki.

3.6.   Nodarbinātība un algas – informācija iegūta no izlases

10.   tabula

| | 2003. gads | 2004. gads | 2005. gads | BPIP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Darbinieki | 1 023 | 999 | 1 064 | 1 087 |
| Indekss | 100 | 98 | 104 | 106 |
| Algas/darbinieks (EUR) | 33 943 | 36 674 | 37 987 | 38 348 |
| Indekss | 100 | 108 | 112 | 113 |
| Algas par vienu saražoto tonnu | 606 | 634 | 614 | 592 |
| Indekss | 100 | 105 | 101 | 98 |

2003. gads

2004. gads

2005. gads

BPIP

Darbinieki

1 023

999

1 064

1 087

Indekss

100

98

104

106

Algas/darbinieks (EUR)

33 943

36 674

37 987

38 348

Indekss

100

108

112

113

Algas par vienu saražoto tonnu

606

634

614

592

Indekss

100

105

101

98

| (169) | Ņemot vērā iepriekšminēto ražošanas un pārdošanas apjoma palielināšanos, attiecīgajā periodā Kopienas ražošanas nozarē nodarbināto skaits palielinājās par 6 %. |
| --- | --- |

(169)

Ņemot vērā iepriekšminēto ražošanas un pārdošanas apjoma palielināšanos, attiecīgajā periodā Kopienas ražošanas nozarē nodarbināto skaits palielinājās par 6 %.

| (170) | Attiecīgajā periodā palielinājās arī alga uz vienu darbinieku saskaņā ar vispārējo algu pieaugumu šajā periodā. Taču konstatēja, ka vidējā algu izmaksa par saražoto tonnu attiecīgajā periodā, iespējams, ir nedaudz samazinājusies. |
| --- | --- |

(170)

Attiecīgajā periodā palielinājās arī alga uz vienu darbinieku saskaņā ar vispārējo algu pieaugumu šajā periodā. Taču konstatēja, ka vidējā algu izmaksa par saražoto tonnu attiecīgajā periodā, iespējams, ir nedaudz samazinājusies.

3.7.   Ražīgums – informācija iegūta no izlases

11.   tabula

| | 2003. gads | 2004. gads | 2005. gads | BPIP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Saražotās tonnas uz darbinieku | 56 | 58 | 62 | 65 |
| Indekss | 100 | 103 | 110 | 116 |

2003. gads

2004. gads

2005. gads

BPIP

Saražotās tonnas uz darbinieku

56

58

62

65

Indekss

100

103

110

116

| (171) | Kopienas ražošanas nozarē novērotais ražīguma līmenis attiecīgajā periodā ir ievērojami palielinājies. Tas liecina, ka ražošanas nozare ir spējīga pielāgoties stāvoklim Kopienas tirgū. |
| --- | --- |

(171)

Kopienas ražošanas nozarē novērotais ražīguma līmenis attiecīgajā periodā ir ievērojami palielinājies. Tas liecina, ka ražošanas nozare ir spējīga pielāgoties stāvoklim Kopienas tirgū.

3.8.   Faktiskās dempinga starpības lielums un atgūšanās no dempinga ietekmes pagātnē

| (172) | Attiecībā uz faktiskās dempinga starpības ietekmi uz Kopienas ražošanas nozari, ņemot vērā no attiecīgajām valstīm veiktā importa apjomu un cenu, šo ietekmi var uzskatīt par nenozīmīgu. |
| --- | --- |

(172)

Attiecībā uz faktiskās dempinga starpības ietekmi uz Kopienas ražošanas nozari, ņemot vērā no attiecīgajām valstīm veiktā importa apjomu un cenu, šo ietekmi var uzskatīt par nenozīmīgu.

3.9.   Rentabilitāte, investīciju atdeve un naudas plūsma – informācija iegūta no izlases

12.   tabula

| | 2003. gads | 2004. gads | 2005. gads | BPIP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Peļņa no pārdošanas Kopienā | –0,1 % | +0,4 % | +4,6 % | +5,3 % |
| Peļņa no kopējiem aktīviem | –18,8 % | +14,1 % | +26 % | +24,4 % |
| Naudas plūsma (% no kopējā pārdošanas apjoma) | +0,1 % | +1,2 % | +4,3 % | +6,2 % |

2003. gads

2004. gads

2005. gads

BPIP

Peļņa no pārdošanas Kopienā

–0,1 %

+0,4 %

+4,6 %

+5,3 %

Peļņa no kopējiem aktīviem

–18,8 %

+14,1 %

+26 %

+24,4 %

Naudas plūsma (% no kopējā pārdošanas apjoma)

+0,1 %

+1,2 %

+4,3 %

+6,2 %

| (173) | Ņemot vērā rentabilitātes pozitīvo tendenci attiecīgajā periodā, pozitīvas tendences bija vērojamas arī attiecībā uz naudas plūsmu un peļņu no aktīviem. Sākot no nelieliem zaudējumiem 2003. gadā, Kopienas ražošanas nozare ir spējusi lēnām, bet pastāvīgi palielināt peļņu gan attiecībā pret pārdošanas apjomu, gan pret tās aktīviem. Šādu rezultātu cēlonis galvenokārt ir būtiskais ražīguma pieaugums. |
| --- | --- |

(173)

Ņemot vērā rentabilitātes pozitīvo tendenci attiecīgajā periodā, pozitīvas tendences bija vērojamas arī attiecībā uz naudas plūsmu un peļņu no aktīviem. Sākot no nelieliem zaudējumiem 2003. gadā, Kopienas ražošanas nozare ir spējusi lēnām, bet pastāvīgi palielināt peļņu gan attiecībā pret pārdošanas apjomu, gan pret tās aktīviem. Šādu rezultātu cēlonis galvenokārt ir būtiskais ražīguma pieaugums.

| (174) | Tomēr jāatgādina, ka šis stāvoklis var strauji mainīties tirgū dominējošā augstā tērauda cenu līmeņa dēļ, bet jo īpaši gadījumā, ja antidempinga pasākumiem ļaus zaudēt spēku un lieliem importa apjomiem tiks dota iespēja nonākt tirgū par dempinga cenām.
  13.   tabula | 2003. gads | 2004. gads | 2005. gads | BPIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ieguldījumi | 46 570 | 43 158 | 51 362 | 56 538 |
| Indekss | 100 | 93 | 110 | 121 |

(174)

Tomēr jāatgādina, ka šis stāvoklis var strauji mainīties tirgū dominējošā augstā tērauda cenu līmeņa dēļ, bet jo īpaši gadījumā, ja antidempinga pasākumiem ļaus zaudēt spēku un lieliem importa apjomiem tiks dota iespēja nonākt tirgū par dempinga cenām.

13.   tabula

2003. gads

2004. gads

2005. gads

BPIP

Ieguldījumi

46 570

43 158

51 362

56 538

Indekss

100

93

110

121

3.10.   Ieguldījumi un spēja piesaistīt kapitālu – informācija iegūta no izlases

| (175) | Atlasītajiem uzņēmumiem novērotais augstais ieguldījumu apmērs attiecīgajā periodā ir palielinājies par 21 %, un tas ir jāskata, ņemot vērā ražošanas jaudas palielināšanos. |
| --- | --- |

(175)

Atlasītajiem uzņēmumiem novērotais augstais ieguldījumu apmērs attiecīgajā periodā ir palielinājies par 21 %, un tas ir jāskata, ņemot vērā ražošanas jaudas palielināšanos.

| (176) | Neviens no Kopienas ražotājiem nav informējis par īpašām problēmām saistībā ar savu spēju piesaistīt kapitālu. |
| --- | --- |

(176)

Neviens no Kopienas ražotājiem nav informējis par īpašām problēmām saistībā ar savu spēju piesaistīt kapitālu.

3.11.   Secinājums par Kopienas ražošanas nozares ekonomisko stāvokli

| (177) | Izmeklēšanā tika noskaidrots, ka kopš antidempinga pasākumu piemērošanas SWR importam Kopienas ražošanas nozare ir spējusi uzlabot savu ekonomisko stāvokli. Ir panākts uzlabojums vairumā kaitējuma ietekmēto faktoru, piemēram, attiecībā uz pārdošanas apjomu, produkciju, ražošanas jaudu un ražīgumu. Šādi rezultāti tika sasniegti strauji augošā tirgū, patēriņam attiecīgajā periodā pieaugot par 26 %. |
| --- | --- |

(177)

Izmeklēšanā tika noskaidrots, ka kopš antidempinga pasākumu piemērošanas SWR importam Kopienas ražošanas nozare ir spējusi uzlabot savu ekonomisko stāvokli. Ir panākts uzlabojums vairumā kaitējuma ietekmēto faktoru, piemēram, attiecībā uz pārdošanas apjomu, produkciju, ražošanas jaudu un ražīgumu. Šādi rezultāti tika sasniegti strauji augošā tirgū, patēriņam attiecīgajā periodā pieaugot par 26 %.

| (178) | Tomēr fakts, ka Kopienas ražošanas nozare ir zaudējusi tirgus daļu, norāda, ka tā nav varējusi pilnībā sev par labu izmantot šo pozitīvo tendenci Kopienas tirgū. |
| --- | --- |

(178)

Tomēr fakts, ka Kopienas ražošanas nozare ir zaudējusi tirgus daļu, norāda, ka tā nav varējusi pilnībā sev par labu izmantot šo pozitīvo tendenci Kopienas tirgū.

| (179) | Izmeklēšanā tika noskaidrots arī tas, ka Kopienas ražošanas nozare ir uzlabojusi savu vispārējo finanšu stāvokli. Pārdošanas cenu palielināšanās par 13 % BPIP ļāva ražošanas nozarei kļūt rentablai, neņemot vērā būtisko izejmateriālu cenu pieaugumu. Tā rezultātā attiecīgajā periodā uzlabojās arī peļņa no aktīviem un naudas plūsma. Tādēļ jāsecina, ka, kaut gan Kopienas ražošanas nozares stāvoklis salīdzinājumā ar laikposmu pirms pasākumu piemērošanas ir uzlabojies, tas joprojām ir viegli ietekmējams. |
| --- | --- |

(179)

Izmeklēšanā tika noskaidrots arī tas, ka Kopienas ražošanas nozare ir uzlabojusi savu vispārējo finanšu stāvokli. Pārdošanas cenu palielināšanās par 13 % BPIP ļāva ražošanas nozarei kļūt rentablai, neņemot vērā būtisko izejmateriālu cenu pieaugumu. Tā rezultātā attiecīgajā periodā uzlabojās arī peļņa no aktīviem un naudas plūsma. Tādēļ jāsecina, ka, kaut gan Kopienas ražošanas nozares stāvoklis salīdzinājumā ar laikposmu pirms pasākumu piemērošanas ir uzlabojies, tas joprojām ir viegli ietekmējams.

4.   Kopienas ražošanas nozares eksporta darbības – informācija iegūta no izlases

14.   tabula

| | 2003. gads | 2004. gads | 2005. gads | BPIP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Eksporta pārdošanas apjoms (tonnās) | 8 475 | 11 870 | 10 618 | 13 374 |
| Indekss | 100 | 140 | 125 | 157 |
| Procentos no kopējā pārdošanas apjoma | 15 % | 21 % | 19 % | 22 % |
| Vidējā cena
  (EUR/tonnā) | 2 123 | 2 302 | 2 835 | 3 063 |
| Indekss | 100 | 108 | 134 | 144 |

2003. gads

2004. gads

2005. gads

BPIP

Eksporta pārdošanas apjoms (tonnās)

8 475

11 870

10 618

13 374

Indekss

100

140

125

157

Procentos no kopējā pārdošanas apjoma

15 %

21 %

19 %

22 %

Vidējā cena

(EUR/tonnā)

2 123

2 302

2 835

3 063

Indekss

100

108

134

144

| (180) | Atlasīto Kopienas ražošanas nozares ražotāju eksporta rādītāji attiecīgajā periodā ir ievērojami uzlabojušies. Eksporta pārdošanas apjoms attiecīgajā periodā ir palielinājies par 57 %. Arī proporcionāli kopējiem pārdošanas apjomiem eksporta pārdošanas apjomi ir palielinājušies no 15 % līdz 22 %. |
| --- | --- |

(180)

Atlasīto Kopienas ražošanas nozares ražotāju eksporta rādītāji attiecīgajā periodā ir ievērojami uzlabojušies. Eksporta pārdošanas apjoms attiecīgajā periodā ir palielinājies par 57 %. Arī proporcionāli kopējiem pārdošanas apjomiem eksporta pārdošanas apjomi ir palielinājušies no 15 % līdz 22 %.

| (181) | Vidējā cena par tonnu eksporta tirdzniecībā arī ir būtiski lielāka nekā vidējā pārdošanas cena Kopienas tirgū (sk. 167. apsvērumu). Eksportēto SWR cenas ir palielinājušās tāpēc, ka tās ir sarežģītāki ražojumi, un tāpēc tiem ir lielākas izejmateriālu un ražošanas izmaksas. Neņemot vērā ražošanas izmaksu palielināšanos, Kopienas ražošanas nozares eksporta rādītāji ir devuši būtisku ieguldījumu Kopienas ražošanas nozares kopējā rentabilitātē. |
| --- | --- |

(181)

Vidējā cena par tonnu eksporta tirdzniecībā arī ir būtiski lielāka nekā vidējā pārdošanas cena Kopienas tirgū (sk. 167. apsvērumu). Eksportēto SWR cenas ir palielinājušās tāpēc, ka tās ir sarežģītāki ražojumi, un tāpēc tiem ir lielākas izejmateriālu un ražošanas izmaksas. Neņemot vērā ražošanas izmaksu palielināšanos, Kopienas ražošanas nozares eksporta rādītāji ir devuši būtisku ieguldījumu Kopienas ražošanas nozares kopējā rentabilitātē.

5.   Secinājums par kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību

| (182) | Izmeklēšanā noskaidrojās, ka Krievijai ir būtiska rezerves jauda un ka nav acīmredzamu iemeslu, kas traucētu šo jaudu izmantot, ja izbeigtos pasākumu termiņš. Turklāt Krievijas ražotāji, iespējams, pārvirzīs būtisku savu pašreizējo pārdošanas apjomu no trešo valstu tirgiem uz Kopienu, ņemot vērā, ka tur dominē augstākas cenas. Tādējādi kopējais apjoms sasniegtu būtiskus apmērus, un šo procesu sekmētu tas, ka Kopienā ir stabili Krievijas eksporta izplatīšanas kanāli. |
| --- | --- |

(182)

Izmeklēšanā noskaidrojās, ka Krievijai ir būtiska rezerves jauda un ka nav acīmredzamu iemeslu, kas traucētu šo jaudu izmantot, ja izbeigtos pasākumu termiņš. Turklāt Krievijas ražotāji, iespējams, pārvirzīs būtisku savu pašreizējo pārdošanas apjomu no trešo valstu tirgiem uz Kopienu, ņemot vērā, ka tur dominē augstākas cenas. Tādējādi kopējais apjoms sasniegtu būtiskus apmērus, un šo procesu sekmētu tas, ka Kopienā ir stabili Krievijas eksporta izplatīšanas kanāli.

| (183) | Turklāt novērotais būtiskais dempinga un cenu samazinājumu apmērs, fakts, ka saistības tiek izmantotas kā minimālo cenu noteicējs, kā arī zemais cenu līmenis, kāds ir Krievijas eksportam uz citām trešām valstīm, norāda, ka, būtiski palielinoties eksporta apjomiem uz Kopienu, tas turklāt tiktu veikts par dempinga cenām, kas būtu ievērojami zemāks par Kopienas ražošanas nozares cenām un izmaksām. |
| --- | --- |

(183)

Turklāt novērotais būtiskais dempinga un cenu samazinājumu apmērs, fakts, ka saistības tiek izmantotas kā minimālo cenu noteicējs, kā arī zemais cenu līmenis, kāds ir Krievijas eksportam uz citām trešām valstīm, norāda, ka, būtiski palielinoties eksporta apjomiem uz Kopienu, tas turklāt tiktu veikts par dempinga cenām, kas būtu ievērojami zemāks par Kopienas ražošanas nozares cenām un izmaksām.

| (184) | Šādu eksporta apjomu un cenu kopējas ietekmes rezultātā ir iespējams, ka ievērojami pasliktināsies Kopienas ražošanas nozares stāvoklis, kas jau tā ir viegli ietekmējams. Neatkarīgi no tā, vai tādēļ samazinātos Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjomi (un līdz ar to ražošanas apjoms) vai cenas vai abi, finanšu kaitējums būtu ievērojams, un nozare atkal nonāktu grūtībās, kādas novērotas pirms sākotnējo pasākumu piemērošanas. |
| --- | --- |

(184)

Šādu eksporta apjomu un cenu kopējas ietekmes rezultātā ir iespējams, ka ievērojami pasliktināsies Kopienas ražošanas nozares stāvoklis, kas jau tā ir viegli ietekmējams. Neatkarīgi no tā, vai tādēļ samazinātos Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjomi (un līdz ar to ražošanas apjoms) vai cenas vai abi, finanšu kaitējums būtu ievērojams, un nozare atkal nonāktu grūtībās, kādas novērotas pirms sākotnējo pasākumu piemērošanas.

| (185) | Pamatojoties uz šo informāciju, jāsecina, ka pastāv nepārprotama iespējamība, ka kaitējumu nodarošs dempings atkārtosies, ja pārtrauks antidempinga pasākumus Krievijas Federācijas izcelsmes SWR importam. |
| --- | --- |

(185)

Pamatojoties uz šo informāciju, jāsecina, ka pastāv nepārprotama iespējamība, ka kaitējumu nodarošs dempings atkārtosies, ja pārtrauks antidempinga pasākumus Krievijas Federācijas izcelsmes SWR importam.

F.   KOPIENAS INTERESE

1.   Iepriekšējas piezīmes

| (186) | Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu tika pārbaudīts, vai spēkā esošo antidempinga pasākumu saglabāšana kopumā būtu Kopienas interesēs. Kopienas intereses tika noteiktas, izvērtējot visas dažādās iesaistītās intereses. Šajā izmeklēšanā tika analizēta situācija, kurā antidempinga pasākumi ir bijuši spēkā, un tā ļauj izvērtēt jebkuru neatbilstīgu negatīvu ietekmi uz iesaistītajām personām spēkā esošo antidempinga pasākumu dēļ. |
| --- | --- |

(186)

Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu tika pārbaudīts, vai spēkā esošo antidempinga pasākumu saglabāšana kopumā būtu Kopienas interesēs. Kopienas intereses tika noteiktas, izvērtējot visas dažādās iesaistītās intereses. Šajā izmeklēšanā tika analizēta situācija, kurā antidempinga pasākumi ir bijuši spēkā, un tā ļauj izvērtēt jebkuru neatbilstīgu negatīvu ietekmi uz iesaistītajām personām spēkā esošo antidempinga pasākumu dēļ.

| (187) | Pamatojoties uz iepriekšminēto, tika pārbaudīts, vai, neņemot vērā secinājumus par kaitējumu radoša dempinga turpināšanos vai atkārtošanos, nav pārliecinošu iemeslu, kuru dēļ būtu jāsecina, ka saglabāt pasākumus šajā konkrētajā gadījumā nav Kopienas interesēs. |
| --- | --- |

(187)

Pamatojoties uz iepriekšminēto, tika pārbaudīts, vai, neņemot vērā secinājumus par kaitējumu radoša dempinga turpināšanos vai atkārtošanos, nav pārliecinošu iemeslu, kuru dēļ būtu jāsecina, ka saglabāt pasākumus šajā konkrētajā gadījumā nav Kopienas interesēs.

2.   Kopienas nozares interese

| (188) | Kā minēts iepriekš, pastāv nepārprotama iespējamība, ka kaitējumu nodarošs dempings atkārtosies, ja pārtrauks antidempinga pasākumus Krievijas eksportētājiem. |
| --- | --- |

(188)

Kā minēts iepriekš, pastāv nepārprotama iespējamība, ka kaitējumu nodarošs dempings atkārtosies, ja pārtrauks antidempinga pasākumus Krievijas eksportētājiem.

| (189) | Jāatgādina, ka 22 Kopienas ražotāji, kas kopā veido 87 % kopējās SWR produkcijas Kopienā, sadarbojās ar Komisiju izmeklēšanas procedūrā un pauda savu atbalstu pasākumu saglabāšanai. |
| --- | --- |

(189)

Jāatgādina, ka 22 Kopienas ražotāji, kas kopā veido 87 % kopējās SWR produkcijas Kopienā, sadarbojās ar Komisiju izmeklēšanas procedūrā un pauda savu atbalstu pasākumu saglabāšanai.

| (190) | Turpinot piemērot antidempinga pasākumus importam no attiecīgajām valstīm, palielinātos Kopienas ražošanas nozares iespējas saglabāt un pat nostiprināt savu pašreizējo stāvokli. Pastāv nepārprotama iespējamība, ka kaitējumu nodarošs dempings atkārtosies nozīmīgā apjomā, ko Kopienas ražošanas nozare nevarētu izturēt. Tādējādi, saglabājot pašreizējos antidempinga pasākumus, Kopienas ražošanas nozare turpinātu gūt labumu, jo īpaši ņemot vērā to, ka spēkā ir pasākumi arī pret ĶTR, Indijas, Dienvidāfrikas Republikas un Ukrainas izcelsmes tērauda trošu un tauvu importu. |
| --- | --- |

(190)

Turpinot piemērot antidempinga pasākumus importam no attiecīgajām valstīm, palielinātos Kopienas ražošanas nozares iespējas saglabāt un pat nostiprināt savu pašreizējo stāvokli. Pastāv nepārprotama iespējamība, ka kaitējumu nodarošs dempings atkārtosies nozīmīgā apjomā, ko Kopienas ražošanas nozare nevarētu izturēt. Tādējādi, saglabājot pašreizējos antidempinga pasākumus, Kopienas ražošanas nozare turpinātu gūt labumu, jo īpaši ņemot vērā to, ka spēkā ir pasākumi arī pret ĶTR, Indijas, Dienvidāfrikas Republikas un Ukrainas izcelsmes tērauda trošu un tauvu importu.

3.   Importētāju interese

| (191) | Pagaidu regulā (tās 202. apsvērumā) tika skaidrots, ka SWR izplatīšanai Kopienā raksturīgs liels importētāju/tirgotāju skaits. Tomēr, kaut gan šīs termiņa beigu pārskatīšanas pieteikumā bija ietverts saraksts ar 32 importētājiem/tirgotājiem, kas visi tika informēti, tikai trīs importētāji sadarbojās izmeklēšanā, no kuriem par vienu importētāju tika konstatēts, ka tas importē attiecīgo ražojumu. |
| --- | --- |

(191)

Pagaidu regulā (tās 202. apsvērumā) tika skaidrots, ka SWR izplatīšanai Kopienā raksturīgs liels importētāju/tirgotāju skaits. Tomēr, kaut gan šīs termiņa beigu pārskatīšanas pieteikumā bija ietverts saraksts ar 32 importētājiem/tirgotājiem, kas visi tika informēti, tikai trīs importētāji sadarbojās izmeklēšanā, no kuriem par vienu importētāju tika konstatēts, ka tas importē attiecīgo ražojumu.

| (192) | Šī importētāja pamatdarbība patiešām bija saistīta ar SWR (no 55 līdz 85 %), un tika konstatēts, ka spēkā esošie pasākumi nav nopietni ietekmējuši tā finanšu rezultātus. |
| --- | --- |

(192)

Šī importētāja pamatdarbība patiešām bija saistīta ar SWR (no 55 līdz 85 %), un tika konstatēts, ka spēkā esošie pasākumi nav nopietni ietekmējuši tā finanšu rezultātus.

4.   Piegādātāju interese

| (193) | Kā sīkāk izskaidrots pagaidu regulas 197. līdz 198. apsvērumā, galvenais SWR ražošanā izmantotais izejmateriāls ir rūpnieciskā tērauda stieple, ko ražo no tērauda stieples stieņiem. |
| --- | --- |

(193)

Kā sīkāk izskaidrots pagaidu regulas 197. līdz 198. apsvērumā, galvenais SWR ražošanā izmantotais izejmateriāls ir rūpnieciskā tērauda stieple, ko ražo no tērauda stieples stieņiem.

| (194) | Attiecībā uz dažiem SWR ražotājiem Kopienā tika konstatēts, ka tie ir vertikāli integrēti, t.i., tiem bija ar tiem saistīti rūpnieciskās tērauda stieples piegādātāji. Tā kā divi saistīti piegādātāji atbildēja uz anketas jautājumiem par izejmateriālu cenām (sk. iepriekš 168. apsvērumā), par sevi neziņoja neviens nesaistīts izejmateriālu piegādātājs. |
| --- | --- |

(194)

Attiecībā uz dažiem SWR ražotājiem Kopienā tika konstatēts, ka tie ir vertikāli integrēti, t.i., tiem bija ar tiem saistīti rūpnieciskās tērauda stieples piegādātāji. Tā kā divi saistīti piegādātāji atbildēja uz anketas jautājumiem par izejmateriālu cenām (sk. iepriekš 168. apsvērumā), par sevi neziņoja neviens nesaistīts izejmateriālu piegādātājs.

| (195) | Ir skaidrs, ka šiem izejmateriālu piegādātājiem Kopienā neatkarīgi no tā, vai tie ir saistīti vai nav, tiktu nodarīts ievērojams kaitējums, ja pasākumiem ļautu beigties, un tāpēc samazinātos Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjomi. Tādēļ var skaidri secināt, ka antidempinga pasākumu saglabāšana būtu Kopienas izejmateriālu piegādātāju interesēs. |
| --- | --- |

(195)

Ir skaidrs, ka šiem izejmateriālu piegādātājiem Kopienā neatkarīgi no tā, vai tie ir saistīti vai nav, tiktu nodarīts ievērojams kaitējums, ja pasākumiem ļautu beigties, un tāpēc samazinātos Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjomi. Tādēļ var skaidri secināt, ka antidempinga pasākumu saglabāšana būtu Kopienas izejmateriālu piegādātāju interesēs.

5.   Lietotāju interese

| (196) | Komisija tieši sazinājās ar 21 SWR lietotāju Kopienā, taču neviens lietotājs nepieteicās un nesadarbojās izmeklēšanā. |
| --- | --- |

(196)

Komisija tieši sazinājās ar 21 SWR lietotāju Kopienā, taču neviens lietotājs nepieteicās un nesadarbojās izmeklēšanā.

| (197) | Pamatojoties uz iepriekšminēto, tiek uzskatīts, ka lietotājiem nav pārliecinošu iemeslu tam, lai nesaglabātu antidempinga pasākumus. |
| --- | --- |

(197)

Pamatojoties uz iepriekšminēto, tiek uzskatīts, ka lietotājiem nav pārliecinošu iemeslu tam, lai nesaglabātu antidempinga pasākumus.

6.   Secinājums par Kopienas interesi

| (198) | Ņemot vērā visus iepriekšminētos faktorus, jāsecina, ka nav pārliecinošu iemeslu tam, lai nesaglabātu pašreizējos antidempinga pasākumus. |
| --- | --- |

(198)

Ņemot vērā visus iepriekšminētos faktorus, jāsecina, ka nav pārliecinošu iemeslu tam, lai nesaglabātu pašreizējos antidempinga pasākumus.

G.   SAISTĪBAS

| (199) | Kā minēts iepriekš 2. apsvērumā, ar 2001. gada 26. jūlija Lēmumu 2001/602/EK Komisija pieņēma SSM piedāvājumu uzņemties saistības. Starpposma pārskatīšanā atklājās, ka kopš saistību pieņemšanas 2001. gadā ir būtiski mainījies SSM produkcijas klāsts. |
| --- | --- |

(199)

Kā minēts iepriekš 2. apsvērumā, ar 2001. gada 26. jūlija Lēmumu 2001/602/EK Komisija pieņēma SSM piedāvājumu uzņemties saistības. Starpposma pārskatīšanā atklājās, ka kopš saistību pieņemšanas 2001. gadā ir būtiski mainījies SSM produkcijas klāsts.

| (200) | Saistībās klasificēja lielu skaitu dažāda veida SWR, ko ražo SSM un kuru cenas būtiski atšķīrās. Pārskatīšanas izmeklēšanā apstiprinājās, ka dažādo ražojumu pareiza klasifikācija atbilstīgi saistību nosacījumiem uzņēmumam sagādāja nopietnas grūtības. Daļēji šīs grūtības radīja ierobežojumi grāmatvedības sistēmā, kuru dēļ nebija iespējams nošķirt dažādos SWR ražojumu veidus. Līdzīgas problēmas konstatēja jau saistību uzraudzības laikā, tāpēc uzņēmumam nosūtīja brīdinājuma vēstuli. |
| --- | --- |

(200)

Saistībās klasificēja lielu skaitu dažāda veida SWR, ko ražo SSM un kuru cenas būtiski atšķīrās. Pārskatīšanas izmeklēšanā apstiprinājās, ka dažādo ražojumu pareiza klasifikācija atbilstīgi saistību nosacījumiem uzņēmumam sagādāja nopietnas grūtības. Daļēji šīs grūtības radīja ierobežojumi grāmatvedības sistēmā, kuru dēļ nebija iespējams nošķirt dažādos SWR ražojumu veidus. Līdzīgas problēmas konstatēja jau saistību uzraudzības laikā, tāpēc uzņēmumam nosūtīja brīdinājuma vēstuli.

| (201) | Minēto iemeslu dēļ secināja, ka pašreizējās saistības vairs nav izmantojamas, tāpēc tās jāanulē ar Komisijas lēmumu. |
| --- | --- |

(201)

Minēto iemeslu dēļ secināja, ka pašreizējās saistības vairs nav izmantojamas, tāpēc tās jāanulē ar Komisijas lēmumu.

| (202) | Abi Krievijas ražotāji piedāvāja saistības termiņā, kas bija noteikts pēc galīgās paziņošanas, bet neviens nepiedāvāja pieņemamas saistības pamatregulas 8. panta 2. punktā noteiktajā termiņā, proti, saistības, kurās būtu ievēroti pārskatīšanas konstatējumi un ražojumi būtu iedalīti dažādās kategorijās, kas būtu izmantojamas un kuru cenu atšķirības būtu ierobežotas. |
| --- | --- |

(202)

Abi Krievijas ražotāji piedāvāja saistības termiņā, kas bija noteikts pēc galīgās paziņošanas, bet neviens nepiedāvāja pieņemamas saistības pamatregulas 8. panta 2. punktā noteiktajā termiņā, proti, saistības, kurās būtu ievēroti pārskatīšanas konstatējumi un ražojumi būtu iedalīti dažādās kategorijās, kas būtu izmantojamas un kuru cenu atšķirības būtu ierobežotas.

| (203) | Ņemot vērā to, ka par grūtībām, kas saistītas ar saistību anulēšanu, tika paziņots procedūras vēlīnā posmā, abiem Krievijas ražotājiem izņēmuma kārtā jāļauj pabeigt savus saistību piedāvājumus pēc parastā termiņa beigām, bet ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs Regulas stāšanās spēkā. Vajadzības gadījumā Komisija var ierosināt atbilstīgus grozījumus šai regulai. |
| --- | --- |

(203)

Ņemot vērā to, ka par grūtībām, kas saistītas ar saistību anulēšanu, tika paziņots procedūras vēlīnā posmā, abiem Krievijas ražotājiem izņēmuma kārtā jāļauj pabeigt savus saistību piedāvājumus pēc parastā termiņa beigām, bet ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs Regulas stāšanās spēkā. Vajadzības gadījumā Komisija var ierosināt atbilstīgus grozījumus šai regulai.

H.   NOBEIGUMA NOTEIKUMI

| (204) | Visas personas tika informētas par būtiskiem faktiem un apsvērumiem, kas bija pamatā paredzētajam ieteikumam saglabāt spēkā esošos pasākumus pret importu no Krievijas, un ka pasākumu līmenis jāgroza, kad apstākļi to attaisno. Kad tas bija paziņots, minētajām personām tika dots laiks, kurā izteikt komentārus un sūdzības. Netika saņemti tādi komentāri, kuru dēļ vajadzētu mainīt minētos secinājumus. |
| --- | --- |

(204)

Visas personas tika informētas par būtiskiem faktiem un apsvērumiem, kas bija pamatā paredzētajam ieteikumam saglabāt spēkā esošos pasākumus pret importu no Krievijas, un ka pasākumu līmenis jāgroza, kad apstākļi to attaisno. Kad tas bija paziņots, minētajām personām tika dots laiks, kurā izteikt komentārus un sūdzības. Netika saņemti tādi komentāri, kuru dēļ vajadzētu mainīt minētos secinājumus.

| (205) | No iepriekšminētā izriet, ka saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu antidempinga pasākumi, ko piemēro SWR ar izcelsmi attiecīgajās valstīs, ir jāsaglabā Krievijas gadījumā un jāatceļ Turcijas un Taizemes gadījumā. |
| --- | --- |

(205)

No iepriekšminētā izriet, ka saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu antidempinga pasākumi, ko piemēro SWR ar izcelsmi attiecīgajās valstīs, ir jāsaglabā Krievijas gadījumā un jāatceļ Turcijas un Taizemes gadījumā.

I.   PIENĀKUMI

| (206) | Ņemot vērā secinājumus attiecībā uz dempinga turpināšanos, kaitējuma atkārtošanās iespējamību un Kopienas interesēm, ir jāapstiprina antidempinga pasākumi pret Krievijas izcelsmes SWR importu, lai novērstu Kopienas interesēm radīta kaitējuma atkārtošanos importa dempinga dēļ. |
| --- | --- |

(206)

Ņemot vērā secinājumus attiecībā uz dempinga turpināšanos, kaitējuma atkārtošanās iespējamību un Kopienas interesēm, ir jāapstiprina antidempinga pasākumi pret Krievijas izcelsmes SWR importu, lai novērstu Kopienas interesēm radīta kaitējuma atkārtošanos importa dempinga dēļ.

| (207) | Attiecībā uz starpposma pārskatījumu konstatējumiem par diviem Krievijas uzņēmumiem uzskata par lietderīgu grozīt antidempinga maksājumu, ko piemēro BMK, nosakot to 36,2 % apmērā, un antidempinga maksājumu, ko piemēro SSM, nosakot to 9,7 % apmērā. |
| --- | --- |

(207)

Attiecībā uz starpposma pārskatījumu konstatējumiem par diviem Krievijas uzņēmumiem uzskata par lietderīgu grozīt antidempinga maksājumu, ko piemēro BMK, nosakot to 36,2 % apmērā, un antidempinga maksājumu, ko piemēro SSM, nosakot to 9,7 % apmērā.

| (208) | Tomēr, ņemot vērā konstatējumus par Turciju un to, ka nekas neliecina par dempinga turpmākas atkārtošanās riska iespējamību, antidempinga pasākumi pret šīs valsts izcelsmes SWR importu būtu jāatceļ. |
| --- | --- |

(208)

Tomēr, ņemot vērā konstatējumus par Turciju un to, ka nekas neliecina par dempinga turpmākas atkārtošanās riska iespējamību, antidempinga pasākumi pret šīs valsts izcelsmes SWR importu būtu jāatceļ.

| (209) | Turklāt, ņemot vērā konstatējumus attiecībā uz Taizemi, proti, ka Taizemes starpposma periodā dempinga nebija un ka nekas neliecina par dempinga turpmākas atkārtošanās risku, antidempinga pasākumi pret šīs valsts izcelsmes SWR importu arī būtu jāatceļ, |
| --- | --- |

(209)

Turklāt, ņemot vērā konstatējumus attiecībā uz Taizemi, proti, ka Taizemes starpposma periodā dempinga nebija un ka nekas neliecina par dempinga turpmākas atkārtošanās risku, antidempinga pasākumi pret šīs valsts izcelsmes SWR importu arī būtu jāatceļ,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Ar šo nosaka galīgu antidempinga maksājumu dzelzs un tērauda trošu un tauvu importam, ietverot slēgtas konstrukcijas tauvas, izņemot troses un tauvas no nerūsējošā tērauda, ar maksimālo šķērsgriezuma laukumu virs 3 mm, ar garnitūru vai bez tās, ko klasificē ar KN kodiem ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 un ex 7312 10 98 (TARIC kodi 7312108111, 7312108112, 7312108119, 7312108190, 7312108311, 7312108312, 7312108319, 7312108390, 7312108511, 7312108512, 7312108519, 7312108590, 7312108911, 7312108912, 7312108919, 7312108990, 7312109811, 7312109812, 7312109819 un 7312109890) un kuru izcelsme ir Krievijas Federācijā.

2.   Galīgā antidempinga maksājuma likme, ko piemēro neto cenai ar piegādi līdz Kopienas robežai pirms nodokļa nomaksas tiem ražojumiem, kas uzskaitīti 1. punktā un ko ražo turpmāk norādītie uzņēmumi, ir šāda:

| Uzņēmums | Nodokļa likme (%) | TARIC papildkods |
| --- | --- | --- |
| Akciju sabiedrība Beloretsk Iron & Steel Works |
| 1 Blukhera Street, Beloretsk, Republic of Bashkortostan 453500, Russia |

Uzņēmums

Nodokļa likme (%)

TARIC papildkods

Akciju sabiedrība Beloretsk Iron & Steel Works

1 Blukhera Street, Beloretsk, Republic of Bashkortostan 453500, Russia

36,2

A694

| Slēgta akciju sabiedrība “Severstal-Metiz” |
| --- |
| 162600 Ul. 50-letiya Oktyabrya 1/33, Cherepovets, Vologda Region, Russia |

Slēgta akciju sabiedrība “Severstal-Metiz”

162600 Ul. 50-letiya Oktyabrya 1/33, Cherepovets, Vologda Region, Russia

9,7

A217

Visi pārējie uzņēmumi

50,7

A999

3.   Ja vien nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.

2. pants

Ar šo izbeidz antidempinga procedūru attiecībā uz Taizemes un Turcijas izcelsmes dzelzs un tērauda trošu un tauvu importu, ietverot slēgtas konstrukcijas tauvas, izņemot troses un tauvas no nerūsējošā tērauda, ar maksimālo šķērsgriezuma laukumu virs 3 mm, ar garnitūru vai bez tās, ko klasificē ar KN kodiem ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 un ex 7312 10 98, un atceļ antidempinga pasākumus, kas šīm valstīm bija noteikti ar Regulu (EK) Nr. 1601/2001.

3. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Luksemburgā, 2007. gada 30. oktobrī

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

F. NUNES CORREIA

---

(1)  OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2117/2005 (OV L 340, 23.12.2005., 17. lpp.).

1

(2)  OV L 34, 3.2.2001., 4. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1274/2003 (OV L 180, 18.7.2003., 34. lpp.).

2

(3)  OV L 211, 4.8.2001., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 564/2005 (OV L 97, 15.4.2005., 1. lpp.).

3

(4)  OV L 211, 4.8.2001., 47. lpp.

4

(5)  OV L 299, 16.11.2005., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 121/2006 (OV L 22, 26.1.2006., 1. lpp.).

5

(6)  OV C 51, 1.3.2006., 2. lpp.

6

(7)  OV C 202, 10.8.2004., 12. lpp.

7

(8)  OV C 270, 29.10.2005., 38. lpp.

8

(9)  OV C 181, 3.8.2006., 15. lpp.

9

(10)  OV C 66, 22.3.2007., 14. lpp.

10

---

| 31.10.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 285/26 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 285/26

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1280/2007

(2007. gada 30. oktobris),

ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1994. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 3223/94 par sīki izstrādātiem augļu un dārzeņu ievešanas režīma izpildes noteikumiem (1), un jo īpaši tās 4. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem.

| (2) | Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā, |
| --- | --- |

(2)

Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta ievešanas vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 3223/94 4. pantā, ir tādas, kā norādīts tabulā, kas pievienota pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2007. gada 31. oktobrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2007. gada 30. oktobrī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 337, 24.12.1994., 66. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 756/2007 (OV L 172, 30.6.2007., 41. lpp.).

1

---

PIELIKUMS

Komisijas 2007. gada 30. oktobra Regulai, ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | MA | 61,6 |
| MK | 62,5 |
| TR | 65,0 |
| ZZ | 63,0 |
| 0707 00 05 | JO | 190,9 |
| MA | 40,7 |
| MK | 60,0 |
| TR | 147,7 |
| ZZ | 109,8 |
| 0709 90 70 | MA | 53,5 |
| TR | 108,0 |
| ZZ | 80,8 |
| 0805 50 10 | AR | 75,3 |
| TR | 83,2 |
| ZA | 47,4 |
| ZZ | 68,6 |
| 0806 10 10 | BR | 239,5 |
| MK | 26,1 |
| TR | 121,9 |
| US | 241,7 |
| ZA | 189,6 |
| ZZ | 163,8 |
| 0808 10 80 | AU | 148,5 |
| CA | 102,5 |
| CL | 161,2 |
| MK | 31,5 |
| NZ | 45,9 |
| US | 97,4 |
| ZA | 99,1 |
| ZZ | 98,0 |
| 0808 20 50 | AR | 49,5 |
| CN | 64,1 |
| TR | 127,6 |
| ZZ | 80,4 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

MA

61,6

MK

62,5

TR

65,0

ZZ

63,0

0707 00 05

JO

190,9

MA

40,7

MK

60,0

TR

147,7

ZZ

109,8

0709 90 70

MA

53,5

TR

108,0

ZZ

80,8

0805 50 10

AR

75,3

TR

83,2

ZA

47,4

ZZ

68,6

0806 10 10

BR

239,5

MK

26,1

TR

121,9

US

241,7

ZA

189,6

ZZ

163,8

0808 10 80

AU

148,5

CA

102,5

CL

161,2

MK

31,5

NZ

45,9

US

97,4

ZA

99,1

ZZ

98,0

0808 20 50

AR

49,5

CN

64,1

TR

127,6

ZZ

80,4

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 31.10.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 285/28 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 285/28

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1281/2007

(2007. gada 30. oktobris),

ar kuru 2006./2007. tirdzniecības gadam vienoto valūtu nepieņēmušo dalībvalstu valūtām nosaka īpašo lauksaimniecības konversijas likmi, kas piemērojama cukurbiešu minimālajām cenām cukura nozarē

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2006. gada 20. februāra Regulu (EK) Nr. 318/2006 par cukura tirgu kopīgu organizāciju (1),

ņemot vērā Komisijas 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1913/2006, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus euro agromonetārā režīma piemērošanai lauksaimniecībā un groza vairākas regulas (2), un jo īpaši tās 31. pantu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1913/2006 31. pantu attiecībā uz Regulas (EK) Nr. 318/2006 5. pantā minētās cukurbiešu minimālās cenas konvertēšanu to dalībvalstu valūtās, kuras atrodas ārpus euro zonas, 2006./2007. tirdzniecības gadam piemēro noteikumus, kas paredzēti 1. pantā Komisijas 1993. gada 30. jūnija Regulā (EEK) Nr. 1713/93, ar ko nosaka īpašus sīki izstrādātus noteikumus lauksaimniecības konversijas likmes piemērošanai cukura nozarē (3). Tādēļ šajā regulā ir ievēroti kritēriji un procedūra, kas noteikti Regulas (EEK) Nr. 1713/93 1. pantā. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1913/2006 31. pantu attiecībā uz Regulas (EK) Nr. 318/2006 5. pantā minētās cukurbiešu minimālās cenas konvertēšanu to dalībvalstu valūtās, kuras atrodas ārpus euro zonas, 2006./2007. tirdzniecības gadam piemēro noteikumus, kas paredzēti 1. pantā Komisijas 1993. gada 30. jūnija Regulā (EEK) Nr. 1713/93, ar ko nosaka īpašus sīki izstrādātus noteikumus lauksaimniecības konversijas likmes piemērošanai cukura nozarē (3). Tādēļ šajā regulā ir ievēroti kritēriji un procedūra, kas noteikti Regulas (EEK) Nr. 1713/93 1. pantā.

| (2) | No Regulas (EEK) Nr. 1713/93 1. panta 1. punkta izriet, ka cukurbiešu minimālās cenas konvertē valsts valūtā, izmantojot īpašu lauksaimniecības konversijas likmi, kas ir vienāda ar attiecīgajā tirdzniecības gadā piemērojamo vidējo lauksaimniecības konversijas likmi, kuru aprēķina pro rata temporis. |
| --- | --- |

(2)

No Regulas (EEK) Nr. 1713/93 1. panta 1. punkta izriet, ka cukurbiešu minimālās cenas konvertē valsts valūtā, izmantojot īpašu lauksaimniecības konversijas likmi, kas ir vienāda ar attiecīgajā tirdzniecības gadā piemērojamo vidējo lauksaimniecības konversijas likmi, kuru aprēķina pro rata temporis.

| (3) | Kopš 1999. gada 1. janvāra saskaņā ar Padomes 1998. gada 15. decembra Regulu (EK) Nr. 2799/98, ar ko nosaka euro agromonetāro režīmu (4), konversijas likmes noteikšana jāattiecina tikai uz īpašo lauksaimniecības konversijas likmi euro kursu vienoto valūtu nepieņēmušo dalībvalstu valūtām. |
| --- | --- |

(3)

Kopš 1999. gada 1. janvāra saskaņā ar Padomes 1998. gada 15. decembra Regulu (EK) Nr. 2799/98, ar ko nosaka euro agromonetāro režīmu (4), konversijas likmes noteikšana jāattiecina tikai uz īpašo lauksaimniecības konversijas likmi euro kursu vienoto valūtu nepieņēmušo dalībvalstu valūtām.

| (4) | Tādēļ 2006./2007. tirdzniecības gadam jānosaka īpašā lauksaimniecības konversijas likme cukurbiešu minimālajām cenām minētās valsts valūtās, |
| --- | --- |

(4)

Tādēļ 2006./2007. tirdzniecības gadam jānosaka īpašā lauksaimniecības konversijas likme cukurbiešu minimālajām cenām minētās valsts valūtās,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Īpašā lauksaimniecības konversijas likme 2006./2007. tirdzniecības gadam, kas piemērojama Regulas (EK) Nr. 318/2006 5. pantā minēto cukurbiešu minimālo cenu konvertēšanai katras vienoto valūtu nepieņēmušās dalībvalsts valūtā, ir noteikta šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2006. gada 1. jūlija.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2007. gada 30. oktobrī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 58, 28.2.2006., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1260/2007 (OV L 283, 27.10.2007., 1. lpp.).

1

(2)  OV L 365, 21.12.2006., 52. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 873/2007 (OV L 193, 25.7.2007., 3. lpp.).

2

(3)  OV L 159, 1.7.1993., 94. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1509/2001 (OV L 200, 25.7.2001., 19. lpp.).

3

(4)  OV L 349, 24.12.1998., 1. lpp.

4

---

PIELIKUMS

| Īpašā konversijas likme |
| --- |
| 1 euro = | 1,955800 | Bulgārijas levas |
| 28,120926 | Čehijas kronas |
| 7,452645 | Dānijas kronas |
| 15,646600 | Igaunijas kronas |
| 0,579827 | Kipras mārciņas |
| 0,698539 | Latvijas lati |
| 3,452800 | Lietuvas liti |
| 257,718009 | Ungārijas forinti |
| 0,429300 | Maltas liras |
| 3,856691 | Polijas zloti |
| 3,383502 | Rumānijas lejas |
| 239,634179 | Slovēnijas tolari |
| 35,098407 | Slovākijas kronas |
| 9,213555 | Zviedrijas kronas |
| 0,676538 | Sterliņu mārciņas |

Īpašā konversijas likme

1 euro =

1,955800

Bulgārijas levas

28,120926

Čehijas kronas

7,452645

Dānijas kronas

15,646600

Igaunijas kronas

0,579827

Kipras mārciņas

0,698539

Latvijas lati

3,452800

Lietuvas liti

257,718009

Ungārijas forinti

0,429300

Maltas liras

3,856691

Polijas zloti

3,383502

Rumānijas lejas

239,634179

Slovēnijas tolari

35,098407

Slovākijas kronas

9,213555

Zviedrijas kronas

0,676538

Sterliņu mārciņas

---

| 31.10.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 285/30 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 285/30

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1282/2007

(2007. gada 30. oktobris),

ar ko paredz atkāpi no Regulas (EEK) Nr. 3149/92 attiecībā uz 2007. gada pārtikas sadales plāna izpildes perioda noslēgumu

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1987. gada 10. decembra Regulu (EEK) Nr. 3730/87, ar ko nosaka vispārīgos noteikumus pārtikas piegādei no intervences uzkrājumiem izraudzītām organizācijām izdalīšanai Kopienas vistrūcīgākajām personām (1), un jo īpaši tās 6. pantu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar 3. panta 1. punktu Komisijas 1992. gada 29. oktobra Regulā (EEK) Nr. 3149/92, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus pārtikas piegādei no intervences krājumiem vistrūcīgākajām personām Kopienā (2), ikgadējā pārtikas sadales plāna izpildes periods beidzas nākamā gada 31. decembrī pēc attiecīgā plāna pieņemšanas gada. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar 3. panta 1. punktu Komisijas 1992. gada 29. oktobra Regulā (EEK) Nr. 3149/92, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus pārtikas piegādei no intervences krājumiem vistrūcīgākajām personām Kopienā (2), ikgadējā pārtikas sadales plāna izpildes periods beidzas nākamā gada 31. decembrī pēc attiecīgā plāna pieņemšanas gada.

| (2) | Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1539/2006 (3) ir pieņemts plāns, kura izpildes periods beidzas 2007. gada 31. decembrī. |
| --- | --- |

(2)

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1539/2006 (3) ir pieņemts plāns, kura izpildes periods beidzas 2007. gada 31. decembrī.

| (3) | Labības un piena produktu tirgos 2006./2007. tirdzniecības gadā ir izveidojušies ārkārtēji apstākļi, kuru rezultātā tika apgrūtināta piegādes līgumu izpilde attiecībā uz 2007. gada plānā Itālijai piešķirtajām 61 232,50 tonnām labības, 1 618 tonnām sviesta un 10 991 578euro sausā vājpiena mobilizācijai tirgū un Francijai piešķirtajām 4 000 tonnām sviesta un 10 miljoniem euro sausā vājpiena mobilizācijai tirgū. Lai nodrošinātu Regulā (EK) Nr. 1539/2006 paredzētā plāna izpildi, ikgadējā plāna noslēguma datums jāpārceļ uz 2008. gada 29. februāri. |
| --- | --- |

(3)

Labības un piena produktu tirgos 2006./2007. tirdzniecības gadā ir izveidojušies ārkārtēji apstākļi, kuru rezultātā tika apgrūtināta piegādes līgumu izpilde attiecībā uz 2007. gada plānā Itālijai piešķirtajām 61 232,50 tonnām labības, 1 618 tonnām sviesta un 10 991 578euro sausā vājpiena mobilizācijai tirgū un Francijai piešķirtajām 4 000 tonnām sviesta un 10 miljoniem euro sausā vājpiena mobilizācijai tirgū. Lai nodrošinātu Regulā (EK) Nr. 1539/2006 paredzētā plāna izpildi, ikgadējā plāna noslēguma datums jāpārceļ uz 2008. gada 29. februāri.

| (4) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(4)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Atkāpjoties no Regulas (EEK) Nr. 3149/92 3. panta 1. punkta, 2007. gada plānu attiecībā uz Itālijai piešķirtajām 61 232,50 tonnām labības, 1 618 tonnām sviesta un 10 991 578euro sausā vājpiena mobilizācijai tirgū un Francijai piešķirtajām 4 000 tonnām sviesta un 10 miljoniem euro sausā vājpiena mobilizācijai drīkst īstenot līdz 2008. gada 29. februārim.

2. pants

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2007. gada 30. oktobrī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 352, 15.12.1987., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2535/95 (OV L 260, 31.10.1995., 3. lpp.).

1

(2)  OV L 313, 30.10.1992., 50. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1127/2007 (OV L 255, 29.9.2007., 18. lpp.).

2

(3)  OV L 283, 14.10.2006., 14. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 937/2007 (OV L 206, 7.8.2007., 5. lpp.).

3

---

| 31.10.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 285/31 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 285/31

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1283/2007

(2007. gada 30. oktobris),

ar ko nosaka aizliegumu kuģiem, kuri peld ar Apvienotās Karalistes karogu, zvejot siļķes ICES V b un VI b zonā, EK un starptautiskajos ūdeņos VIaN zonā

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2002. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku (1) un jo īpaši tās 26. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes 1993. gada 12. oktobra Regulu (EEK) Nr. 2847/93, ar kuru izveido kontroles sistēmu, kas piemērojama kopējai zivsaimniecības politikai (2), un jo īpaši tās 21. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Padomes 2006. gada 21. decembra Regulā (EK) Nr. 41/2007, ar ko 2007. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus, kuri piemērojami Kopienas ūdeņos un – attiecībā uz Kopienas kuģiem – ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas ierobežojumi (3), ir noteiktas kvotas 2007. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padomes 2006. gada 21. decembra Regulā (EK) Nr. 41/2007, ar ko 2007. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus, kuri piemērojami Kopienas ūdeņos un – attiecībā uz Kopienas kuģiem – ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas ierobežojumi (3), ir noteiktas kvotas 2007. gadam.

| (2) | Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju kuģi, kas peld ar šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karogu vai ir reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2007. gadam iedalīto kvotu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju kuģi, kas peld ar šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karogu vai ir reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2007. gadam iedalīto kvotu.

| (3) | Tāpēc jāaizliedz zveja no šā krājuma, nozvejas paturēšana uz kuģa, pārkraušana citā kuģī un izkraušana, |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc jāaizliedz zveja no šā krājuma, nozvejas paturēšana uz kuģa, pārkraušana citā kuģī un izkraušana,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kvotas pilnīga apguve

Nozvejas kvotu 2007. gadam, kura šīs regulas pielikumā minētajai dalībvalstij iedalīta pielikumā norādītajam krājumam, uzskata par pilnībā apgūtu no pielikumā noteiktās dienas.

2. pants

Aizliegumi

Zveja no šīs regulas pielikumā norādītā krājuma, ko veic kuģi, kuri peld ar pielikumā minētās dalībvalsts karogu vai ir reģistrēti šajā dalībvalstī, ir aizliegta no pielikumā noteiktās dienas. Pēc šīs dienas ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut nozveju no šā krājuma, ja to nozvejojuši minētie kuģi.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2007. gada 30. oktobrī

Komisijas vārdā —

zivsaimniecības un jūrlietu ģenerāldirektors

Fokion FOTIADIS

---

(1)  OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 865/2007 (OV L 192, 24.7.2007., 1. lpp.).

1

(2)  OV L 261, 20.10.1993., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1967/2006 (OV L 409, 30.12.2006., 11. lpp.). Labotā redakcija OV L 36, 8.2.2007., 6. lpp.

2

(3)  OV L 15, 20.1.2007., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 898/2007 (OV L 196, 28.7.2007., 22. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

| Nr. | 59 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Apvienotā karaliste |
| Krājums | HER/5B6ANB |
| Sugas | Siļķe (Clupea harengus) |
| Zona | V b un VI b, EK un starptautiskie ūdeņi VIaN zonā |
| Datums | 21.9.2007. |

Nr.

59

Dalībvalsts

Apvienotā karaliste

Krājums

HER/5B6ANB

Sugas

Siļķe (Clupea harengus)

Zona

V b un VI b, EK un starptautiskie ūdeņi VIaN zonā

Datums

21.9.2007.

---

| 31.10.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 285/33 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 285/33

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1284/2007

(2007. gada 30. oktobris),

ar ko nosaka aizliegumu kuģiem, kuri peld ar Zviedrijas karogu, zvejot saidas ICES III a un IV zonā, EK ūdeņos II a, III b, III c un III d zonā

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2002. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku (1) un jo īpaši tās 26. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes 1993. gada 12. oktobra Regulu (EEK) Nr. 2847/93, ar kuru izveido kontroles sistēmu, kas piemērojama kopējai zivsaimniecības politikai (2), un jo īpaši tās 21. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Padomes 2006. gada 21. decembra Regulā (EK) Nr. 41/2007, ar ko 2007. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus, kuri piemērojami Kopienas ūdeņos un – attiecībā uz Kopienas kuģiem – ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas ierobežojumi (3), ir noteiktas kvotas 2007. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padomes 2006. gada 21. decembra Regulā (EK) Nr. 41/2007, ar ko 2007. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus, kuri piemērojami Kopienas ūdeņos un – attiecībā uz Kopienas kuģiem – ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas ierobežojumi (3), ir noteiktas kvotas 2007. gadam.

| (2) | Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju kuģi, kas peld ar šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karogu vai ir reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2007. gadam iedalīto kvotu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju kuģi, kas peld ar šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karogu vai ir reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2007. gadam iedalīto kvotu.

| (3) | Tāpēc jāaizliedz zveja no šā krājuma, nozvejas paturēšana uz kuģa, pārkraušana citā kuģī un izkraušana, |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc jāaizliedz zveja no šā krājuma, nozvejas paturēšana uz kuģa, pārkraušana citā kuģī un izkraušana,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kvotas pilnīga apguve

Nozvejas kvotu 2007. gadam, kura šīs regulas pielikumā minētajai dalībvalstij iedalīta pielikumā norādītajam krājumam, uzskata par pilnībā apgūtu no pielikumā noteiktās dienas.

2. pants

Aizliegumi

Zveja no šīs regulas pielikumā norādītā krājuma, ko veic kuģi, kuri peld ar pielikumā minētās dalībvalsts karogu vai ir reģistrēti šajā dalībvalstī, ir aizliegta no pielikumā noteiktās dienas. Pēc šīs dienas ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut nozveju no šā krājuma, ja to nozvejojuši minētie kuģi.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2007. gada 30. oktobrī

Komisijas vārdā —

zivsaimniecības un jūrlietu ģenerāldirektors

Fokion FOTIADIS

---

(1)  OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 865/2007 (OV L 192, 24.7.2007., 1. lpp.).

1

(2)  OV L 261, 20.10.1993., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1967/2006 (OV L 409, 30.12.2006., 11. lpp. Labotā redakcija OV L 36, 8.2.2007., 6. lpp.).

2

(3)  OV L 15, 20.1.2007., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 898/2007 (OV L 196, 28.7.2007., 22. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

| Nr. | 57 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Zviedrija |
| Krājums | POK/2A34. |
| Suga | Saida (Pollachius virens) |
| Zona | III a un IV; EK ūdeņi II a, III b, III c un III d zonā |
| Datums | 1.10.2007. |

Nr.

57

Dalībvalsts

Zviedrija

Krājums

POK/2A34.

Suga

Saida (Pollachius virens)

Zona

III a un IV; EK ūdeņi II a, III b, III c un III d zonā

Datums

1.10.2007.

---

| 31.10.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 285/35 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 285/35

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1285/2007

(2007. gada 30. oktobris),

ar ko nosaka aizliegumu kuģiem, kuri peld ar Vācijas karogu, zvejot mencas ICES I un II b zonā

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2002. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku (1) un jo īpaši tās 26. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes 1993. gada 12. oktobra Regulu (EEK) Nr. 2847/93, ar kuru izveido kontroles sistēmu, kas piemērojama kopējai zivsaimniecības politikai (2), un jo īpaši tās 21. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Padomes 2006. gada 21. decembra Regulā (EK) Nr. 41/2007, ar ko 2007. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus, kuri piemērojami Kopienas ūdeņos un – attiecībā uz Kopienas kuģiem – ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas ierobežojumi (3), ir noteiktas kvotas 2007. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padomes 2006. gada 21. decembra Regulā (EK) Nr. 41/2007, ar ko 2007. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus, kuri piemērojami Kopienas ūdeņos un – attiecībā uz Kopienas kuģiem – ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas ierobežojumi (3), ir noteiktas kvotas 2007. gadam.

| (2) | Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju kuģi, kas peld ar šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karogu vai ir reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2007. gadam iedalīto kvotu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju kuģi, kas peld ar šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karogu vai ir reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2007. gadam iedalīto kvotu.

| (3) | Tāpēc jāaizliedz zveja no šā krājuma, nozvejas paturēšana uz kuģa, pārkraušana citā kuģī un izkraušana, |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc jāaizliedz zveja no šā krājuma, nozvejas paturēšana uz kuģa, pārkraušana citā kuģī un izkraušana,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kvotas pilnīga apguve

Nozvejas kvotu 2007. gadam, kura šīs regulas pielikumā minētajai dalībvalstij iedalīta pielikumā norādītajam krājumam, uzskata par pilnībā apgūtu no pielikumā noteiktās dienas.

2. pants

Aizliegumi

Zveja no šīs regulas pielikumā norādītā krājuma, ko veic kuģi, kuri peld ar pielikumā minētās dalībvalsts karogu vai ir reģistrēti šajā dalībvalstī, ir aizliegta no pielikumā noteiktās dienas. Pēc šīs dienas ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut nozveju no šā krājuma, ja to nozvejojuši minētie kuģi.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2007. gada 30. oktobrī

Komisijas vārdā —

zivsaimniecības un jūrlietu ģenerāldirektors

Fokion FOTIADIS

---

(1)  OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 865/2007 (OV L 192, 24.7.2007., 1. lpp.).

1

(2)  OV L 261, 20.10.1993., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1967/2006 (OV L 409, 30.12.2006., 11. lpp.). Labotā redakcija OV L 36, 8.2.2007., 6. lpp.

2

(3)  OV L 15, 20.1.2007., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 898/2007 (OV L 196, 28.7.2007., 22. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

| Nr. | 60 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Vācija |
| Krājums | COD/1/2B. |
| Sugas | Menca (Gadus morhua) |
| Zona | I un II b |
| Datums | 5.10.2007. |

Nr.

60

Dalībvalsts

Vācija

Krājums

COD/1/2B.

Sugas

Menca (Gadus morhua)

Zona

I un II b

Datums

5.10.2007.

---

II Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Komisija

| 31.10.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 285/37 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 285/37

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2007. gada 24. oktobris),

ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu NK603xMON810 (MON-ØØ6Ø3-6xMON-ØØ81Ø-6), sastāv vai ir ražoti no tās

(izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 5140)

(Autentisks ir tikai teksts franču un holandiešu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2007/701/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulu (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību (1) un jo īpaši tās 7. panta 3. punktu un 19. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Uzņēmums Monsanto Europe S.A.2004. gada 1. jūnijā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 5. un 17. pantu iesniedza pieteikumu Apvienotās Karalistes kompetentajām iestādēm, lai laistu tirgū pārtiku, pārtikas sastāvdaļas un barību, kas satur kukurūzu NK603xMON810, sastāv vai ir ražota no tās (“pieteikums”). |
| --- | --- |

(1)

Uzņēmums Monsanto Europe S.A.2004. gada 1. jūnijā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 5. un 17. pantu iesniedza pieteikumu Apvienotās Karalistes kompetentajām iestādēm, lai laistu tirgū pārtiku, pārtikas sastāvdaļas un barību, kas satur kukurūzu NK603xMON810, sastāv vai ir ražota no tās (“pieteikums”).

| (2) | Pieteikums attiecas arī uz citu tādu produktu laišanu tirgū, kas satur kukurūzu NK603xMON810 vai sastāv no tās un paredzēti tādam pašam izmantošanas veidam kā jebkura cita kukurūza, izņemot audzēšanu. Tāpēc saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 5. panta 5. punkta un 17. panta 5. punkta noteikumiem tajā ir iekļauti dati un informācija, kas vajadzīga atbilstoši III un IV pielikumam Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 12. marta Direktīvā 2001/18/EK par ģenētiski modificētu organismu apzinātu izplatīšanu vidē (2), un informācija un secinājumi par riska novērtējumu, kas veikts saskaņā ar Direktīvas 2001/18/EK II pielikumā izklāstītajiem principiem. |
| --- | --- |

(2)

Pieteikums attiecas arī uz citu tādu produktu laišanu tirgū, kas satur kukurūzu NK603xMON810 vai sastāv no tās un paredzēti tādam pašam izmantošanas veidam kā jebkura cita kukurūza, izņemot audzēšanu. Tāpēc saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 5. panta 5. punkta un 17. panta 5. punkta noteikumiem tajā ir iekļauti dati un informācija, kas vajadzīga atbilstoši III un IV pielikumam Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 12. marta Direktīvā 2001/18/EK par ģenētiski modificētu organismu apzinātu izplatīšanu vidē (2), un informācija un secinājumi par riska novērtējumu, kas veikts saskaņā ar Direktīvas 2001/18/EK II pielikumā izklāstītajiem principiem.

| (3) | Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“EPNI”) 2006. gada 31. martā sniedza labvēlīgu atzinumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 6. un 18. pantu un secināja, ka, laižot tirgū produktus, kas saskaņā ar pieteikumu satur kukurūzu NK603xMON810, sastāv vai ir ražoti no tās (“produkti”), ir maz ticams, ka tiks negatīvi ietekmēta cilvēku vai dzīvnieku veselība vai vide (3). Atzinumā EPNI secināja, ka produktu nekaitīguma labad atsevišķos gadījumos var izmantot datus, un, apspriežoties ar valstu kompetentajām iestādēm, kā noteikts minētās regulas 6. panta 4. punktā un 18. panta 4. punktā, ņēma vērā visus dalībvalstu uzdotos konkrētos jautājumus un paustās bažas. |
| --- | --- |

(3)

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“EPNI”) 2006. gada 31. martā sniedza labvēlīgu atzinumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 6. un 18. pantu un secināja, ka, laižot tirgū produktus, kas saskaņā ar pieteikumu satur kukurūzu NK603xMON810, sastāv vai ir ražoti no tās (“produkti”), ir maz ticams, ka tiks negatīvi ietekmēta cilvēku vai dzīvnieku veselība vai vide (3). Atzinumā EPNI secināja, ka produktu nekaitīguma labad atsevišķos gadījumos var izmantot datus, un, apspriežoties ar valstu kompetentajām iestādēm, kā noteikts minētās regulas 6. panta 4. punktā un 18. panta 4. punktā, ņēma vērā visus dalībvalstu uzdotos konkrētos jautājumus un paustās bažas.

| (4) | Pēc Komisijas pieprasījuma EPNI 2006. gada oktobrī publicēja sīkus skaidrojumus par to, kā dalībvalstu kompetento iestāžu apsvērumi ir ņemti vērā tās atzinumā. EPNI publicēja arī papildu informāciju par dažādiem elementiem, ko ņēma vērā EPNI Zinātnes ekspertu grupa ģenētiski modificētu organismu jomā, un pamatojumu, kāpēc daži papildu pētījumi, piemēram, 90 dienu toksikoloģiskais pētījums ar žurkām, netika uzskatīti par vajadzīgiem. |
| --- | --- |

(4)

Pēc Komisijas pieprasījuma EPNI 2006. gada oktobrī publicēja sīkus skaidrojumus par to, kā dalībvalstu kompetento iestāžu apsvērumi ir ņemti vērā tās atzinumā. EPNI publicēja arī papildu informāciju par dažādiem elementiem, ko ņēma vērā EPNI Zinātnes ekspertu grupa ģenētiski modificētu organismu jomā, un pamatojumu, kāpēc daži papildu pētījumi, piemēram, 90 dienu toksikoloģiskais pētījums ar žurkām, netika uzskatīti par vajadzīgiem.

| (5) | Turklāt EPNI atzinumā secināja, ka pieteicēja iesniegtais vides monitoringa plāns, kurā ietverts vispārējs uzraudzības plāns, atbilst paredzētajam produktu izmantošanas veidam. |
| --- | --- |

(5)

Turklāt EPNI atzinumā secināja, ka pieteicēja iesniegtais vides monitoringa plāns, kurā ietverts vispārējs uzraudzības plāns, atbilst paredzētajam produktu izmantošanas veidam.

| (6) | Ņemot vērā šos apsvērumus, attiecībā uz produktiem jāpiešķir atļauja. |
| --- | --- |

(6)

Ņemot vērā šos apsvērumus, attiecībā uz produktiem jāpiešķir atļauja.

| (7) | Saskaņā ar Komisijas 2004. gada 14. janvāra Regulu (EK) Nr. 65/2004, ar ko nosaka sistēmu ģenētiski modificēto organismu unikālo identifikatoru izveidei un piešķiršanai (4), katram ĢMO jāpiešķir unikāls identifikators. |
| --- | --- |

(7)

Saskaņā ar Komisijas 2004. gada 14. janvāra Regulu (EK) Nr. 65/2004, ar ko nosaka sistēmu ģenētiski modificēto organismu unikālo identifikatoru izveidei un piešķiršanai (4), katram ĢMO jāpiešķir unikāls identifikators.

| (8) | Pamatojoties uz EPNI atzinumu, pārtikai, pārtikas sastāvdaļām un barībai, kas satur kukurūzu NK603xMON810, sastāv vai ir ražota no tās, nav vajadzīgas īpašas marķēšanas prasības, izņemot tās, kas noteiktas Regulas (EK) Nr. 1829/2003 13. panta 1. punktā un 25. panta 2. punktā. Tomēr, lai nodrošinātu, ka produktus izmanto atbilstīgi ierobežojumiem, kas noteikti šajā lēmumā paredzētajā atļaujā, marķējot barību, kas satur ĢMO vai sastāv no tiem, un citus produktus, kas nav pārtika un barība un kas satur ĢMO vai sastāv no tiem, un attiecībā uz ko ir pieprasīta atļauja, ir skaidri jānorāda, ka minētos produktus nedrīkst izmantot audzēšanai. |
| --- | --- |

(8)

Pamatojoties uz EPNI atzinumu, pārtikai, pārtikas sastāvdaļām un barībai, kas satur kukurūzu NK603xMON810, sastāv vai ir ražota no tās, nav vajadzīgas īpašas marķēšanas prasības, izņemot tās, kas noteiktas Regulas (EK) Nr. 1829/2003 13. panta 1. punktā un 25. panta 2. punktā. Tomēr, lai nodrošinātu, ka produktus izmanto atbilstīgi ierobežojumiem, kas noteikti šajā lēmumā paredzētajā atļaujā, marķējot barību, kas satur ĢMO vai sastāv no tiem, un citus produktus, kas nav pārtika un barība un kas satur ĢMO vai sastāv no tiem, un attiecībā uz ko ir pieprasīta atļauja, ir skaidri jānorāda, ka minētos produktus nedrīkst izmantot audzēšanai.

| (9) | Tāpat EPNI atzinums nepamato to, ka jānosaka īpaši nosacījumi vai ierobežojumi laišanai tirgū un/vai īpaši nosacījumi vai ierobežojumi izmantošanai un darbībām, ieskaitot prasību veikt uzraudzību pēc laišanas tirgū, kā arī īpaši nosacījumi konkrētu ekosistēmu/vides un/vai ģeogrāfisko teritoriju aizsardzībai, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 1829/2003 6. panta 5. punkta e) apakšpunktā un 18. panta 5. punktā. |
| --- | --- |

(9)

Tāpat EPNI atzinums nepamato to, ka jānosaka īpaši nosacījumi vai ierobežojumi laišanai tirgū un/vai īpaši nosacījumi vai ierobežojumi izmantošanai un darbībām, ieskaitot prasību veikt uzraudzību pēc laišanas tirgū, kā arī īpaši nosacījumi konkrētu ekosistēmu/vides un/vai ģeogrāfisko teritoriju aizsardzībai, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 1829/2003 6. panta 5. punkta e) apakšpunktā un 18. panta 5. punktā.

| (10) | Visa atbilstošā informācija par atļauju piešķiršanu produktiem ir jāiekļauj ģenētiski modificētās pārtikas un barības Kopienas reģistrā, kā paredzēts Regulā (EK) Nr. 1829/2003. |
| --- | --- |

(10)

Visa atbilstošā informācija par atļauju piešķiršanu produktiem ir jāiekļauj ģenētiski modificētās pārtikas un barības Kopienas reģistrā, kā paredzēts Regulā (EK) Nr. 1829/2003.

| (11) | Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulas (EK) Nr. 1830/2003, kas attiecas uz ģenētiski modificētu organismu izsekojamību un marķēšanu, kā arī no ģenētiski modificētiem organismiem ražotu pārtikas un lopbarības produktu izsekojamību, un ar ko groza Direktīvu 2001/18/EK (5), 4. panta 6. punktā noteiktas marķēšanas prasības produktiem, kas sastāv no ĢMO vai satur tos. |
| --- | --- |

(11)

Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulas (EK) Nr. 1830/2003, kas attiecas uz ģenētiski modificētu organismu izsekojamību un marķēšanu, kā arī no ģenētiski modificētiem organismiem ražotu pārtikas un lopbarības produktu izsekojamību, un ar ko groza Direktīvu 2001/18/EK (5), 4. panta 6. punktā noteiktas marķēšanas prasības produktiem, kas sastāv no ĢMO vai satur tos.

| (12) | Šis lēmums ar Bioloģiskās drošības starpniecības centra palīdzību, kā noteikts 9. panta 1. punktā un 15. panta 2. punkta c) apakšpunktā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 15. jūlija Regulā (EK) Nr. 1946/2003 par ģenētiski modificētu organismu pārvietošanu pāri robežām (6), ir jāizziņo pusēm, kuras parakstījušas Kartahenas protokolu par bioloģisko drošību, kas papildina Konvenciju par bioloģisko daudzveidību. |
| --- | --- |

(12)

Šis lēmums ar Bioloģiskās drošības starpniecības centra palīdzību, kā noteikts 9. panta 1. punktā un 15. panta 2. punkta c) apakšpunktā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 15. jūlija Regulā (EK) Nr. 1946/2003 par ģenētiski modificētu organismu pārvietošanu pāri robežām (6), ir jāizziņo pusēm, kuras parakstījušas Kartahenas protokolu par bioloģisko drošību, kas papildina Konvenciju par bioloģisko daudzveidību.

| (13) | Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgā komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā, tādēļ 2007. gada 12. jūlijā saskaņā ar Padomes Lēmuma 1999/468/EK (7) 5. pantu Komisija iesniedza priekšlikumu Padomei, un Padomei trīs mēnešu laikā bija jāpieņem lēmums. |
| --- | --- |

(13)

Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgā komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā, tādēļ 2007. gada 12. jūlijā saskaņā ar Padomes Lēmuma 1999/468/EK (7) 5. pantu Komisija iesniedza priekšlikumu Padomei, un Padomei trīs mēnešu laikā bija jāpieņem lēmums.

| (14) | Tomēr Padome nepieņēma lēmumu noteiktajā termiņā, tādēļ lēmums jāpieņem Komisijai, |
| --- | --- |

(14)

Tomēr Padome nepieņēma lēmumu noteiktajā termiņā, tādēļ lēmums jāpieņem Komisijai,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ģenētiski modificētais organisms un unikālais identifikators

Ģenētiski modificētai kukurūzai (Zea mays L.) NK603xMON810, ko ražo, krustojot kukurūzu, kas satur MON-ØØ6Ø3-6 un MON-ØØ81Ø-6 gadījumus, kā noteikts šā lēmuma pielikuma b) punktā, saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 65/2004 ir piešķirts unikālais identifikators MON-ØØ6Ø3-6xMON-ØØ81Ø-6.

2. pants

Atļauja

Saskaņā ar šajā lēmumā paredzētajiem nosacījumiem, piemērojot Regulas (EK) Nr. 1829/2003 4. panta 2. punktu un 16. panta 2. punktu, atļaujas piešķir šādiem produktiem:

| a) | pārtikai un pārtikas sastāvdaļām, kas satur kukurūzu MON-ØØ6Ø3-6xMON-ØØ81Ø-6, sastāv vai ir ražotas no tās; |
| --- | --- |

a)

pārtikai un pārtikas sastāvdaļām, kas satur kukurūzu MON-ØØ6Ø3-6xMON-ØØ81Ø-6, sastāv vai ir ražotas no tās;

| b) | barībai, kas satur kukurūzu MON-ØØ6Ø3-6xMON-ØØ81Ø-6, sastāv vai ir ražota no tās; |
| --- | --- |

b)

barībai, kas satur kukurūzu MON-ØØ6Ø3-6xMON-ØØ81Ø-6, sastāv vai ir ražota no tās;

| c) | produktiem, kas nav pārtika un barība un satur kukurūzu MON-ØØ6Ø3-6xMON-ØØ81Ø-6, sastāv vai ir ražoti no tās un ko paredzēts izmantot tāpat kā jebkuru citu kukurūzu, izņemot audzēšanai. |
| --- | --- |

c)

produktiem, kas nav pārtika un barība un satur kukurūzu MON-ØØ6Ø3-6xMON-ØØ81Ø-6, sastāv vai ir ražoti no tās un ko paredzēts izmantot tāpat kā jebkuru citu kukurūzu, izņemot audzēšanai.

3. pants

Marķēšana

1.   Saskaņā ar marķēšanas prasībām Regulas (EK) Nr. 1829/2003 13. panta 1. punktā un 25. panta 2. punktā un Regulas (EK) Nr. 1830/2003 4. panta 6. punktā “organisma nosaukums” ir “kukurūza”.

2.   To 2. panta b) un c) punktā minēto produktu, kas satur kukurūzu MON-ØØ6Ø3-6xMON-ØØ81Ø-6 vai sastāv no tās, marķējumā un pavaddokumentos ir frāze “nav paredzēts audzēšanai”.

4. pants

Ietekmes uz vidi monitorings

1.   Atļaujas turētājs nodrošina, ka tiek noteikts un īstenots monitoringa plāns, lai uzraudzītu ietekmi uz vidi, kā norādīts pielikuma h) punktā.

2.   Atļaujas turētājs iesniedz Komisijai ikgadējus ziņojumus par monitoringa plānā izklāstīto pasākumu īstenošanu un rezultātiem.

5. pants

Kopienas reģistrs

Šā lēmuma pielikumā ietvertā informācija ir jāiekļauj ģenētiski modificētās pārtikas un barības Kopienas reģistrā, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 1829/2003 28. pantā.

6. pants

Atļaujas turētājs

Atļaujas turētājs ir uzņēmums Monsanto Europe S.A., Beļģija, kas pārstāv uzņēmumu Monsanto Company, Amerikas Savienotās Valstis.

7. pants

Derīgums

Šo lēmumu piemēro 10 gadus no tā izziņošanas dienas.

8. pants

Adresāts

Šis lēmums ir adresēts Monsanto Europe S.A., Scheldelaan 460, Haven 627, B-2040 Antwerpen, Beļģija.

Briselē, 2007. gada 24. oktobrī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Markos KYPRIANOU

---

(1)  OV L 268, 18.10.2003., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1981/2006 (OV L 368, 23.12.2006., 99. lpp.).

1

(2)  OV L 106, 17.4.2001., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1830/2003 (OV L 268, 18.10.2003., 24. lpp.).

2

(3)  http://www.efsa.europa.eu/EFSA/efsa_locale-1178620753812_1178620784153.htm

3

(4)  OV L 10, 16.1.2004., 5. lpp.

4

(5)  OV L 268, 18.10.2003., 24. lpp.

5

(6)  OV L 287, 5.11.2003., 1. lpp.

6

(7)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2006/512/EK (OV L 200, 22.7.2006, 11. lpp.).

7

---

PIELIKUMS

a)   Pieteikuma iesniedzējs un atļaujas turētājs

| Nosaukums | : | Monsanto Europe S.A. |
| --- | --- | --- |
| Adrese | : | Scheldelaan 460, Haven 627, B-2040 Antwerpen, Beļģija |

Nosaukums

:

Monsanto Europe S.A.

Adrese

:

Scheldelaan 460, Haven 627, B-2040 Antwerpen, Beļģija

Pārstāv uzņēmumu Monsanto Company, 800 N. Lindbergh Boulevard – St. Louis, Missouri 63167, Amerikas Savienotās Valstis

b)   Produktu apzīmējums un specifikācija

| 1) | Pārtika un pārtikas sastāvdaļas, kas satur kukurūzu MON-ØØ6Ø3-6xMON-ØØ81Ø-6, sastāv vai ir ražotas no tās. |
| --- | --- |

1)

Pārtika un pārtikas sastāvdaļas, kas satur kukurūzu MON-ØØ6Ø3-6xMON-ØØ81Ø-6, sastāv vai ir ražotas no tās.

| 2) | Barība, kas satur kukurūzu MON-ØØ6Ø3-6xMON-ØØ81Ø-6, sastāv vai ir ražota no tās. |
| --- | --- |

2)

Barība, kas satur kukurūzu MON-ØØ6Ø3-6xMON-ØØ81Ø-6, sastāv vai ir ražota no tās.

| 3) | Produkti, kas nav pārtika un barība un satur kukurūzu MON-ØØ6Ø3-6xMON-ØØ81Ø-6, sastāv vai ir ražoti no tās un ko paredzēts izmantot tāpat kā jebkuru citu kukurūzu, izņemot audzēšanai. |
| --- | --- |

3)

Produkti, kas nav pārtika un barība un satur kukurūzu MON-ØØ6Ø3-6xMON-ØØ81Ø-6, sastāv vai ir ražoti no tās un ko paredzēts izmantot tāpat kā jebkuru citu kukurūzu, izņemot audzēšanai.

Ģenētiski modificētā kukurūza MON-ØØ6Ø3-6xMON-ØØ81Ø-6, kas raksturota pieteikumā, ir ražota, krustojot kukurūzu, kas satur MON-ØØ6Ø3-6 un MON-ØØ81Ø-6 gadījumus, un rada CP4 EPSPS proteīnu, kas piešķir noturību pret glifosfāta herbicīdiem, un Cry1Ab proteīnu, kas piešķir aizsardzību pret dažiem tauriņu kārtas kukaiņu kaitēkļiem (Ostrinia nubilalis, Sesamia spp.).

c)   Marķējums

| 1) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 13. panta 1. punkta un 25. panta 2. punkta un Regulas (EK) Nr. 1830/2003 4. panta 6. punkta marķēšanas prasībām “organisma nosaukums” ir “kukurūza”. |
| --- | --- |

1)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 13. panta 1. punkta un 25. panta 2. punkta un Regulas (EK) Nr. 1830/2003 4. panta 6. punkta marķēšanas prasībām “organisma nosaukums” ir “kukurūza”.

| 2) | To 2. panta b) un c) punktā minēto produktu, kas satur kukurūzu MON-ØØ6Ø3-6xMON-ØØ81Ø-6 vai sastāv no tās, marķējumā vai pavaddokumentos ir frāze “nav paredzēts audzēšanai”. |
| --- | --- |

2)

To 2. panta b) un c) punktā minēto produktu, kas satur kukurūzu MON-ØØ6Ø3-6xMON-ØØ81Ø-6 vai sastāv no tās, marķējumā vai pavaddokumentos ir frāze “nav paredzēts audzēšanai”.

d)   Noteikšanas metode

| — | Konkrētam gadījumam atbilstošas un reālā laikā izmantotas kvantitatīvas uz polimerāzes ķēdes reakciju balstītas metodes ģenētiski modificētai kukurūzai MON-ØØ6Ø3-6 un kukurūzai MON-ØØ81Ø-6, validētas kukurūzai MON-ØØ6Ø3-6xMON-ØØ81Ø-6. |
| --- | --- |

—

Konkrētam gadījumam atbilstošas un reālā laikā izmantotas kvantitatīvas uz polimerāzes ķēdes reakciju balstītas metodes ģenētiski modificētai kukurūzai MON-ØØ6Ø3-6 un kukurūzai MON-ØØ81Ø-6, validētas kukurūzai MON-ØØ6Ø3-6xMON-ØØ81Ø-6.

| — | Validēta Kopienas references laboratorijā, kas izveidota saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1829/2003, publicēta tīmekļa vietnē http://gmo-crl.jrc.it/statusofdoss.htm |
| --- | --- |

—

Validēta Kopienas references laboratorijā, kas izveidota saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1829/2003, publicēta tīmekļa vietnē http://gmo-crl.jrc.it/statusofdoss.htm

| — | Atsauces materiāls: ERM®-BF413 (MON-ØØ81Ø-6 gadījumā) un ERM®-BF415 (MON-ØØ6Ø3-6 gadījumā), kas ar Eiropas Komisijas Kopīgā pētniecības centra (KPC) Mērījumu un standartmateriālu institūta (IRMM) starpniecību ir pieejams tīmekļa vietnē http://www.irmm.jrc.be/html/reference_materials_catalogue/index.htm |
| --- | --- |

—

Atsauces materiāls: ERM®-BF413 (MON-ØØ81Ø-6 gadījumā) un ERM®-BF415 (MON-ØØ6Ø3-6 gadījumā), kas ar Eiropas Komisijas Kopīgā pētniecības centra (KPC) Mērījumu un standartmateriālu institūta (IRMM) starpniecību ir pieejams tīmekļa vietnē http://www.irmm.jrc.be/html/reference_materials_catalogue/index.htm

e)   Unikālais identifikators

MON-ØØ6Ø3-6xMON-ØØ81Ø-6

f)   Informācija, kas jānodrošina saskaņā ar II pielikumu Kartahenas protokolam par bioloģisko drošību, kurš papildina Konvenciju par bioloģisko daudzveidību

Bioloģiskās drošības starpniecības centrs, ieraksta reģistrācijas numuru skatīt [aizpildīt, kad izziņos].

g)   Nosacījumi vai ierobežojumi produktu laišanai tirgū, izmantošanai vai darbībām ar tiem

Nav nepieciešami.

h)   Monitoringa plāns

Ietekmes uz vidi monitoringa plāns, kas atbilst Direktīvas 2001/18/EK VII pielikumam.

[Saite: internetā publicēts plāns.]

i)   Uzraudzības prasības pēc produktu laišanas tirgū attiecībā uz pārtikas produkta izmantošanu cilvēku uzturā

Nav nepieciešamas.

Piezīme. Laika gaitā var būt nepieciešams mainīt saites uz attiecīgajiem dokumentiem. Šādas izmaiņas tiks publiskotas, atjauninot datus ģenētiski modificētās pārtikas un barības Kopienas reģistrā.

---

| 31.10.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 285/42 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 285/42

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2007. gada 24. oktobris),

ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu 59122 (DAS-59122-7), kas sastāv vai ir ražoti no tās

(izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 5141)

(Autentisks ir tikai teksts franču, holandiešu un angļu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2007/702/EK)

EIROPAS SAVIENĪBAS KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulu (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību (1) un jo īpaši tās 7. panta 3. punktu un 19. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | 2005. gada 24. janvārī uzņēmumu Pioneer Overseas Corporation un Dow AgroSciences Europe vārdā uzņēmums Pioneer Overseas Corporation iesniedza pieteikumu Nīderlandes kompetentajām iestādēm saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 5. un 17. pantu, lai laistu tirgū pārtiku, pārtikas sastāvdaļas un barību, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu 59122, sastāv vai ir ražota no tās (“pieteikums”). |
| --- | --- |

(1)

2005. gada 24. janvārī uzņēmumu Pioneer Overseas Corporation un Dow AgroSciences Europe vārdā uzņēmums Pioneer Overseas Corporation iesniedza pieteikumu Nīderlandes kompetentajām iestādēm saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 5. un 17. pantu, lai laistu tirgū pārtiku, pārtikas sastāvdaļas un barību, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu 59122, sastāv vai ir ražota no tās (“pieteikums”).

| (2) | Pieteikumā minēta arī citu tādu produktu laišana tirgū, kas satur vai sastāv no kukurūzas 59122 un paredzēti tādai pašai izmantošanai kā jebkura cita kukurūza, izņemot audzēšanu. Tāpēc saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 5. panta 5. punkta un 17. panta 5. punkta noteikumiem tajā ir iekļauti dati un informācija, kas vajadzīga atbilstoši III un IV pielikumam Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 12. marta Direktīvā 2001/18/EK par ģenētiski modificētu organismu apzinātu izplatīšanu vidē un Padomes Direktīvas 90/220/EEK atcelšanu (2), un informācija un secinājumi par riska novērtējumu, kas veikts saskaņā ar Direktīvas 2001/18/EK II pielikumā izklāstītajiem principiem. |
| --- | --- |

(2)

Pieteikumā minēta arī citu tādu produktu laišana tirgū, kas satur vai sastāv no kukurūzas 59122 un paredzēti tādai pašai izmantošanai kā jebkura cita kukurūza, izņemot audzēšanu. Tāpēc saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 5. panta 5. punkta un 17. panta 5. punkta noteikumiem tajā ir iekļauti dati un informācija, kas vajadzīga atbilstoši III un IV pielikumam Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 12. marta Direktīvā 2001/18/EK par ģenētiski modificētu organismu apzinātu izplatīšanu vidē un Padomes Direktīvas 90/220/EEK atcelšanu (2), un informācija un secinājumi par riska novērtējumu, kas veikts saskaņā ar Direktīvas 2001/18/EK II pielikumā izklāstītajiem principiem.

| (3) | Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“EPNI”) 2007. gada 2. aprīlī sniedza labvēlīgu atzinumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 6. un 18. pantu un secināja, ka ir maz ticams, ka, laižot tirgū produktus, kas satur kukurūzu 59122, sastāv vai ir ražoti no tās (“produkti”), kā minēts pieteikumā, tiks negatīvi ietekmēta cilvēku vai dzīvnieku veselība vai vide (3). Pēc apspriešanās ar valstu kompetentajām iestādēm, kā noteikts minētās regulas 6. panta 4. punktā un 18. panta 4. punktā, EPNI, sniedzot atzinumu, ņēma vērā visus dalībvalstu uzdotos konkrētos jautājumus un paustās bažas. |
| --- | --- |

(3)

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“EPNI”) 2007. gada 2. aprīlī sniedza labvēlīgu atzinumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 6. un 18. pantu un secināja, ka ir maz ticams, ka, laižot tirgū produktus, kas satur kukurūzu 59122, sastāv vai ir ražoti no tās (“produkti”), kā minēts pieteikumā, tiks negatīvi ietekmēta cilvēku vai dzīvnieku veselība vai vide (3). Pēc apspriešanās ar valstu kompetentajām iestādēm, kā noteikts minētās regulas 6. panta 4. punktā un 18. panta 4. punktā, EPNI, sniedzot atzinumu, ņēma vērā visus dalībvalstu uzdotos konkrētos jautājumus un paustās bažas.

| (4) | EPNI savā atzinumā arī secināja, ka pieteicēju iesniegtais vides monitoringa plāns, kas ietver vispārēju uzraudzības plānu, atbilst paredzētajam produktu izmantojuma veidam. |
| --- | --- |

(4)

EPNI savā atzinumā arī secināja, ka pieteicēju iesniegtais vides monitoringa plāns, kas ietver vispārēju uzraudzības plānu, atbilst paredzētajam produktu izmantojuma veidam.

| (5) | Ņemot vērā šos apsvērumus, jāpiešķir atļauja attiecībā uz produktiem. |
| --- | --- |

(5)

Ņemot vērā šos apsvērumus, jāpiešķir atļauja attiecībā uz produktiem.

| (6) | Saskaņā ar Komisijas 2004. gada 14. janvāra Regulu (EK) Nr. 65/2004, ar ko nosaka sistēmu ģenētiski modificēto organismu unikālo identifikatoru izveidei un piešķiršanai (4), katram ĢMO jāpiešķir unikāls identifikators. |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar Komisijas 2004. gada 14. janvāra Regulu (EK) Nr. 65/2004, ar ko nosaka sistēmu ģenētiski modificēto organismu unikālo identifikatoru izveidei un piešķiršanai (4), katram ĢMO jāpiešķir unikāls identifikators.

| (7) | Pamatojoties uz EPNI atzinumu, pārtikai, pārtikas sastāvdaļām un barībai, kas satur kukurūzu 59122, sastāv vai ir ražota no tās, nav vajadzīgas īpašas marķēšanas prasības, izņemot tās, kas noteiktas Regulas (EK) Nr. 1829/2003 13. panta 1. punktā un 25. panta 2. punktā. Tomēr, lai nodrošinātu to, ka produkti tiek izmantoti tikai atļaujā noteiktajos veidos saskaņā ar šo lēmumu, marķējot barību, kas satur ĢMO vai sastāv no tiem, un citus produktus, kas nav pārtika un barība un kas satur ĢMO vai sastāv no tiem, un attiecībā uz ko ir pieprasīta atļauja, ir skaidri jānorāda, ka minētos produktus nedrīkst izmantot audzēšanai. |
| --- | --- |

(7)

Pamatojoties uz EPNI atzinumu, pārtikai, pārtikas sastāvdaļām un barībai, kas satur kukurūzu 59122, sastāv vai ir ražota no tās, nav vajadzīgas īpašas marķēšanas prasības, izņemot tās, kas noteiktas Regulas (EK) Nr. 1829/2003 13. panta 1. punktā un 25. panta 2. punktā. Tomēr, lai nodrošinātu to, ka produkti tiek izmantoti tikai atļaujā noteiktajos veidos saskaņā ar šo lēmumu, marķējot barību, kas satur ĢMO vai sastāv no tiem, un citus produktus, kas nav pārtika un barība un kas satur ĢMO vai sastāv no tiem, un attiecībā uz ko ir pieprasīta atļauja, ir skaidri jānorāda, ka minētos produktus nedrīkst izmantot audzēšanai.

| (8) | Turklāt saskaņā ar EPNI atzinumu nav pamatoti paredzēt īpašus nosacījumus vai ierobežojumus saistībā ar laišanu tirgū un/vai īpašus nosacījumus vai ierobežojumus attiecībā uz izmantošanu un darbībām ar tiem, ieskaitot uzraudzību pēc laišanas tirgū, kā arī īpašus nosacījumus konkrētu ekosistēmu/vides un/vai ģeogrāfisko teritoriju aizsardzībai, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 1829/2003 6. panta 5. punkta e) apakšpunktā un 18. panta 5. punktā. |
| --- | --- |

(8)

Turklāt saskaņā ar EPNI atzinumu nav pamatoti paredzēt īpašus nosacījumus vai ierobežojumus saistībā ar laišanu tirgū un/vai īpašus nosacījumus vai ierobežojumus attiecībā uz izmantošanu un darbībām ar tiem, ieskaitot uzraudzību pēc laišanas tirgū, kā arī īpašus nosacījumus konkrētu ekosistēmu/vides un/vai ģeogrāfisko teritoriju aizsardzībai, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 1829/2003 6. panta 5. punkta e) apakšpunktā un 18. panta 5. punktā.

| (9) | Visa atbilstošā informācija par atļauju piešķiršanu produktiem jāiekļauj ģenētiski modificētās pārtikas un barības Kopienas reģistrā, kā paredzēts Regulā (EK) Nr. 1829/2003. |
| --- | --- |

(9)

Visa atbilstošā informācija par atļauju piešķiršanu produktiem jāiekļauj ģenētiski modificētās pārtikas un barības Kopienas reģistrā, kā paredzēts Regulā (EK) Nr. 1829/2003.

| (10) | 4. panta 6. punkts Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulā (EK) Nr. 1830/2003, kas attiecas uz ģenētiski modificētu organismu izsekojamību un marķēšanu, kā arī no ģenētiski modificētiem organismiem ražotu pārtikas un lopbarības produktu izsekojamību, un ar ko groza Direktīvu 2001/18/EK (5), nosaka marķēšanas prasības produktiem, kas sastāv no ĢMO vai satur tos. |
| --- | --- |

(10)

4. panta 6. punkts Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulā (EK) Nr. 1830/2003, kas attiecas uz ģenētiski modificētu organismu izsekojamību un marķēšanu, kā arī no ģenētiski modificētiem organismiem ražotu pārtikas un lopbarības produktu izsekojamību, un ar ko groza Direktīvu 2001/18/EK (5), nosaka marķēšanas prasības produktiem, kas sastāv no ĢMO vai satur tos.

| (11) | Šis lēmums ar Bioloģiskās drošības starpniecības centra palīdzību ir jāpaziņo valstīm, kuras parakstījušas Kartahenas protokolu par bioloģisko drošību, kas papildina Konvenciju par bioloģisko daudzveidību, kā noteikts 9. panta 1. punktā un 15. panta 2. punkta c) apakšpunktā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 15. jūlija Regulā (EK) Nr. 1946/2003 par ģenētiski modificētu organismu pārvietošanu pāri robežām (6). |
| --- | --- |

(11)

Šis lēmums ar Bioloģiskās drošības starpniecības centra palīdzību ir jāpaziņo valstīm, kuras parakstījušas Kartahenas protokolu par bioloģisko drošību, kas papildina Konvenciju par bioloģisko daudzveidību, kā noteikts 9. panta 1. punktā un 15. panta 2. punkta c) apakšpunktā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 15. jūlija Regulā (EK) Nr. 1946/2003 par ģenētiski modificētu organismu pārvietošanu pāri robežām (6).

| (12) | Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgā komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā, tādēļ 2007. gada 9. jūlijā saskaņā ar Padomes Lēmuma 1999/468/EK (7) 5. pantu Komisija iesniedza priekšlikumu Padomei, un Padomei trīs mēnešos bija jāpieņem lēmums. |
| --- | --- |

(12)

Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgā komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā, tādēļ 2007. gada 9. jūlijā saskaņā ar Padomes Lēmuma 1999/468/EK (7) 5. pantu Komisija iesniedza priekšlikumu Padomei, un Padomei trīs mēnešos bija jāpieņem lēmums.

| (13) | Tomēr Padome nepieņēma lēmumu noteiktajā termiņā, un tagad Komisijai jāpieņem lēmums, |
| --- | --- |

(13)

Tomēr Padome nepieņēma lēmumu noteiktajā termiņā, un tagad Komisijai jāpieņem lēmums,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ģenētiski modificēti organismi un unikālais identifikators

Ģenētiski modificētai kukurūzai (Zea mays L.) 59122, kā noteikts šā lēmuma pielikuma b) punktā, ir piešķirts unikālais identifikators DAS-59122-7, kā paredzēts Regulā (EK) Nr. 65/2004.

2. pants

Atļauja

Saskaņā ar šajā lēmumā paredzētajiem nosacījumiem Regulas (EK) Nr. 1829/2003 4. panta 2. punkta un 16. panta 2. punkta vajadzībām atļaujas ir piešķirtas šādiem produktiem:

| a) | pārtikai un pārtikas sastāvdaļām, kas satur kukurūzu DAS-59122-7, sastāv vai ir ražota no tās; |
| --- | --- |

a)

pārtikai un pārtikas sastāvdaļām, kas satur kukurūzu DAS-59122-7, sastāv vai ir ražota no tās;

| b) | barībai, kas satur kukurūzu DAS-59122-7, sastāv vai ir ražota no tās; |
| --- | --- |

b)

barībai, kas satur kukurūzu DAS-59122-7, sastāv vai ir ražota no tās;

| c) | produktiem, kas nav pārtika un barība un kas satur kukurūzu DAS-59122-7, sastāv vai ir ražoti no tās un kas paredzēti tādai pašai izmantošanai kā jebkura cita kukurūza, izņemot audzēšanu. |
| --- | --- |

c)

produktiem, kas nav pārtika un barība un kas satur kukurūzu DAS-59122-7, sastāv vai ir ražoti no tās un kas paredzēti tādai pašai izmantošanai kā jebkura cita kukurūza, izņemot audzēšanu.

3. pants

Marķēšana

1.   Saskaņā ar marķēšanas prasībām Regulas (EK) Nr. 1829/2003 13. panta 1. punktā un 25. panta 2. punktā un Regulas (EK) Nr. 1830/2003 4. panta 6. punktā organisma nosaukums ir “kukurūza”.

2.   Uz 2. panta b) un c) punktā minēto produktu, kas satur kukurūzu DAS-59122-7 vai sastāv no tās, marķējuma un to pavaddokumentos ir frāze “nav paredzēts audzēšanai”.

4. pants

Ietekmes uz vidi monitorings

1.   Atļaujas turētāji nodrošina, ka tiek izstrādāts un īstenots ietekmes uz vidi monitoringa plāns, kā izklāstīts pielikuma h) punktā.

2.   Atļaujas turētāji iesniedz Komisijai ikgadējus ziņojumus par uzraudzības plānā izklāstīto pasākumu īstenošanu un rezultātiem.

5. pants

Kopienas reģistrs

Šā lēmuma pielikumā ietvertā informācija ir jāiekļauj ģenētiski modificētās pārtikas un barības Kopienas reģistrā, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 1829/2003 28. pantā.

6. pants

Atļaujas turētāji

1.   Atļaujas turētāji ir šādi:

| a) | Pioneer Overseas Corporation, Beļģija, kas pārstāv Pioneer Hi-Bred International, ASV,
  kā arī |
| --- | --- |

a)

Pioneer Overseas Corporation, Beļģija, kas pārstāv Pioneer Hi-Bred International, ASV,

kā arī

| b) | Dow AgroSciences Europe, Apvienotā Karaliste, kas pārstāv Mycogen Seeds, ASV. |
| --- | --- |

b)

Dow AgroSciences Europe, Apvienotā Karaliste, kas pārstāv Mycogen Seeds, ASV.

2.   Abi atļaujas turētāji ir atbildīgi par šajā lēmumā un Regulā (EK) Nr. 1829/2003 noteikto pienākumu izpildi.

7. pants

Derīgums

Šo lēmumu piemēro desmit gadus no tā izziņošanas dienas.

8. pants

Adresāti

Šis lēmums ir adresēts:

| a) | Pioneer Overseas Corporation, Avenue des Arts 44, B-1040 Bruxelles, Beļģija,
  kā arī |
| --- | --- |

a)

Pioneer Overseas Corporation, Avenue des Arts 44, B-1040 Bruxelles, Beļģija,

kā arī

| b) | Dow AgroSciences Europe Ltd., European Development Centre, 3 Milton Park, Abingdon, Oxon OX14 4RN, Apvienotā Karaliste. |
| --- | --- |

b)

Dow AgroSciences Europe Ltd., European Development Centre, 3 Milton Park, Abingdon, Oxon OX14 4RN, Apvienotā Karaliste.

Briselē, 2007. gada 24. oktobrī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Markos KYPRIANOU

---

(1)  OV L 268, 18.10.2003., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1981/2006 (OV L 368, 23.12.2006., 99. lpp.).

1

(2)  OV L 106, 17.4.2001., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1830/2003 (OV L 268, 18.10.2003., 24. lpp.).

2

(3)  http://www.efsa.europa.eu/EFSA/efsa_locale-1178620753816_1178620785273.htm

3

(4)  OV L 10, 16.1.2004., 5. lpp.

4

(5)  OV L 268, 18.10.2003., 24. lpp.

5

(6)  OV L 287, 5.11.2003., 1. lpp.

6

(7)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2006/512/EK (OV L 200, 22.7.2006., 11. lpp.).

7

---

PIELIKUMS

a)   Pieteikuma iesniedzēji un atļaujas turētāji

| Nosaukums | : | Pioneer Overseas Corporation |
| --- | --- | --- |
| Adrese | : | Avenue des Arts 44, B-1040 Bruxelles, Beļģija |

Nosaukums

:

Pioneer Overseas Corporation

Adrese

:

Avenue des Arts 44, B-1040 Bruxelles, Beļģija

Pārstāv uzņēmumu Pioneer Hi-Bred International, Inc., 7250 NW 62nd Avenue, P. O. Box 552, Johnston, IA 50131-0552, Amerikas Savienotās Valstis,

kā arī

| Nosaukums | : | Dow AgroSciences Europe Ltd. |
| --- | --- | --- |
| Adrese | : | European Development Centre, 3 Milton Park, Abingdon, Oxon OX14 4RN, Apvienotā Karaliste |

Nosaukums

:

Dow AgroSciences Europe Ltd.

Adrese

:

European Development Centre, 3 Milton Park, Abingdon, Oxon OX14 4RN, Apvienotā Karaliste

Pārstāv Mycogen Seeds c/o Dow AgroSciences LLC, 9330 Zionsville Road, Indianapolis, IN 46268-1054, Amerikas Savienotās Valstis.

b)   Produktu apzīmējums un specifikācija

| 1. | Pārtika un pārtikas sastāvdaļas, kas satur kukurūzu DAS-59122-7, sastāv vai ir ražotas no tās. |
| --- | --- |

1.

Pārtika un pārtikas sastāvdaļas, kas satur kukurūzu DAS-59122-7, sastāv vai ir ražotas no tās.

| 2. | Barība, kas satur kukurūzu DAS-59122-7, sastāv vai ir ražota no tās. |
| --- | --- |

2.

Barība, kas satur kukurūzu DAS-59122-7, sastāv vai ir ražota no tās.

| 3. | Produkti, kas nav pārtika un barība un kas satur kukurūzu DAS-59122-7, sastāv vai ir ražoti no tās un kas paredzēti tādai pašai izmantošanai kā jebkura cita kukurūza, izņemot audzēšanu. |
| --- | --- |

3.

Produkti, kas nav pārtika un barība un kas satur kukurūzu DAS-59122-7, sastāv vai ir ražoti no tās un kas paredzēti tādai pašai izmantošanai kā jebkura cita kukurūza, izņemot audzēšanu.

Ģenētiski modificēta kukurūza DAS-59122-7, kā aprakstīts pieteikumā, rada Cry34Ab1 un Cry35Ab1 proteīnus, kas nodrošina aizsardzību pret dažiem vaboļu kārtas kaitēkļiem, piemēram, kukurūzas sakņu tārpu (Diabrotica spp.), un PAT proteīnu, ko izmanto kā ģenētisko marķieri un kas piešķir noturību pret glufozinātamonija herbicīdu.

c)   Marķējums

| 1. | Saskaņā ar marķēšanas prasībām Regulas (EK) Nr. 1829/2003 13. panta 1. punktā un 25. panta 2. punktā un Regulas (EK) Nr. 1830/2003 4. panta 6. punktā organisma nosaukums ir “kukurūza”. |
| --- | --- |

1.

Saskaņā ar marķēšanas prasībām Regulas (EK) Nr. 1829/2003 13. panta 1. punktā un 25. panta 2. punktā un Regulas (EK) Nr. 1830/2003 4. panta 6. punktā organisma nosaukums ir “kukurūza”.

| 2. | Uz 2. panta b) un c) punktā minēto produktu, kas satur kukurūzu DAS-59122-7 vai sastāv no tās, marķējuma un to pavaddokumentos ir frāze “nav paredzēts audzēšanai”. |
| --- | --- |

2.

Uz 2. panta b) un c) punktā minēto produktu, kas satur kukurūzu DAS-59122-7 vai sastāv no tās, marķējuma un to pavaddokumentos ir frāze “nav paredzēts audzēšanai”.

d)   Noteikšanas metode

| — | Konkrētam gadījumam atbilstoša un reālā laikā izmantota kvantitatīva, uz polimerāzes ķēdes reakciju balstīta metode attiecībā uz ģenētiski modificēto kukurūzu DAS-59122-7. |
| --- | --- |

—

Konkrētam gadījumam atbilstoša un reālā laikā izmantota kvantitatīva, uz polimerāzes ķēdes reakciju balstīta metode attiecībā uz ģenētiski modificēto kukurūzu DAS-59122-7.

| — | Validēta Kopienas references laboratorijā, kas izveidota saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1829/2003, publicēta http://gmo-crl.jrc.it/statusofdoss.htm |
| --- | --- |

—

Validēta Kopienas references laboratorijā, kas izveidota saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1829/2003, publicēta http://gmo-crl.jrc.it/statusofdoss.htm

| — | Atsauces materiāls: ERM®-BF424, kas pieejams tīmekļa vietnē http://www.irmm.jrc.be/html/reference_materials_catalogue/index.htm, ko nodrošina Eiropas Komisijas Kopīgais pētniecības centrs (KPC), Mērījumu un standartmateriālu institūts (IRMM). |
| --- | --- |

—

Atsauces materiāls: ERM®-BF424, kas pieejams tīmekļa vietnē http://www.irmm.jrc.be/html/reference_materials_catalogue/index.htm, ko nodrošina Eiropas Komisijas Kopīgais pētniecības centrs (KPC), Mērījumu un standartmateriālu institūts (IRMM).

e)   Unikālais identifikators

DAS-59122-7

f)   Informācija, kas jānodrošina saskaņā ar II pielikumu Kartahenas protokolam par bioloģisko drošību, kas papildina Konvenciju par bioloģisko daudzveidību

Bioloģiskās drošības starpniecības centrs, ieraksta identifikācija: skatīt [aizpildīt, kad izziņos].

g)   Nosacījumi vai ierobežojumi attiecībā uz produktu laišanu tirgū, izmantošanu vai darbībām ar tiem

Nav vajadzīgs.

h)   Monitoringa plāns

Ietekmes uz vidi monitoringa plāns, kas atbilst Direktīvas 2001/18/EK VII pielikumam.

[Saite: plāna publikācija internetā].

i)   Uzraudzības prasības pēc produkta laišanas tirgū attiecībā uz pārtikas produkta izmantošanu cilvēku uzturā

Nav vajadzīgs.

Piezīme. Laika gaitā var būt nepieciešams mainīt saites uz attiecīgajiem dokumentiem. Šādas izmaiņas tiks publiskotas, atjauninot datus ģenētiski modificētās pārtikas un barības Kopienas reģistrā.

---

| 31.10.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 285/47 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 285/47

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2007. gada 24. oktobris),

ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu 1507xNK603 (DAS-Ø15Ø7-1xMON-ØØ6Ø3-6), kas sastāv vai ir ražoti no tās

(izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 5142)

(Autentisks ir tikai teksts franču, holandiešu un angļu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2007/703/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulu (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību (1) un jo īpaši tās 7. panta 3. punktu un 19. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Uzņēmumu Pioneer Overseas Corporation un Dow AgroSciences Europe vārdā uzņēmums Pioneer Overseas Corporation2004. gada 27. septembrī iesniedza pieteikumu Apvienotās Karalistes kompetentajām iestādēm saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 5. un 17. pantu, lai laistu tirgū pārtiku, pārtikas sastāvdaļas un barību, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu 1507xNK603, kas sastāv vai ir ražota no tās (“pieteikums”). |
| --- | --- |

(1)

Uzņēmumu Pioneer Overseas Corporation un Dow AgroSciences Europe vārdā uzņēmums Pioneer Overseas Corporation2004. gada 27. septembrī iesniedza pieteikumu Apvienotās Karalistes kompetentajām iestādēm saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 5. un 17. pantu, lai laistu tirgū pārtiku, pārtikas sastāvdaļas un barību, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu 1507xNK603, kas sastāv vai ir ražota no tās (“pieteikums”).

| (2) | Pieteikumā minēta arī citu tādu produktu laišana tirgū, kas satur kukurūzu 1507xNK603 vai sastāv no tās un ko paredzēts izmantot tāpat kā jebkuru citu kukurūzu, izņemot audzēšanai. Tāpēc saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 5. panta 5. punkta un 17. panta 5. punkta noteikumiem tajā ir iekļauti dati un informācija, kas vajadzīga atbilstoši III un IV pielikumam Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 12. marta Direktīvā 2001/18/EK par ģenētiski modificētu organismu apzinātu izplatīšanu vidē (2), un informācija un secinājumi par riska novērtējumu, kas veikts saskaņā ar Direktīvas 2001/18/EK II pielikumā izklāstītajiem principiem. |
| --- | --- |

(2)

Pieteikumā minēta arī citu tādu produktu laišana tirgū, kas satur kukurūzu 1507xNK603 vai sastāv no tās un ko paredzēts izmantot tāpat kā jebkuru citu kukurūzu, izņemot audzēšanai. Tāpēc saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 5. panta 5. punkta un 17. panta 5. punkta noteikumiem tajā ir iekļauti dati un informācija, kas vajadzīga atbilstoši III un IV pielikumam Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 12. marta Direktīvā 2001/18/EK par ģenētiski modificētu organismu apzinātu izplatīšanu vidē (2), un informācija un secinājumi par riska novērtējumu, kas veikts saskaņā ar Direktīvas 2001/18/EK II pielikumā izklāstītajiem principiem.

| (3) | Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“EPNI”) 2006. gada 12. maijā sniedza labvēlīgu atzinumu saskaņā ar Regulas Nr. 1829/2003 6. un 18. pantu un secināja, ka ir maz ticams, ka tiks negatīvi ietekmēta cilvēku vai dzīvnieku veselība vai vide, laižot tirgū produktus, kas saskaņā ar pieteikumu satur kukurūzu 1507xNK603, sastāv vai ir ražoti no tās (“produkti”) (3). Atzinumā EPNI secināja, ka atsevišķos gadījumos var izmantot datus produktu nekaitīguma labad, un, apspriežoties ar valstu kompetentajām iestādēm, kā noteikts minētās regulas 6. panta 4. punktā un 18. panta 4. punktā, ņēma vērā visus dalībvalstu uzdotos konkrētos jautājumus un paustās bažas. |
| --- | --- |

(3)

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“EPNI”) 2006. gada 12. maijā sniedza labvēlīgu atzinumu saskaņā ar Regulas Nr. 1829/2003 6. un 18. pantu un secināja, ka ir maz ticams, ka tiks negatīvi ietekmēta cilvēku vai dzīvnieku veselība vai vide, laižot tirgū produktus, kas saskaņā ar pieteikumu satur kukurūzu 1507xNK603, sastāv vai ir ražoti no tās (“produkti”) (3). Atzinumā EPNI secināja, ka atsevišķos gadījumos var izmantot datus produktu nekaitīguma labad, un, apspriežoties ar valstu kompetentajām iestādēm, kā noteikts minētās regulas 6. panta 4. punktā un 18. panta 4. punktā, ņēma vērā visus dalībvalstu uzdotos konkrētos jautājumus un paustās bažas.

| (4) | Pēc Komisijas pieprasījuma EPNI 2006. gada oktobrī publicēja sīkus skaidrojumus par to, kā dalībvalstu kompetento iestāžu apsvērumi ir ņemti vērā tās atzinumā. EPNI publicēja arī papildu informāciju par dažādiem elementiem, ko ņēma vērā EPNI Zinātnes ekspertu grupa ģenētiski modificētu organismu jomā, un pamatojumu, kāpēc daži papildu pētījumi, piemēram, 90 dienu toksikoloģiskais pētījums ar žurkām, netika uzskatīti par vajadzīgiem. |
| --- | --- |

(4)

Pēc Komisijas pieprasījuma EPNI 2006. gada oktobrī publicēja sīkus skaidrojumus par to, kā dalībvalstu kompetento iestāžu apsvērumi ir ņemti vērā tās atzinumā. EPNI publicēja arī papildu informāciju par dažādiem elementiem, ko ņēma vērā EPNI Zinātnes ekspertu grupa ģenētiski modificētu organismu jomā, un pamatojumu, kāpēc daži papildu pētījumi, piemēram, 90 dienu toksikoloģiskais pētījums ar žurkām, netika uzskatīti par vajadzīgiem.

| (5) | EPNI atzinumā arī secināja, ka pieteicēju iesniegtais vides monitoringa plāns, kas ietver vispārēju uzraudzības plānu, atbilst paredzētajam produktu izmantojuma veidam. |
| --- | --- |

(5)

EPNI atzinumā arī secināja, ka pieteicēju iesniegtais vides monitoringa plāns, kas ietver vispārēju uzraudzības plānu, atbilst paredzētajam produktu izmantojuma veidam.

| (6) | Ņemot vērā šos apsvērumus, jāpiešķir atļauja attiecībā uz produktiem. |
| --- | --- |

(6)

Ņemot vērā šos apsvērumus, jāpiešķir atļauja attiecībā uz produktiem.

| (7) | Saskaņā ar Komisijas 2004. gada 14. janvāra Regulu (EK) Nr. 65/2004, ar ko nosaka sistēmu ģenētiski modificēto organismu unikālo identifikatoru izveidei un piešķiršanai (4), katram ĢMO jāpiešķir unikāls identifikators. |
| --- | --- |

(7)

Saskaņā ar Komisijas 2004. gada 14. janvāra Regulu (EK) Nr. 65/2004, ar ko nosaka sistēmu ģenētiski modificēto organismu unikālo identifikatoru izveidei un piešķiršanai (4), katram ĢMO jāpiešķir unikāls identifikators.

| (8) | Pamatojoties uz EPNI atzinumu, pārtikai, pārtikas sastāvdaļām un barībai, kas satur kukurūzu 1507xNK603, sastāv vai ir ražota no tās, nav vajadzīgas īpašas marķēšanas prasības, izņemot tās, kas noteiktas Regulas (EK) Nr. 1829/2003 13. panta 1. punktā un 25. panta 2. punktā. Tomēr, lai nodrošinātu to, ka produkti tiek izmantoti tikai atļaujā noteiktajos veidos saskaņā ar šo lēmumu, marķējot barību, kas satur ĢMO vai sastāv no tiem, un citus produktus, kas nav pārtika un barība un kas satur ĢMO vai sastāv no tiem, un attiecībā uz ko ir pieprasīta atļauja, ir skaidri jānorāda, ka minētos produktus nedrīkst izmantot audzēšanai. |
| --- | --- |

(8)

Pamatojoties uz EPNI atzinumu, pārtikai, pārtikas sastāvdaļām un barībai, kas satur kukurūzu 1507xNK603, sastāv vai ir ražota no tās, nav vajadzīgas īpašas marķēšanas prasības, izņemot tās, kas noteiktas Regulas (EK) Nr. 1829/2003 13. panta 1. punktā un 25. panta 2. punktā. Tomēr, lai nodrošinātu to, ka produkti tiek izmantoti tikai atļaujā noteiktajos veidos saskaņā ar šo lēmumu, marķējot barību, kas satur ĢMO vai sastāv no tiem, un citus produktus, kas nav pārtika un barība un kas satur ĢMO vai sastāv no tiem, un attiecībā uz ko ir pieprasīta atļauja, ir skaidri jānorāda, ka minētos produktus nedrīkst izmantot audzēšanai.

| (9) | Tāpat EPNI atzinums nepamato to, ka jānosaka īpaši nosacījumi vai ierobežojumi saistībā ar laišanu tirgū un/vai īpaši nosacījumi vai ierobežojumi attiecībā uz izmantošanu un darbībām, ieskaitot prasību veikt uzraudzību pēc laišanas tirgū, kā arī īpaši nosacījumi konkrētu ekosistēmu/vides un/vai ģeogrāfisko teritoriju aizsardzībai, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 1829/2003 6. panta 5. punkta e) apakšpunktā un 18. panta 5. punkta e) apakšpunktā. |
| --- | --- |

(9)

Tāpat EPNI atzinums nepamato to, ka jānosaka īpaši nosacījumi vai ierobežojumi saistībā ar laišanu tirgū un/vai īpaši nosacījumi vai ierobežojumi attiecībā uz izmantošanu un darbībām, ieskaitot prasību veikt uzraudzību pēc laišanas tirgū, kā arī īpaši nosacījumi konkrētu ekosistēmu/vides un/vai ģeogrāfisko teritoriju aizsardzībai, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 1829/2003 6. panta 5. punkta e) apakšpunktā un 18. panta 5. punkta e) apakšpunktā.

| (10) | Visa atbilstošā informācija par atļauju piešķiršanu produktiem ir jāiekļauj ģenētiski modificētās pārtikas un barības Kopienas reģistrā, kā paredzēts Regulā (EK) Nr. 1829/2003. |
| --- | --- |

(10)

Visa atbilstošā informācija par atļauju piešķiršanu produktiem ir jāiekļauj ģenētiski modificētās pārtikas un barības Kopienas reģistrā, kā paredzēts Regulā (EK) Nr. 1829/2003.

| (11) | Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulā (EK) Nr. 1830/2003, kas attiecas uz ģenētiski modificētu organismu izsekojamību un marķēšanu, kā arī no ģenētiski modificētiem organismiem ražotu pārtikas un lopbarības produktu izsekojamību, un ar ko groza Direktīvu 2001/18/EK (5), noteiktas marķēšanas prasības produktiem, kas sastāv no ĢMO vai satur tos. |
| --- | --- |

(11)

Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulā (EK) Nr. 1830/2003, kas attiecas uz ģenētiski modificētu organismu izsekojamību un marķēšanu, kā arī no ģenētiski modificētiem organismiem ražotu pārtikas un lopbarības produktu izsekojamību, un ar ko groza Direktīvu 2001/18/EK (5), noteiktas marķēšanas prasības produktiem, kas sastāv no ĢMO vai satur tos.

| (12) | Šis lēmums ar Bioloģiskās drošības starpniecības centra palīdzību, kā noteikts 9. panta 1. punktā un 15. panta 2. punkta c) apakšpunktā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 15. jūlija Regulā (EK) Nr. 1946/2003 par ģenētiski modificētu organismu pārvietošanu pāri robežām (6), ir jāizziņo pusēm, kuras parakstījušas Kartahenas protokolu par bioloģisko drošību, kas papildina Konvenciju par bioloģisko daudzveidību. |
| --- | --- |

(12)

Šis lēmums ar Bioloģiskās drošības starpniecības centra palīdzību, kā noteikts 9. panta 1. punktā un 15. panta 2. punkta c) apakšpunktā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 15. jūlija Regulā (EK) Nr. 1946/2003 par ģenētiski modificētu organismu pārvietošanu pāri robežām (6), ir jāizziņo pusēm, kuras parakstījušas Kartahenas protokolu par bioloģisko drošību, kas papildina Konvenciju par bioloģisko daudzveidību.

| (13) | Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgā komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā, tādēļ 2007. gada 12. jūlijā saskaņā ar Padomes Lēmuma 1999/468/EK (7) 5. pantu Komisija iesniedza priekšlikumu Padomei, un Padomei trīs mēnešos bija jāpieņem lēmums. |
| --- | --- |

(13)

Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgā komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā, tādēļ 2007. gada 12. jūlijā saskaņā ar Padomes Lēmuma 1999/468/EK (7) 5. pantu Komisija iesniedza priekšlikumu Padomei, un Padomei trīs mēnešos bija jāpieņem lēmums.

| (14) | Tomēr Padome nepieņēma lēmumu noteiktajā termiņā, tādēļ lēmums jāpieņem Komisijai, |
| --- | --- |

(14)

Tomēr Padome nepieņēma lēmumu noteiktajā termiņā, tādēļ lēmums jāpieņem Komisijai,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ģenētiski modificētais organisms un unikālais identifikators

Ģenētiski modificētai kukurūzai (Zea mays L.) 1507xNK603, ko ražo, krustojot kukurūzu, kas satur DAS-Ø15Ø7-1 un MON-ØØ6Ø3-6 gadījumus, kā noteikts šā lēmuma pielikuma b) punktā, ir piešķirts unikālais identifikators DAS-Ø15Ø7-1xMON-ØØ6Ø3-6, kā paredzēts Regulā (EK) Nr. 65/2004.

2. pants

Atļauja

Saskaņā ar šajā lēmumā paredzētajiem nosacījumiem, īstenojot Regulas (EK) Nr. 1829/2003 4. panta 2. punktu un 16. panta 2. punktu, atļaujas piešķir šādiem produktiem:

| a) | pārtikai un pārtikas sastāvdaļām, kas satur kukurūzu DAS-Ø15Ø7-1xMON-ØØ6Ø3-6, sastāv vai ir ražota no tās; |
| --- | --- |

a)

pārtikai un pārtikas sastāvdaļām, kas satur kukurūzu DAS-Ø15Ø7-1xMON-ØØ6Ø3-6, sastāv vai ir ražota no tās;

| b) | barībai, kas satur kukurūzu DAS-Ø15Ø7-1xMON-ØØ6Ø3-6, sastāv vai ir ražota no tās; |
| --- | --- |

b)

barībai, kas satur kukurūzu DAS-Ø15Ø7-1xMON-ØØ6Ø3-6, sastāv vai ir ražota no tās;

| c) | produktiem, kas nav pārtika un barība un kas satur kukurūzu DAS-Ø15Ø7-1xMON-ØØ6Ø3-6, sastāv vai ir ražoti no tās un ko paredzēts izmantot tāpat kā jebkuru citu kukurūzu, izņemot audzēšanai. |
| --- | --- |

c)

produktiem, kas nav pārtika un barība un kas satur kukurūzu DAS-Ø15Ø7-1xMON-ØØ6Ø3-6, sastāv vai ir ražoti no tās un ko paredzēts izmantot tāpat kā jebkuru citu kukurūzu, izņemot audzēšanai.

3. pants

Marķēšana

1.   Saskaņā ar marķēšanas prasībām Regulas (EK) Nr. 1829/2003 13. panta 1. punktā un 25. panta 2. punktā un Regulas (EK) Nr. 1830/2003 4. panta 6. punktā “organisma nosaukums” ir “kukurūza”.

2.   To 2. panta b) un c) punktā minēto produktu, kas satur kukurūzu DAS-Ø15Ø7-1xMON-ØØ6Ø3-6 vai sastāv no tās, marķējumā un to pavaddokumentos ir frāze “nav paredzēts audzēšanai”.

4. pants

Ietekmes uz vidi monitorings

1.   Atļaujas turētāji nodrošina, ka tiek izstrādāts un īstenots ietekmes uz vidi monitoringa plāns, kā izklāstīts pielikuma h) punktā.

2.   Atļaujas turētāji iesniedz Komisijai ikgadējus ziņojumus par uzraudzības plānā izklāstīto pasākumu īstenošanu un rezultātiem.

5. pants

Kopienas reģistrs

Šā lēmuma pielikumā ietvertā informācija ir jāiekļauj ģenētiski modificētās pārtikas un barības Kopienas reģistrā, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 1829/2003 28. pantā.

6. pants

Atļaujas turētāji

1.   Atļaujas turētāji ir šādi:

| a) | Pioneer Overseas Corporation, Beļģija, kas pārstāv Pioneer Hi-Bred International, ASV;
  un |
| --- | --- |

a)

Pioneer Overseas Corporation, Beļģija, kas pārstāv Pioneer Hi-Bred International, ASV;

un

| b) | Dow AgroSciences Europe Ltd., Apvienotā Karaliste, kas pārstāv Mycogen Seeds, ASV. |
| --- | --- |

b)

Dow AgroSciences Europe Ltd., Apvienotā Karaliste, kas pārstāv Mycogen Seeds, ASV.

2.   Abi atļaujas turētāji atbild par šajā lēmumā un Regulā (EK) Nr. 1829/2003 noteikto pienākumu izpildi.

7. pants

Derīgums

Šo lēmumu piemēro 10 gadus no tā izziņošanas dienas.

8. pants

Adresāti

Šis lēmums ir adresēts:

| a) | Pioneer Overseas Corporation, Avenue des Arts 44, B-1040 Bruxelles, Beļģija;
  un |
| --- | --- |

a)

Pioneer Overseas Corporation, Avenue des Arts 44, B-1040 Bruxelles, Beļģija;

un

| b) | Dow AgroSciences Europe Ltd., European Development Centre, 3 Milton Park, Abingdon, Oxon OX14 4RN, Apvienotā Karaliste. |
| --- | --- |

b)

Dow AgroSciences Europe Ltd., European Development Centre, 3 Milton Park, Abingdon, Oxon OX14 4RN, Apvienotā Karaliste.

Briselē, 2007. gada 24. oktobrī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Markos KYPRIANOU

---

(1)  OV L 268, 18.10.2003., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1981/2006 (OV L 368, 23.12.2006., 99. lpp.).

1

(2)  OV L 106, 17.4.2001., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1830/2003 (OV L 268, 18.10.2003., 24. lpp.).

2

(3)  http://www.efsa.europa.eu/EFSA/efsa_locale-1178620753812_1178620784648.htm

3

(4)  OV L 10, 16.1.2004., 5. lpp.

4

(5)  OV L 268, 18.10.2003., 24. lpp.

5

(6)  OV L 287, 5.11.2003., 1. lpp.

6

(7)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2006/512/EK (OV L 200, 22.7.2006., 11. lpp.).

7

---

PIELIKUMS

a)   Pieteikuma iesniedzēji un atļaujas turētāji

| Nosaukums | : | Pioneer Overseas Corporation |
| --- | --- | --- |
| Adrese | : | Avenue des Arts 44, B-1040 Bruxelles, Beļģija |

Nosaukums

:

Pioneer Overseas Corporation

Adrese

:

Avenue des Arts 44, B-1040 Bruxelles, Beļģija

Pārstāv uzņēmumu Pioneer Hi-Bred International, Inc., 7250 NW 62nd Avenue, P. O. Box 552, Johnston, IA 50131-0552, Amerikas Savienotās Valstis

un

| Nosaukums | : | Dow AgroSciences Europe Ltd. |
| --- | --- | --- |
| Adrese | : | European Development Centre, 3 Milton Park, Abingdon, Oxon OX14 4RN, Apvienotā Karaliste |

Nosaukums

:

Dow AgroSciences Europe Ltd.

Adrese

:

European Development Centre, 3 Milton Park, Abingdon, Oxon OX14 4RN, Apvienotā Karaliste

Pārstāv uzņēmumu Mycogen Seeds c/o Dow AgroSciences LLC, 9330 Zionsville Road, Indianapolis, IN 46268-1054, Amerikas Savienotās Valstis

b)   Produktu apzīmējums un specifikācija

| 1. | Pārtika un pārtikas sastāvdaļas, kas satur kukurūzu DAS-Ø15Ø7-1xMON-ØØ6Ø3-6, sastāv vai ir ražotas no tās. |
| --- | --- |

1.

Pārtika un pārtikas sastāvdaļas, kas satur kukurūzu DAS-Ø15Ø7-1xMON-ØØ6Ø3-6, sastāv vai ir ražotas no tās.

| 2. | Barība, kas satur kukurūzu DAS-Ø15Ø7-1xMON-ØØ6Ø3-6, sastāv vai ir ražota no tās. |
| --- | --- |

2.

Barība, kas satur kukurūzu DAS-Ø15Ø7-1xMON-ØØ6Ø3-6, sastāv vai ir ražota no tās.

| 3. | Produkti, kas nav pārtika un barība un kas satur kukurūzu DAS-Ø15Ø7-1xMON-ØØ6Ø3-6, sastāv vai ir ražoti no tās un ko paredzēts izmantot tāpat kā jebkuru citu kukurūzu, izņemot audzēšanai. |
| --- | --- |

3.

Produkti, kas nav pārtika un barība un kas satur kukurūzu DAS-Ø15Ø7-1xMON-ØØ6Ø3-6, sastāv vai ir ražoti no tās un ko paredzēts izmantot tāpat kā jebkuru citu kukurūzu, izņemot audzēšanai.

Saskaņā ar pieteikumā minēto aprakstu ģenētiski modificētā kukurūza DAS-Ø15Ø7-1xMON-ØØ6Ø3-6 ir izveidota, krustojot kukurūzu, kas satur DAS-Ø15Ø7-1 un MON-ØØ6Ø3-6 gadījumus, un šāda kukurūza rada Cry1F proteīnu, kas piešķir aizsardzību pret dažiem tauriņu kārtas kaitēkļiem, piemēram, Eiropas kukurūzas dūrēju (Ostrinia nubilalis), un Sesamia ģints sugām, PAT proteīnu, kas piešķir noturību pret glufozinātamonija herbicīdu, un CP4 EPSPS proteīnu, kas piešķir noturību pret glifosfāta herbicīdu.

c)   Marķējums

| 1. | Saskaņā ar marķēšanas prasībām Regulas (EK) Nr. 1829/2003 13. panta 1. punktā un 25. panta 2. punktā un Regulas (EK) Nr. 1830/2003 4. panta 6. punktā “organisma nosaukums” ir “kukurūza”. |
| --- | --- |

1.

Saskaņā ar marķēšanas prasībām Regulas (EK) Nr. 1829/2003 13. panta 1. punktā un 25. panta 2. punktā un Regulas (EK) Nr. 1830/2003 4. panta 6. punktā “organisma nosaukums” ir “kukurūza”.

| 2. | To 2. panta b) un c) punktā minēto produktu, kas satur kukurūzu DAS-Ø15Ø7-1xMON-ØØ6Ø3-6 vai sastāv no tās, marķējumā un pavaddokumentos ir frāze “nav paredzēts audzēšanai”. |
| --- | --- |

2.

To 2. panta b) un c) punktā minēto produktu, kas satur kukurūzu DAS-Ø15Ø7-1xMON-ØØ6Ø3-6 vai sastāv no tās, marķējumā un pavaddokumentos ir frāze “nav paredzēts audzēšanai”.

d)   Noteikšanas metode

| — | Konkrētam gadījumam atbilstošas un reālā laikā izmantotas kvantitatīvas uz polimerāzes ķēdes reakciju balstītas metodes attiecībā uz ģenētiski modificēto kukurūzu DAS-Ø15Ø7-1 un kukurūzu MON-ØØ6Ø3-6, kas validētas kukurūzai DAS-Ø15Ø7-1xMON-ØØ6Ø3-6. |
| --- | --- |

—

Konkrētam gadījumam atbilstošas un reālā laikā izmantotas kvantitatīvas uz polimerāzes ķēdes reakciju balstītas metodes attiecībā uz ģenētiski modificēto kukurūzu DAS-Ø15Ø7-1 un kukurūzu MON-ØØ6Ø3-6, kas validētas kukurūzai DAS-Ø15Ø7-1xMON-ØØ6Ø3-6.

| — | Validēta Kopienas references laboratorijā, kas izveidota saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1829/2003, publicēta http://gmo-crl.jrc.it/statusofdoss.htm. |
| --- | --- |

—

Validēta Kopienas references laboratorijā, kas izveidota saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1829/2003, publicēta http://gmo-crl.jrc.it/statusofdoss.htm.

| — | Atsauces materiāls: ERM®-BF418 (DAS-Ø15Ø7-1 gadījumā) un ERM®-BF415 (MON-ØØ6Ø3-6 gadījumā), kas, pateicoties Eiropas Komisijas Kopīgā pētniecības centra (KPC) Mērījumu un standartmateriālu institūta (IRMM) starpniecībai, ir pieejams tīmekļa adresē http://www.irmm.jrc.be/html/reference_materials_catalogue/index.htm. |
| --- | --- |

—

Atsauces materiāls: ERM®-BF418 (DAS-Ø15Ø7-1 gadījumā) un ERM®-BF415 (MON-ØØ6Ø3-6 gadījumā), kas, pateicoties Eiropas Komisijas Kopīgā pētniecības centra (KPC) Mērījumu un standartmateriālu institūta (IRMM) starpniecībai, ir pieejams tīmekļa adresē http://www.irmm.jrc.be/html/reference_materials_catalogue/index.htm.

e)   Unikālais identifikators

DAS-Ø15Ø7-1xMON-ØØ6Ø3-6

f)   Informācija, kas jānodrošina saskaņā ar II pielikumu Kartahenas protokolam par bioloģisko drošību, kurš papildina Konvenciju par bioloģisko daudzveidību

Bioloģiskās drošības starpniecības centrs, ieraksta reģistrācijas numuru skatīt [aizpildīt, kad izziņos].

g)   Nosacījumi vai ierobežojumi attiecībā uz produktu laišanu tirgū, izmantošanu vai darbībām ar tiem

Nav nepieciešami.

h)   Monitoringa plāns

Ietekmes uz vidi monitoringa plāns, kas atbilst Direktīvas 2001/18/EK VII pielikumam.

[Saite: plāna publikācija internetā.]

i)   Uzraudzības prasības pēc produktu laišanas tirgū attiecībā uz pārtikas produkta izmantošanu cilvēku uzturā

Nav nepieciešamas.

Piezīme. Laika gaitā var būt nepieciešams mainīt saites uz attiecīgajiem dokumentiem. Šādas izmaiņas tiks publiskotas, atjauninot datus ģenētiski modificētās pārtikas un barības Kopienas reģistrā.

---

| 31.10.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 285/52 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 285/52

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2007. gada 30. oktobris),

ar ko atceļ Lēmumu 2001/602/EK par saistību pieņemšanu, ko piedāvā sakarā ar antidempinga procedūru attiecībā uz Čehijas Republikas, Korejas Republikas, Malaizijas, Krievijas, Taizemes un Turcijas izcelsmes dažu veidu dzelzs vai tērauda trošu un kabeļu importu

(2007/704/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 8. un 9. pantu,

apspriedusies ar padomdevēju komiteju,

tā kā:

A.   SPĒKĀ ESOŠIE PASĀKUMI

| (1) | Ar Regulu (EK) Nr. 1601/2001 (2) Padome noteica galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Čehijas, Krievijas, Taizemes un Turcijas izcelsmes dzelzs vai tērauda trošu un kabeļu (“attiecīgais ražojums”) importam. |
| --- | --- |

(1)

Ar Regulu (EK) Nr. 1601/2001 (2) Padome noteica galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Čehijas, Krievijas, Taizemes un Turcijas izcelsmes dzelzs vai tērauda trošu un kabeļu (“attiecīgais ražojums”) importam.

| (2) | Ar Lēmumu 2001/602/EK (3) Komisija pieņēma cenu saistības, ko piedāvāja Open Joint Stock Company Cherepovetsky Staleprokatny Zavod (“ChSPZ”), Krievija, un Usha Siam Steel Ind. Public Company Ltd (“Usha Siam”), Taizeme. |
| --- | --- |

(2)

Ar Lēmumu 2001/602/EK (3) Komisija pieņēma cenu saistības, ko piedāvāja Open Joint Stock Company Cherepovetsky Staleprokatny Zavod (“ChSPZ”), Krievija, un Usha Siam Steel Ind. Public Company Ltd (“Usha Siam”), Taizeme.

| (3) | Komisija 2004. gada 10. augustā saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu sāka daļēju Regulas (EK) Nr. 1601/2001 starpposma pārskatīšanu, kas bija saistīta tikai ar uzņēmuma ChSPZ un vēl viena Krievijas ražotāja (4) dempinga pārbaudi. |
| --- | --- |

(3)

Komisija 2004. gada 10. augustā saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu sāka daļēju Regulas (EK) Nr. 1601/2001 starpposma pārskatīšanu, kas bija saistīta tikai ar uzņēmuma ChSPZ un vēl viena Krievijas ražotāja (4) dempinga pārbaudi.

| (4) | Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētajā paziņojumā (5) paskaidrots, ka uzņēmums ChSPZ mainījis nosaukumu un no 2006. gada 1. janvāra to sauc par Closed Joint Stock Company Severstal-Metiz. |
| --- | --- |

(4)

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētajā paziņojumā (5) paskaidrots, ka uzņēmums ChSPZ mainījis nosaukumu un no 2006. gada 1. janvāra to sauc par Closed Joint Stock Company Severstal-Metiz.

| (5) | Komisija 2006. gada 3. augustā sāka Padomes Regulas (EK) Nr. 1601/2001 (6) termiņa beigu pārskatīšanu. |
| --- | --- |

(5)

Komisija 2006. gada 3. augustā sāka Padomes Regulas (EK) Nr. 1601/2001 (6) termiņa beigu pārskatīšanu.

| (6) | Komisija 2007. gada 22. martā (7) sāka daļēju Regulas (EK) Nr. 1601/2001 starpposma pārskatīšanu, kas bija saistīta tikai ar uzņēmuma Usha Siam dempinga pārbaudi. |
| --- | --- |

(6)

Komisija 2007. gada 22. martā (7) sāka daļēju Regulas (EK) Nr. 1601/2001 starpposma pārskatīšanu, kas bija saistīta tikai ar uzņēmuma Usha Siam dempinga pārbaudi.

| (7) | Visas trīs izmeklēšanas noslēdza ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1279/2007 (8), ar ko noteica dažus grozījumus attiecībā uz maksājumu apmēru un Krievijai noteiktajiem pasākumiem un atcēla Taizemei un Turcijai noteiktos pasākumus. |
| --- | --- |

(7)

Visas trīs izmeklēšanas noslēdza ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1279/2007 (8), ar ko noteica dažus grozījumus attiecībā uz maksājumu apmēru un Krievijai noteiktajiem pasākumiem un atcēla Taizemei un Turcijai noteiktos pasākumus.

B.   NO CLOSED JOINT STOCK COMPANY SEVERSTAL-METIZ, KRIEVIJA, PIEŅEMTO SAISTĪBU ATCELŠANA

| (8) | Kā norādīts Regulas (EK) Nr. 1279/2007 199. līdz 203. apsvērumā un apspriežoties ar visām ieinteresētajām personām, ar uzņēmuma Closed Joint Stock Company Severstal-Metiz saistībām pašreizējā formā nevar novērst dempinga izraisīto kaitējumu, jo to izpilde saistīta ar ievērojamām uzraudzības un izpildes grūtībām. |
| --- | --- |

(8)

Kā norādīts Regulas (EK) Nr. 1279/2007 199. līdz 203. apsvērumā un apspriežoties ar visām ieinteresētajām personām, ar uzņēmuma Closed Joint Stock Company Severstal-Metiz saistībām pašreizējā formā nevar novērst dempinga izraisīto kaitējumu, jo to izpilde saistīta ar ievērojamām uzraudzības un izpildes grūtībām.

| (9) | Starpposma pārskatīšanā atklāja, ka kopš saistību pieņemšanas 2001. gadā ir būtiski mainījies Severstal-Metiz produkcijas klāsts. |
| --- | --- |

(9)

Starpposma pārskatīšanā atklāja, ka kopš saistību pieņemšanas 2001. gadā ir būtiski mainījies Severstal-Metiz produkcijas klāsts.

| (10) | Saistībās klasificēja daudzus tērauda stiepļu trošu veidus, kuras ražo minētais uzņēmums un kuru cenas būtiski atšķiras. Pārskatīšanas izmeklēšanā apstiprināja, ka dažādo ražojumu pareiza klasifikācija atbilstoši saistību noteikumiem uzņēmumam sagādājusi nopietnas grūtības. Daļēji šīs grūtības radīja ierobežojumi grāmatvedības sistēmā, kuru dēļ nebija iespējams pienācīgi nošķirt dažādos tērauda stiepļu trošu veidus. Līdzīgas problēmas konstatēja, jau uzraugot saistību izpildi, tāpēc uzņēmumam nosūtīja brīdinājuma vēstuli. |
| --- | --- |

(10)

Saistībās klasificēja daudzus tērauda stiepļu trošu veidus, kuras ražo minētais uzņēmums un kuru cenas būtiski atšķiras. Pārskatīšanas izmeklēšanā apstiprināja, ka dažādo ražojumu pareiza klasifikācija atbilstoši saistību noteikumiem uzņēmumam sagādājusi nopietnas grūtības. Daļēji šīs grūtības radīja ierobežojumi grāmatvedības sistēmā, kuru dēļ nebija iespējams pienācīgi nošķirt dažādos tērauda stiepļu trošu veidus. Līdzīgas problēmas konstatēja, jau uzraugot saistību izpildi, tāpēc uzņēmumam nosūtīja brīdinājuma vēstuli.

| (11) | Minēto iemeslu dēļ secināja, ka pašreizējās saistības vairs nav izmantojamas. |
| --- | --- |

(11)

Minēto iemeslu dēļ secināja, ka pašreizējās saistības vairs nav izmantojamas.

| (12) | Pamatojoties uz to un saskaņā ar saistību attiecīgajiem noteikumiem, kas Komisijai ļauj vienpusēji atcelt pieņemtās saistības, Komisija ir nolēmusi tās atcelt. |
| --- | --- |

(12)

Pamatojoties uz to un saskaņā ar saistību attiecīgajiem noteikumiem, kas Komisijai ļauj vienpusēji atcelt pieņemtās saistības, Komisija ir nolēmusi tās atcelt.

| (13) | Komisija ir informējusi Krievijas iestādes un attiecīgo Krievijas ražotāju eksportētāju, ka tā ierosina atcelt pieņemtās saistības. Visām personām bija dota iespēja iesniegt piezīmes. |
| --- | --- |

(13)

Komisija ir informējusi Krievijas iestādes un attiecīgo Krievijas ražotāju eksportētāju, ka tā ierosina atcelt pieņemtās saistības. Visām personām bija dota iespēja iesniegt piezīmes.

C.   NO UZŅĒMUMA USHA SIAM STEEL IND. PUBLIC COMPANY LTD, TAIZEME, PIEŅEMTO SAISTĪBU ATCELŠANA

| (14) | Ņemot vērā konstatējumus par Taizemi un kā noteikts Regulas (EK) Nr. 1279/2007 209. apsvērumā, atceļ antidempinga pasākumus, kas noteikti šīs valsts izcelsmes attiecīgā ražojuma importam. |
| --- | --- |

(14)

Ņemot vērā konstatējumus par Taizemi un kā noteikts Regulas (EK) Nr. 1279/2007 209. apsvērumā, atceļ antidempinga pasākumus, kas noteikti šīs valsts izcelsmes attiecīgā ražojuma importam.

| (15) | Tāpēc uzņēmuma Usha Siam piedāvātās saistības jāatceļ. |
| --- | --- |

(15)

Tāpēc uzņēmuma Usha Siam piedāvātās saistības jāatceļ.

D.   LĒMUMA 2001/602/EK ATCELŠANA

| (16) | Ņemot vērā iepriekšminēto, jāatceļ Lēmums 2001/602/EK par saistību pieņemšanu no diviem iepriekšminētajiem uzņēmumiem, |
| --- | --- |

(16)

Ņemot vērā iepriekšminēto, jāatceļ Lēmums 2001/602/EK par saistību pieņemšanu no diviem iepriekšminētajiem uzņēmumiem,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Ar šo atceļ Lēmumu 2001/602/EK.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2007. gada 30. oktobrī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Peter MANDELSON

---

(1)  OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2117/2005 (OV L 340, 23.12.2005., 17. lpp.).

1

(2)  OV L 211, 4.8.2001., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 564/2005 (OV L 97, 15.4.2005., 1. lpp.).

2

(3)  OV L 211, 4.8.2001., 47. lpp.

3

(4)  OV C 202, 10.8.2004., 12. lpp.

4

(5)  OV C 51, 1.3.2006., 2. lpp.

5

(6)  OV C 181, 3.8.2006., 15. lpp.

6

(7)  OV C 66, 22.3.2007., 14. lpp.

7

(8)  Skatīt šā Oficiālā Vēstneša 1. lpp.

8

Oficiālā Vēstneša

---

III Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot Līgumu par Eiropas Savienību

TIESĪBU AKTI, KAS PIEŅEMTI, PIEMĒROJOT LES V SADAĻU

| 31.10.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 285/54 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 285/54

---

PADOMES KOPĒJĀ NOSTĀJA 2007/705/KĀDP

(2007. gada 30. oktobris)

par dažu palestīniešu pagaidu uzņemšanu Eiropas Savienības dalībvalstīs

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 15. pantu,

tā kā:

| (1) | Padome 2006. gada 7. novembrī pieņēma Kopējo nostāju 2006/755/KĀDP par dažu palestīniešu pagaidu uzņemšanu Eiropas Savienības dalībvalstīs (1), ar ko paredzēja vēl uz 12 mēnešiem pagarināt derīguma termiņu viņu ieceļošanas un uzturēšanās atļaujām dalībvalstu teritorijā, kā minēts Kopējā nostājā 2002/400/KĀDP (2). |
| --- | --- |

(1)

Padome 2006. gada 7. novembrī pieņēma Kopējo nostāju 2006/755/KĀDP par dažu palestīniešu pagaidu uzņemšanu Eiropas Savienības dalībvalstīs (1), ar ko paredzēja vēl uz 12 mēnešiem pagarināt derīguma termiņu viņu ieceļošanas un uzturēšanās atļaujām dalībvalstu teritorijā, kā minēts Kopējā nostājā 2002/400/KĀDP (2).

| (2) | Pamatojoties uz izvērtējumu par Kopējās nostājas 2002/400/KĀDP piemērošanu, Padome uzskata, ka šo atļauju derīguma termiņš būtu jāpagarina vēl uz 12 mēnešiem, |
| --- | --- |

(2)

Pamatojoties uz izvērtējumu par Kopējās nostājas 2002/400/KĀDP piemērošanu, Padome uzskata, ka šo atļauju derīguma termiņš būtu jāpagarina vēl uz 12 mēnešiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO KOPĒJO NOSTĀJU.

1. pants

Kopējās nostājas 2002/400/KĀDP 2. pantā minētās dalībvalstis vēl uz 12 mēnešiem pagarina derīguma termiņu ieceļošanas un uzturēšanās atļaujām, ko šīs dalībvalstis piešķīrušas saskaņā ar minētās kopējās nostājas 3. pantu.

2. pants

Sešos mēnešos pēc šīs kopējās nostājas pieņemšanas Padome izvērtē Kopējās nostājas 2002/400/KĀDP piemērošanu.

3. pants

Šī kopējā nostāja stājas spēkā tās pieņemšanas dienā.

4. pants

Šo kopējo nostāju publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Luksemburgā, 2007. gada 30. oktobrī

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

F. NUNES CORREIA

---

(1)  OV L 308, 8.11.2006., 18. lpp.

1

(2)  OV L 138, 28.5.2002., 33. lpp. Kopējā nostājā jaunākie grozījumi izdarīti ar Kopējo nostāju 2004/493/KĀDP (OV L 181, 18.5.2004., 24. lpp.).

2

---