# Eiropas Savienības L 296/2007

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 296 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 50. sējums2007. gada 15. novembris |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 296

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

50. sējums2007. gada 15. novembris

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Padomes Regula (EK) Nr. 1331/2007 (2007. gada 13. novembris), ar ko uzliek galīgu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes diciandiamīda importam | 1 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1332/2007 (2007. gada 14. novembris), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem | 18 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 1333/2007 (2007. gada 13. novembris), ar ko nosaka aizliegumu kuģiem, kuri peld ar Vācijas karogu, zvejot mencas ICES IV zonā un II a zonas EK ūdeņos | 20 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 1334/2007 (2007. gada 14. novembris), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1749/96 par sākotnējiem īstenošanas pasākumiem Padomes Regulai (EK) Nr. 2494/95 par saskaņotajiem patēriņa cenu indeksiem (
  1
  ) | 22 |

Saturs

I   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

REGULAS

*

Padomes Regula (EK) Nr. 1331/2007 (2007. gada 13. novembris), ar ko uzliek galīgu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes diciandiamīda importam

1

Komisijas Regula (EK) Nr. 1332/2007 (2007. gada 14. novembris), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

18

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 1333/2007 (2007. gada 13. novembris), ar ko nosaka aizliegumu kuģiem, kuri peld ar Vācijas karogu, zvejot mencas ICES IV zonā un II a zonas EK ūdeņos

ICES

20

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 1334/2007 (2007. gada 14. novembris), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1749/96 par sākotnējiem īstenošanas pasākumiem Padomes Regulai (EK) Nr. 2494/95 par saskaņotajiem patēriņa cenu indeksiem (
  1
  )

1

22

| | | II   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta |
| --- | --- | --- |
| | | LĒMUMI |
| | | Komisija |
| | | 2007/735/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2006. gada 4. oktobris) par procesu saskaņā ar EK Līguma 81. pantu un EEZ līguma 53. pantu (Lieta COMP/C2/38.681 – Kannu nolīguma pagarinājums)
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 4350)

   (
  1
  ) | 27 |
| | | 2007/736/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2007. gada 9. novembris), ar kuru groza Padomes Lēmuma 79/542/EEK II pielikumu attiecībā uz to trešo valstu un trešo valstu daļu sarakstu, no kurām atļauts Kopienā ievest atsevišķu veidu svaigu gaļu
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 5365)

   (
  1
  ) | 29 |

II   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Komisija

2007/735/EK

*

Komisijas Lēmums (2006. gada 4. oktobris) par procesu saskaņā ar EK Līguma 81. pantu un EEZ līguma 53. pantu (Lieta COMP/C2/38.681 – Kannu nolīguma pagarinājums)
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 4350)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 4350)

1

27

2007/736/EK

*

Komisijas Lēmums (2007. gada 9. novembris), ar kuru groza Padomes Lēmuma 79/542/EEK II pielikumu attiecībā uz to trešo valstu un trešo valstu daļu sarakstu, no kurām atļauts Kopienā ievest atsevišķu veidu svaigu gaļu
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 5365)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 5365)

1

29

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

REGULAS

| 15.11.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 296/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 296/1

---

PADOMES REGULA (EK) Nr. 1331/2007

(2007. gada 13. novembris),

ar ko uzliek galīgu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes diciandiamīda importam

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 384/96 (1995. gada 22. decembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregulu”), un jo īpaši tās 9. pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, kas iesniegts pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

1.1.   Sākšana

| (1) | Komisija 2006. gada 3. jūlijā saņēma sūdzību, ko saskaņā ar pamatregulas 5. pantu iesniedzis uzņēmums AlzChem GmbH (“sūdzības iesniedzējs”), kurš pārstāv 100 % no Kopienas 1-ciano-guanidīna (diciandiamīda) (DCD) produkcijas. |
| --- | --- |

(1)

Komisija 2006. gada 3. jūlijā saņēma sūdzību, ko saskaņā ar pamatregulas 5. pantu iesniedzis uzņēmums AlzChem GmbH (“sūdzības iesniedzējs”), kurš pārstāv 100 % no Kopienas 1-ciano-guanidīna (diciandiamīda) (DCD) produkcijas.

| (2) | Šajā sūdzībā bija pierādījumi par Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) DCD dempingu un tā izraisīto būtisko kaitējumu, ko atzina par pietiekamu, lai pamatotu procedūras sākšanu. |
| --- | --- |

(2)

Šajā sūdzībā bija pierādījumi par Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) DCD dempingu un tā izraisīto būtisko kaitējumu, ko atzina par pietiekamu, lai pamatotu procedūras sākšanu.

| (3) | Procedūru sāka 2006. gada 17. augustā, Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicējot paziņojumu par tās sākšanu (2). |
| --- | --- |

(3)

Procedūru sāka 2006. gada 17. augustā, Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicējot paziņojumu par tās sākšanu (2).

1.2.   Procedūrā un pārbaudes vizītēs iesaistītās personas

| (4) | Par procedūras sākšanu Komisija oficiāli informēja sūdzības iesniedzēju – Kopienas ražotāju, ražotājus eksportētājus, importētājus, lietotājus, piegādātājus un zināmās ieinteresētās apvienības, kā arī attiecīgās eksportētājas valsts pārstāvjus. Ieinteresētajām personām termiņā, kāds noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu, tika dota iespēja rakstveidā darīt zināmu savu viedokli un lūgt uzklausīšanu. |
| --- | --- |

(4)

Par procedūras sākšanu Komisija oficiāli informēja sūdzības iesniedzēju – Kopienas ražotāju, ražotājus eksportētājus, importētājus, lietotājus, piegādātājus un zināmās ieinteresētās apvienības, kā arī attiecīgās eksportētājas valsts pārstāvjus. Ieinteresētajām personām termiņā, kāds noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu, tika dota iespēja rakstveidā darīt zināmu savu viedokli un lūgt uzklausīšanu.

| (5) | Sūdzības iesniedzējs – Kopienas ražotājs, ražotāji eksportētāji, importētāji un lietotāji darīja zināmu savu viedokli. Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kādēļ tās būtu jāuzklausa. |
| --- | --- |

(5)

Sūdzības iesniedzējs – Kopienas ražotājs, ražotāji eksportētāji, importētāji un lietotāji darīja zināmu savu viedokli. Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kādēļ tās būtu jāuzklausa.

| (6) | Lai ĶTR ražotāji eksportētāji varētu iesniegt prasību par tirgus ekonomikas režīma (“TER”) vai atsevišķa režīma (“AR”) piemērošanu, ja viņi to vēlētos, Komisija nosūtīja pieprasījuma veidlapas tiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, kuru ieinteresētība bija zināma. Trīs ĶTR ražotāji eksportētāji pieprasīja TER saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu vai AR gadījumam, ja izmeklēšana konstatētu, ka tie neatbilst TER nosacījumiem. |
| --- | --- |

(6)

Lai ĶTR ražotāji eksportētāji varētu iesniegt prasību par tirgus ekonomikas režīma (“TER”) vai atsevišķa režīma (“AR”) piemērošanu, ja viņi to vēlētos, Komisija nosūtīja pieprasījuma veidlapas tiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, kuru ieinteresētība bija zināma. Trīs ĶTR ražotāji eksportētāji pieprasīja TER saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu vai AR gadījumam, ja izmeklēšana konstatētu, ka tie neatbilst TER nosacījumiem.

| (7) | Ievērojot ĶTR ražotāju eksportētāju neapšaubāmi lielo skaitu, paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka šajā izmeklēšanā dempinga noteikšanai saskaņā ar pamatregulas 17. pantu varētu izmantot paraugu ņemšanu. |
| --- | --- |

(7)

Ievērojot ĶTR ražotāju eksportētāju neapšaubāmi lielo skaitu, paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka šajā izmeklēšanā dempinga noteikšanai saskaņā ar pamatregulas 17. pantu varētu izmantot paraugu ņemšanu.

| (8) | Lai Komisija varētu izlemt, vai ir vajadzīga paraugu ņemšana, un, ja tas ir nepieciešams, lai izvēlētos paraugu, visi ĶTR ražotāji eksportētāji tika lūgti pieteikties Komisijā un, kā norādīts paziņojumā par procedūras sākšanu, iesniegt pamatinformāciju par savu darbību izmeklēšanas periodā (no 2005. gada 1. jūlija līdz 2006. gada 30. jūnijam), kura saistīta ar attiecīgo ražojumu. |
| --- | --- |

(8)

Lai Komisija varētu izlemt, vai ir vajadzīga paraugu ņemšana, un, ja tas ir nepieciešams, lai izvēlētos paraugu, visi ĶTR ražotāji eksportētāji tika lūgti pieteikties Komisijā un, kā norādīts paziņojumā par procedūras sākšanu, iesniegt pamatinformāciju par savu darbību izmeklēšanas periodā (no 2005. gada 1. jūlija līdz 2006. gada 30. jūnijam), kura saistīta ar attiecīgo ražojumu.

| (9) | Tomēr, ņemot vērā to, ka izmeklēšanas laikā sadarbojās tikai trīs ražotāji eksportētāji, tika nolemts, ka paraugu ņemšana nav vajadzīga. |
| --- | --- |

(9)

Tomēr, ņemot vērā to, ka izmeklēšanas laikā sadarbojās tikai trīs ražotāji eksportētāji, tika nolemts, ka paraugu ņemšana nav vajadzīga.

| (10) | Anketas izsūtīja visām zināmajām iesaistītajām personām un visiem pārējiem uzņēmumiem, kas pieteicās paziņojumā par procedūras sākšanu norādītajos termiņos. Atbildes saņēma no trim ĶTR ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, un no vienīgā Kopienas ražotāja, kā arī no diviem lietotājiem un četriem importētājiem. |
| --- | --- |

(10)

Anketas izsūtīja visām zināmajām iesaistītajām personām un visiem pārējiem uzņēmumiem, kas pieteicās paziņojumā par procedūras sākšanu norādītajos termiņos. Atbildes saņēma no trim ĶTR ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, un no vienīgā Kopienas ražotāja, kā arī no diviem lietotājiem un četriem importētājiem.

| (11) | Komisija izskatīja un pārbaudīja visu informāciju, ko uzskatīja par nepieciešamu dempinga, tā nodarītā kaitējuma un Kopienas interešu noteikšanai, un izdarīja pārbaudes šādos uzņēmumos:






  a) | Kopienas ražotājs:







  — | AlzChem GmbH, Vācija; |
| --- | --- | --- | --- |

(11)

Komisija izskatīja un pārbaudīja visu informāciju, ko uzskatīja par nepieciešamu dempinga, tā nodarītā kaitējuma un Kopienas interešu noteikšanai, un izdarīja pārbaudes šādos uzņēmumos:

a)

Kopienas ražotājs:

—

AlzChem GmbH, Vācija;

| b) | ĶTR ražotāji eksportētāji:







  — | Ningxia Darong Chemical & Metallurgy Co., Ltd., ĶTR, |
| --- | --- | --- |

b)

ĶTR ražotāji eksportētāji:

—

Ningxia Darong Chemical & Metallurgy Co., Ltd., ĶTR,

| — | Ningxia Xingping Fine Chemical Co., Ltd., ĶTR, |
| --- | --- |

—

Ningxia Xingping Fine Chemical Co., Ltd., ĶTR,

| — | Ningxia Yinglite Chemicals Co., Ltd., ĶTR; |
| --- | --- |

—

Ningxia Yinglite Chemicals Co., Ltd., ĶTR;

| c) | nesaistītie importētāji:







  — | Lanxess GmbH, Vācija, |
| --- | --- | --- |

c)

nesaistītie importētāji:

—

Lanxess GmbH, Vācija,

| — | Helm AG, Vācija; |
| --- | --- |

—

Helm AG, Vācija;

| d) | Kopienas lietotāji:







  — | Merck Santé, Francija, |
| --- | --- | --- |

d)

Kopienas lietotāji:

—

Merck Santé, Francija,

| — | Lanxess GmbH, Vācija. |
| --- | --- |

—

Lanxess GmbH, Vācija.

1.3.   Izmeklēšanas periods

| (12) | Dempinga un kaitējuma izmeklēšana notika no 2005. gada 1. jūlija līdz 2006. gada 30. jūnijam (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Kaitējuma novēršanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra laikposmu no 2002. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“aplūkojamais laikposms”). |
| --- | --- |

(12)

Dempinga un kaitējuma izmeklēšana notika no 2005. gada 1. jūlija līdz 2006. gada 30. jūnijam (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Kaitējuma novēršanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra laikposmu no 2002. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“aplūkojamais laikposms”).

2.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGS RAŽOJUMS

2.1.   Attiecīgais ražojums

| (13) | Attiecīgais ražojums ir 1-ciano-guanidīns (diciandiamīds) (DCD), ko apzīmē ar KN kodu 2926 20 00. Tā ir cieta viela smalka, balta, kristāliska pulvera veidā, parasti bez smaržas. To ražo no nedzēstiem kaļķiem un sodrējiem, un tas veidojas pēc vairākiem ražošanas posmiem. |
| --- | --- |

(13)

Attiecīgais ražojums ir 1-ciano-guanidīns (diciandiamīds) (DCD), ko apzīmē ar KN kodu 2926 20 00. Tā ir cieta viela smalka, balta, kristāliska pulvera veidā, parasti bez smaržas. To ražo no nedzēstiem kaļķiem un sodrējiem, un tas veidojas pēc vairākiem ražošanas posmiem.

| (14) | DCD parasti izmanto kā starpproduktu, lai ražotu plašu klāstu citu ķīmisku starpproduktu, piemēram, farmaceitiskos produktus, un to dažādi rūpnieciski pielieto – ūdens, mīkstās masas un papīra, tekstila izstrādājumu, ādas ražošanā – un epoksīdos, ko izmanto dažādās jomās. Tas ir pamatelements slāpekļa–oglekļa–slāpekļa (SOS) ķēdē, veidojot attiecīgus galaproduktus, piemēram, guanidīna nitrātu un citus SOS atvasinājumus. |
| --- | --- |

(14)

DCD parasti izmanto kā starpproduktu, lai ražotu plašu klāstu citu ķīmisku starpproduktu, piemēram, farmaceitiskos produktus, un to dažādi rūpnieciski pielieto – ūdens, mīkstās masas un papīra, tekstila izstrādājumu, ādas ražošanā – un epoksīdos, ko izmanto dažādās jomās. Tas ir pamatelements slāpekļa–oglekļa–slāpekļa (SOS) ķēdē, veidojot attiecīgus galaproduktus, piemēram, guanidīna nitrātu un citus SOS atvasinājumus.

| (15) | Vairāk nekā 90 % no DCD, ko tirgo Kopienas tirgū, atbilst standartam. Pārējie, tā sauktie mikro DCD, ir ar mazāku elementārdaļiņu izmēru. Ķīnas ražotāji eksportētāji iesniedza informāciju tikai par standartam atbilstīgo veidu. |
| --- | --- |

(15)

Vairāk nekā 90 % no DCD, ko tirgo Kopienas tirgū, atbilst standartam. Pārējie, tā sauktie mikro DCD, ir ar mazāku elementārdaļiņu izmēru. Ķīnas ražotāji eksportētāji iesniedza informāciju tikai par standartam atbilstīgo veidu.

2.2.   Līdzīgs ražojums

| (16) | Viens importētājs apgalvoja, ka standartam atbilstīgais DCD veids, ko ražo Kopienas rūpniecība, ir augstākas kvalitātes nekā tas, ko ražo Ķīnas ražotāji eksportētāji, jo ūdens saturs Ķīnas DCD ir ievērojami augstāks un gaistošāks salīdzinājumā ar ūdens saturu DCD, kas ražoti Kopienā. Pēc neapstiprinātas informācijas, Ķīnas DCD ir arī augstāks piemaisījumu saturs. |
| --- | --- |

(16)

Viens importētājs apgalvoja, ka standartam atbilstīgais DCD veids, ko ražo Kopienas rūpniecība, ir augstākas kvalitātes nekā tas, ko ražo Ķīnas ražotāji eksportētāji, jo ūdens saturs Ķīnas DCD ir ievērojami augstāks un gaistošāks salīdzinājumā ar ūdens saturu DCD, kas ražoti Kopienā. Pēc neapstiprinātas informācijas, Ķīnas DCD ir arī augstāks piemaisījumu saturs.

| (17) | Tomēr izmeklēšana parādīja, ka, lai gan var būt dažas kvalitātes atšķirības, to daudzumu nevar noteikt, un turklāt tās neietekmē ķīmiskās, fiziskās un tehniskās pamatīpašības DCD, ko Kopienas rūpniecība ražo un pārdod Kopienā, un DCD, ko Kopienā importē no ĶTR, par kuru tika konstatēts, ka tas ir tāds pats un tam ir tāds pats galapatēriņš. |
| --- | --- |

(17)

Tomēr izmeklēšana parādīja, ka, lai gan var būt dažas kvalitātes atšķirības, to daudzumu nevar noteikt, un turklāt tās neietekmē ķīmiskās, fiziskās un tehniskās pamatīpašības DCD, ko Kopienas rūpniecība ražo un pārdod Kopienā, un DCD, ko Kopienā importē no ĶTR, par kuru tika konstatēts, ka tas ir tāds pats un tam ir tāds pats galapatēriņš.

| (18) | Tādēļ provizoriski tiek secināts, ka šie ražojumi uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(18)

Tādēļ provizoriski tiek secināts, ka šie ražojumi uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

3.   DEMPINGS

3.1.   Tirgus ekonomikas režīms (“TER”)

| (19) | Ievērojot pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktu, antidempinga izmeklēšanā attiecībā uz ĶTR izcelsmes importu normālā vērtība saskaņā ar minētā panta 1. līdz 6. punktu nosakāma ražotājiem, kas atbilst pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta kritērijiem. |
| --- | --- |

(19)

Ievērojot pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktu, antidempinga izmeklēšanā attiecībā uz ĶTR izcelsmes importu normālā vērtība saskaņā ar minētā panta 1. līdz 6. punktu nosakāma ražotājiem, kas atbilst pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta kritērijiem.

| (20) | Tikai uzziņas vajadzībām turpmāk sniegts īss TER kritēriju kopsavilkums.






  1) | Ar uzņēmējdarbību saistīti lēmumi tiek pieņemti un izmaksas rodas, reaģējot uz apstākļiem tirgū, bez būtiskas valsts iejaukšanās. |
| --- | --- | --- |

(20)

Tikai uzziņas vajadzībām turpmāk sniegts īss TER kritēriju kopsavilkums.

1)

Ar uzņēmējdarbību saistīti lēmumi tiek pieņemti un izmaksas rodas, reaģējot uz apstākļiem tirgū, bez būtiskas valsts iejaukšanās.

| 2) | Uzņēmumiem ir viens, skaidrs grāmatvedības pamatdokumentu kopums, kam veic neatkarīgu revīziju saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem un ko piemēro visās jomās. |
| --- | --- |

2)

Uzņēmumiem ir viens, skaidrs grāmatvedības pamatdokumentu kopums, kam veic neatkarīgu revīziju saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem un ko piemēro visās jomās.

| 3) | Nav būtisku izkropļojumu, kas pārņemti no agrākās ekonomikas sistēmas, kura neatbilst tirgus ekonomikai. |
| --- | --- |

3)

Nav būtisku izkropļojumu, kas pārņemti no agrākās ekonomikas sistēmas, kura neatbilst tirgus ekonomikai.

| 4) | Juridisku noteiktību un stabilitāti garantē bankrota un īpašumtiesības regulējošie normatīvie akti. |
| --- | --- |

4)

Juridisku noteiktību un stabilitāti garantē bankrota un īpašumtiesības regulējošie normatīvie akti.

| 5) | Valūtas pārrēķinus veic pēc tirgus kursa. |
| --- | --- |

5)

Valūtas pārrēķinus veic pēc tirgus kursa.

| (21) | Trīs ĶTR ražotāji eksportētāji pieprasīja TER atbilstīgi pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktam un noteiktajā termiņā aizpildīja TER pieprasījuma veidlapu, kas paredzēta ražotājiem eksportētājiem. Komisija šajos uzņēmumos izskatīja un pārbaudīja visu nepieciešamo informāciju, kas iesniegta TER pieprasījumos. |
| --- | --- |

(21)

Trīs ĶTR ražotāji eksportētāji pieprasīja TER atbilstīgi pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktam un noteiktajā termiņā aizpildīja TER pieprasījuma veidlapu, kas paredzēta ražotājiem eksportētājiem. Komisija šajos uzņēmumos izskatīja un pārbaudīja visu nepieciešamo informāciju, kas iesniegta TER pieprasījumos.

| (22) | Izmeklēšanas rezultātā atklājās, ka TER pieprasījumus vajadzēja atteikt visiem trim ražotājiem eksportētājiem. Pārbaudot katra uzņēmuma atbilstību pieciem pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā noteiktajiem kritērijiem, tika konstatēts, ka uzņēmumi neatbilst pirmajam, otrajam un trešajam kritērijam. |
| --- | --- |

(22)

Izmeklēšanas rezultātā atklājās, ka TER pieprasījumus vajadzēja atteikt visiem trim ražotājiem eksportētājiem. Pārbaudot katra uzņēmuma atbilstību pieciem pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā noteiktajiem kritērijiem, tika konstatēts, ka uzņēmumi neatbilst pirmajam, otrajam un trešajam kritērijam.

| (23) | Tā kā galvenie akciju turētāji vienā gadījumā ir valstij piederošs uzņēmums un otrā gadījumā Tautas Kongresa loceklis, tika konstatēts, ka valsts būtu varējusi ievērojami ietekmēt uzņēmumu uzņēmējdarbības lēmumus attiecībā uz pārvaldību, piemēram, peļņas sadali, jaunu akciju izlaišanu, kapitāla palielināšanu un Asociācijas statūtu grozīšanu, tādējādi šie lēmumi nav pieņemti, atbildot uz tirgus pieprasījumu. Starp trim uzņēmumiem tika konstatētas būtiskas atšķirības elektrības vienību patēriņā un cenā par elektrības vienību, un neviens no trim uzņēmumiem nevarēja parādīt, ka tā elektrības izmaksas ir noteiktas piedāvājuma un pieprasījuma analīzes rezultātā un ka tās pēc savas būtības atspoguļo tirgus vērtību. |
| --- | --- |

(23)

Tā kā galvenie akciju turētāji vienā gadījumā ir valstij piederošs uzņēmums un otrā gadījumā Tautas Kongresa loceklis, tika konstatēts, ka valsts būtu varējusi ievērojami ietekmēt uzņēmumu uzņēmējdarbības lēmumus attiecībā uz pārvaldību, piemēram, peļņas sadali, jaunu akciju izlaišanu, kapitāla palielināšanu un Asociācijas statūtu grozīšanu, tādējādi šie lēmumi nav pieņemti, atbildot uz tirgus pieprasījumu. Starp trim uzņēmumiem tika konstatētas būtiskas atšķirības elektrības vienību patēriņā un cenā par elektrības vienību, un neviens no trim uzņēmumiem nevarēja parādīt, ka tā elektrības izmaksas ir noteiktas piedāvājuma un pieprasījuma analīzes rezultātā un ka tās pēc savas būtības atspoguļo tirgus vērtību.

| (24) | Turklāt visos trijos gadījumos uzņēmumu konti neuzrādīja patieso finanšu situāciju. Proti, bija pārkāpti daudzi grāmatvedības pamatprincipi, kas ir daļa no Starptautiskajiem grāmatvedības standartiem (SGS), un neviens no šiem jautājumiem nebija minēts revidenta ziņojumā, tāpēc uzņēmumus nevar uzskatīt par tādiem, kuriem ir viena skaidra kontu sistēma, kas atbilst SGS, un kuros var veikt neatkarīgu revīziju saskaņā ar SGS. |
| --- | --- |

(24)

Turklāt visos trijos gadījumos uzņēmumu konti neuzrādīja patieso finanšu situāciju. Proti, bija pārkāpti daudzi grāmatvedības pamatprincipi, kas ir daļa no Starptautiskajiem grāmatvedības standartiem (SGS), un neviens no šiem jautājumiem nebija minēts revidenta ziņojumā, tāpēc uzņēmumus nevar uzskatīt par tādiem, kuriem ir viena skaidra kontu sistēma, kas atbilst SGS, un kuros var veikt neatkarīgu revīziju saskaņā ar SGS.

| (25) | Attiecībā uz sākotnējo līdzekļu novērtēšanu neviens no trim uzņēmumiem nespēja sniegt paskaidrojumus par to, uz kāda pamata novērtēšana veikta. Visbeidzot divos gadījumos uzņēmumi nespēja pierādīt visus maksājumus par zemes izmantošanas tiesībām. Abi trūkumi parādīja, ka pastāv ievērojami izkropļojumi, kas saglabājušies no iepriekšējās saimnieciskās iekārtas, kura nav tirgus ekonomika. |
| --- | --- |

(25)

Attiecībā uz sākotnējo līdzekļu novērtēšanu neviens no trim uzņēmumiem nespēja sniegt paskaidrojumus par to, uz kāda pamata novērtēšana veikta. Visbeidzot divos gadījumos uzņēmumi nespēja pierādīt visus maksājumus par zemes izmantošanas tiesībām. Abi trūkumi parādīja, ka pastāv ievērojami izkropļojumi, kas saglabājušies no iepriekšējās saimnieciskās iekārtas, kura nav tirgus ekonomika.

| (26) | Notika apspriešana ar Padomdevēju komiteju, un tieši iesaistītajām personām tika dota iespēja izteikt piezīmes par minētajiem konstatējumiem. Kopienas ražošanas nozare un visi trīs ražotāji eksportētāji saņēma TER novērtējuma atšifrējumu, un viņiem tika dota iespēja to komentēt. Ražotāji eksportētāji sniedza virkni komentāru par konstatējumiem, un Komisija atbildēja uz tiem, tomēr galīgo vērtējumu negrozīja. Ražotāji eksportētāji jo īpaši apgalvoja, ka viņu uzņēmējdarbības lēmumu pieņemšanā valsts neiejaucas. Turklāt viņi apstrīdēja dažus konstatējumus attiecībā uz cenām un līdzekļu novērtēšanu. Tomēr šos iebildumus nepamatoja ar pierādījumiem, tādēļ tie bija jānoraida. |
| --- | --- |

(26)

Notika apspriešana ar Padomdevēju komiteju, un tieši iesaistītajām personām tika dota iespēja izteikt piezīmes par minētajiem konstatējumiem. Kopienas ražošanas nozare un visi trīs ražotāji eksportētāji saņēma TER novērtējuma atšifrējumu, un viņiem tika dota iespēja to komentēt. Ražotāji eksportētāji sniedza virkni komentāru par konstatējumiem, un Komisija atbildēja uz tiem, tomēr galīgo vērtējumu negrozīja. Ražotāji eksportētāji jo īpaši apgalvoja, ka viņu uzņēmējdarbības lēmumu pieņemšanā valsts neiejaucas. Turklāt viņi apstrīdēja dažus konstatējumus attiecībā uz cenām un līdzekļu novērtēšanu. Tomēr šos iebildumus nepamatoja ar pierādījumiem, tādēļ tie bija jānoraida.

| (27) | Ņemot vērā iepriekš minēto, tika secināts, ka ĶTR ražotājiem eksportētājiem TER nav piešķirams. |
| --- | --- |

(27)

Ņemot vērā iepriekš minēto, tika secināts, ka ĶTR ražotājiem eksportētājiem TER nav piešķirams.

3.2.   Atsevišķs režīms (“AR”)

| (28) | Pamatregulas 9. panta 5. punktā ir noteikts, ja piemēro pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu, individuālo maksājumu nosaka uzņēmumiem, kas var pierādīt, ka viņi atbilst visiem pamatregulas 9. panta 5. punktā minētajiem kritērijiem atsevišķa režīma piešķiršanai. |
| --- | --- |

(28)

Pamatregulas 9. panta 5. punktā ir noteikts, ja piemēro pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu, individuālo maksājumu nosaka uzņēmumiem, kas var pierādīt, ka viņi atbilst visiem pamatregulas 9. panta 5. punktā minētajiem kritērijiem atsevišķa režīma piešķiršanai.

| (29) | ĶTR ražotāji eksportētāji, kuriem TER nevarēja piešķirt, pieteicās arī uz AR, ja tiem nepiešķirtu TER. Tomēr tika konstatēts, ka valstij ir būtiska ietekme tādā veidā, ka divos gadījumos uzņēmumu lēmumus nevarēja uzskatīt par tādiem, kas pieņemti brīvi, un valsts iejaukšanās varētu būt bijusi tāda, ka pastāv augsts noteikumu pārkāpšanas risks. Attiecībā uz trešo uzņēmumu, kas ir kolektīvs uzņēmums un iepriekš piederējis valstij, ir nepārprotamas norādes, ka joprojām pastāv būtisks valsts iejaukšanās potenciāls, kas rada noteikumu pārkāpšanas risku iespējamību. |
| --- | --- |

(29)

ĶTR ražotāji eksportētāji, kuriem TER nevarēja piešķirt, pieteicās arī uz AR, ja tiem nepiešķirtu TER. Tomēr tika konstatēts, ka valstij ir būtiska ietekme tādā veidā, ka divos gadījumos uzņēmumu lēmumus nevarēja uzskatīt par tādiem, kas pieņemti brīvi, un valsts iejaukšanās varētu būt bijusi tāda, ka pastāv augsts noteikumu pārkāpšanas risks. Attiecībā uz trešo uzņēmumu, kas ir kolektīvs uzņēmums un iepriekš piederējis valstij, ir nepārprotamas norādes, ka joprojām pastāv būtisks valsts iejaukšanās potenciāls, kas rada noteikumu pārkāpšanas risku iespējamību.

| (30) | Pēdējais ražotājs eksportētājs minēja, ka iespējamā valsts iejaukšanās nebūtu pietiekams iemesls, lai atteiktu atsevišķu režīmu, jo šāds secinājums būtu balstīts vienīgi uz pieņēmumiem. |
| --- | --- |

(30)

Pēdējais ražotājs eksportētājs minēja, ka iespējamā valsts iejaukšanās nebūtu pietiekams iemesls, lai atteiktu atsevišķu režīmu, jo šāds secinājums būtu balstīts vienīgi uz pieņēmumiem.

| (31) | Saskaņā ar pamatregulas 9. panta 5. punkta e) apakšpunktu, ja piemēro 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu, individuālo maksājumu var paredzēt tikai tad, ja eksportētājs var pierādīt, balstoties uz pienācīgi pamatotiem apgalvojumiem, ka valsts ietekme nav tāda, lai pieļautu pasākumu pārkāpšanu, ja individuālajiem eksportētājiem ir noteiktas dažādas nodokļu likmes. Pirmkārt, minētais uzņēmums nevarēja precīzi paskaidrot sava ģenerāldirektora lomu un pienākumus. Tas nevarēja arī paskaidrot, vai pašreizējie akciju īpašnieki patiešām ir maksājuši par akcijām, kas viņiem pieder kādreiz valstij piederējušajā uzņēmumā. Pamatojoties uz minēto, bija saprātīgi secināt, ka būtisku valsts iejaukšanos nevar izslēgt. Noteikumu pārkāpšanas risks tāpēc tika uzskatīts par pārāk augstu, un ražotāja eksportētāja prasības šajā sakarā bija jānoraida. |
| --- | --- |

(31)

Saskaņā ar pamatregulas 9. panta 5. punkta e) apakšpunktu, ja piemēro 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu, individuālo maksājumu var paredzēt tikai tad, ja eksportētājs var pierādīt, balstoties uz pienācīgi pamatotiem apgalvojumiem, ka valsts ietekme nav tāda, lai pieļautu pasākumu pārkāpšanu, ja individuālajiem eksportētājiem ir noteiktas dažādas nodokļu likmes. Pirmkārt, minētais uzņēmums nevarēja precīzi paskaidrot sava ģenerāldirektora lomu un pienākumus. Tas nevarēja arī paskaidrot, vai pašreizējie akciju īpašnieki patiešām ir maksājuši par akcijām, kas viņiem pieder kādreiz valstij piederējušajā uzņēmumā. Pamatojoties uz minēto, bija saprātīgi secināt, ka būtisku valsts iejaukšanos nevar izslēgt. Noteikumu pārkāpšanas risks tāpēc tika uzskatīts par pārāk augstu, un ražotāja eksportētāja prasības šajā sakarā bija jānoraida.

| (32) | Rezultātā, tā kā tika konstatēts, ka ĶTR ražotāji neatbilst visām prasībām, lai viņiem varētu noteikt atsevišķu režīmu atbilstīgi pamatregulas 9. panta 5. punktam, atsevišķs režīms tiek atteikts, un visai valstij tiek noteikts viens nodoklis. |
| --- | --- |

(32)

Rezultātā, tā kā tika konstatēts, ka ĶTR ražotāji neatbilst visām prasībām, lai viņiem varētu noteikt atsevišķu režīmu atbilstīgi pamatregulas 9. panta 5. punktam, atsevišķs režīms tiek atteikts, un visai valstij tiek noteikts viens nodoklis.

3.3.   Parastā vērtība

3.3.1.   Analoga valsts

| (33) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu parasto vērtību ražotājiem eksportētājiem, kam nav piešķirts TER, nosaka, pamatojoties uz cenām vai salikto vērtību kādā analogā valstī vai pamatojoties uz cenu, importējot preces no šādas trešās valsts uz citām valstīm, tostarp Kopienu, vai, ja tas nav iespējams, izmantojot jebkuru citu pieņemamu pamatojumu, tostarp cenu, kāda Kopienā ir faktiski samaksāta vai maksājama par līdzīgu preci un kuru nepieciešamības gadījumā attiecīgi koriģē, ietverot pieņemamu peļņas normu. |
| --- | --- |

(33)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu parasto vērtību ražotājiem eksportētājiem, kam nav piešķirts TER, nosaka, pamatojoties uz cenām vai salikto vērtību kādā analogā valstī vai pamatojoties uz cenu, importējot preces no šādas trešās valsts uz citām valstīm, tostarp Kopienu, vai, ja tas nav iespējams, izmantojot jebkuru citu pieņemamu pamatojumu, tostarp cenu, kāda Kopienā ir faktiski samaksāta vai maksājama par līdzīgu preci un kuru nepieciešamības gadījumā attiecīgi koriģē, ietverot pieņemamu peļņas normu.

| (34) | Ja attiecīgais ražojums netiek ražots ārpus Kopienas un ĶTR, Komisija paziņojumā par sākšanu norādīja savu nodomu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu pamatot parasto vērtību uz cenām, kādas Kopienā tiek faktiski samaksātas vai maksājamas par līdzīgu ražojumu. |
| --- | --- |

(34)

Ja attiecīgais ražojums netiek ražots ārpus Kopienas un ĶTR, Komisija paziņojumā par sākšanu norādīja savu nodomu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu pamatot parasto vērtību uz cenām, kādas Kopienā tiek faktiski samaksātas vai maksājamas par līdzīgu ražojumu.

| (35) | Trīs ĶTR ražotāji iebilda pret šo priekšlikumu, apgalvojot, ka Kopienā nav pietiekamas konkurences un ka ražošanas process Kopienā nav salīdzināms ar ražošanas procesu ĶTR. Viņi apgalvoja, ka parasto vērtību vajadzētu balstīt uz sūdzības iesniedzēja eksporta cenu uz ĶTR vai uz DCD produkcijas cenu ĶTR. |
| --- | --- |

(35)

Trīs ĶTR ražotāji iebilda pret šo priekšlikumu, apgalvojot, ka Kopienā nav pietiekamas konkurences un ka ražošanas process Kopienā nav salīdzināms ar ražošanas procesu ĶTR. Viņi apgalvoja, ka parasto vērtību vajadzētu balstīt uz sūdzības iesniedzēja eksporta cenu uz ĶTR vai uz DCD produkcijas cenu ĶTR.

| (36) | Kopienas ražošanas nozares eksporta cena uz trešām valstīm nebūtu ņemama vērā, jo nevarētu izslēgt, ka šīm cenām ir piemērots vienāds dempings. Tādējādi konkrētie ražotāji eksportētāji nevarēja pierādīt, ka šī metodika būtu saprātīgāka nekā tā, ko izmanto Kopienas iestādes. Proti, nevarēja ne nodemonstrēt, ne arī bija pieejami kādi pierādījumi tam, ka konkurence Kopienas tirgū ir nepietiekama un ka tā rezultātā informācija par Kopienas ražošanas nozari būtu neuzticama. Kas attiecas uz atšķirībām ražošanas procesā, tās netika uzskatītas par būtiskām. |
| --- | --- |

(36)

Kopienas ražošanas nozares eksporta cena uz trešām valstīm nebūtu ņemama vērā, jo nevarētu izslēgt, ka šīm cenām ir piemērots vienāds dempings. Tādējādi konkrētie ražotāji eksportētāji nevarēja pierādīt, ka šī metodika būtu saprātīgāka nekā tā, ko izmanto Kopienas iestādes. Proti, nevarēja ne nodemonstrēt, ne arī bija pieejami kādi pierādījumi tam, ka konkurence Kopienas tirgū ir nepietiekama un ka tā rezultātā informācija par Kopienas ražošanas nozari būtu neuzticama. Kas attiecas uz atšķirībām ražošanas procesā, tās netika uzskatītas par būtiskām.

| (37) | Turklāt nevienam no trim uzņēmumiem netika piešķirts TER, un tāpēc Ķīnas ražotāju eksportētāju minētās ražošanas izmaksas netika uzskatītas par uzticamām. |
| --- | --- |

(37)

Turklāt nevienam no trim uzņēmumiem netika piešķirts TER, un tāpēc Ķīnas ražotāju eksportētāju minētās ražošanas izmaksas netika uzskatītas par uzticamām.

| (38) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, tika uzskatīts, ka vispiemērotākais pamats parastās vērtības noteikšanai ir Kopienas ražošanas nozares līdzīga ražojuma ražošanas izmaksu izmantošana, ja nepieciešams, izdarot korekcijas, jo īpaši – lai ņemtu vērā atšķirības ražošanas procesos un piekļuvi izejmateriāliem. |
| --- | --- |

(38)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, tika uzskatīts, ka vispiemērotākais pamats parastās vērtības noteikšanai ir Kopienas ražošanas nozares līdzīga ražojuma ražošanas izmaksu izmantošana, ja nepieciešams, izdarot korekcijas, jo īpaši – lai ņemtu vērā atšķirības ražošanas procesos un piekļuvi izejmateriāliem.

| (39) | Ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka parastās vērtības noteikšana ir balstīta uz pieejamiem faktiem un tādējādi uz pamatregulas 18. pantu. Turpmāk tika apgalvots, ka, tā kā viņi pilnībā sadarbojās šajā izmeklēšanā, tad šāda pieeja nav pamatota. |
| --- | --- |

(39)

Ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka parastās vērtības noteikšana ir balstīta uz pieejamiem faktiem un tādējādi uz pamatregulas 18. pantu. Turpmāk tika apgalvots, ka, tā kā viņi pilnībā sadarbojās šajā izmeklēšanā, tad šāda pieeja nav pamatota.

| (40) | Šāda ražotāju eksportētāju aizbildināšanās, ka parastā vērtība ir noteikta saskaņā ar pamatregulas 18. pantu, ir nekorekta. Patiešām, kā minēts iepriekš, parastā vērtība tika noteikta saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu, kas ļauj izmantot jebkuru citu saprātīgu pamatu, ja nav iespējams pamatot normālo vērtību ar izmaksām un cenām analogā valstī vai eksporta cenām no šādas valsts uz citām trešām valstīm. Tādēļ pieprasījumu noraidīja. |
| --- | --- |

(40)

Šāda ražotāju eksportētāju aizbildināšanās, ka parastā vērtība ir noteikta saskaņā ar pamatregulas 18. pantu, ir nekorekta. Patiešām, kā minēts iepriekš, parastā vērtība tika noteikta saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu, kas ļauj izmantot jebkuru citu saprātīgu pamatu, ja nav iespējams pamatot normālo vērtību ar izmaksām un cenām analogā valstī vai eksporta cenām no šādas valsts uz citām trešām valstīm. Tādēļ pieprasījumu noraidīja.

3.3.2.   Normālās vērtības noteikšana

| (41) | Kopienas ražošanas nozare pārdeva līdzīgu ražojumu reprezentatīvos daudzumos. Tomēr Kopienas ražošanas nozares iekšējā tirdzniecība bija nerentabla. Tāpēc parastā vērtība tika balstīta uz Kopienas ražošanas nozares ražošanas izmaksām, pieskaitot saprātīgu summu par pārdošanas, vispārējām un administratīvām izmaksām un peļņai. Korekcijas tika izdarītas Kopienas ražošanas nozares ražošanas izmaksām tā, lai kompensētu papildu transporta izmaksas sakarā ar ražošanas vienību fizisku atrašanos dažādās vietās, to, ka nebija tiešas piekļuves izejmateriāliem, kuri jātransportē no attālām ražošanas vietām, un bija jāatbrīvojas no blakusprodukta (dzēstajiem kaļķiem). Turklāt tika pievienota paredzamā peļņa, kas atbilst peļņai, kuru Kopienas ražošanas nozare ieguva 2001. gadā, kopā ar 4,3 % par pārdošanas, vispārējām un administratīvām izmaksām, pamatojoties uz Kopienas ražošanas nozares sniegto informāciju. |
| --- | --- |

(41)

Kopienas ražošanas nozare pārdeva līdzīgu ražojumu reprezentatīvos daudzumos. Tomēr Kopienas ražošanas nozares iekšējā tirdzniecība bija nerentabla. Tāpēc parastā vērtība tika balstīta uz Kopienas ražošanas nozares ražošanas izmaksām, pieskaitot saprātīgu summu par pārdošanas, vispārējām un administratīvām izmaksām un peļņai. Korekcijas tika izdarītas Kopienas ražošanas nozares ražošanas izmaksām tā, lai kompensētu papildu transporta izmaksas sakarā ar ražošanas vienību fizisku atrašanos dažādās vietās, to, ka nebija tiešas piekļuves izejmateriāliem, kuri jātransportē no attālām ražošanas vietām, un bija jāatbrīvojas no blakusprodukta (dzēstajiem kaļķiem). Turklāt tika pievienota paredzamā peļņa, kas atbilst peļņai, kuru Kopienas ražošanas nozare ieguva 2001. gadā, kopā ar 4,3 % par pārdošanas, vispārējām un administratīvām izmaksām, pamatojoties uz Kopienas ražošanas nozares sniegto informāciju.

3.4.   Eksporta cenas

| (42) | Viss ĶTR ražotāju eksporta apjoms Kopienā bija realizēts tieši neatkarīgiem klientiem Kopienā, un tāpēc eksporta cena tika noteikta saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, pamatojoties uz cenām, kas faktiski maksātas vai būtu maksājamas. |
| --- | --- |

(42)

Viss ĶTR ražotāju eksporta apjoms Kopienā bija realizēts tieši neatkarīgiem klientiem Kopienā, un tāpēc eksporta cena tika noteikta saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, pamatojoties uz cenām, kas faktiski maksātas vai būtu maksājamas.

3.5.   Salīdzinājums

| (43) | Novērtētā vidējā parastā vērtība, kā noteikts iepriekš, tika salīdzināta ar sadarbojušos uzņēmumu, kam netika piešķirts TER, tirdzniecības eksporta uz Kopienu cenu, kā noteikts pamatregulas 2. panta 11. punktā. |
| --- | --- |

(43)

Novērtētā vidējā parastā vērtība, kā noteikts iepriekš, tika salīdzināta ar sadarbojušos uzņēmumu, kam netika piešķirts TER, tirdzniecības eksporta uz Kopienu cenu, kā noteikts pamatregulas 2. panta 11. punktā.

3.6.   Dempinga starpība

| (44) | Pamatojoties uz to, valsts mērogā dempinga starpība, kas izteikta procentos no CIF importa cenas uz Kopienas robežas pirms nodokļu samaksas, ir 91,8 %. |
| --- | --- |

(44)

Pamatojoties uz to, valsts mērogā dempinga starpība, kas izteikta procentos no CIF importa cenas uz Kopienas robežas pirms nodokļu samaksas, ir 91,8 %.

4.   KAITĒJUMS

4.1.   Iepriekšēja piezīme

| (45) | Tā kā analīze attiecas tikai uz vienu uzņēmumu, konfidencialitātes dēļ vairākums rādītāju ir doti indeksētā veidā vai noteiktās robežās. |
| --- | --- |

(45)

Tā kā analīze attiecas tikai uz vienu uzņēmumu, konfidencialitātes dēļ vairākums rādītāju ir doti indeksētā veidā vai noteiktās robežās.

4.2.   Kopienas ražošanas nozares kopējais ražošanas apjoms

| (46) | Kopējais Kopienas ražošanas apjoms IP bija 15 000 līdz 20 000 tonnu. |
| --- | --- |

(46)

Kopējais Kopienas ražošanas apjoms IP bija 15 000 līdz 20 000 tonnu.

4.3.   Kopienas ražošanas nozares definīcija

| (47) | Kopienas ražotāja AlzChem GmbH produkcija veido 100 % no Kopienā saražotā DCD. Tādēļ tā ir uzskatāma par Kopienas ražošanas nozari (“KRN”) pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(47)

Kopienas ražotāja AlzChem GmbH produkcija veido 100 % no Kopienā saražotā DCD. Tādēļ tā ir uzskatāma par Kopienas ražošanas nozari (“KRN”) pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē.

4.4.   Kopienas patēriņš

| (48) | Kopienas patēriņu noteica, balstoties uz Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjomiem Kopienas tirgū, pieskaitot tiem importu no ĶTR un citām trešām valstīm atbilstīgi attiecīgajam KN kodam saskaņā ar Eurostat datiem. Kā parādīts tabulā, attiecīgā ražojuma patēriņš Kopienā attiecīgajā periodā saglabājās stabils (+ 1 %). Saistībā ar to jāpiebilst, ka dati par 2002. gadu arī ietver importu no norvēģu ražotāja ODDA, kas tajā pašā gadā pārtrauca savu darbību. |
| --- | --- |

(48)

Kopienas patēriņu noteica, balstoties uz Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjomiem Kopienas tirgū, pieskaitot tiem importu no ĶTR un citām trešām valstīm atbilstīgi attiecīgajam KN kodam saskaņā ar Eurostat datiem. Kā parādīts tabulā, attiecīgā ražojuma patēriņš Kopienā attiecīgajā periodā saglabājās stabils (+ 1 %). Saistībā ar to jāpiebilst, ka dati par 2002. gadu arī ietver importu no norvēģu ražotāja ODDA, kas tajā pašā gadā pārtrauca savu darbību.

| (49) | Saskaņā ar importētāja sniegto informāciju ODDA slēgšanas rezultātā 2003. gadā dažiem no tā lielākajiem klientiem radās izejvielu uzkrājumi, ar ko arī var izskaidrot to, kāpēc šajā gadā pieauga patēriņš. | 2002. | 2003. | 2004. | 2005. | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Patēriņš Kopienā (tonnās) | 13 258 | 15 594 | 13 119 | 12 469 | 13 417 |
| 2002. gada indekss = 100 | 100 | 118 | 99 | 94 | 101 |

(49)

Saskaņā ar importētāja sniegto informāciju ODDA slēgšanas rezultātā 2003. gadā dažiem no tā lielākajiem klientiem radās izejvielu uzkrājumi, ar ko arī var izskaidrot to, kāpēc šajā gadā pieauga patēriņš.

2002.

2003.

2004.

2005.

IP

Patēriņš Kopienā (tonnās)

13 258

15 594

13 119

12 469

13 417

2002. gada indekss = 100

100

118

99

94

101

4.5.   Imports no ĶTR Kopienā

4.5.1.   Importa no ĶTR apjoms un tirgus daļa

| (50) | Imports no ĶTR saskaņā ar Eurostat datiem palielinājās no 2 476 tonnām 2002. gadā līdz 6 002 tonnām IP. Tirgus daļa tajā pašā periodā palielinājās no 15–25 % līdz 40–50 %, jo Ķīnas ražotāji pārņēma lielāko tirgus daļu, kas iepriekš piederēja Norvēģijas ražotājam ODDA. Importa apjoma pieaugums jo īpaši iezīmējās 2003. gadā. | 2002. | 2003. | 2004. | 2005. | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importa apjoms (tonnās) | 2 476 | 6 173 | 4 283 | 5 218 | 6 002 |
| 2002. gada indekss = 100 | 100 | 249 | 173 | 211 | 241 |
| Tirgus daļa | 15–25 % | 35–45 % | 30–40 % | 35–45 % | 40–50 % |

(50)

Imports no ĶTR saskaņā ar Eurostat datiem palielinājās no 2 476 tonnām 2002. gadā līdz 6 002 tonnām IP. Tirgus daļa tajā pašā periodā palielinājās no 15–25 % līdz 40–50 %, jo Ķīnas ražotāji pārņēma lielāko tirgus daļu, kas iepriekš piederēja Norvēģijas ražotājam ODDA. Importa apjoma pieaugums jo īpaši iezīmējās 2003. gadā.

2002.

2003.

2004.

2005.

IP

Importa apjoms (tonnās)

2 476

6 173

4 283

5 218

6 002

2002. gada indekss = 100

100

249

173

211

241

Tirgus daļa

15–25 %

35–45 %

30–40 %

35–45 %

40–50 %

4.5.2.   Importa cenas un cenu samazinājums

| (51) | Saskaņā ar Eurostat datiem izmeklēšanas periodā importa cenas samazinājās par 11 % no EUR 1 149 par tonnu 2002. gadā līdz EUR 1 022 par tonnu IP. | 2002. | 2003. | 2004. | 2005. | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ĶTR importa cenas
  (EUR par tonnu) | 1 149 | 1 071 | 1 338 | 980 | 1 022 |
| 2002. gada indekss = 100 | 100 | 93 | 116 | 85 | 89 |

(51)

Saskaņā ar Eurostat datiem izmeklēšanas periodā importa cenas samazinājās par 11 % no EUR 1 149 par tonnu 2002. gadā līdz EUR 1 022 par tonnu IP.

2002.

2003.

2004.

2005.

IP

ĶTR importa cenas

(EUR par tonnu)

1 149

1 071

1 338

980

1 022

2002. gada indekss = 100

100

93

116

85

89

| (52) | Lai noteiktu cenu samazinājumu, tika salīdzinātas Kopienas ražošanas nozares pārdošanas cenas Kopienas tirgū izmeklēšanas periodā un Ķīnas ražotāju eksportētāju noteiktās pārdošanas cenas. Tā kā Ķīnas ražotāji neeksportēja tā sauktos mikro DCD, šis veids netika iekļauts cenu samazinājuma aprēķinā. |
| --- | --- |

(52)

Lai noteiktu cenu samazinājumu, tika salīdzinātas Kopienas ražošanas nozares pārdošanas cenas Kopienas tirgū izmeklēšanas periodā un Ķīnas ražotāju eksportētāju noteiktās pārdošanas cenas. Tā kā Ķīnas ražotāji neeksportēja tā sauktos mikro DCD, šis veids netika iekļauts cenu samazinājuma aprēķinā.

| (53) | Kopienas ražošanas nozares attiecīgās pārdošanas cenas bija tādas, kādas tās ir neatkarīgiem klientiem, nepieciešamības gadījumā koriģējot līdz tādas cenas līmenim, kurā ieskaitīta samaksāta piegāde no rūpnīcas. Šīs cenas tika salīdzinātas ar pārdošanas cenām, ko prasīja ražotāji eksportētāji, neietverot atlaides, un kas vajadzības gadījumā tika pielāgotas CIF cenām uz Kopienas robežas, ar atbilstīgu korekciju, ievērojot muitošanas un pēcimporta izmaksas. Lai iegūtu brīvas aprites cenu par vienību, piemērojamo standarta trešo valstu nodokli 6,5 % apmērā pieskaitīja CIF cenai. |
| --- | --- |

(53)

Kopienas ražošanas nozares attiecīgās pārdošanas cenas bija tādas, kādas tās ir neatkarīgiem klientiem, nepieciešamības gadījumā koriģējot līdz tādas cenas līmenim, kurā ieskaitīta samaksāta piegāde no rūpnīcas. Šīs cenas tika salīdzinātas ar pārdošanas cenām, ko prasīja ražotāji eksportētāji, neietverot atlaides, un kas vajadzības gadījumā tika pielāgotas CIF cenām uz Kopienas robežas, ar atbilstīgu korekciju, ievērojot muitošanas un pēcimporta izmaksas. Lai iegūtu brīvas aprites cenu par vienību, piemērojamo standarta trešo valstu nodokli 6,5 % apmērā pieskaitīja CIF cenai.

| (54) | Izmeklēšanas periodā novērtētā vidējā cenu samazinājuma starpība, izteikta procentos no Kopienas ražošanas nozares vidējās pārdošanas cenas, ietverot samaksātu piegādi no rūpnīcas, Ķīnas ražotājiem, kas sadarbojās, bija no 25 % līdz 35 %. |
| --- | --- |

(54)

Izmeklēšanas periodā novērtētā vidējā cenu samazinājuma starpība, izteikta procentos no Kopienas ražošanas nozares vidējās pārdošanas cenas, ietverot samaksātu piegādi no rūpnīcas, Ķīnas ražotājiem, kas sadarbojās, bija no 25 % līdz 35 %.

4.6.   Stāvoklis Kopienas ražošanas nozarē

| (55) | Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu importa par dempinga cenām ietekmes novērtējums uz Kopienas ražošanas nozari ietvēra visu to ekonomisko faktoru novērtējumu, kuriem bija saistība ar nozares stāvokli no 2002. gada līdz IP. |
| --- | --- |

(55)

Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu importa par dempinga cenām ietekmes novērtējums uz Kopienas ražošanas nozari ietvēra visu to ekonomisko faktoru novērtējumu, kuriem bija saistība ar nozares stāvokli no 2002. gada līdz IP.

| (56) | Turpmāk minētie kaitējumu faktori skar tikai tirdzniecību brīvajā tirgū, kas veido 85 % no Kopienas ražošanas nozares DCD saražotā apjoma. Jāpiebilst, ka atlikušie 15 % no DCD saražotā apjoma automātiski tiek izmantoti uz vietas. Kopienas ražošanas nozare ir koordinēts ražotājs, kas izmanto DCD tālākai apstrādei un DCD pārveidošanai, lai ražotu citus ražojumus, neizsniedzot nekādus komercrēķinus. Tālākais patēriņš aplūkojamā laikposmā saglabājās diezgan stabils, un tādējādi tas nevarētu ietekmēt stāvokli Kopienas ražošanas nozarē. |
| --- | --- |

(56)

Turpmāk minētie kaitējumu faktori skar tikai tirdzniecību brīvajā tirgū, kas veido 85 % no Kopienas ražošanas nozares DCD saražotā apjoma. Jāpiebilst, ka atlikušie 15 % no DCD saražotā apjoma automātiski tiek izmantoti uz vietas. Kopienas ražošanas nozare ir koordinēts ražotājs, kas izmanto DCD tālākai apstrādei un DCD pārveidošanai, lai ražotu citus ražojumus, neizsniedzot nekādus komercrēķinus. Tālākais patēriņš aplūkojamā laikposmā saglabājās diezgan stabils, un tādējādi tas nevarētu ietekmēt stāvokli Kopienas ražošanas nozarē.

4.6.1.   Ražošana, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

| (57) | Ražošanas jauda laikā no 2002. gada līdz IP palielinājās par 33 %. Jaudas pieaugums notika 2003. un 2004. gadā pēc Norvēģijas ražotāja ODDA slēgšanas 2002. gada beigās. Papildu ražošanas jauda būtu aplūkojama saistībā ar faktu, ka ODDA pārtrauca ražošanu un ka šim uzņēmumam jau bija apmēram 25 % liela tirgus daļa Kopienas tirgū, un tas tirgojās arī citos tirgos. Paaugstināto ražošanas jaudu sasniedza, veicot ieguldījumus un tehniskus uzlabojumus. |
| --- | --- |

(57)

Ražošanas jauda laikā no 2002. gada līdz IP palielinājās par 33 %. Jaudas pieaugums notika 2003. un 2004. gadā pēc Norvēģijas ražotāja ODDA slēgšanas 2002. gada beigās. Papildu ražošanas jauda būtu aplūkojama saistībā ar faktu, ka ODDA pārtrauca ražošanu un ka šim uzņēmumam jau bija apmēram 25 % liela tirgus daļa Kopienas tirgū, un tas tirgojās arī citos tirgos. Paaugstināto ražošanas jaudu sasniedza, veicot ieguldījumus un tehniskus uzlabojumus.

| (58) | Pieaugušās ražošanas jaudas un pārdošanas apjoma rezultātā no 2002. gada līdz IP ražošanas apjomi palielinājās par 37 %. Lielākais pieaugums radās laikā no 2002. gada līdz 2003. gadam. Lielākais ražošanas apjoma pieaugums bija 2004. gadā, pēc kura tas 2005. gadā strauji samazinājās, bet IP atkal pieauga. |
| --- | --- |

(58)

Pieaugušās ražošanas jaudas un pārdošanas apjoma rezultātā no 2002. gada līdz IP ražošanas apjomi palielinājās par 37 %. Lielākais pieaugums radās laikā no 2002. gada līdz 2003. gadam. Lielākais ražošanas apjoma pieaugums bija 2004. gadā, pēc kura tas 2005. gadā strauji samazinājās, bet IP atkal pieauga.

| (59) | Apskatītajā periodā jaudas izmantošana palielinājās par 3 procentpunktiem. | 2002. | 2003. | 2004. | 2005. | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražošana (koeficients) | 100 | 133 | 143 | 124 | 137 |
| Ražošanas jauda (koeficients) | 100 | 120 | 133 | 133 | 133 |
| Ražošanas jaudas izmantojums | 84 % | 93 % | 91 % | 78 % | 87 % |

(59)

Apskatītajā periodā jaudas izmantošana palielinājās par 3 procentpunktiem.

2002.

2003.

2004.

2005.

IP

Ražošana (koeficients)

100

133

143

124

137

Ražošanas jauda (koeficients)

100

120

133

133

133

Ražošanas jaudas izmantojums

84 %

93 %

91 %

78 %

87 %

4.6.2.   Krājumi

| (60) | Aplūkojamā laikposmā krājumi ir būtiski palielinājušies. Tas notika saistībā ar faktu, ka importa par dempinga cenām dēļ Kopienas ražošanas nozare nevarēja palielināt savu pārdošanas apjomu tādā mērā, kā tā to bija plānojusi pēc ODDA slēgšanas, kā tas ir izskaidrots turpmāk. | 2002. | 2003. | 2004. | 2005. | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Krājumi (koeficients) | 100 | 151 | 187 | 91 | 178 |

(60)

Aplūkojamā laikposmā krājumi ir būtiski palielinājušies. Tas notika saistībā ar faktu, ka importa par dempinga cenām dēļ Kopienas ražošanas nozare nevarēja palielināt savu pārdošanas apjomu tādā mērā, kā tā to bija plānojusi pēc ODDA slēgšanas, kā tas ir izskaidrots turpmāk.

2002.

2003.

2004.

2005.

IP

Krājumi (koeficients)

100

151

187

91

178

4.6.3.   Pārdošanas apjoms, tirgus daļas un vienības vidējās cenas Kopienā

| (61) | Kamēr Kopienas patēriņš bija stabils, Kopienas ražošanas nozares ražotā DCD pārdošanas apjoms neatkarīgiem klientiem Kopienas tirgū aplūkojamā laikposmā pieauga par 6 %. Tas sasniedza savu augstāko punktu 2003. gadā un ievērojami samazinājās 2004. un 2005. gadā, bet IP atkal nedaudz pieauga. Taču šī pārdošana vienmēr notika par cenām, kas ir ievērojami zemākas par ražošanas izmaksām, izņemot mikro DCD pārdošanu, kas veido 0 % līdz 10 % no kopējā pārdošanas apjoma [lai saglabātu konfidencialitāti, netiek minēti precīzi skaitļi] Kopienas tirgū, un bija ļoti ienesīga. |
| --- | --- |

(61)

Kamēr Kopienas patēriņš bija stabils, Kopienas ražošanas nozares ražotā DCD pārdošanas apjoms neatkarīgiem klientiem Kopienas tirgū aplūkojamā laikposmā pieauga par 6 %. Tas sasniedza savu augstāko punktu 2003. gadā un ievērojami samazinājās 2004. un 2005. gadā, bet IP atkal nedaudz pieauga. Taču šī pārdošana vienmēr notika par cenām, kas ir ievērojami zemākas par ražošanas izmaksām, izņemot mikro DCD pārdošanu, kas veido 0 % līdz 10 % no kopējā pārdošanas apjoma [lai saglabātu konfidencialitāti, netiek minēti precīzi skaitļi] Kopienas tirgū, un bija ļoti ienesīga.

| (62) | Turklāt ir vērts atgādināt, ka Kopienas ražošanas nozare izmanto pašas ražoto DCD, lai ražotu citus ķīmiskus produktus, piemēram, NCN atvasinājumus. Šis pielietojums veido apmēram 15 % no Kopienas ražošanas nozares saražotā DCD. |
| --- | --- |

(62)

Turklāt ir vērts atgādināt, ka Kopienas ražošanas nozare izmanto pašas ražoto DCD, lai ražotu citus ķīmiskus produktus, piemēram, NCN atvasinājumus. Šis pielietojums veido apmēram 15 % no Kopienas ražošanas nozares saražotā DCD.

| (63) | Pārdošanas apjomi un tirgus daļas bija šādas: | 2002. | 2003. | 2004. | 2005. | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pārdošanas apjoms EK
  (koeficients) | 100 | 123 | 118 | 104 | 106 |
| Tirgus daļa (%) | 50–60 % | 50–60 % | 60–70 % | 50–60 % | 50–60 % |

(63)

Pārdošanas apjomi un tirgus daļas bija šādas:

2002.

2003.

2004.

2005.

IP

Pārdošanas apjoms EK

(koeficients)

100

123

118

104

106

Tirgus daļa (%)

50–60 %

50–60 %

60–70 %

50–60 %

50–60 %

| (64) | Aplūkojamā laikposmā Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa palielinājās par trim procentpunktiem. Tas tomēr jāapskata, ņemot vērā tirgū atstāto tukšo vietu pēc ODDA slēgšanas 2002. gada beigās, kam piederošā tirgus daļa pirms slēgšanas bija apmēram 25 %. |
| --- | --- |

(64)

Aplūkojamā laikposmā Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa palielinājās par trim procentpunktiem. Tas tomēr jāapskata, ņemot vērā tirgū atstāto tukšo vietu pēc ODDA slēgšanas 2002. gada beigās, kam piederošā tirgus daļa pirms slēgšanas bija apmēram 25 %.

| (65) | Neraugoties uz konkurenci ar Ķīnas DCD un cenas svārstībām laikposmā no 2002. gada līdz IP beigām, Kopienas ražošanas nozarei izmeklēšanas periodā izdevās par 2 % palielināt savas vidējās pārdošanas cenas nesaistītiem klientiem Kopienas tirgū. Taču jāpiebilst, ka šajās cenās ir ietverts arī mikro DCD, kam nav konkurentu no Ķīnas ražotājiem eksportētājiem un kam var noteikt augstāku cenu. | 2002. | 2003. | 2004. | 2005. | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pārdošanas cena EK (koeficients) | 100 | 109 | 105 | 108 | 102 |

(65)

Neraugoties uz konkurenci ar Ķīnas DCD un cenas svārstībām laikposmā no 2002. gada līdz IP beigām, Kopienas ražošanas nozarei izmeklēšanas periodā izdevās par 2 % palielināt savas vidējās pārdošanas cenas nesaistītiem klientiem Kopienas tirgū. Taču jāpiebilst, ka šajās cenās ir ietverts arī mikro DCD, kam nav konkurentu no Ķīnas ražotājiem eksportētājiem un kam var noteikt augstāku cenu.

2002.

2003.

2004.

2005.

IP

Pārdošanas cena EK (koeficients)

100

109

105

108

102

4.6.4.   Rentabilitāte un naudas plūsma

| (66) | Aplūkojamā laikposmā Kopienas ražošanas nozares rentabilitāte visu laiku bija negatīva. Vislielākie zaudējumi bija IP: no – 20 % līdz – 30 %. Saskaņā ar Kopienas ražošanas nozares datiem atskaites gads, t.i., 2002. gads, ir jāuzskata par izņēmumu īpašās tirgus situācijas dēļ, kas radās pēc ODDA slēgšanas. 2003. gadā Kopienas ražošanas nozarei izdevās samazināt savus zaudējumus par spīti faktam, ka imports no ĶTR sasniedza augstāko pakāpi. | 2002. | 2003. | 2004. | 2005. | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rentabilitāte | – 20 % līdz – 30 % | 0 līdz – 10 % | – 10 % līdz – 20 % | – 10 % līdz – 20 % | – 20 % līdz – 30 % |

(66)

Aplūkojamā laikposmā Kopienas ražošanas nozares rentabilitāte visu laiku bija negatīva. Vislielākie zaudējumi bija IP: no – 20 % līdz – 30 %. Saskaņā ar Kopienas ražošanas nozares datiem atskaites gads, t.i., 2002. gads, ir jāuzskata par izņēmumu īpašās tirgus situācijas dēļ, kas radās pēc ODDA slēgšanas. 2003. gadā Kopienas ražošanas nozarei izdevās samazināt savus zaudējumus par spīti faktam, ka imports no ĶTR sasniedza augstāko pakāpi.

2002.

2003.

2004.

2005.

IP

Rentabilitāte

– 20 % līdz – 30 %

0 līdz – 10 %

– 10 % līdz – 20 %

– 10 % līdz – 20 %

– 20 % līdz – 30 %

| (67) | Aplūkojamā laikposmā, izņemot 2003. gadu, naudas plūsma visu laiku bija negatīva atbilstīgi Kopienas ražošanas nozares zaudējumu samazinājumam šajā gadā. | 2002. | 2003. | 2004. | 2005. | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Naudas plūsma (koeficients) | – 100 | 82 | – 136 | – 208 | – 244 |

(67)

Aplūkojamā laikposmā, izņemot 2003. gadu, naudas plūsma visu laiku bija negatīva atbilstīgi Kopienas ražošanas nozares zaudējumu samazinājumam šajā gadā.

2002.

2003.

2004.

2005.

IP

Naudas plūsma (koeficients)

– 100

82

– 136

– 208

– 244

4.6.5.   Ieguldījumi, ienākumi no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu

| (68) | Kopienas ražošanas nozarē tika izdarīti ievērojami ieguldījumi, jo īpaši 2003. gadā. Kā minēts iepriekš, šos ieguldījumus galvenokārt novirzīja, lai palielinātu ražošanas jaudu. | 2002. | 2003. | 2004. | 2005. | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ieguldījumi (koeficients) | 100 | 171 | 69 | 44 | 54 |

(68)

Kopienas ražošanas nozarē tika izdarīti ievērojami ieguldījumi, jo īpaši 2003. gadā. Kā minēts iepriekš, šos ieguldījumus galvenokārt novirzīja, lai palielinātu ražošanas jaudu.

2002.

2003.

2004.

2005.

IP

Ieguldījumi (koeficients)

100

171

69

44

54

| (69) | Ienākumi no ieguldījumiem no līdzīgā ražojuma ražošanas un pārdošanas bija negatīvi un aplūkojamā laikposmā būtiski samazinājās, atspoguļojot iepriekš minēto negatīvo rentabilitātes tendenci. | 2002. | 2003. | 2004. | 2005. | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ienākums no ieguldījumiem | – 10 % līdz – 20 % | 0 % līdz – 10 % | – 20 % līdz – 30 % | – 20 % līdz – 30 % | – 20 % līdz – 30 % |

(69)

Ienākumi no ieguldījumiem no līdzīgā ražojuma ražošanas un pārdošanas bija negatīvi un aplūkojamā laikposmā būtiski samazinājās, atspoguļojot iepriekš minēto negatīvo rentabilitātes tendenci.

2002.

2003.

2004.

2005.

IP

Ienākums no ieguldījumiem

– 10 % līdz – 20 %

0 % līdz – 10 %

– 20 % līdz – 30 %

– 20 % līdz – 30 %

– 20 % līdz – 30 %

| (70) | Kopienas ražošanas nozares spēja piesaistīt kapitālu aplūkojamā laikposmā netika būtiski ietekmēta, jo DCD ir tikai neliela daļa no Kopienas ražošanas nozares kopējās saimnieciskās darbības. |
| --- | --- |

(70)

Kopienas ražošanas nozares spēja piesaistīt kapitālu aplūkojamā laikposmā netika būtiski ietekmēta, jo DCD ir tikai neliela daļa no Kopienas ražošanas nozares kopējās saimnieciskās darbības.

4.6.6.   Nodarbinātība, darba ražīgums, attīstība un algas

| (71) | Nodarbinātības, darba ražīguma un algu izmaiņas Kopienas ražošanas nozarē bija šādas. | 2002. | 2003. | 2004. | 2005. | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Darbinieku skaits (koeficients) | 100 | 128 | 122 | 117 | 114 |
| Darba ražīgums (tonnas uz darbinieku) (koeficients) | 100 | 104 | 118 | 106 | 121 |
| Darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku (koeficients) | 100 | 100 | 103 | 103 | 106 |

(71)

Nodarbinātības, darba ražīguma un algu izmaiņas Kopienas ražošanas nozarē bija šādas.

2002.

2003.

2004.

2005.

IP

Darbinieku skaits (koeficients)

100

128

122

117

114

Darba ražīgums (tonnas uz darbinieku) (koeficients)

100

104

118

106

121

Darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku (koeficients)

100

100

103

103

106

| (72) | Laikposmā no 2002. gada līdz IP beigām Kopienas ražošanas nozare palielināja darbinieku skaitu par 14 %. Paralēli tam racionalizācijas procesa un produkcijas apjoma pieauguma rezultātā palielinājās darba ražīgums. |
| --- | --- |

(72)

Laikposmā no 2002. gada līdz IP beigām Kopienas ražošanas nozare palielināja darbinieku skaitu par 14 %. Paralēli tam racionalizācijas procesa un produkcijas apjoma pieauguma rezultātā palielinājās darba ražīgums.

| (73) | Vidējais darba algu līmenis attiecīgajā periodā pieauga par 6 %. |
| --- | --- |

(73)

Vidējais darba algu līmenis attiecīgajā periodā pieauga par 6 %.

4.6.7.   Dempinga starpības apjoms un atgūšanās no iepriekšējā dempinga

| (74) | Attiecībā uz faktiskās dempinga starpības lieluma ietekmi uz Kopienas ražošanas nozari, ņemot vērā importa apjomu un ĶTR importa cenas, šo ietekmi nevar uzskatīt par nenozīmīgu. |
| --- | --- |

(74)

Attiecībā uz faktiskās dempinga starpības lieluma ietekmi uz Kopienas ražošanas nozari, ņemot vērā importa apjomu un ĶTR importa cenas, šo ietekmi nevar uzskatīt par nenozīmīgu.

| (75) | Turklāt nav pazīmju, ka Kopienas ražošanas nozare ir atguvusies no iepriekšējo dempingu ietekmes. |
| --- | --- |

(75)

Turklāt nav pazīmju, ka Kopienas ražošanas nozare ir atguvusies no iepriekšējo dempingu ietekmes.

4.7.   Secinājums par kaitējumu

| (76) | Izņemot maksimālo pieaugumu 2003. gadā, aplūkojamā laikposmā patēriņš palika stabils. Tajā pašā laikposmā dramatiski pieauga attiecīgā ražojuma importa apjomi par dempinga cenām, turklāt to tirgus daļa palielinājās no 15 % līdz 25 % 2002. gadā līdz 40 % un 50 % IP. Aplūkojamā laikposmā importa vidējās cenas ražojumiem par dempinga cenām bija ievērojami zemākas nekā Kopienas ražošanas nozares cenas. Pamatojoties uz svērto vidējo, izmeklēšanas periodā šo importēto ražojumu cenas bija par 25–35 % zemākas par Kopienas ražošanas nozares cenām. |
| --- | --- |

(76)

Izņemot maksimālo pieaugumu 2003. gadā, aplūkojamā laikposmā patēriņš palika stabils. Tajā pašā laikposmā dramatiski pieauga attiecīgā ražojuma importa apjomi par dempinga cenām, turklāt to tirgus daļa palielinājās no 15 % līdz 25 % 2002. gadā līdz 40 % un 50 % IP. Aplūkojamā laikposmā importa vidējās cenas ražojumiem par dempinga cenām bija ievērojami zemākas nekā Kopienas ražošanas nozares cenas. Pamatojoties uz svērto vidējo, izmeklēšanas periodā šo importēto ražojumu cenas bija par 25–35 % zemākas par Kopienas ražošanas nozares cenām.

| (77) | Tajā pašā laikposmā Kopienas ražošanas nozare cieta smagus zaudējumus, kas kulmināciju sasniedza IP, kad tie bija no – 20 % līdz – 30 %. Līdz ar rentabilitātes negatīvo attīstību ar to saistītie rādītāji, tādi kā ienākumi no ieguldījumiem un naudas plūsma, uzrādīja negatīvu tendenci. |
| --- | --- |

(77)

Tajā pašā laikposmā Kopienas ražošanas nozare cieta smagus zaudējumus, kas kulmināciju sasniedza IP, kad tie bija no – 20 % līdz – 30 %. Līdz ar rentabilitātes negatīvo attīstību ar to saistītie rādītāji, tādi kā ienākumi no ieguldījumiem un naudas plūsma, uzrādīja negatīvu tendenci.

| (78) | Daži kaitējuma indikatori, piemēram, ražošanas apjomi, ražošanas jauda, pārdošanas apjomi, tirgus daļa un pārdošanas cenas Kopienas tirgū aplūkojamā laikposmā uzrādīja pozitīvu tendenci. Šajā novērtējumā netika ņemta vērā izmantošana pašu vajadzībām, jo tā palika stabilā līmenī visu aplūkojamo laikposmu, neietekmējot kaitējumu analīzi. |
| --- | --- |

(78)

Daži kaitējuma indikatori, piemēram, ražošanas apjomi, ražošanas jauda, pārdošanas apjomi, tirgus daļa un pārdošanas cenas Kopienas tirgū aplūkojamā laikposmā uzrādīja pozitīvu tendenci. Šajā novērtējumā netika ņemta vērā izmantošana pašu vajadzībām, jo tā palika stabilā līmenī visu aplūkojamo laikposmu, neietekmējot kaitējumu analīzi.

| (79) | Tomēr dažu kaitējuma rādītāju pozitīvā attīstība būtu jāskata, ņemot vērā Norvēģijas ražotāja ODDA slēgšanu 2002. gada beigās un tam sekojošo konkurenci starp Kopienas ražošanas nozari un Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, lai pārņemtu ODDA piederošo tirgus daļu. Patiesi ievērības cienīgs ir fakts, ka pārsvarā Ķīnas imports aizpildīja tukšo vietu, ko atstāja ODDA slēgšana: sākotnēji 2003. gadā Kopienas ražošanas nozarei izdevās pārņemt aptuveni 1/3 no ODDA piederošās tirgus daļas. IP tā ievērojami samazinājās aptuveni līdz 1/7. Tādējādi, pat ja daži rādītāji uzrādīja viegli pozitīvu tendenci, patiesībā varēja sagaidīt, ka tie attīstīsies daudz labvēlīgāk, ja tos nebūtu ietekmējis imports par dempinga cenām no ĶTR. Katrā gadījumā rādītāji, kas saistīti ar Kopienas ražošanas nozares finanšu stāvokli (peļņa, ienākumi no ieguldījumiem, naudas plūsma), parādīja šādu negatīvu tendenci, kas dominē pār jebkuriem pozitīviem uzlabojumiem. Patiesi, kā liecina Kopienas ražošanas nozares finanšu situācija, Kopienas ražošanas nozare nevarēja gūt nekādu labumu no ODDA darbības pārtraukšanas, un tā pašreiz ir tādā stāvoklī, kad tās dzīvotspēja ir apdraudēta, ja netiks pieņemti kādi pasākumi. |
| --- | --- |

(79)

Tomēr dažu kaitējuma rādītāju pozitīvā attīstība būtu jāskata, ņemot vērā Norvēģijas ražotāja ODDA slēgšanu 2002. gada beigās un tam sekojošo konkurenci starp Kopienas ražošanas nozari un Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, lai pārņemtu ODDA piederošo tirgus daļu. Patiesi ievērības cienīgs ir fakts, ka pārsvarā Ķīnas imports aizpildīja tukšo vietu, ko atstāja ODDA slēgšana: sākotnēji 2003. gadā Kopienas ražošanas nozarei izdevās pārņemt aptuveni 1/3 no ODDA piederošās tirgus daļas. IP tā ievērojami samazinājās aptuveni līdz 1/7. Tādējādi, pat ja daži rādītāji uzrādīja viegli pozitīvu tendenci, patiesībā varēja sagaidīt, ka tie attīstīsies daudz labvēlīgāk, ja tos nebūtu ietekmējis imports par dempinga cenām no ĶTR. Katrā gadījumā rādītāji, kas saistīti ar Kopienas ražošanas nozares finanšu stāvokli (peļņa, ienākumi no ieguldījumiem, naudas plūsma), parādīja šādu negatīvu tendenci, kas dominē pār jebkuriem pozitīviem uzlabojumiem. Patiesi, kā liecina Kopienas ražošanas nozares finanšu situācija, Kopienas ražošanas nozare nevarēja gūt nekādu labumu no ODDA darbības pārtraukšanas, un tā pašreiz ir tādā stāvoklī, kad tās dzīvotspēja ir apdraudēta, ja netiks pieņemti kādi pasākumi.

| (80) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek secināts, ka Kopienas ražošanas nozare ir cietusi būtisku kaitējumu pamatregulas 3. panta nozīmē. |
| --- | --- |

(80)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek secināts, ka Kopienas ražošanas nozare ir cietusi būtisku kaitējumu pamatregulas 3. panta nozīmē.

5.   CĒLOŅSAKARĪBA

5.1.   Ievads

| (81) | Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. un 7. punktu tika pārbaudīts, vai pastāv cēloņsakarība starp ĶTR importu par dempinga cenām un Kopienas ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu. Tika pārbaudīti citi zināmi faktori, kas nav imports par dempinga cenām un kas vienlaikus Kopienas ražošanas nozarei varētu radīt kaitējumu, lai nodrošinātu, ka šo citu faktoru radītais iespējamais kaitējums netiek attiecināts uz importu par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(81)

Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. un 7. punktu tika pārbaudīts, vai pastāv cēloņsakarība starp ĶTR importu par dempinga cenām un Kopienas ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu. Tika pārbaudīti citi zināmi faktori, kas nav imports par dempinga cenām un kas vienlaikus Kopienas ražošanas nozarei varētu radīt kaitējumu, lai nodrošinātu, ka šo citu faktoru radītais iespējamais kaitējums netiek attiecināts uz importu par dempinga cenām.

5.2.   Importa par dempinga cenām sekas

| (82) | Jāatgādina, ka viss attiecīgā ražojuma imports no ĶTR attiecas uz DCD standarta veidu, kas arī attiecas uz lielāko daļu no Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjoma Kopienas tirgū. Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjoms attiecībā uz tā saukto mikro DCD, kuru neeksportē Ķīnas ražotāji, bija jāizslēdz no cenu samazinājuma aprēķiniem. |
| --- | --- |

(82)

Jāatgādina, ka viss attiecīgā ražojuma imports no ĶTR attiecas uz DCD standarta veidu, kas arī attiecas uz lielāko daļu no Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjoma Kopienas tirgū. Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjoms attiecībā uz tā saukto mikro DCD, kuru neeksportē Ķīnas ražotāji, bija jāizslēdz no cenu samazinājuma aprēķiniem.

| (83) | Imports no ĶTR aplūkojamā laikposmā palielinājās par 141 %. Rezultātā tā tirgus daļa palielinājās no 15–25 % 2002. gadā līdz 40–50 % IP. Jāpiemin, ka importa par dempinga cenām apjoms visvairāk pieauga 2003. gadā līdz 6 173 tonnām, atspoguļojot Norvēģijas ražotāja uzņēmuma slēgšanas sekas, tad samazinājās 2004. gadā, lai neatlaidīgi pieaugtu atkal 2005. gadā un IP, kad tas sasniedza 6 002 tonnas.
  1.   tabula
  Imports no ĶTR |
| --- | --- |

(83)

Imports no ĶTR aplūkojamā laikposmā palielinājās par 141 %. Rezultātā tā tirgus daļa palielinājās no 15–25 % 2002. gadā līdz 40–50 % IP. Jāpiemin, ka importa par dempinga cenām apjoms visvairāk pieauga 2003. gadā līdz 6 173 tonnām, atspoguļojot Norvēģijas ražotāja uzņēmuma slēgšanas sekas, tad samazinājās 2004. gadā, lai neatlaidīgi pieaugtu atkal 2005. gadā un IP, kad tas sasniedza 6 002 tonnas.

1.   tabula

Imports no ĶTR

Image

| (84) | Vidējās cenas importam par dempinga cenām bija ievērojami zemākas par Kopienas ražošanas nozares cenām aplūkojamā laikposmā, samazinot tās par 25–35 %. Ķīnas eksporta cenas aplūkojamā laikposmā samazinājās par 11 %, bet tā nebija skaidra samazināšanās tendence. Patiešām, Ķīnas ražotāji eksportētāji 2003. gadā samazināja savas cenas par 7 %, pūloties pārņemt ODDA piederošo tirgus daļu. Ieguvuši lielāko daļu no tās, tie 2004. gadā palielināja cenas par 25 %, 2005. gadā pazemināja tās par 27 % un izmeklēšanas periodā tās atkal palielināja par 4 %. |
| --- | --- |

(84)

Vidējās cenas importam par dempinga cenām bija ievērojami zemākas par Kopienas ražošanas nozares cenām aplūkojamā laikposmā, samazinot tās par 25–35 %. Ķīnas eksporta cenas aplūkojamā laikposmā samazinājās par 11 %, bet tā nebija skaidra samazināšanās tendence. Patiešām, Ķīnas ražotāji eksportētāji 2003. gadā samazināja savas cenas par 7 %, pūloties pārņemt ODDA piederošo tirgus daļu. Ieguvuši lielāko daļu no tās, tie 2004. gadā palielināja cenas par 25 %, 2005. gadā pazemināja tās par 27 % un izmeklēšanas periodā tās atkal palielināja par 4 %.

| (85) | Tajā pašā laikā, kamēr importa par dempinga cenām cenas samazinājās par 11 %, Kopienas ražošanas nozarei izdevās saglabāt savas vidējās cenas salīdzinoši stabilas (tās pieauga par 2 %). Taču jāpatur prātā, ka šajās cenās ietilpst mikro DCD, kam nav konkurentu no ĶTR un kam ir daudz augstāka cena. Tādējādi Kopienas ražošanas nozares gada vidējās pārdošanas cenas ietekmē attiecīgi pārdošanas apjomu un standarta un mikro DCD cenu svārstības.
  2.   tabula
  Cenu pārmaiņas |
| --- | --- |

(85)

Tajā pašā laikā, kamēr importa par dempinga cenām cenas samazinājās par 11 %, Kopienas ražošanas nozarei izdevās saglabāt savas vidējās cenas salīdzinoši stabilas (tās pieauga par 2 %). Taču jāpatur prātā, ka šajās cenās ietilpst mikro DCD, kam nav konkurentu no ĶTR un kam ir daudz augstāka cena. Tādējādi Kopienas ražošanas nozares gada vidējās pārdošanas cenas ietekmē attiecīgi pārdošanas apjomu un standarta un mikro DCD cenu svārstības.

2.   tabula

Cenu pārmaiņas

Image

| (86) | Ņemot vērā ievērojamo cenu samazinājumu, kas izveidojies par standarta DCD un kas IP sasniedza 25–35 %, ir skaidrs, ka imports par dempinga cenām ir izdarījis stingru lejupvērstu spiedienu uz Kopienas ražošanas nozares pārdošanas cenām standarta DCD, kas veido lielāko daļu no tās pārdošanas apjoma, un tādējādi nav ļāvis Kopienas ražošanas nozarei noteikt savas cenas tādā līmeni, lai segtu savas ražošanas izmaksas. Tam savukārt ir bijusi negatīva ietekme uz Kopienas ražošanas nozares rentabilitāti, radot lielu daļu ievērojamu zaudējumu visā aplūkojamā laikposmā. |
| --- | --- |

(86)

Ņemot vērā ievērojamo cenu samazinājumu, kas izveidojies par standarta DCD un kas IP sasniedza 25–35 %, ir skaidrs, ka imports par dempinga cenām ir izdarījis stingru lejupvērstu spiedienu uz Kopienas ražošanas nozares pārdošanas cenām standarta DCD, kas veido lielāko daļu no tās pārdošanas apjoma, un tādējādi nav ļāvis Kopienas ražošanas nozarei noteikt savas cenas tādā līmeni, lai segtu savas ražošanas izmaksas. Tam savukārt ir bijusi negatīva ietekme uz Kopienas ražošanas nozares rentabilitāti, radot lielu daļu ievērojamu zaudējumu visā aplūkojamā laikposmā.

| (87) | Tā kā Kopienas ražošanas nozarei zaudējumi no DCD pārdošanas apjoma radās jau 2002. gadā, tika pārbaudīts, vai zaudējumi drīzāk nav strukturāli pēc savas dabas, nevis tikai importa par dempinga cenām radīti. Saistībā ar to ir jāpatur prātā, ka ražojumi par dempinga cenām tika importēti Kopienā jau 2002. gadā un to tirgus daļa bija 15–25 %. Turklāt Kopienas ražošanas nozare iesniedza pierādījumus, kas parādīja, ka, pateicoties izmaksu samazināšanas programmai, tai ir izdevies aplūkojamā laikposmā saglabāt stabilas izmaksas par vienību, neraugoties uz izejvielu cenu palielināšanos. Taču Ķīnas importa radītās cenu pazemināšanās dēļ tā nedeva cerēto rezultātu zaudējumu samazināšanā, bet tikai neļāva to apjomam pieaugt. |
| --- | --- |

(87)

Tā kā Kopienas ražošanas nozarei zaudējumi no DCD pārdošanas apjoma radās jau 2002. gadā, tika pārbaudīts, vai zaudējumi drīzāk nav strukturāli pēc savas dabas, nevis tikai importa par dempinga cenām radīti. Saistībā ar to ir jāpatur prātā, ka ražojumi par dempinga cenām tika importēti Kopienā jau 2002. gadā un to tirgus daļa bija 15–25 %. Turklāt Kopienas ražošanas nozare iesniedza pierādījumus, kas parādīja, ka, pateicoties izmaksu samazināšanas programmai, tai ir izdevies aplūkojamā laikposmā saglabāt stabilas izmaksas par vienību, neraugoties uz izejvielu cenu palielināšanos. Taču Ķīnas importa radītās cenu pazemināšanās dēļ tā nedeva cerēto rezultātu zaudējumu samazināšanā, bet tikai neļāva to apjomam pieaugt.

| (88) | Pateicoties pūliņiem samazināt izmaksas un ODDA aiziešanai no tirgus 2002. gada beigās, Kopienas ražošanas nozare pirms Ķīnas importa apjoma lielākā pieauguma 2003. gadā piedzīvoja atgūšanās procesu. Pēc šī lielākā pieauguma, kas ļāva ķīniešiem pārņemt lielāko daļu no ODDA tirgus daļas, Kopienas ražošanas nozares zaudējumi 2004. gadā palielinājās no – 10 % līdz – 20 % un 2005. gadā un IP turpināja neatlaidīgi pieaugt atbilstīgi importēto apjomu par dempinga cenām pieaugumam un vidējo importa cenu samazinājumam.
  3.   tabula
  KRN rentabilitāte |
| --- | --- |

(88)

Pateicoties pūliņiem samazināt izmaksas un ODDA aiziešanai no tirgus 2002. gada beigās, Kopienas ražošanas nozare pirms Ķīnas importa apjoma lielākā pieauguma 2003. gadā piedzīvoja atgūšanās procesu. Pēc šī lielākā pieauguma, kas ļāva ķīniešiem pārņemt lielāko daļu no ODDA tirgus daļas, Kopienas ražošanas nozares zaudējumi 2004. gadā palielinājās no – 10 % līdz – 20 % un 2005. gadā un IP turpināja neatlaidīgi pieaugt atbilstīgi importēto apjomu par dempinga cenām pieaugumam un vidējo importa cenu samazinājumam.

3.   tabula

KRN rentabilitāte

Image

| (89) | Cēloniskā saistība starp importu par dempinga cenām un Kopienas ražošanas nozares sabrukšanu, šķiet, tiks vēl vairāk stiprināta ar to, ka Kopienas ražošanas nozare ir rentabla tā ražojuma veida (mikro DCD) ražošanā, kuru neimportē no Ķīnas, bet rada lielus zaudējumus DCD standarta veida ražošanā, kur tā saskaras ar negodīgu konkurenci no ĶTR puses. |
| --- | --- |

(89)

Cēloniskā saistība starp importu par dempinga cenām un Kopienas ražošanas nozares sabrukšanu, šķiet, tiks vēl vairāk stiprināta ar to, ka Kopienas ražošanas nozare ir rentabla tā ražojuma veida (mikro DCD) ražošanā, kuru neimportē no Ķīnas, bet rada lielus zaudējumus DCD standarta veida ražošanā, kur tā saskaras ar negodīgu konkurenci no ĶTR puses.

| (90) | Ņemot vērā iepriekš minēto un jo īpaši importa par dempinga cenām tirgus daļas attīstību, kā parādīts turpmāk, par cenām, kas ir ievērojami zemākas par Kopienas ražošanas nozares cenām, tiek secināts, ka importam par dempinga cenām bija izšķiroša loma Kopienas ražošanas nozares nelabvēlīgās situācijas izveidē.
  4.   tabula
  Tirgus daļu attīstība | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Imports par dempinga cenām no ĶTR | 15–25 % | 35–45 % | 30–40 % | 35–45 % | 40–50 % |
| Kopienas ražošanas nozare | 50–60 % | 50–60 % | 60–70 % | 50–60 % | 50–60 % |

(90)

Ņemot vērā iepriekš minēto un jo īpaši importa par dempinga cenām tirgus daļas attīstību, kā parādīts turpmāk, par cenām, kas ir ievērojami zemākas par Kopienas ražošanas nozares cenām, tiek secināts, ka importam par dempinga cenām bija izšķiroša loma Kopienas ražošanas nozares nelabvēlīgās situācijas izveidē.

4.   tabula

Tirgus daļu attīstība

2002

2003

2004

2005

IP

Imports par dempinga cenām no ĶTR

15–25 %

35–45 %

30–40 %

35–45 %

40–50 %

Kopienas ražošanas nozare

50–60 %

50–60 %

60–70 %

50–60 %

50–60 %

5.3.   Citu faktoru ietekme

5.3.1.   Iepriekšēja piebilde

| (91) | Ņemot vērā to, ka aplūkojamā laikposmā Kopienas patēriņš ir stabils un nav importa no citām trešām valstīm, vienīgajiem zināmajiem DCD ražotājiem esot Kopienas ražošanas nozarei un dažiem Ķīnas ražotājiem, ir ļoti maz citu zināmu faktoru, kas varētu ietekmēt kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(91)

Ņemot vērā to, ka aplūkojamā laikposmā Kopienas patēriņš ir stabils un nav importa no citām trešām valstīm, vienīgajiem zināmajiem DCD ražotājiem esot Kopienas ražošanas nozarei un dažiem Ķīnas ražotājiem, ir ļoti maz citu zināmu faktoru, kas varētu ietekmēt kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei.

5.3.2.   Kopienas ražošanas nozares eksporta darbība

| (92) | Tāpat tika pārbaudīts, vai eksports uz valstīm, kas nav ES valstis, varēja palielināt kaitējumu, kas aplūkojamā laikposmā nodarīts Kopienas ražošanas nozarei. Eksports uz valstīm, kas nav ES dalībvalstis, veidoja nozīmīgu daļu, 30 % līdz 50 % no Kopienas ražošanas nozares attiecīgā ražojuma pārdošanas apjoma aplūkojamā laikposmā. Eksporta apjomi ievērojami pieauga par 58 % laikposmā no 2002. gada līdz IP, kamēr vidējā cena par vienību samazinājās par 2 %. Tas parāda, ka, par spīti niknai konkurencei no Ķīnas eksportētāju puses, arī tirgos ārpus Kopienas pastāv liels pieprasījums pēc Kopienas ražošanas nozarē ražotā DCD pat par cenām, kas lielā mērā pārsniedz Ķīnas eksportētāju piedāvātās cenas, lai gan, kā skaidrots iepriekš, augstākās vidējās cenas var izskaidrot ar augstākām cenām, kas iegūtas no mikro DCD. |
| --- | --- |

(92)

Tāpat tika pārbaudīts, vai eksports uz valstīm, kas nav ES valstis, varēja palielināt kaitējumu, kas aplūkojamā laikposmā nodarīts Kopienas ražošanas nozarei. Eksports uz valstīm, kas nav ES dalībvalstis, veidoja nozīmīgu daļu, 30 % līdz 50 % no Kopienas ražošanas nozares attiecīgā ražojuma pārdošanas apjoma aplūkojamā laikposmā. Eksporta apjomi ievērojami pieauga par 58 % laikposmā no 2002. gada līdz IP, kamēr vidējā cena par vienību samazinājās par 2 %. Tas parāda, ka, par spīti niknai konkurencei no Ķīnas eksportētāju puses, arī tirgos ārpus Kopienas pastāv liels pieprasījums pēc Kopienas ražošanas nozarē ražotā DCD pat par cenām, kas lielā mērā pārsniedz Ķīnas eksportētāju piedāvātās cenas, lai gan, kā skaidrots iepriekš, augstākās vidējās cenas var izskaidrot ar augstākām cenām, kas iegūtas no mikro DCD.

| (93) | Lai varētu konkurēt ar Ķīnas standarta DCD zemo cenu arī tirgos, kas nav ES tirgi, Kopienas ražošanas nozares produkcijas eksports tika veikts par cenām, kas bija daudz zemākas par ražošanas izmaksām, tādējādi mazinot tās kopējo rentabilitāti. Tomēr šis eksports tieši neietekmēja rentabilitāti Kopienas tirgū. |
| --- | --- |

(93)

Lai varētu konkurēt ar Ķīnas standarta DCD zemo cenu arī tirgos, kas nav ES tirgi, Kopienas ražošanas nozares produkcijas eksports tika veikts par cenām, kas bija daudz zemākas par ražošanas izmaksām, tādējādi mazinot tās kopējo rentabilitāti. Tomēr šis eksports tieši neietekmēja rentabilitāti Kopienas tirgū.

5.3.3.   Pierādītais pašradītais kaitējums

| (94) | Saistībā ar to, ka Kopienas ražošanas nozare vairāku gadu garumā cieta zaudējumus attiecīgā ražojuma tirgū, bet, neraugoties uz to, izlēma ieguldīt papildu jaudu 2003. un 2004. gadā, kā rezultātā palielinājās ražošanas apjomi un krājumi, tika pārbaudīts, vai i) zaudējumi ir strukturāli pēc sava rakstura un ii) lēmums ieguldīt, lai sasniegtu papildu ražošanas jaudu, ir veicinājis Kopienas ražošanas nozares nelabvēlīgo situāciju. Pēdējo argumentu izvirzīja arī viens importētājs, kas apgalvoja, ka Kopienas ražošanas nozares lēmums palielināt ražošanas jaudu par vienu trešdaļu kopā ar jau zināmo pastāvošo Ķīnas importu tirgū radīja lielu spiedienu. |
| --- | --- |

(94)

Saistībā ar to, ka Kopienas ražošanas nozare vairāku gadu garumā cieta zaudējumus attiecīgā ražojuma tirgū, bet, neraugoties uz to, izlēma ieguldīt papildu jaudu 2003. un 2004. gadā, kā rezultātā palielinājās ražošanas apjomi un krājumi, tika pārbaudīts, vai i) zaudējumi ir strukturāli pēc sava rakstura un ii) lēmums ieguldīt, lai sasniegtu papildu ražošanas jaudu, ir veicinājis Kopienas ražošanas nozares nelabvēlīgo situāciju. Pēdējo argumentu izvirzīja arī viens importētājs, kas apgalvoja, ka Kopienas ražošanas nozares lēmums palielināt ražošanas jaudu par vienu trešdaļu kopā ar jau zināmo pastāvošo Ķīnas importu tirgū radīja lielu spiedienu.

| (95) | Ņemot vērā zaudējumu apjomus, dati, kas iegūti no Kopienas ražošanas nozares, norāda, ka, pateicoties tās izmaksu samazināšanas programmai, Kopienas ražošanas nozarei aplūkojamā laikposmā ir izdevies saglabāt stabilu cenu par vienību, neraugoties uz to, ka izejvielu cenas palielinājās. Tomēr Kopienas ražošanas nozare cieš no dažiem attiecīgo izmaksu neizdevīgajiem aspektiem, piemēram, trīs dažādas ražotnes, tuvumā nav akmeņogļu raktuvju un dārgs ražošanas process, pat ja nav iespējams salīdzināt Kopienas ražošanas nozares izmaksu struktūru ar kāda cita DCD ražotāja izmaksu struktūru, jo neviens no Ķīnas ražotājiem eksportētājiem nav ieguvis TER. Neraugoties uz to, fakts, ka Kopienas ražošanas nozare 2001. gadā saņēma nelielu peļņu, kā arī to, ka tā ir rentabla attiecībā uz ražojuma veidu (mikro DCD), ko neeksportē Ķīnas ražotāji, skaidri parāda to, ka parastos konkurences apstākļos Kopienas ražošanas nozare varētu būt daudz labākā līmenī, un tāpēc zaudējumu apmērs nav tikai strukturāls. |
| --- | --- |

(95)

Ņemot vērā zaudējumu apjomus, dati, kas iegūti no Kopienas ražošanas nozares, norāda, ka, pateicoties tās izmaksu samazināšanas programmai, Kopienas ražošanas nozarei aplūkojamā laikposmā ir izdevies saglabāt stabilu cenu par vienību, neraugoties uz to, ka izejvielu cenas palielinājās. Tomēr Kopienas ražošanas nozare cieš no dažiem attiecīgo izmaksu neizdevīgajiem aspektiem, piemēram, trīs dažādas ražotnes, tuvumā nav akmeņogļu raktuvju un dārgs ražošanas process, pat ja nav iespējams salīdzināt Kopienas ražošanas nozares izmaksu struktūru ar kāda cita DCD ražotāja izmaksu struktūru, jo neviens no Ķīnas ražotājiem eksportētājiem nav ieguvis TER. Neraugoties uz to, fakts, ka Kopienas ražošanas nozare 2001. gadā saņēma nelielu peļņu, kā arī to, ka tā ir rentabla attiecībā uz ražojuma veidu (mikro DCD), ko neeksportē Ķīnas ražotāji, skaidri parāda to, ka parastos konkurences apstākļos Kopienas ražošanas nozare varētu būt daudz labākā līmenī, un tāpēc zaudējumu apmērs nav tikai strukturāls.

| (96) | Attiecībā uz Kopienas ražošanas nozares lēmumu palielināt ražošanas jaudu ir jāpiebilst, ka tas notika pēc ODDA slēgšanas, kam pirms aiziešanas no tirgus piederēja nozīmīga Kopienas tirgus daļa. Ja nebūtu importa no Ķīnas, kam izdevās pārņemt lielāko daļu no ODDA zaudētās tirgus daļas par dempinga cenām, Kopienas ražošanas nozare būtu varējusi cerēt uz daudz lielākas tā daļas iegūšanu. No otras puses, uzņēmējs nevar sagaidīt, ka iespēja piegādāt visu palielinājumu attiecīgajā darbības jomā tiks sniegta tieši viņam, nevis ārvalstu avotiem. |
| --- | --- |

(96)

Attiecībā uz Kopienas ražošanas nozares lēmumu palielināt ražošanas jaudu ir jāpiebilst, ka tas notika pēc ODDA slēgšanas, kam pirms aiziešanas no tirgus piederēja nozīmīga Kopienas tirgus daļa. Ja nebūtu importa no Ķīnas, kam izdevās pārņemt lielāko daļu no ODDA zaudētās tirgus daļas par dempinga cenām, Kopienas ražošanas nozare būtu varējusi cerēt uz daudz lielākas tā daļas iegūšanu. No otras puses, uzņēmējs nevar sagaidīt, ka iespēja piegādāt visu palielinājumu attiecīgajā darbības jomā tiks sniegta tieši viņam, nevis ārvalstu avotiem.

| (97) | No iepriekš izklāstītā ir skaidrs, ka pat tad, ja Kopienas ražošanas nozares sarežģīto finansiālo un ekonomisko situāciju nevar uzskatīt par pašradītu, attiecīgā ražojuma rentabilitātes trūkums ir arī daļēji izskaidrojams ar augstajām ražošanas izmaksām un ir ieguldījumu lēmumu rezultāts. |
| --- | --- |

(97)

No iepriekš izklāstītā ir skaidrs, ka pat tad, ja Kopienas ražošanas nozares sarežģīto finansiālo un ekonomisko situāciju nevar uzskatīt par pašradītu, attiecīgā ražojuma rentabilitātes trūkums ir arī daļēji izskaidrojams ar augstajām ražošanas izmaksām un ir ieguldījumu lēmumu rezultāts.

5.4.   Secinājums par cēloņsakarību

| (98) | Tātad ir apstiprināts, ka Ķīnas imports par dempinga cenām, aplūkojamā laikposmā ievērojami palielinot savu tirgus daļu par cenām, kas bija zemākas par Kopienas ražošanas nozares cenām, būtiski veicināja Kopienas ražošanas nozares sarežģīto finansiālo un ekonomisko situāciju. Tas, aplūkojot atsevišķi, radīja būtisku kaitējumu. Tomēr nevar noliegt, ka būtiski zaudējumi radās visā aplūkojamā laikposmā, un to daļēji var attiecināt uz Kopienas ražošanas nozares izmaksu struktūru. |
| --- | --- |

(98)

Tātad ir apstiprināts, ka Ķīnas imports par dempinga cenām, aplūkojamā laikposmā ievērojami palielinot savu tirgus daļu par cenām, kas bija zemākas par Kopienas ražošanas nozares cenām, būtiski veicināja Kopienas ražošanas nozares sarežģīto finansiālo un ekonomisko situāciju. Tas, aplūkojot atsevišķi, radīja būtisku kaitējumu. Tomēr nevar noliegt, ka būtiski zaudējumi radās visā aplūkojamā laikposmā, un to daļēji var attiecināt uz Kopienas ražošanas nozares izmaksu struktūru.

| (99) | Izmeklēšanas rezultātā atklājās, ka citi zināmie faktori, piemēram, Kopienas ražošanas nozares izmaksas, paaugstinātā ražošanas jauda un eksporta rezultāti, pat ja tie ir veicinājuši kaitējumu, nesarauj cēloņsakarību starp kaitējumu, kas radīts Kopienas ražošanas nozarei, un importu par dempinga cenām no ĶTR. |
| --- | --- |

(99)

Izmeklēšanas rezultātā atklājās, ka citi zināmie faktori, piemēram, Kopienas ražošanas nozares izmaksas, paaugstinātā ražošanas jauda un eksporta rezultāti, pat ja tie ir veicinājuši kaitējumu, nesarauj cēloņsakarību starp kaitējumu, kas radīts Kopienas ražošanas nozarei, un importu par dempinga cenām no ĶTR.

| (100) | Tāpēc tiek secināts, ka imports par dempinga cenām no ĶTR ir nodarījis būtisku kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei pamatregulas 3. panta 6. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(100)

Tāpēc tiek secināts, ka imports par dempinga cenām no ĶTR ir nodarījis būtisku kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei pamatregulas 3. panta 6. punkta nozīmē.

6.   KOPIENAS INTERESES

| (101) | Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu tika pārbaudīts, vai pastāv nepārvarami iemesli, lai secinātu, ka piemērot antidempinga pasākumus šajā gadījumā nav Kopienas interesēs. Tika analizēta iespējamā pasākumu ietekme uz visām ieinteresētajām personām, kā arī izvērtētas pasākumu nepiemērošanas sekas. |
| --- | --- |

(101)

Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu tika pārbaudīts, vai pastāv nepārvarami iemesli, lai secinātu, ka piemērot antidempinga pasākumus šajā gadījumā nav Kopienas interesēs. Tika analizēta iespējamā pasākumu ietekme uz visām ieinteresētajām personām, kā arī izvērtētas pasākumu nepiemērošanas sekas.

6.1.   Kopienas ražošanas nozares intereses

| (102) | Kopienas ražošanas nozares nelabvēlīgā situācija izrietēja no tās grūtībām konkurēt ar importu par dempinga cenām, kas apskatāmajā laikposmā krasi palielinājās un izraisīja ievērojamu cenu kritumu Kopienas tirgū, neļaujot Kopienas ražošanas nozarei noteikt cenas tādā līmenī, lai varētu segt savas izmaksas. |
| --- | --- |

(102)

Kopienas ražošanas nozares nelabvēlīgā situācija izrietēja no tās grūtībām konkurēt ar importu par dempinga cenām, kas apskatāmajā laikposmā krasi palielinājās un izraisīja ievērojamu cenu kritumu Kopienas tirgū, neļaujot Kopienas ražošanas nozarei noteikt cenas tādā līmenī, lai varētu segt savas izmaksas.

| (103) | Tiek uzskatīts, ka pasākumu piemērošana dotu iespēju Kopienas ražošanas nozarei palielināt DCD cenu tādā līmenī, kas tai ļautu padarīt savu uzņēmējdarbību rentablu un tādējādi saglabāt savu klātbūtni Kopienas tirgū. |
| --- | --- |

(103)

Tiek uzskatīts, ka pasākumu piemērošana dotu iespēju Kopienas ražošanas nozarei palielināt DCD cenu tādā līmenī, kas tai ļautu padarīt savu uzņēmējdarbību rentablu un tādējādi saglabāt savu klātbūtni Kopienas tirgū.

| (104) | Ja pasākumi netiktu piemēroti, Kopienas ražošanas nozarei, lai paliktu tirgū, būtu jāvienādo savas cenas ar cenām, kādas ir importam par dempinga cenām. Tā rezultātā rastos tālāki finanšu zaudējumi. Tā kā pašreizējais stāvoklis, ko raksturo rentabilitātes trūkums vairāku gadu garumā, nav ilgtspējīgs, pasākumu nepiemērošana galu galā novestu pie šā ražojuma līnijas izzušanas un tam sekojošas darba vietu likvidēšanas. |
| --- | --- |

(104)

Ja pasākumi netiktu piemēroti, Kopienas ražošanas nozarei, lai paliktu tirgū, būtu jāvienādo savas cenas ar cenām, kādas ir importam par dempinga cenām. Tā rezultātā rastos tālāki finanšu zaudējumi. Tā kā pašreizējais stāvoklis, ko raksturo rentabilitātes trūkums vairāku gadu garumā, nav ilgtspējīgs, pasākumu nepiemērošana galu galā novestu pie šā ražojuma līnijas izzušanas un tam sekojošas darba vietu likvidēšanas.

| (105) | Tādējādi jāsecina, ka antidempinga pasākumu piemērošana ir Kopienas ražošanas nozares interesēs. |
| --- | --- |

(105)

Tādējādi jāsecina, ka antidempinga pasākumu piemērošana ir Kopienas ražošanas nozares interesēs.

6.2.   Konkurenci un tirdzniecību kropļojoša ietekme

| (106) | Ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, kā arī daži lietotāji un importētāji apgalvoja, ka antidempinga pasākumu piemērošana izslēgtu Ķīnas importu no Kopienas tirgus un, ja nebūs importa ne no vienas citas valsts, izveidosies Kopienas ražošanas nozares monopols. Ražotāji eksportētāji un viens importētājs vēl norādīja uz risku radīt kritiskas piegādes situāciju Kopienas tirgū, ja pasākumi tiktu piemēroti tādā mērā, lai aizliegtu importu no ĶTR. |
| --- | --- |

(106)

Ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, kā arī daži lietotāji un importētāji apgalvoja, ka antidempinga pasākumu piemērošana izslēgtu Ķīnas importu no Kopienas tirgus un, ja nebūs importa ne no vienas citas valsts, izveidosies Kopienas ražošanas nozares monopols. Ražotāji eksportētāji un viens importētājs vēl norādīja uz risku radīt kritiskas piegādes situāciju Kopienas tirgū, ja pasākumi tiktu piemēroti tādā mērā, lai aizliegtu importu no ĶTR.

| (107) | Taču tiek uzskatīts, ka, ņemot vērā savu stabilo stāvokli tirgū, ko Ķīnas ražotāji eksportētāji ir ieguvuši, pateicoties dempinga praksei un cenām, kas ir ievērojami zemākas par Kopienas ražošanas nozares cenām, pasākumu piemērošana turpmāk aprakstītajā apjomā neaizvirzītu tos prom no Kopienas tirgus, bet vienīgi atjaunotu spēles laukumu, atļaujot Kopienas ražošanas nozarei un Ķīnas ražotājiem eksportētājiem konkurēt pēc vienādiem nosacījumiem. Turklāt konkurence starp Ķīnas eksportētājiem un Kopienas ražošanas nozari Kopienas tirgū saglabāsies, tādējādi nodrošinot nepārtrauktu piegādi no vairākiem avotiem. |
| --- | --- |

(107)

Taču tiek uzskatīts, ka, ņemot vērā savu stabilo stāvokli tirgū, ko Ķīnas ražotāji eksportētāji ir ieguvuši, pateicoties dempinga praksei un cenām, kas ir ievērojami zemākas par Kopienas ražošanas nozares cenām, pasākumu piemērošana turpmāk aprakstītajā apjomā neaizvirzītu tos prom no Kopienas tirgus, bet vienīgi atjaunotu spēles laukumu, atļaujot Kopienas ražošanas nozarei un Ķīnas ražotājiem eksportētājiem konkurēt pēc vienādiem nosacījumiem. Turklāt konkurence starp Ķīnas eksportētājiem un Kopienas ražošanas nozari Kopienas tirgū saglabāsies, tādējādi nodrošinot nepārtrauktu piegādi no vairākiem avotiem.

| (108) | No otras puses, ja antidempinga pasākumi netiktu piemēroti, nevarētu izslēgt, ka Kopienas ražošanas nozare būtu pārtraukusi savu ražošanas darbību šajā konkrētajā darījumdarbībā, novedot pie pretēja scenārija, t.i., Ķīnas importa monopola. Ir jāizvairās no abiem scenārijiem, t.i., kāda no abu piegādes avotu monopola. Patiesi, abi lietotāji, kas sadarbojās, uzsvēra divu piegādes avotu nepieciešamību. |
| --- | --- |

(108)

No otras puses, ja antidempinga pasākumi netiktu piemēroti, nevarētu izslēgt, ka Kopienas ražošanas nozare būtu pārtraukusi savu ražošanas darbību šajā konkrētajā darījumdarbībā, novedot pie pretēja scenārija, t.i., Ķīnas importa monopola. Ir jāizvairās no abiem scenārijiem, t.i., kāda no abu piegādes avotu monopola. Patiesi, abi lietotāji, kas sadarbojās, uzsvēra divu piegādes avotu nepieciešamību.

| (109) | Tādēļ tiek uzskatīts, ka antidempinga pasākumu piemērošana turpmāk aprakstītajā apjomā garantētu divu piegādes avotu saglabāšanu Kopienas tirgū. |
| --- | --- |

(109)

Tādēļ tiek uzskatīts, ka antidempinga pasākumu piemērošana turpmāk aprakstītajā apjomā garantētu divu piegādes avotu saglabāšanu Kopienas tirgū.

6.3.   Lietotāju intereses

| (110) | Izmeklēšanā sadarbojās divi rūpnieciskie lietotāji, viens, kas darbojas farmācijas jomā, un otrs, kas nodarbojas ar ādu miecēšanu. Abi lietotāji attiecīgo ražojumu iegādājās tieši no ĶTR un arī no Kopienas ražošanas nozares. Trešais lietotājs, kas ražo speciālas ķimikālijas papīram, reaģēja uz izmeklēšanas galīgo konstatējumu atklāšanu, sniedzot komentārus par sagaidāmajiem rezultātiem no antidempinga pasākumu piemērošanas. |
| --- | --- |

(110)

Izmeklēšanā sadarbojās divi rūpnieciskie lietotāji, viens, kas darbojas farmācijas jomā, un otrs, kas nodarbojas ar ādu miecēšanu. Abi lietotāji attiecīgo ražojumu iegādājās tieši no ĶTR un arī no Kopienas ražošanas nozares. Trešais lietotājs, kas ražo speciālas ķimikālijas papīram, reaģēja uz izmeklēšanas galīgo konstatējumu atklāšanu, sniedzot komentārus par sagaidāmajiem rezultātiem no antidempinga pasākumu piemērošanas.

| (111) | Lietotājs farmācijas jomā, kur DCD ir nozīmīgs izejmateriāls metformīna, diabēta zāļu, ražošanā, apgalvoja, ka jebkādam cenu pieaugumam, kas izriet no antidempinga pasākumu piemērošanas, būtu negatīva ietekme uz tā konkurētspēju salīdzinājumā ar ražotājiem ārpus Kopienas, galvenokārt Indijā. Ņemot vērā to, ka DCD veido salīdzinoši nozīmīgu daļu no tā izmaksām, šis lietotājs uzskata, ka pat neliels DCD cenas pieaugums varētu ietekmēt metformīna pārdošanas cenas un rezultātā negatīvi ietekmētu viņa tirgus daļas un konkurētspēju. Taču Komisijai pieejamā informācija par iepriekš minētā lietotāja izmaksām un rentabilitāti norāda, ka nodokli piedāvātajā līmenī varētu vismaz daļēji segt. |
| --- | --- |

(111)

Lietotājs farmācijas jomā, kur DCD ir nozīmīgs izejmateriāls metformīna, diabēta zāļu, ražošanā, apgalvoja, ka jebkādam cenu pieaugumam, kas izriet no antidempinga pasākumu piemērošanas, būtu negatīva ietekme uz tā konkurētspēju salīdzinājumā ar ražotājiem ārpus Kopienas, galvenokārt Indijā. Ņemot vērā to, ka DCD veido salīdzinoši nozīmīgu daļu no tā izmaksām, šis lietotājs uzskata, ka pat neliels DCD cenas pieaugums varētu ietekmēt metformīna pārdošanas cenas un rezultātā negatīvi ietekmētu viņa tirgus daļas un konkurētspēju. Taču Komisijai pieejamā informācija par iepriekš minētā lietotāja izmaksām un rentabilitāti norāda, ka nodokli piedāvātajā līmenī varētu vismaz daļēji segt.

| (112) | Savos komentāros par to, ka atklāti izmeklēšanas galīgie konstatējumi, minētais lietotājs apgalvoja, ka viņš nebūtu spējīgs segt izejmateriālu izmaksu pieaugumu, kas rastos no antidempinga maksājuma piemērošanas piedāvātajā līmenī. Viņš minēja, ka, lai saglabātu savu konkurētspēju un paliktu tirgū, ir nepārtraukti jāsamazina ražošanas izmaksas. Šajā sakarā viņam iepriekš jau ir bijusi jāveic pārstrukturizācija. Turklāt viņš ir apspriedis cenu samazināšanu ar galveno piegādātāju, Kopienas ražošanas nozari. Tas pats lietotājs secina, ka antidempinga maksājuma uzlikšana piedāvātajā apmērā rada konkrētu risku, ka viņam būs jāslēdz divas ražotnes Francijā, kas abas specializējušās metformīna ražošanā. Pēc neapstiprinātas informācijas, tā rezultātā 270 cilvēku zaudētu darbu. |
| --- | --- |

(112)

Savos komentāros par to, ka atklāti izmeklēšanas galīgie konstatējumi, minētais lietotājs apgalvoja, ka viņš nebūtu spējīgs segt izejmateriālu izmaksu pieaugumu, kas rastos no antidempinga maksājuma piemērošanas piedāvātajā līmenī. Viņš minēja, ka, lai saglabātu savu konkurētspēju un paliktu tirgū, ir nepārtraukti jāsamazina ražošanas izmaksas. Šajā sakarā viņam iepriekš jau ir bijusi jāveic pārstrukturizācija. Turklāt viņš ir apspriedis cenu samazināšanu ar galveno piegādātāju, Kopienas ražošanas nozari. Tas pats lietotājs secina, ka antidempinga maksājuma uzlikšana piedāvātajā apmērā rada konkrētu risku, ka viņam būs jāslēdz divas ražotnes Francijā, kas abas specializējušās metformīna ražošanā. Pēc neapstiprinātas informācijas, tā rezultātā 270 cilvēku zaudētu darbu.

| (113) | Taču Komisija turpina apgalvot, ka pat tad, ja nevar apstrīdēt, ka maksājumu uzlikšana minēto lietotāju iespaidotu negatīvi, pazeminot peļņu salīdzinājumā ar pārdošanas apjomiem Kopienas tirgū, ir jāuzsver, ka ievērojama daļa no šā ražotāja saražotā metformīna tiek pēc tam eksportēta, līdz ar to tā ir vispār atbrīvota no jebkādiem maksājumiem. Tādējādi maksājuma uzlikšana ietekmētu tikai daļu no metformīna darījumdarbības. Ņemot vērā peļņas apjomu, ko šis lietotājs atklājis savā atbildē uz anketas jautājumu, turklāt ir skaidrs, ka maksājumu varētu vismaz daļēji nomaksāt un tam nebūtu jānoved pie ievērojama cenas paaugstinājuma metformīnam, ko pārdod Kopienas tirgū. Līdz ar to jebkāds risks par darba vietu likvidēšanu šķiet ļoti mazs. Ir arī jānorāda, ka maksājumu nepiemērošana varētu novest pie situācijas, ka šā lietotāja galvenais piegādātājs beigtu savu darbību, atstājot šim lietotājam tikai vienu piegādes avotu. |
| --- | --- |

(113)

Taču Komisija turpina apgalvot, ka pat tad, ja nevar apstrīdēt, ka maksājumu uzlikšana minēto lietotāju iespaidotu negatīvi, pazeminot peļņu salīdzinājumā ar pārdošanas apjomiem Kopienas tirgū, ir jāuzsver, ka ievērojama daļa no šā ražotāja saražotā metformīna tiek pēc tam eksportēta, līdz ar to tā ir vispār atbrīvota no jebkādiem maksājumiem. Tādējādi maksājuma uzlikšana ietekmētu tikai daļu no metformīna darījumdarbības. Ņemot vērā peļņas apjomu, ko šis lietotājs atklājis savā atbildē uz anketas jautājumu, turklāt ir skaidrs, ka maksājumu varētu vismaz daļēji nomaksāt un tam nebūtu jānoved pie ievērojama cenas paaugstinājuma metformīnam, ko pārdod Kopienas tirgū. Līdz ar to jebkāds risks par darba vietu likvidēšanu šķiet ļoti mazs. Ir arī jānorāda, ka maksājumu nepiemērošana varētu novest pie situācijas, ka šā lietotāja galvenais piegādātājs beigtu savu darbību, atstājot šim lietotājam tikai vienu piegādes avotu.

| (114) | Lietotājs no papīra ķimikāliju nozares arī apgalvoja, ka antidempinga maksājums piedāvātajā apjomā samazinātu viņa spēju saglabāt konkurētspēju Kopienas tirgū, jo viņa konkurentiem ārpus Kopienas paliks iespēja piekļūt DCD, nemaksājot nekādus antidempinga maksājumus. Taču, tā kā šis lietotājs nesniedza atbildes uz anketas jautājumiem un tālāk nepamatoja savu apgalvojumu, nav iespējams novērtēt vai aprēķināt maksājuma radīto ietekmi uz viņa darījumdarbību. |
| --- | --- |

(114)

Lietotājs no papīra ķimikāliju nozares arī apgalvoja, ka antidempinga maksājums piedāvātajā apjomā samazinātu viņa spēju saglabāt konkurētspēju Kopienas tirgū, jo viņa konkurentiem ārpus Kopienas paliks iespēja piekļūt DCD, nemaksājot nekādus antidempinga maksājumus. Taču, tā kā šis lietotājs nesniedza atbildes uz anketas jautājumiem un tālāk nepamatoja savu apgalvojumu, nav iespējams novērtēt vai aprēķināt maksājuma radīto ietekmi uz viņa darījumdarbību.

| (115) | Taču jāatgādina, kā aprakstīts iepriekš, abi lietotāji, kuri sadarbojās, uzsvēra, ka ir svarīgi saglabāt divus piegādes avotus. Tāpēc tiek uzskatīts, ka antidempinga pasākumu piemērošana turpmāk izskaidrotajā apjomā nodrošinātu to, ka galīgajiem lietotājiem ilglaicīgi pastāvēs alternatīvi piegādes avoti. No otras puses, pasākumu nepiemērošana radītu risku, ka viens piegādes avots tiek izslēgts. |
| --- | --- |

(115)

Taču jāatgādina, kā aprakstīts iepriekš, abi lietotāji, kuri sadarbojās, uzsvēra, ka ir svarīgi saglabāt divus piegādes avotus. Tāpēc tiek uzskatīts, ka antidempinga pasākumu piemērošana turpmāk izskaidrotajā apjomā nodrošinātu to, ka galīgajiem lietotājiem ilglaicīgi pastāvēs alternatīvi piegādes avoti. No otras puses, pasākumu nepiemērošana radītu risku, ka viens piegādes avots tiek izslēgts.

6.4.   Nesaistīto importētāju intereses

| (116) | Izmeklēšanā sadarbojās četri importētāji, tostarp arī viens tāds, kas lieto attiecīgo ražojumu. Lielākais no tiem, kura importa apjoms veidoja apmēram 30 % no kopējā DCD apjoma, kas importēts no ĶTR izmeklēšanas periodā, uzsvēra, ka antidempinga nodokļu uzlikšanai būtu neizbēgama negatīva ietekme uz viņa darbību, novedot, iespējams, pie viņa atteikšanās no DCD darījumdarbības, jo, ja DCD netiek ražots citās trešās valstīs, viņam nav alternatīva piegādes avota. Tas varētu novest pie dažām organizatoriska rakstura izmaiņām uzņēmumā. |
| --- | --- |

(116)

Izmeklēšanā sadarbojās četri importētāji, tostarp arī viens tāds, kas lieto attiecīgo ražojumu. Lielākais no tiem, kura importa apjoms veidoja apmēram 30 % no kopējā DCD apjoma, kas importēts no ĶTR izmeklēšanas periodā, uzsvēra, ka antidempinga nodokļu uzlikšanai būtu neizbēgama negatīva ietekme uz viņa darbību, novedot, iespējams, pie viņa atteikšanās no DCD darījumdarbības, jo, ja DCD netiek ražots citās trešās valstīs, viņam nav alternatīva piegādes avota. Tas varētu novest pie dažām organizatoriska rakstura izmaiņām uzņēmumā.

| (117) | Nevar izslēgt to, ka antidempinga pasākumu piemērošana varētu negatīvi ietekmēt dažus importētājus. Taču, tā kā antidempinga pasākumi ne tikai atjaunotu konkurenci Kopienas tirgū un, bez tam, tā kā galīgie lietotāji ir uzsvēruši nepieciešamību pēc diviem piegādes avotiem, tiek uzskatīts, ka antidempinga pasākumiem piedāvātajā apjomā nevajadzētu atturēt importētājus no attiecīgā ražojuma pārdošanas Kopienā. |
| --- | --- |

(117)

Nevar izslēgt to, ka antidempinga pasākumu piemērošana varētu negatīvi ietekmēt dažus importētājus. Taču, tā kā antidempinga pasākumi ne tikai atjaunotu konkurenci Kopienas tirgū un, bez tam, tā kā galīgie lietotāji ir uzsvēruši nepieciešamību pēc diviem piegādes avotiem, tiek uzskatīts, ka antidempinga pasākumiem piedāvātajā apjomā nevajadzētu atturēt importētājus no attiecīgā ražojuma pārdošanas Kopienā.

| (118) | Turklāt, tā kā importētāji apgādā vairākas dažādas tiešo lietotāju nozares, kuru ražojumos DCD veido dažādu daļu no galaprodukta izmaksām, tiek uzskatīts, ka jebkādu cenu pieaugumu, kas izriet no antidempinga pasākumu piemērošanas, vismaz daļēji varētu novirzīt lietotājiem. Saistībā ar to būtu arī jāpiebilst, ka saskaņā ar pieejamo informāciju importētāji neapgādā lielāko tiešā lietojuma nozari, t.i., farmaceitisko rūpniecību, kur, pēc neapstiprinātām ziņām, jebkādu papildu izmaksu pieaugumu būtu grūti novirzīt tiešajiem lietotājiem sakarā ar konkurenci ar trešām valstīm. |
| --- | --- |

(118)

Turklāt, tā kā importētāji apgādā vairākas dažādas tiešo lietotāju nozares, kuru ražojumos DCD veido dažādu daļu no galaprodukta izmaksām, tiek uzskatīts, ka jebkādu cenu pieaugumu, kas izriet no antidempinga pasākumu piemērošanas, vismaz daļēji varētu novirzīt lietotājiem. Saistībā ar to būtu arī jāpiebilst, ka saskaņā ar pieejamo informāciju importētāji neapgādā lielāko tiešā lietojuma nozari, t.i., farmaceitisko rūpniecību, kur, pēc neapstiprinātām ziņām, jebkādu papildu izmaksu pieaugumu būtu grūti novirzīt tiešajiem lietotājiem sakarā ar konkurenci ar trešām valstīm.

| (119) | Viens importētājs, kurš piegādā DCD tekstila, papīra, ūdens apstrādes un mēslojumu ražošanas nozarēm, apgalvoja, ka šīm ražošanas nozarēm nav nepieciešams augstākās kvalitātes DCD, kādu ražo Kopienas ražošanas nozare. Viņš apgalvoja arī, ka minētajām ražošanas nozarēm būtu grūti novirzīt jebkādas papildu izmaksas savas produkcijas galīgajiem patērētājiem. |
| --- | --- |

(119)

Viens importētājs, kurš piegādā DCD tekstila, papīra, ūdens apstrādes un mēslojumu ražošanas nozarēm, apgalvoja, ka šīm ražošanas nozarēm nav nepieciešams augstākās kvalitātes DCD, kādu ražo Kopienas ražošanas nozare. Viņš apgalvoja arī, ka minētajām ražošanas nozarēm būtu grūti novirzīt jebkādas papildu izmaksas savas produkcijas galīgajiem patērētājiem.

| (120) | Netiek apstrīdēts, ka Kopienas ražošanas nozares ražotais DCD var būt augstākas kvalitātes salīdzinājumā ar Ķīnas ražotāju eksportētāju ražoto DCD. Taču izmeklēšana ir pierādījusi, ka attiecīgajam ražojumam un līdzīgajam ražojumam galvenokārt ir viens un tas pats sastāvs un ka tiem ir tās pašas ķīmiskās, fiziskās un tehniskās īpašības un tas pats pielietojums. Kas attiecas uz apgalvojumu, ka minētās ražošanas nozares nevarētu novirzīt izejmateriālu cenu pieaugumu saviem klientiem, ir jāuzsver, ka, tā kā šie tiešie lietotāji nesadarbojās, tad šo apgalvojumu nevar novērtēt, un līdz ar to tas atstājams bez ievērības. |
| --- | --- |

(120)

Netiek apstrīdēts, ka Kopienas ražošanas nozares ražotais DCD var būt augstākas kvalitātes salīdzinājumā ar Ķīnas ražotāju eksportētāju ražoto DCD. Taču izmeklēšana ir pierādījusi, ka attiecīgajam ražojumam un līdzīgajam ražojumam galvenokārt ir viens un tas pats sastāvs un ka tiem ir tās pašas ķīmiskās, fiziskās un tehniskās īpašības un tas pats pielietojums. Kas attiecas uz apgalvojumu, ka minētās ražošanas nozares nevarētu novirzīt izejmateriālu cenu pieaugumu saviem klientiem, ir jāuzsver, ka, tā kā šie tiešie lietotāji nesadarbojās, tad šo apgalvojumu nevar novērtēt, un līdz ar to tas atstājams bez ievērības.

| (121) | Jāpiezīmē arī tas, ka peļņas robežas dažādiem importētājiem, kuri sadarbojās, ir dažādas. Saskaņā ar importētāju sniegto informāciju vismaz daļu no jebkāda cenu pieauguma, kas rastos no antidempinga nodokļu piemērošanas, būtu iespējams segt. |
| --- | --- |

(121)

Jāpiezīmē arī tas, ka peļņas robežas dažādiem importētājiem, kuri sadarbojās, ir dažādas. Saskaņā ar importētāju sniegto informāciju vismaz daļu no jebkāda cenu pieauguma, kas rastos no antidempinga nodokļu piemērošanas, būtu iespējams segt.

| (122) | Tādējādi tiek uzskatīts, ka antidempinga pasākumu piemērošana importētājus būtiski negatīvi neietekmētu. |
| --- | --- |

(122)

Tādējādi tiek uzskatīts, ka antidempinga pasākumu piemērošana importētājus būtiski negatīvi neietekmētu.

6.5.   Secinājums par Kopienas interesēm

| (123) | No antidempinga pasākumu piemērošanas var sagaidīt to, ka tie dos iespēju Kopienas ražošanas nozarei atgūt rentabilitāti DCD darījumdarbībā, tādējādi ļaujot tai palikt tirgū. Ņemot vērā, ka Kopienas ražošanas nozares finanšu situācija pastāvīgi pasliktinās, kā rezultātā visa darījumdarbības līnija ir kļuvusi nerentabla, pastāv liels risks, ka gadījumā, ja pasākumus nepiemēros, Kopienas ražošanas nozarei būtu jāapsver DCD ražošanas pārtraukšana, kā rezultātā neizbēgami tiktu likvidētas darba vietas. Tas radītu Ķīnas ražotāju eksportētāju monopolu, kas varētu būt zaudējumus radošs DCD tiešajiem lietotājiem, kuri ir uzsvēruši, ka svarīgi ir Kopienā saglabāt piegādes avotu. |
| --- | --- |

(123)

No antidempinga pasākumu piemērošanas var sagaidīt to, ka tie dos iespēju Kopienas ražošanas nozarei atgūt rentabilitāti DCD darījumdarbībā, tādējādi ļaujot tai palikt tirgū. Ņemot vērā, ka Kopienas ražošanas nozares finanšu situācija pastāvīgi pasliktinās, kā rezultātā visa darījumdarbības līnija ir kļuvusi nerentabla, pastāv liels risks, ka gadījumā, ja pasākumus nepiemēros, Kopienas ražošanas nozarei būtu jāapsver DCD ražošanas pārtraukšana, kā rezultātā neizbēgami tiktu likvidētas darba vietas. Tas radītu Ķīnas ražotāju eksportētāju monopolu, kas varētu būt zaudējumus radošs DCD tiešajiem lietotājiem, kuri ir uzsvēruši, ka svarīgi ir Kopienā saglabāt piegādes avotu.

| (124) | Ņemot vērā ievērojamo cenu samazinājumu, ko radīja imports par dempinga cenām, tiek uzskatīts, ka antidempinga pasākumu piemērošana tikai atjaunos spēles laukumu, saglabājot lietotājiem divus piegādes avotus. |
| --- | --- |

(124)

Ņemot vērā ievērojamo cenu samazinājumu, ko radīja imports par dempinga cenām, tiek uzskatīts, ka antidempinga pasākumu piemērošana tikai atjaunos spēles laukumu, saglabājot lietotājiem divus piegādes avotus.

| (125) | Tāpēc tiek secināts, ka, balstoties uz Kopienas interesēm, antidempinga pasākumu nepiemērošanai nav nepārvaramu iemeslu. |
| --- | --- |

(125)

Tāpēc tiek secināts, ka, balstoties uz Kopienas interesēm, antidempinga pasākumu nepiemērošanai nav nepārvaramu iemeslu.

7.   GALĪGIE ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

7.1.   Kaitējuma novēršanas līmenis

| (126) | Ņemot vērā iepriekš minētos konstatējumus un lai adekvāti atspoguļotu DCD tirgus situāciju, tiek uzskatīts par atbilstīgu pieņemt antidempinga pasākumus. |
| --- | --- |

(126)

Ņemot vērā iepriekš minētos konstatējumus un lai adekvāti atspoguļotu DCD tirgus situāciju, tiek uzskatīts par atbilstīgu pieņemt antidempinga pasākumus.

| (127) | Pasākumiem vajadzētu būt piemērotiem pietiekamā apjomā, lai atjaunotu godīgu konkurenci starp Kopienas ražošanas nozari un ĶTR ražotājiem eksportētājiem. |
| --- | --- |

(127)

Pasākumiem vajadzētu būt piemērotiem pietiekamā apjomā, lai atjaunotu godīgu konkurenci starp Kopienas ražošanas nozari un ĶTR ražotājiem eksportētājiem.

| (128) | Ir apsvērts, ka šīs konkrētās lietas apstākļos ir vajadzīga īpaša pieeja, lai noteiktu līmeni, kādā jāsamazina kaitējums. Šajā sakarā ir trīs nozīmīgi aspekti, kuri jāņem vērā:






  i) | Ņemot vērā secinājumu par cēloņsakarību, ar pasākumiem nav jākompensē faktori, kas nevar būt saistīti ar importu par dempinga cenām. Tomēr ir neiespējami precīzi noteikt šo aspektu nozīmi. |
| --- | --- | --- |

(128)

Ir apsvērts, ka šīs konkrētās lietas apstākļos ir vajadzīga īpaša pieeja, lai noteiktu līmeni, kādā jāsamazina kaitējums. Šajā sakarā ir trīs nozīmīgi aspekti, kuri jāņem vērā:

i)

Ņemot vērā secinājumu par cēloņsakarību, ar pasākumiem nav jākompensē faktori, kas nevar būt saistīti ar importu par dempinga cenām. Tomēr ir neiespējami precīzi noteikt šo aspektu nozīmi.

| ii) | Dempinga peļņa netika aprēķināta tā kā parasti: tā kā ĶTR ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, nevarēja piešķirt TER/AR un tā kā nebija analogas valsts, normālo vērtību vajadzēja sastādīt, balstoties uz Kopienas ražošanas nozares ražošanas izmaksām. |
| --- | --- |

ii)

Dempinga peļņa netika aprēķināta tā kā parasti: tā kā ĶTR ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, nevarēja piešķirt TER/AR un tā kā nebija analogas valsts, normālo vērtību vajadzēja sastādīt, balstoties uz Kopienas ražošanas nozares ražošanas izmaksām.

| iii) | Pasaulē ir tikai divi DCD piegādes avoti: Kopienas ražošanas nozare, kas atrodas Vācijā, un daži ĶTR ražotāji eksportētāji. Tas prasa piesardzīgu pieeju, lai neradītu monopolstāvokli un/vai kritisku situāciju ar piegādi Kopienas tirgū. |
| --- | --- |

iii)

Pasaulē ir tikai divi DCD piegādes avoti: Kopienas ražošanas nozare, kas atrodas Vācijā, un daži ĶTR ražotāji eksportētāji. Tas prasa piesardzīgu pieeju, lai neradītu monopolstāvokli un/vai kritisku situāciju ar piegādi Kopienas tirgū.

| (129) | Jāpiebilst arī, ka no 2007. gada 1. jūlija PVN atmaksas likme, ko piemēro ĶTR izcelsmes DCD eksportam, ĶTR tika samazināta no 13 % līdz 5 %. Tas, visticamāk, novedīs pie Ķīnas DCD eksporta cenu pieauguma, jo DCD ražošanas izmaksas eksportam būs augstākas. |
| --- | --- |

(129)

Jāpiebilst arī, ka no 2007. gada 1. jūlija PVN atmaksas likme, ko piemēro ĶTR izcelsmes DCD eksportam, ĶTR tika samazināta no 13 % līdz 5 %. Tas, visticamāk, novedīs pie Ķīnas DCD eksporta cenu pieauguma, jo DCD ražošanas izmaksas eksportam būs augstākas.

| (130) | Šajos apstākļos, lai noteiktu kaitējuma samazināšanas līmeni importam par dempinga cenām, bija jāizmanto lietderīgāka metode. Uzskatīja par piemērotu pievērst uzmanību kaitīgajai ietekmei, kas tieši izriet no cenu samazināšanas, kuru veic Ķīnas ražotāji eksportētāji, un kaitējuma samazināšanas līmeni balstīt uz apjomu, kas pietiekams, lai novērstu faktisko cenu samazinājumu, un, ņemot vērā zaudējumus, kuri radušies Kopienas ražošanas nozarei, pievienot peļņas elementu (no 0 līdz 5 %), kas atbilst peļņas robežai, kuru Kopienas ražošanas nozare attiecīgajam ražojumam sasniedza 2001. gadā. Šī pieeja dos iespēju Kopienas ražošanas nozarei noteikt augstākas cenas un tādējādi uzlabot savu finansiālo un ekonomisko situāciju, ciktāl to acīm redzami ir skāris imports par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(130)

Šajos apstākļos, lai noteiktu kaitējuma samazināšanas līmeni importam par dempinga cenām, bija jāizmanto lietderīgāka metode. Uzskatīja par piemērotu pievērst uzmanību kaitīgajai ietekmei, kas tieši izriet no cenu samazināšanas, kuru veic Ķīnas ražotāji eksportētāji, un kaitējuma samazināšanas līmeni balstīt uz apjomu, kas pietiekams, lai novērstu faktisko cenu samazinājumu, un, ņemot vērā zaudējumus, kuri radušies Kopienas ražošanas nozarei, pievienot peļņas elementu (no 0 līdz 5 %), kas atbilst peļņas robežai, kuru Kopienas ražošanas nozare attiecīgajam ražojumam sasniedza 2001. gadā. Šī pieeja dos iespēju Kopienas ražošanas nozarei noteikt augstākas cenas un tādējādi uzlabot savu finansiālo un ekonomisko situāciju, ciktāl to acīm redzami ir skāris imports par dempinga cenām.

| (131) | Pēc izmeklēšanā gūto galīgo konstatējumu izpaušanas Kopienas ražošanas nozare apgalvoja, ka ierosinātais maksājuma līmenis nenodrošinās tās dzīvotspēju, jo tas nedos iespēju palielināt cenas līdz tādam līmenim, kas segtu visas ražošanas izmaksas. Tā vietā ierosināja metodi, ar kuru paredzētu līmeni, kur visa DCD ķēde darbojas bez zaudējumiem. Tomēr šo metodi nācās noraidīt, jo tās pamatā bija galvenokārt nepārbaudīti dati un tā attiektos arī uz ražojumiem, kas nav attiecīgais ražojums. |
| --- | --- |

(131)

Pēc izmeklēšanā gūto galīgo konstatējumu izpaušanas Kopienas ražošanas nozare apgalvoja, ka ierosinātais maksājuma līmenis nenodrošinās tās dzīvotspēju, jo tas nedos iespēju palielināt cenas līdz tādam līmenim, kas segtu visas ražošanas izmaksas. Tā vietā ierosināja metodi, ar kuru paredzētu līmeni, kur visa DCD ķēde darbojas bez zaudējumiem. Tomēr šo metodi nācās noraidīt, jo tās pamatā bija galvenokārt nepārbaudīti dati un tā attiektos arī uz ražojumiem, kas nav attiecīgais ražojums.

| (132) | Tāpēc apgalvo, ka ar maksājumu, kura pamatā ir cenu samazinājums un peļņa, likvidēs kaitējumu, ko tieši ir radījis imports par dempinga cenām, pat ja tas pilnīgi nenovērš visus Kopienas ražošanas nozares finansiālos un ekonomiskos sarežģījumus. Visu ražošanas izmaksu segšana būtu pārmērīga kompensācija, ņemot vērā faktorus, kas nav imports par dempinga cenām. Jāņem arī vērā tas, ka Kopienas ražošanas nozare gūst labumu no īpašas vietas tirgū, ko raksturo atrašanās tuvu klientiem. |
| --- | --- |

(132)

Tāpēc apgalvo, ka ar maksājumu, kura pamatā ir cenu samazinājums un peļņa, likvidēs kaitējumu, ko tieši ir radījis imports par dempinga cenām, pat ja tas pilnīgi nenovērš visus Kopienas ražošanas nozares finansiālos un ekonomiskos sarežģījumus. Visu ražošanas izmaksu segšana būtu pārmērīga kompensācija, ņemot vērā faktorus, kas nav imports par dempinga cenām. Jāņem arī vērā tas, ka Kopienas ražošanas nozare gūst labumu no īpašas vietas tirgū, ko raksturo atrašanās tuvu klientiem.

| (133) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, nepieciešamo cenu pieaugumu noteica, izmantojot svērto vidējo importa cenu, kas noteikta, aprēķinot cenu samazinājumu un pievienojot papildu peļņas daļu. Rezultātu izteica kā procentuālo daļu no kopējās CIF importa vērtības. |
| --- | --- |

(133)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, nepieciešamo cenu pieaugumu noteica, izmantojot svērto vidējo importa cenu, kas noteikta, aprēķinot cenu samazinājumu un pievienojot papildu peļņas daļu. Rezultātu izteica kā procentuālo daļu no kopējās CIF importa vērtības.

| (134) | Ņemot vērā īpašos apstākļus, kas aprakstīti iepriekš, Komisija stingri uzraudzīs tirgu. Ja pasākums izrādīsies neatbilstīgs vai pārmaiņus tā rezultātā samazināsies Kopienas tirgus un/vai veidosies kādas tā daļas monopols, Komisija nekavējoties risinās šo problēmu, sākot ex officio pārskatīšanu, pamatojoties uz pamatregulas 11. panta 3. punktu un/vai piemērojot tās 14. panta 4. punktu. |
| --- | --- |

(134)

Ņemot vērā īpašos apstākļus, kas aprakstīti iepriekš, Komisija stingri uzraudzīs tirgu. Ja pasākums izrādīsies neatbilstīgs vai pārmaiņus tā rezultātā samazināsies Kopienas tirgus un/vai veidosies kādas tā daļas monopols, Komisija nekavējoties risinās šo problēmu, sākot ex officio pārskatīšanu, pamatojoties uz pamatregulas 11. panta 3. punktu un/vai piemērojot tās 14. panta 4. punktu.

7.2.   Galīgie pasākumi

| (135) | Ņemot vērā visu iepriekš minēto, uzskatāms, ka saskaņā ar pamatregulas 9. pantu būtu jāievieš galīgie antidempinga pasākumi attiecīgā ražojuma ĶTR izcelsmes importam. |
| --- | --- |

(135)

Ņemot vērā visu iepriekš minēto, uzskatāms, ka saskaņā ar pamatregulas 9. pantu būtu jāievieš galīgie antidempinga pasākumi attiecīgā ražojuma ĶTR izcelsmes importam.

| (136) | Tā kā kaitējuma novēršanas pakāpe ir zemāka par noteikto dempinga starpību, galīgie pasākumi būtu jābalsta uz kaitējuma novēršanas pakāpi. |
| --- | --- |

(136)

Tā kā kaitējuma novēršanas pakāpe ir zemāka par noteikto dempinga starpību, galīgie pasākumi būtu jābalsta uz kaitējuma novēršanas pakāpi.

| (137) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, maksājuma likme, kas izteikta procentos no CIF cenas uz Kopienas robežas, pirms muitas nodokļa, ir šāda,







  Valsts | Uzņēmums | Nodokļa likme (%) |
| --- | --- | --- | --- |
| ĶTR | Visi uzņēmumi | 49,1 % |

(137)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, maksājuma likme, kas izteikta procentos no CIF cenas uz Kopienas robežas, pirms muitas nodokļa, ir šāda,

Valsts

Uzņēmums

Nodokļa likme (%)

ĶTR

Visi uzņēmumi

49,1 %

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Ar šo piemēro galīgo antidempinga maksājumu par tāda 1-ciano-guanidīna (diciandiamīda) importu, kura KN kods ir 2926 20 00 un kura izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā.

2.   Antidempinga galīgā maksājuma likme, kas piemērojama Kopienas brīvas robežpiegādes neto cenai pirms muitas nodokļa samaksas, par iepriekš aprakstīto ražojumu ir 49,1 %.

3.   Ja nav noteikts citādi, tad piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2007. gada 13. novembrī

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

F. TEIXEIRA DOS SANTOS

---

(1)  OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2117/2005 (OV L 340, 23.12.2005., 17. lpp.).

1

(2)  OV C 193, 17.8.2006., 3. lpp.

2

---

| 15.11.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 296/18 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 296/18

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1332/2007

(2007. gada 14. novembris),

ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1994. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 3223/94 par sīki izstrādātiem augļu un dārzeņu ievešanas režīma izpildes noteikumiem (1), un jo īpaši tās 4. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem.

| (2) | Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā, |
| --- | --- |

(2)

Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta ievešanas vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 3223/94 4. pantā, ir tādas, kā norādīts tabulā, kas pievienota pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2007. gada 15. novembrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2007. gada 14. novembrī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 337, 24.12.1994., 66. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 756/2007 (OV L 172, 30.6.2007., 41. lpp.).

1

---

PIELIKUMS

Komisijas 2007. gada 14. novembra Regulai, ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | MA | 61,6 |
| MK | 18,4 |
| TR | 83,1 |
| ZZ | 54,4 |
| 0707 00 05 | JO | 196,3 |
| MA | 68,0 |
| TR | 104,1 |
| ZZ | 122,8 |
| 0709 90 70 | MA | 63,6 |
| TR | 89,2 |
| ZZ | 76,4 |
| 0805 20 10 | MA | 80,6 |
| ZZ | 80,6 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | HR | 23,0 |
| IL | 68,7 |
| TR | 82,9 |
| UY | 98,5 |
| ZZ | 68,3 |
| 0805 50 10 | AR | 73,8 |
| TR | 99,1 |
| ZA | 60,0 |
| ZZ | 77,6 |
| 0806 10 10 | BR | 235,4 |
| TR | 136,5 |
| US | 267,2 |
| ZZ | 213,0 |
| 0808 10 80 | AR | 83,4 |
| CA | 95,9 |
| CL | 33,5 |
| MK | 31,5 |
| US | 101,8 |
| ZA | 87,4 |
| ZZ | 72,3 |
| 0808 20 50 | AR | 49,3 |
| CN | 74,2 |
| TR | 129,4 |
| ZZ | 84,3 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

MA

61,6

MK

18,4

TR

83,1

ZZ

54,4

0707 00 05

JO

196,3

MA

68,0

TR

104,1

ZZ

122,8

0709 90 70

MA

63,6

TR

89,2

ZZ

76,4

0805 20 10

MA

80,6

ZZ

80,6

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

HR

23,0

IL

68,7

TR

82,9

UY

98,5

ZZ

68,3

0805 50 10

AR

73,8

TR

99,1

ZA

60,0

ZZ

77,6

0806 10 10

BR

235,4

TR

136,5

US

267,2

ZZ

213,0

0808 10 80

AR

83,4

CA

95,9

CL

33,5

MK

31,5

US

101,8

ZA

87,4

ZZ

72,3

0808 20 50

AR

49,3

CN

74,2

TR

129,4

ZZ

84,3

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 15.11.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 296/20 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 296/20

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1333/2007

(2007. gada 13. novembris),

ar ko nosaka aizliegumu kuģiem, kuri peld ar Vācijas karogu, zvejot mencas ICES IV zonā un II a zonas EK ūdeņos

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2002. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku (1), un jo īpaši tās 26. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes 1993. gada 12. oktobra Regulu (EEK) Nr. 2847/93, ar kuru izveido kontroles sistēmu, kas piemērojama kopējai zivsaimniecības politikai (2), un jo īpaši tās 21. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Padomes 2006. gada 21. decembra Regulā (EK) Nr. 41/2007, ar ko 2007. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus, kuri piemērojami Kopienas ūdeņos un – attiecībā uz Kopienas kuģiem – ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas ierobežojumi (3), ir noteiktas kvotas 2007. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padomes 2006. gada 21. decembra Regulā (EK) Nr. 41/2007, ar ko 2007. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus, kuri piemērojami Kopienas ūdeņos un – attiecībā uz Kopienas kuģiem – ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas ierobežojumi (3), ir noteiktas kvotas 2007. gadam.

| (2) | Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju kuģi, kas peld ar šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karogu vai ir reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2007. gadam iedalīto kvotu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju kuģi, kas peld ar šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karogu vai ir reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2007. gadam iedalīto kvotu.

| (3) | Tāpēc jāaizliedz zveja no šā krājuma, nozvejas paturēšana uz kuģa, pārkraušana citā kuģī un izkraušana, |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc jāaizliedz zveja no šā krājuma, nozvejas paturēšana uz kuģa, pārkraušana citā kuģī un izkraušana,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kvotas pilnīga apguve

Nozvejas kvotu 2007. gadam, kura šīs regulas pielikumā minētajai dalībvalstij iedalīta pielikumā norādītajam krājumam, uzskata par pilnībā apgūtu no pielikumā noteiktās dienas.

2. pants

Aizliegumi

Zveja no šīs regulas pielikumā norādītā krājuma, ko veic kuģi, kuri peld ar pielikumā minētās dalībvalsts karogu vai ir reģistrēti šajā dalībvalstī, ir aizliegta no pielikumā noteiktās dienas. Pēc šīs dienas ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut nozveju no šā krājuma, ja to nozvejojuši minētie kuģi.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2007. gada 13. novembrī

Komisijas vārdā —

zivsaimniecības un jūrlietu ģenerāldirektors

Fokion FOTIADIS

---

(1)  OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 865/2007 (OV L 192, 24.7.2007., 1. lpp.).

1

(2)  OV L 261, 20.10.1993., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1967/2006 (OV L 409, 30.12.2006., 11. lpp.). Labotā redakcija OV L 36, 8.2.2007., 6. lpp.

2

(3)  OV L 15, 20.1.2007., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 898/2007 (OV L 196, 28.7.2007., 22. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

| Nr. | 72 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Vācija |
| Krājums | COD/2AC4 |
| Sugas | Menca (Gadus morhua) |
| Zona | IV zona un II a zonas EK ūdeņi |
| Datums | 27.10.2007. |

Nr.

72

Dalībvalsts

Vācija

Krājums

COD/2AC4

Sugas

Menca (Gadus morhua)

Zona

IV zona un II a zonas EK ūdeņi

Datums

27.10.2007.

---

| 15.11.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 296/22 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 296/22

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1334/2007

(2007. gada 14. novembris),

ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1749/96 par sākotnējiem īstenošanas pasākumiem Padomes Regulai (EK) Nr. 2494/95 par saskaņotajiem patēriņa cenu indeksiem

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1995. gada 23. oktobra Regulu (EK) Nr. 2494/95 par saskaņotajiem patēriņa cenu indeksiem (1) un jo īpaši tās 4. panta trešo daļu un 5. panta 3. punktu,

ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas atzinumu (2), ko paredz Regulas (EK) Nr. 2494/95 5. panta 3. punkts,

tā kā:

| (1) | Saskaņotie patēriņa cenu indeksi (SPCI) ir saskaņoti inflācijas rādītāji, kurus Komisija un Eiropas Centrālā banka pieprasa, lai varētu veikt EK Līguma 121. pantā paredzētos uzdevumus. SPCI ir veidoti, lai atvieglotu starptautisku patēriņa cenu inflācijas salīdzinājumu. Tie ir svarīgi rādītāji monetārās politikas vadībai. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņotie patēriņa cenu indeksi (SPCI) ir saskaņoti inflācijas rādītāji, kurus Komisija un Eiropas Centrālā banka pieprasa, lai varētu veikt EK Līguma 121. pantā paredzētos uzdevumus. SPCI ir veidoti, lai atvieglotu starptautisku patēriņa cenu inflācijas salīdzinājumu. Tie ir svarīgi rādītāji monetārās politikas vadībai.

| (2) | SPCI ir vispusīga jēdzieniska sistēma. Kopš sākotnējo īstenošanas pasākumu pieņemšanas notikusi vērā ņemama metodikas saskaņošana, tomēr attiecībā uz paraugu ņemšanu, aizvietošanu, kvalitātes pielāgojumu un kopsavilkuma procedūrām dati var būt nesalīdzināmi. |
| --- | --- |

(2)

SPCI ir vispusīga jēdzieniska sistēma. Kopš sākotnējo īstenošanas pasākumu pieņemšanas notikusi vērā ņemama metodikas saskaņošana, tomēr attiecībā uz paraugu ņemšanu, aizvietošanu, kvalitātes pielāgojumu un kopsavilkuma procedūrām dati var būt nesalīdzināmi.

| (3) | Pašreizējā SPCI sistēma definē SPCI kā Laspeiresa tipa indeksu, kas aplūko mainīgo naudas spēju pirkt preces un pakalpojumus, lai tieši apmierinātu patērētāju vajadzības. Šī definīcija atbilst tam, kā patlaban Eiropas Savienībā un konkrēti euro zonā tiek saprasta patēriņa cenu inflācija. |
| --- | --- |

(3)

Pašreizējā SPCI sistēma definē SPCI kā Laspeiresa tipa indeksu, kas aplūko mainīgo naudas spēju pirkt preces un pakalpojumus, lai tieši apmierinātu patērētāju vajadzības. Šī definīcija atbilst tam, kā patlaban Eiropas Savienībā un konkrēti euro zonā tiek saprasta patēriņa cenu inflācija.

| (4) | SPCI attiecas uz visu preču cenām, ko iegādājas patērētāji atbilstīgi saviem ierastajiem patēriņa modeļiem, t.i., preces, kas definētas vienkāršo izdevumu kategorijās (svērumi). Šīs kategorijas veido skaidri noteikti patēriņa segmenti, kuri atšķiras pēc patēriņa nolūka. Statistiskajā kopsummā visu preču piedāvājumu kopumu var galīgi iedalīt patēriņa segmentos. Patēriņa segmenti ir salīdzinoši stabili laikā, tomēr viena patēriņa segmenta preču piedāvājumi mainās līdz ar tirgus apstākļiem. |
| --- | --- |

(4)

SPCI attiecas uz visu preču cenām, ko iegādājas patērētāji atbilstīgi saviem ierastajiem patēriņa modeļiem, t.i., preces, kas definētas vienkāršo izdevumu kategorijās (svērumi). Šīs kategorijas veido skaidri noteikti patēriņa segmenti, kuri atšķiras pēc patēriņa nolūka. Statistiskajā kopsummā visu preču piedāvājumu kopumu var galīgi iedalīt patēriņa segmentos. Patēriņa segmenti ir salīdzinoši stabili laikā, tomēr viena patēriņa segmenta preču piedāvājumi mainās līdz ar tirgus apstākļiem.

| (5) | Tāpēc ideja par patēriņa segmentiem pēc patēriņa nolūka ir izšķirīga paraugu ņemšanā, kvalitātes pārmaiņu un kvalitātes pielāgojuma nozīmei. Tomēr nav skaidrs, kādā kopsavilkuma līmenī šis jēdziens ir definējams un piemērojams. |
| --- | --- |

(5)

Tāpēc ideja par patēriņa segmentiem pēc patēriņa nolūka ir izšķirīga paraugu ņemšanā, kvalitātes pārmaiņu un kvalitātes pielāgojuma nozīmei. Tomēr nav skaidrs, kādā kopsavilkuma līmenī šis jēdziens ir definējams un piemērojams.

| (6) | Produktu piedāvājumu klāsts laika gaitā mainās, jo mazumtirgotāji un ražotāji produktus maina vai aizstāj. SPCI jāatspoguļo cenas visiem preču piedāvājumiem, kas pašlaik pieejami patēriņa segmentos pēc patēriņa nolūka, kuri atlasīti pārskata periodā, lai vērtētu, kā tie ietekmē inflāciju. Konkrēti runa ir par jau esošu produktu jauniem modeļiem vai veidiem. |
| --- | --- |

(6)

Produktu piedāvājumu klāsts laika gaitā mainās, jo mazumtirgotāji un ražotāji produktus maina vai aizstāj. SPCI jāatspoguļo cenas visiem preču piedāvājumiem, kas pašlaik pieejami patēriņa segmentos pēc patēriņa nolūka, kuri atlasīti pārskata periodā, lai vērtētu, kā tie ietekmē inflāciju. Konkrēti runa ir par jau esošu produktu jauniem modeļiem vai veidiem.

| (7) | Tāpēc kvalitātes pārmaiņas ir saistītas ar to, cik lielā mērā preces, kas ir pieejamas un ietilpst kādā patēriņa segmentā pēc patēriņa nolūka, atbilst šā segmenta vajadzībām. Kvalitātes pārmaiņas jāvērtē, izmantojot konkrētu produktu parametriem vienā patēriņa segmentā. |
| --- | --- |

(7)

Tāpēc kvalitātes pārmaiņas ir saistītas ar to, cik lielā mērā preces, kas ir pieejamas un ietilpst kādā patēriņa segmentā pēc patēriņa nolūka, atbilst šā segmenta vajadzībām. Kvalitātes pārmaiņas jāvērtē, izmantojot konkrētu produktu parametriem vienā patēriņa segmentā.

| (8) | Šo jautājumu risinājumam Komisijas 1996. gada 9. septembra Regulā (EK) Nr. 1749/96 par sākotnējiem īstenošanas pasākumiem Padomes Regulai (EK) Nr. 2494/95 par saskaņotajiem patēriņa cenu indeksiem (3) jāsniedz vairāki skaidrojumi un jāizdara grozījumi, lai saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2494/95 5. pantu nodrošinātu SPCI salīdzināmību, saglabātu to ticamību un nozīmīgumu. |
| --- | --- |

(8)

Šo jautājumu risinājumam Komisijas 1996. gada 9. septembra Regulā (EK) Nr. 1749/96 par sākotnējiem īstenošanas pasākumiem Padomes Regulai (EK) Nr. 2494/95 par saskaņotajiem patēriņa cenu indeksiem (3) jāsniedz vairāki skaidrojumi un jāizdara grozījumi, lai saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2494/95 5. pantu nodrošinātu SPCI salīdzināmību, saglabātu to ticamību un nozīmīgumu.

| (9) | Tāpēc ir jāprecizē SPCI mērķi un definīcija, jānoskaidro, kad indeksi ietekmē paraugu ņemšanas, aizvietošanas un kvalitātes pielāgojumiem izmantoto praksi, un jānosaka to produktu piedāvājumi, kas veido SPCI, indeksa forma un papildu minimālie standarti saistībā ar paraugu ņemšanas, aizvietošanas, kvalitātes pielāgojumu un kopsavilkuma procedūrām. |
| --- | --- |

(9)

Tāpēc ir jāprecizē SPCI mērķi un definīcija, jānoskaidro, kad indeksi ietekmē paraugu ņemšanas, aizvietošanas un kvalitātes pielāgojumiem izmantoto praksi, un jānosaka to produktu piedāvājumi, kas veido SPCI, indeksa forma un papildu minimālie standarti saistībā ar paraugu ņemšanas, aizvietošanas, kvalitātes pielāgojumu un kopsavilkuma procedūrām.

| (10) | Konkrēti paraugu ņemšanai, aizvietošanai un kvalitātes pielāgojumam ir nepieciešams skaidri noteikt statistisko uzdevumu un nodrošināt, ka SPCI sniedz precīzus mērījumus, pieļaujot samērīgu nenoteiktību vai kļūdas (neobjektivitāte un neatbilstība). Jāizdara izvēle par labu objektivitātei un precizitātei. |
| --- | --- |

(10)

Konkrēti paraugu ņemšanai, aizvietošanai un kvalitātes pielāgojumam ir nepieciešams skaidri noteikt statistisko uzdevumu un nodrošināt, ka SPCI sniedz precīzus mērījumus, pieļaujot samērīgu nenoteiktību vai kļūdas (neobjektivitāte un neatbilstība). Jāizdara izvēle par labu objektivitātei un precizitātei.

| (11) | Lai precizētu SPCI mērķa kopsummu un atrisinātu SPCI groza “nemainīgumu”, jēdziens “patēriņa segmenti pēc patēriņa nolūka” ir efektīvs risinājums tāpēc, ka ar to Laspeiresa tipa indekss var kļūt stabilāks un mainīgajos tirgus apstākļos šis jēdziens kļūs atpazīstams. |
| --- | --- |

(11)

Lai precizētu SPCI mērķa kopsummu un atrisinātu SPCI groza “nemainīgumu”, jēdziens “patēriņa segmenti pēc patēriņa nolūka” ir efektīvs risinājums tāpēc, ka ar to Laspeiresa tipa indekss var kļūt stabilāks un mainīgajos tirgus apstākļos šis jēdziens kļūs atpazīstams.

| (12) | Jānodrošina, ka pārskata periodā tiek atlasīti patēriņa segmenti, kas pilnīgi atspoguļo visu operāciju kopsummu, un, veicot aizvietošanu, ir saglabāti esošie produktu piedāvājumi tajos patēriņa segmentos, kuri jau reģistrēti SPCI. Mājsaimniecības gala izdevumos pēc patēriņa nolūka jāatspoguļo mainīgo tirgus apstākļu dinamika. |
| --- | --- |

(12)

Jānodrošina, ka pārskata periodā tiek atlasīti patēriņa segmenti, kas pilnīgi atspoguļo visu operāciju kopsummu, un, veicot aizvietošanu, ir saglabāti esošie produktu piedāvājumi tajos patēriņa segmentos, kuri jau reģistrēti SPCI. Mājsaimniecības gala izdevumos pēc patēriņa nolūka jāatspoguļo mainīgo tirgus apstākļu dinamika.

| (13) | Jānodrošina, lai dalībvalstu konstatētie fakti par to, vai notiek kvalitātes pārmaiņas, būtu pamatoti ar pierādījumiem par cenas ietekmējošu rādītāju atšķirībām, kas ir nozīmīgi attiecīgajiem patēriņa nolūkiem. Tādēļ Komisijai (Eurostat) īpaši jāizstrādā atsevišķi kvalitātes pielāgojuma standarti. |
| --- | --- |

(13)

Jānodrošina, lai dalībvalstu konstatētie fakti par to, vai notiek kvalitātes pārmaiņas, būtu pamatoti ar pierādījumiem par cenas ietekmējošu rādītāju atšķirībām, kas ir nozīmīgi attiecīgajiem patēriņa nolūkiem. Tādēļ Komisijai (Eurostat) īpaši jāizstrādā atsevišķi kvalitātes pielāgojuma standarti.

| (14) | Turklāt jāpapildina vienkāršo grupu definīcija un vēl labāk jāsaskaņo apkopošanas un aizvietošanas prakse vienkāršajās grupās. |
| --- | --- |

(14)

Turklāt jāpapildina vienkāršo grupu definīcija un vēl labāk jāsaskaņo apkopošanas un aizvietošanas prakse vienkāršajās grupās.

| (15) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2494/95 13. pantu vērā ņemts finansiālās efektivitātes princips. |
| --- | --- |

(15)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2494/95 13. pantu vērā ņemts finansiālās efektivitātes princips.

| (16) | Tāpēc Regula (EK) Nr. 1749/96 ir attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(16)

Tāpēc Regula (EK) Nr. 1749/96 ir attiecīgi jāgroza.

| (17) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Statistikas programmu komiteja, kura izveidota ar Padomes Lēmumu 89/382/EEK, Euratom
   (4), |
| --- | --- |

(17)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Statistikas programmu komiteja, kura izveidota ar Padomes Lēmumu 89/382/EEK, Euratom
   (4),

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (EK) Nr. 1749/96 groza šādi.

| 1) | Regulas 2. pantu aizstāj ar šādu:
  “2. pants
  Definīcijas
  Šajā regulā ir lietotas šādas definīcijas:






  1) | “mājsaimniecības gala patēriņa izdevumi”, kas precizēti I b pielikumā, nozīmē to daļu no gala patēriņa izdevumiem, ko naudas operācijās veic mājsaimniecības neatkarīgi no valstspiederības vai uzturēšanās statusa dalībvalsts ekonomiskajā teritorijā par precēm un pakalpojumiem, lai tieši apmierinātu personu vajadzības, vienā vai abos periodos, kurus salīdzina; |
| --- | --- | --- |

1)

Regulas 2. pantu aizstāj ar šādu:

“2. pants

Definīcijas

Šajā regulā ir lietotas šādas definīcijas:

1)

“mājsaimniecības gala patēriņa izdevumi”, kas precizēti I b pielikumā, nozīmē to daļu no gala patēriņa izdevumiem, ko naudas operācijās veic mājsaimniecības neatkarīgi no valstspiederības vai uzturēšanās statusa dalībvalsts ekonomiskajā teritorijā par precēm un pakalpojumiem, lai tieši apmierinātu personu vajadzības, vienā vai abos periodos, kurus salīdzina;

| 2) | “produkta piedāvājums” ir preces vai pakalpojumi, ko var iegādāties par noteiktu cenu konkrētā tirgū vai ko piedāvā konkrēts pakalpojuma sniedzējs ar konkrētiem piegādes noteikumiem un tādējādi katrā periodā definē konkrētu preces piedāvājuma klāstu; |
| --- | --- |

2)

“produkta piedāvājums” ir preces vai pakalpojumi, ko var iegādāties par noteiktu cenu konkrētā tirgū vai ko piedāvā konkrēts pakalpojuma sniedzējs ar konkrētiem piegādes noteikumiem un tādējādi katrā periodā definē konkrētu preces piedāvājuma klāstu;

| 3) | SCPI “aptvērums”, proti, statistiskā “mērķa kopsumma”, ir visu operāciju kopums mājsaimniecības gala patēriņa izdevumu jomā; |
| --- | --- |

3)

SCPI “aptvērums”, proti, statistiskā “mērķa kopsumma”, ir visu operāciju kopums mājsaimniecības gala patēriņa izdevumu jomā;

| 4) | “patēriņa segments pēc patēriņa nolūka” jeb “patēriņa segments” ir operāciju kopums, kuras saistītas ar produkta piedāvājumiem, kas kopīgu īpašību dēļ kalpo vispārējiem nolūkiem, t.i.:






  — | tos tirgo, lai galvenokārt lietotu līdzīgos gadījumos, |
| --- | --- | --- |

4)

“patēriņa segments pēc patēriņa nolūka” jeb “patēriņa segments” ir operāciju kopums, kuras saistītas ar produkta piedāvājumiem, kas kopīgu īpašību dēļ kalpo vispārējiem nolūkiem, t.i.:

—

tos tirgo, lai galvenokārt lietotu līdzīgos gadījumos,

| — | tos lielākoties raksturo vienoti parametri un |
| --- | --- |

—

tos lielākoties raksturo vienoti parametri un

| — | patērētāji tos var uzskatīt par līdzvērtīgiem; |
| --- | --- |

—

patērētāji tos var uzskatīt par līdzvērtīgiem;

| 5) | “jaunas nozīmīgas preces un pakalpojumi” ir definēti kā tās preces un pakalpojumi, kuru cenu pārmaiņas nav skaidri iekļautas dalībvalsts SPCI un kuru iegādei prognozētie patērētāju izdevumi ir kļuvuši vismaz par vienu tūkstošo daļu tajā patēriņā, kas ietverts attiecīgajā SPCI; |
| --- | --- |

5)

“jaunas nozīmīgas preces un pakalpojumi” ir definēti kā tās preces un pakalpojumi, kuru cenu pārmaiņas nav skaidri iekļautas dalībvalsts SPCI un kuru iegādei prognozētie patērētāju izdevumi ir kļuvuši vismaz par vienu tūkstošo daļu tajā patēriņā, kas ietverts attiecīgajā SPCI;

| 6) | “paraugu ņemšana” attiecas uz jebkuru procedūru SPCI sastādīšanā, kurā tiek ņemts to produkta piedāvājumu kopsummas paraugs un izmantots cenu pārmaiņu noteikšanai kādā patēriņa segmentā, kas iekļauts SPCI; |
| --- | --- |

6)

“paraugu ņemšana” attiecas uz jebkuru procedūru SPCI sastādīšanā, kurā tiek ņemts to produkta piedāvājumu kopsummas paraugs un izmantots cenu pārmaiņu noteikšanai kādā patēriņa segmentā, kas iekļauts SPCI;

| 7) | “mērķa paraugs” ir produkta piedāvājumu kopums patēriņa segmentos, kuros dalībvalsts plāno novērot cenas, lai iegūtu ticamu un salīdzināmu SPCI mērķa kopsummu; |
| --- | --- |

7)

“mērķa paraugs” ir produkta piedāvājumu kopums patēriņa segmentos, kuros dalībvalsts plāno novērot cenas, lai iegūtu ticamu un salīdzināmu SPCI mērķa kopsummu;

| 8) | “svērumi”, kas izmantoti SPCI kopsavilkumam, ir pareizi būtisku izdevumu aprēķini par katru mērķa kopsummas apakšnodalījumu saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 2454/97 (5); |
| --- | --- |

8)

“svērumi”, kas izmantoti SPCI kopsavilkumam, ir pareizi būtisku izdevumu aprēķini par katru mērķa kopsummas apakšnodalījumu saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 2454/97 (5);

| 9) | “novērotā cena” ir cena, kuru dalībvalstis faktiski apstiprinājušas; |
| --- | --- |

9)

“novērotā cena” ir cena, kuru dalībvalstis faktiski apstiprinājušas;

| 10) | “aizstājējs produkta piedāvājums” ir produkta piedāvājums par novērotu cenu, kurš aizstāj produkta piedāvājumu mērķa paraugā; |
| --- | --- |

10)

“aizstājējs produkta piedāvājums” ir produkta piedāvājums par novērotu cenu, kurš aizstāj produkta piedāvājumu mērķa paraugā;

| 11) | “aizstājēja cena” ir novērotā cena aizstājējam produkta piedāvājumam; |
| --- | --- |

11)

“aizstājēja cena” ir novērotā cena aizstājējam produkta piedāvājumam;

| 12) | “aprēķinātā cena” ir cena, ar ko aizvieto novēroto cenu un kas pamatojas uz atbilstīgu aprēķināšanas procedūru. Iepriekš novērotās cenas neuzskata par aprēķinātām cenām, ja nevar pierādīt, ka tās atbilstīgi aprēķinātas; |
| --- | --- |

12)

“aprēķinātā cena” ir cena, ar ko aizvieto novēroto cenu un kas pamatojas uz atbilstīgu aprēķināšanas procedūru. Iepriekš novērotās cenas neuzskata par aprēķinātām cenām, ja nevar pierādīt, ka tās atbilstīgi aprēķinātas;

| 13) | “vienkāršā preču grupa” ir produktu piedāvājumu kopums, ko atlasa, lai SPCI atspoguļotu vienu vai vairākus patēriņa segmentus; |
| --- | --- |

13)

“vienkāršā preču grupa” ir produktu piedāvājumu kopums, ko atlasa, lai SPCI atspoguļotu vienu vai vairākus patēriņa segmentus;

| 14) | “vienkāršā grupa” ir vienkāršā preču grupa, kas iedalīta pa reģioniem, pilsētām vai pārdošanas vietu tipiem un norāda, kādā līmenī novērotās cenas reģistrē SPCI. Ja vienkāršās preču grupas nav stratificētas, jēdzienam “vienkāršā preču grupa” un “vienkāršā grupa” ir vienāda nozīme; |
| --- | --- |

14)

“vienkāršā grupa” ir vienkāršā preču grupa, kas iedalīta pa reģioniem, pilsētām vai pārdošanas vietu tipiem un norāda, kādā līmenī novērotās cenas reģistrē SPCI. Ja vienkāršās preču grupas nav stratificētas, jēdzienam “vienkāršā preču grupa” un “vienkāršā grupa” ir vienāda nozīme;

| 15) | “vienkāršās grupas indekss” ir vienkāršās grupas cenas indekss; |
| --- | --- |

15)

“vienkāršās grupas indekss” ir vienkāršās grupas cenas indekss;

| 16) | “kvalitātes pārmaiņas” notiek tad, kad dalībvalsts konstatē, ka pēc aizvietošanas ir ievērojami mainījusies aizvietotāja produkta piedāvājuma atbilstība patēriņa nolūkiem attiecīgajā patēriņa segmentā, kurā tas ietilpst; |
| --- | --- |

16)

“kvalitātes pārmaiņas” notiek tad, kad dalībvalsts konstatē, ka pēc aizvietošanas ir ievērojami mainījusies aizvietotāja produkta piedāvājuma atbilstība patēriņa nolūkiem attiecīgajā patēriņa segmentā, kurā tas ietilpst;

| 17) | “kvalitātes pielāgojums” ir procedūra, ar kuru tiek pieļautas kvalitātes pārmaiņas, palielinot vai samazinot novēroto pašreizējo vai atsauces cenu ar koeficientu vai summu, kas vienāda ar šīs kvalitātes pārmaiņas vērtību. |
| --- | --- |

17)

“kvalitātes pielāgojums” ir procedūra, ar kuru tiek pieļautas kvalitātes pārmaiņas, palielinot vai samazinot novēroto pašreizējo vai atsauces cenu ar koeficientu vai summu, kas vienāda ar šīs kvalitātes pārmaiņas vērtību.

| 2) | Regulā iekļauj šādu 2.a pantu:
  “2.a pants
  Principi
  1.   Apkopotie SPCI ir izlases veida statistika, kura parāda vidējo cenu maiņu mērķa kopsummā starp pašreizējā indeksa kalendāro mēnesi un periodu, ar kuru to salīdzina.
  2.   Statistiskajā kopsummā visu operāciju kopumu var galīgi iedalīt apakškopās, kas atbilst preču piedāvājumiem, uz kuriem attiecas šīs operācijas. Tos klasificē saskaņā ar četrciparu kategorijām un apakškategorijām, kas minētas I a pielikumā, pamatojoties uz starptautisko klasifikāciju IPVK, un nosauc par IPVK/SPCI (individuāla patēriņa veidu klasifikācija, kas pielāgota SPCI vajadzībām).
  3.   SPCI aprēķina ar Laspeiresa tipa formulai saderīgu formulu.
  4.   Patēriņa segmenti veido nemainīgus elementus indeksu grozā, kas jānovēro SPCI.
  5.   Cenas, ko izmanto SPCI, ir pirkšanas cenas, kuras naudas operācijās maksā mājsaimniecības, lai iegādātos atsevišķas preces un pakalpojumus.
  6.   Ja preces un pakalpojumi patērētājiem bijuši pieejami bez maksas, bet vēlāk faktiskā cena par tiem ir iekasēta, tad, aprēķinot SPCI, ņem vērā nulles cenas un faktiskās cenas starpību, un otrādi.
  7.   SCPI mēra tīro cenu maiņu, ko neietekmē kvalitātes pārmaiņas. SPCI:






  a) | atspoguļo cenu maiņu, pamatojoties uz izdevumiem, kas mainīti, lai saglabātu mājsaimniecību patēriņa modeli un patērētāju sastāvu pamatperiodā vai pārskata periodā; un |
| --- | --- | --- |

2)

Regulā iekļauj šādu 2.a pantu:

“2.a pants

Principi

1.   Apkopotie SPCI ir izlases veida statistika, kura parāda vidējo cenu maiņu mērķa kopsummā starp pašreizējā indeksa kalendāro mēnesi un periodu, ar kuru to salīdzina.

2.   Statistiskajā kopsummā visu operāciju kopumu var galīgi iedalīt apakškopās, kas atbilst preču piedāvājumiem, uz kuriem attiecas šīs operācijas. Tos klasificē saskaņā ar četrciparu kategorijām un apakškategorijām, kas minētas I a pielikumā, pamatojoties uz starptautisko klasifikāciju IPVK, un nosauc par IPVK/SPCI (individuāla patēriņa veidu klasifikācija, kas pielāgota SPCI vajadzībām).

3.   SPCI aprēķina ar Laspeiresa tipa formulai saderīgu formulu.

4.   Patēriņa segmenti veido nemainīgus elementus indeksu grozā, kas jānovēro SPCI.

5.   Cenas, ko izmanto SPCI, ir pirkšanas cenas, kuras naudas operācijās maksā mājsaimniecības, lai iegādātos atsevišķas preces un pakalpojumus.

6.   Ja preces un pakalpojumi patērētājiem bijuši pieejami bez maksas, bet vēlāk faktiskā cena par tiem ir iekasēta, tad, aprēķinot SPCI, ņem vērā nulles cenas un faktiskās cenas starpību, un otrādi.

7.   SCPI mēra tīro cenu maiņu, ko neietekmē kvalitātes pārmaiņas. SPCI:

a)

atspoguļo cenu maiņu, pamatojoties uz izdevumiem, kas mainīti, lai saglabātu mājsaimniecību patēriņa modeli un patērētāju sastāvu pamatperiodā vai pārskata periodā; un

| b) | ir tādi indeksi, kurus aprēķina, izdarot vajadzīgos pielāgojumus novērotajās kvalitātes pārmaiņās. Kvalitātes pielāgojumi ir saistīti ar nozīmīgumu, un konkrēti ar SPCI raksturīgumu, ar kuriem mēra tīro cenu maiņu. |
| --- | --- |

b)

ir tādi indeksi, kurus aprēķina, izdarot vajadzīgos pielāgojumus novērotajās kvalitātes pārmaiņās. Kvalitātes pielāgojumi ir saistīti ar nozīmīgumu, un konkrēti ar SPCI raksturīgumu, ar kuriem mēra tīro cenu maiņu.

8.   Konstatētos faktus par kvalitātes pārmaiņām balsta uz pamatotiem pierādījumiem par atšķirībām aizvietotāja produkta piedāvājuma un izlasē aizstātā produkta piedāvājuma parametros. Tas nozīmē, ka attiecīgajam patēriņa nolūkam būtiskas ir atšķirības starp rādītājiem, kas ietekmē produkta piedāvājumu cenu, piemēram, zīmols, materiāls vai modelis.

Kvalitātes pārmaiņas nerodas, ja SPCI paraugu pilnībā pārskata reizi gadā vai retāk. To iekļauj, izveidojot atbilstošus ķēdes posmus. Laikā starp divām pārskatīšanām nekavējoties jāizveido aizvietotāji produkta piedāvājumi, kaut arī SPCI paraugs tika pārskatīts.

9.   Vienkāršo preču grupu vai vienkāršo grupu raksturo pēc izdevumu svērumiem, kas ar to saistīti. Citus svērumus var izmantot vienkāršām grupām ar nosacījumu, ka tiek nodrošināts indeksa raksturīgums.

10.   “Ticamība” tiek vērtēta atbilstīgi “precizitātei” jeb paraugu ņemšanā pieļauto kļūdu līmenim un “raksturīgumam”, kas ir saistīts ar objektivitāti.”

| 3) | Regulas 4. panta otrajā daļā tekstu “2. panta b) punkts” aizstāj ar tekstu “2. panta 5. punkts”. |
| --- | --- |

3)

Regulas 4. panta otrajā daļā tekstu “2. panta b) punkts” aizstāj ar tekstu “2. panta 5. punkts”.

| 4) | Regulas 5. pantu aizstāj ar šādu:
  “5. pants
  Aizstāšanas un kvalitātes pielāgojuma obligātie standarti
  1.   Kvalitātes pielāgošanas metodes grupē šādi:






  a) | A līmeņa metodes sniedz visticamākos rezultātus precizitātes un objektivitātes ziņā; |
| --- | --- | --- |

4)

Regulas 5. pantu aizstāj ar šādu:

“5. pants

Aizstāšanas un kvalitātes pielāgojuma obligātie standarti

1.   Kvalitātes pielāgošanas metodes grupē šādi:

a)

A līmeņa metodes sniedz visticamākos rezultātus precizitātes un objektivitātes ziņā;

| b) | B līmeņa metodes salīdzinājumā ar A līmeņa metodi sniedz neprecīzākus un mazāk ticamus rezultātus, tomēr tos arī uzskata par pieņemamiem. B līmeņa metodes izmanto, ja A līmeņa metodes nav piemērotas; un |
| --- | --- |

b)

B līmeņa metodes salīdzinājumā ar A līmeņa metodi sniedz neprecīzākus un mazāk ticamus rezultātus, tomēr tos arī uzskata par pieņemamiem. B līmeņa metodes izmanto, ja A līmeņa metodes nav piemērotas; un

| c) | C līmeņa metodes ir visas pārējās metodes, kuras vairs nepiemēro. |
| --- | --- |

c)

C līmeņa metodes ir visas pārējās metodes, kuras vairs nepiemēro.

2.   Apspriedusies ar Statistikas programmu komiteju, ņemot vērā katru gadījumu un pienācīgi ievērojot finansiālās efektivitātes faktorus un to, kādos apstākļos tos piemēro, Komisija (Eurostat), izstrādā un izdod standartus, pēc kuriem vērtē kvalitātes pielāgojuma metodes.

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2494/95 5. panta 3. punktu kvalitātes pielāgojuma metožu vērtējums nekavē īstenošanas pasākumu pieņemšanu šajā jautājumā.

3.   A līmeņa un B līmeņa metodes uzskatāmas par atbilstošām kvalitātes pielāgojuma metodēm. Par salīdzināmiem uzskata tādus SPCI, kuriem veikti atbilstoši kvalitātes pielāgojumi. Līdzvērtīgos apstākļos A līmeņa metodes salīdzinājumā ar B līmeņa metodēm atzīst par labākām.

4.   Ja valstī šādi atbilstīgi aprēķini netiek veikti, dalībvalstis izmanto aprēķinus, kas pamatojas uz Komisijas (Eurostat) sniegto informāciju, ja tā ir pieejama un izmantojama.

5.   Kvalitātes pārmaiņas nekādā gadījumā neaprēķina kā visu starpību starp abiem produkta piedāvājumiem, ja šāda aprēķina pareizību nav iespējams pamatot.

6.   Ja nav pieejami nekādi atbilstoši aprēķini, cenu maiņu aprēķina kā starpību starp aizvietotāju cenu un aizvietotā produkta piedāvājuma cenu.

7.   Aizvietotājs produkta piedāvājums:

| a) | ir vai nu “būtībā līdzvērtīgs”, ja starp aizvietotāju preces piedāvājumu un paraugā aizvietoto preces piedāvājumu nav notikušas kvalitātes pārmaiņas, vai “līdzvērtīgs ar kvalitātes pielāgojumu”, ja nepieciešams kvalitātes pielāgojums gadījumā, kad novērotas kvalitātes pārmaiņas starp aizvietotāju preces piedāvājumu un paraugā aizvietoto preces piedāvājumu; |
| --- | --- |

a)

ir vai nu “būtībā līdzvērtīgs”, ja starp aizvietotāju preces piedāvājumu un paraugā aizvietoto preces piedāvājumu nav notikušas kvalitātes pārmaiņas, vai “līdzvērtīgs ar kvalitātes pielāgojumu”, ja nepieciešams kvalitātes pielāgojums gadījumā, kad novērotas kvalitātes pārmaiņas starp aizvietotāju preces piedāvājumu un paraugā aizvietoto preces piedāvājumu;

| b) | ir tāds, ko izraugās no tā paša patēriņa segmenta, no kura ir aizvietotie produkta piedāvājumi, ar nolūku saglabāt patēriņa segmentu raksturīgumu; |
| --- | --- |

b)

ir tāds, ko izraugās no tā paša patēriņa segmenta, no kura ir aizvietotie produkta piedāvājumi, ar nolūku saglabāt patēriņa segmentu raksturīgumu;

| c) | neizvēlas pēc cenu līdzības. Tas īpaši ievērojams gadījumos, kad aizvietošana veikta pēc tam, kad preces vai pakalpojumi piedāvāti par samazinātām cenām.” |
| --- | --- |

c)

neizvēlas pēc cenu līdzības. Tas īpaši ievērojams gadījumos, kad aizvietošana veikta pēc tam, kad preces vai pakalpojumi piedāvāti par samazinātām cenām.”

2. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2007. gada 14. novembrī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  OV L 257, 27.10.1995., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).

1

(2)  Atzinums sniegts 2007. gada 5. oktobrī (OV C 248, 23.10.2007., 1. lpp.).

2

(3)  OV L 229, 10.9.1996., 3. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1708/2005 (OV L 274, 20.10.2005., 9. lpp.).

3

(4)  OV L 181, 28.6.1989., 47. lpp.

4

(5)  OV L 340, 11.12.1997., 24. lpp.”.

5

---

II Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Komisija

| 15.11.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 296/27 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 296/27

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2006. gada 4. oktobris)

par procesu saskaņā ar EK Līguma 81. pantu un EEZ līguma 53. pantu

(Lieta COMP/C2/38.681 – Kannu nolīguma pagarinājums)

(izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 4350)

(Autentisks ir tikai teksts angļu, franču un vācu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2007/735/EK)

2006. gada 4. oktobrī Komisija pieņēma lēmumu par procesu saskaņā ar EK Līguma 81. pantu un EEZ līguma 53. pantu. Saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1/2003 (1) 30. pantu Komisija ar šo publicē pušu nosaukumus un lēmuma galveno saturu, ievērojot uzņēmumu likumīgās intereses to komerciālo interešu aizsardzībā. Pilna lēmuma teksta nekonfidenciāla versija ir pieejama lietas oriģinālvalodās, kas šajā gadījumā ir arī Komisijas darba valodas, Konkurences ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē: http://ec.europa.eu/comm/competition/antitrust/cases/index/by_nr_77.html#i38_681

| (1) | Šis lēmums ir adresēts Elliniki Etairia Prostasias tis Pneymatikis Idioktisias A.E. (AEPI), Gesellschaft zur Wahrnehmung mechanisch-musikalischer Urheberrechte m.b.H. (AustroMechana), BMG Music Publishing International Ltd, Gesellschaft für musikalische Aufführungs- und mechanische Vervielfältigungsrechte (GEMA), Mechanical-Copyright Protection Society Limited (MCPS), Mechanical-Copyright Protection Society Ireland (MCPSI), Nordic Copyright Bureau (NCB), Société Belge des Auteurs Compositeurs et Editeurs (SABAM), Société pour l’Administration du Droit de Reproduction Mécanique des Auteurs, Compositeurs et Editeurs (SDRM), Sociedad General Autores y Editores (SGAE), Società Italiana degli Autori ed Editori (SIAE), Sony/ATV Music Publishing Europe, Sociedade Portuguesa de Autores (SPA), Stichting Stemra (STEMRA), Schweizerische Gesellschaft für die Rechte der Urheber musikalischer Werke (SUISA), Universal Music Publishing Group and Warner Chappell Music Ltd, turpmāk – “iesaistītās puses saistībā ar Kannu nolīguma pagarinājumu”. |
| --- | --- |

(1)

Šis lēmums ir adresēts Elliniki Etairia Prostasias tis Pneymatikis Idioktisias A.E. (AEPI), Gesellschaft zur Wahrnehmung mechanisch-musikalischer Urheberrechte m.b.H. (AustroMechana), BMG Music Publishing International Ltd, Gesellschaft für musikalische Aufführungs- und mechanische Vervielfältigungsrechte (GEMA), Mechanical-Copyright Protection Society Limited (MCPS), Mechanical-Copyright Protection Society Ireland (MCPSI), Nordic Copyright Bureau (NCB), Société Belge des Auteurs Compositeurs et Editeurs (SABAM), Société pour l’Administration du Droit de Reproduction Mécanique des Auteurs, Compositeurs et Editeurs (SDRM), Sociedad General Autores y Editores (SGAE), Società Italiana degli Autori ed Editori (SIAE), Sony/ATV Music Publishing Europe, Sociedade Portuguesa de Autores (SPA), Stichting Stemra (STEMRA), Schweizerische Gesellschaft für die Rechte der Urheber musikalischer Werke (SUISA), Universal Music Publishing Group and Warner Chappell Music Ltd, turpmāk – “iesaistītās puses saistībā ar Kannu nolīguma pagarinājumu”.

| (2) | Procedūras priekšmets bija Kannu nolīguma pagarinājums, t. i., nolīgums starp astoņpadsmit uzņēmumiem (no kuriem trīspadsmit ir autortiesību aģentūras, kuras nodarbojas mūzikas mehānisko tiesību jomā, un pieci ir mūzikas ierakstu lielākie izdevēji, kas ir šo autortiesību aģentūru dalībnieki) saistībā ar šo uzņēmumu savstarpējām saiknēm, administrējot mūzikas mehānisko tiesību piešķiršanu ierakstu uzņēmumiem skaņu ierakstu reproducēšanai, izmantojot fiziskos nesējus. Savā sākotnējā novērtējumā Komisija izteica bažas saistībā ar EK Līguma 81. pantu un EEZ līguma 53. pantu par Kannu nolīguma divām klauzulām. Pirmajā klauzulā bija noteikts, ka autortiesību aģentūrai pirms atlaides sniegšanas ierakstu uzņēmumam galvenā licenču nolīguma ietvaros bija vajadzīga rakstiska piekrišana no “attiecīgā dalībnieka”. Otrajā klauzulā bija noteikts, ka autortiesību aģentūras nekad nevar uzsākt darbību mūzikas ierakstu izdošanas vai ierakstu ražošanas tirgū. Komisijas bažas par konkurenci bija šādas: pirmās klauzulas rezultātā varētu būt grūti vai pat neiespējami autortiesību aģentūrām piešķirt atlaides ierakstu uzņēmumiem, un otrā klauzula varētu novērst autortiesību aģentūru iespējamu konkurenci mūzikas ierakstu izdošanas vai ierakstu ražošanas tirgū. |
| --- | --- |

(2)

Procedūras priekšmets bija Kannu nolīguma pagarinājums, t. i., nolīgums starp astoņpadsmit uzņēmumiem (no kuriem trīspadsmit ir autortiesību aģentūras, kuras nodarbojas mūzikas mehānisko tiesību jomā, un pieci ir mūzikas ierakstu lielākie izdevēji, kas ir šo autortiesību aģentūru dalībnieki) saistībā ar šo uzņēmumu savstarpējām saiknēm, administrējot mūzikas mehānisko tiesību piešķiršanu ierakstu uzņēmumiem skaņu ierakstu reproducēšanai, izmantojot fiziskos nesējus. Savā sākotnējā novērtējumā Komisija izteica bažas saistībā ar EK Līguma 81. pantu un EEZ līguma 53. pantu par Kannu nolīguma divām klauzulām. Pirmajā klauzulā bija noteikts, ka autortiesību aģentūrai pirms atlaides sniegšanas ierakstu uzņēmumam galvenā licenču nolīguma ietvaros bija vajadzīga rakstiska piekrišana no “attiecīgā dalībnieka”. Otrajā klauzulā bija noteikts, ka autortiesību aģentūras nekad nevar uzsākt darbību mūzikas ierakstu izdošanas vai ierakstu ražošanas tirgū. Komisijas bažas par konkurenci bija šādas: pirmās klauzulas rezultātā varētu būt grūti vai pat neiespējami autortiesību aģentūrām piešķirt atlaides ierakstu uzņēmumiem, un otrā klauzula varētu novērst autortiesību aģentūru iespējamu konkurenci mūzikas ierakstu izdošanas vai ierakstu ražošanas tirgū.

| (3) | Komisija uzskata, ka iesaistīto pušu saistībā ar Kannu nolīguma pagarinājumu piedāvātās saistības ir pietiekamas, lai novērstu noteiktās bažas par konkurenci. Puses ir mainījušas formulējumu klauzulai par atlaidēm tādējādi, ka autortiesību aģentūra ar savas kompetentās iestādes lēmumu var izlemt piedāvāt atlaidi no administratīvām izmaksām, ko tā patur no autora honorāra, kas pienākas tās dalībniekiem, bez vajadzības saņemt rakstveida piekrišanu no “attiecīgā dalībnieka”. Puses ir svītrojušas klauzulu, kas neļauj autortiesību aģentūrām ienākt mūzikas ierakstu izdošanas vai ierakstu ražošanas tirgū, un ir apņēmušās neslēgt līdzīgu nolīgumu nākotnē. |
| --- | --- |

(3)

Komisija uzskata, ka iesaistīto pušu saistībā ar Kannu nolīguma pagarinājumu piedāvātās saistības ir pietiekamas, lai novērstu noteiktās bažas par konkurenci. Puses ir mainījušas formulējumu klauzulai par atlaidēm tādējādi, ka autortiesību aģentūra ar savas kompetentās iestādes lēmumu var izlemt piedāvāt atlaidi no administratīvām izmaksām, ko tā patur no autora honorāra, kas pienākas tās dalībniekiem, bez vajadzības saņemt rakstveida piekrišanu no “attiecīgā dalībnieka”. Puses ir svītrojušas klauzulu, kas neļauj autortiesību aģentūrām ienākt mūzikas ierakstu izdošanas vai ierakstu ražošanas tirgū, un ir apņēmušās neslēgt līdzīgu nolīgumu nākotnē.

| (4) | Lēmums nosaka, ka, ņemot vērā saistības iesaistītām pusēm saistībā ar Kannu nolīguma pagarinājumu, Komisijas rīcībai vairs nav pamata. |
| --- | --- |

(4)

Lēmums nosaka, ka, ņemot vērā saistības iesaistītām pusēm saistībā ar Kannu nolīguma pagarinājumu, Komisijas rīcībai vairs nav pamata.

| (5) | Padomdevēja komiteja konkurences ierobežojumu un dominējoša stāvokļa jautājumos 2006. gada 18. septembrī sniedza labvēlīgu atzinumu. |
| --- | --- |

(5)

Padomdevēja komiteja konkurences ierobežojumu un dominējoša stāvokļa jautājumos 2006. gada 18. septembrī sniedza labvēlīgu atzinumu.

---

(1)  OV L 1, 4.1.2003., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 411/2004 (OV L 68, 6.3.2004., 1. lpp.).

---

| 15.11.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 296/29 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 296/29

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2007. gada 9. novembris),

ar kuru groza Padomes Lēmuma 79/542/EEK II pielikumu attiecībā uz to trešo valstu un trešo valstu daļu sarakstu, no kurām atļauts Kopienā ievest atsevišķu veidu svaigu gaļu

(izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 5365)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2007/736/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1991. gada 15. jūlija Direktīvu 91/496/EEK, ar ko nosaka principus attiecībā uz tādu dzīvnieku veterināro pārbaužu organizēšanu, kurus Kopienā ieved no trešām valstīm, un ar ko groza Direktīvu 89/662/EEK, Direktīvu 90/425/EEK un Direktīvu 90/675/EEK (1), un jo īpaši tās 18. panta 7. punktu,

ņemot vērā Padomes 1997. gada 18. decembra Direktīvu 97/78/EK, ar ko nosaka principus, kuri reglamentē veterināro pārbaužu organizēšanu attiecībā uz produktiem, ko ieved Kopienā no trešām valstīm (2), un jo īpaši tās 22. panta 6. punktu,

ņemot vērā Padomes 2002. gada 16. decembra Direktīvu 2002/99/EK, ar ko paredz dzīvnieku veselības noteikumus, kuri reglamentē tādu dzīvnieku izcelsmes produktu ražošanu, pārstrādi, izplatīšanu un ievešanu, kas paredzēti lietošanai pārtikā (3), un jo īpaši tās 8. panta ievadfrāzi, 8. panta 1. punkta pirmo daļu un 4. punktu,

tā kā:

| (1) | Padomes 1976. gada 21. decembra Lēmumā 79/542/EEK, ar ko izveido trešo valstu vai trešo valstu daļu sarakstu un nosaka dzīvnieku un sabiedrības veselības un veterinārās sertifikācijas nosacījumus dažu dzīvu dzīvnieku un to svaigās gaļas ievedumiem Kopienā (4), II pielikuma 1. daļā noteikts to trešo valstu un trešo valstu daļu saraksts, no kurām dalībvalstīm ir atļauts ievest dažu dzīvnieku svaigu gaļu. |
| --- | --- |

(1)

Padomes 1976. gada 21. decembra Lēmumā 79/542/EEK, ar ko izveido trešo valstu vai trešo valstu daļu sarakstu un nosaka dzīvnieku un sabiedrības veselības un veterinārās sertifikācijas nosacījumus dažu dzīvu dzīvnieku un to svaigās gaļas ievedumiem Kopienā (4), II pielikuma 1. daļā noteikts to trešo valstu un trešo valstu daļu saraksts, no kurām dalībvalstīm ir atļauts ievest dažu dzīvnieku svaigu gaļu.

| (2) | Minētajā pielikumā norādīti laikposmi, kuros ir vai nav atļauta gaļas ievešana Kopienā, atkarībā no to dzīvnieku nokaušanas vai nogalināšanas dienas, no kuriem tā iegūta. Šie laikposmi ir norādīti, lai atļautu tādas gaļas ievešanu, kas ražota, pirms dažās trešās valstīs vai to daļās sāka piemērot dzīvnieku veselības ierobežojumus. |
| --- | --- |

(2)

Minētajā pielikumā norādīti laikposmi, kuros ir vai nav atļauta gaļas ievešana Kopienā, atkarībā no to dzīvnieku nokaušanas vai nogalināšanas dienas, no kuriem tā iegūta. Šie laikposmi ir norādīti, lai atļautu tādas gaļas ievešanu, kas ražota, pirms dažās trešās valstīs vai to daļās sāka piemērot dzīvnieku veselības ierobežojumus.

| (3) | Tomēr, lai garantētu augstu veselības aizsardzības līmeni Kopienā, ir lietderīgi nodrošināt, lai tādas svaigas gaļas, kas iegūta trešā valstī no dzīvniekiem, kuri nokauti ierobežojošo pasākumu piemērošanas dienā vai pirms tam, ievešanu atļautu tikai ierobežotu laiku, proti, 90 dienas. Ja sūtījums ir apstiprināts dienā, kad spēkā stājas importa aizliegums, vai pirms tam un tas tiek transportēts atklātā jūrā laikā, kad minētais aizliegums stājas spēkā, minētais termiņš ir 40 dienas. |
| --- | --- |

(3)

Tomēr, lai garantētu augstu veselības aizsardzības līmeni Kopienā, ir lietderīgi nodrošināt, lai tādas svaigas gaļas, kas iegūta trešā valstī no dzīvniekiem, kuri nokauti ierobežojošo pasākumu piemērošanas dienā vai pirms tam, ievešanu atļautu tikai ierobežotu laiku, proti, 90 dienas. Ja sūtījums ir apstiprināts dienā, kad spēkā stājas importa aizliegums, vai pirms tam un tas tiek transportēts atklātā jūrā laikā, kad minētais aizliegums stājas spēkā, minētais termiņš ir 40 dienas.

| (4) | Tās dienas datums, no kuras atļauts vai aizliegts Kopienā ievest svaigu gaļu no kādas trešās valsts vai tās daļas, jāiekļauj Lēmuma 79/542/EEK II pielikumā, lai izvairītos no tādas gaļas ievešanas, kas ražota laikposmā, kad attiecīgajā valstī vai tās daļā dzīvnieku veselība bija apdraudēta. |
| --- | --- |

(4)

Tās dienas datums, no kuras atļauts vai aizliegts Kopienā ievest svaigu gaļu no kādas trešās valsts vai tās daļas, jāiekļauj Lēmuma 79/542/EEK II pielikumā, lai izvairītos no tādas gaļas ievešanas, kas ražota laikposmā, kad attiecīgajā valstī vai tās daļā dzīvnieku veselība bija apdraudēta.

| (5) | Minētajā pielikumā norādītie laikposmi ir radījuši praktiskas problēmas gan Kopienas robežkontroles punktiem, veicot veselības sertifikātu pārbaudes šādas gaļas ievešanai, gan eksportētājas trešās valsts kompetentajām iestādēm, sagatavojot minētos sertifikātus. |
| --- | --- |

(5)

Minētajā pielikumā norādītie laikposmi ir radījuši praktiskas problēmas gan Kopienas robežkontroles punktiem, veicot veselības sertifikātu pārbaudes šādas gaļas ievešanai, gan eksportētājas trešās valsts kompetentajām iestādēm, sagatavojot minētos sertifikātus.

| (6) | Tādēļ ir lietderīgi grozīt Lēmuma 79/542/EEK II pielikumu un svītrot atsauces uz minētajiem laikposmiem, lai nodrošinātu augstu veselības aizsardzības līmeni, kā arī skaidrību, saskaņotību un pārskatāmību attiecībā uz to trešo valstu sarakstu, no kurām atļauts Kopienā ievest svaigu gaļu. Turklāt jāatjaunina ieraksti par dažām valstīm, jo īpaši par Paragvaju un Brazīliju. |
| --- | --- |

(6)

Tādēļ ir lietderīgi grozīt Lēmuma 79/542/EEK II pielikumu un svītrot atsauces uz minētajiem laikposmiem, lai nodrošinātu augstu veselības aizsardzības līmeni, kā arī skaidrību, saskaņotību un pārskatāmību attiecībā uz to trešo valstu sarakstu, no kurām atļauts Kopienā ievest svaigu gaļu. Turklāt jāatjaunina ieraksti par dažām valstīm, jo īpaši par Paragvaju un Brazīliju.

| (7) | Lai varētu ievest svaigas gaļas krājumus, kuru imports no trešām valstīm vai to daļām uz Kopienu šobrīd ir atļauts saskaņā ar Lēmumu 79/542/EEK, bet kas pēc šā lēmuma piemērošanas vairs nebūs atļauts, ir lietderīgi nodrošināt 90 dienu pārejas periodu. |
| --- | --- |

(7)

Lai varētu ievest svaigas gaļas krājumus, kuru imports no trešām valstīm vai to daļām uz Kopienu šobrīd ir atļauts saskaņā ar Lēmumu 79/542/EEK, bet kas pēc šā lēmuma piemērošanas vairs nebūs atļauts, ir lietderīgi nodrošināt 90 dienu pārejas periodu.

| (8) | Ar Komisijas 2006. gada 27. marta Lēmumu 2006/259/EK, ar ko groza II pielikumu Padomes Lēmumā 79/542/EEK attiecībā uz Argentīnas reģionalizāciju un uz sertifikātu paraugiem, kas attiecas uz svaigas liellopu gaļas importu no Argentīnas (5), aizliedza atkaulotas un nogatavinātas liellopu gaļas ievešanu no astoņiem departamentiem Corrientes provincē, jo 2006. gada februārī Argentīnā konstatēja divus mutes un nagu sērgas uzliesmojumus. Nesen veikta Kopienas pārbaude Argentīnā liecina, ka pašreizējie dzīvnieku veselības ierobežojumi attiecīgajos astoņos departamentos vairs nav vajadzīgi, jo īpaši attiecībā uz mutes un nagu sērgu. Tādēļ minētos ierobežojumus attiecīgajos Argentīnas apgabalos vairs nepiemēro saskaņā ar šīs valsts pieprasījumu. |
| --- | --- |

(8)

Ar Komisijas 2006. gada 27. marta Lēmumu 2006/259/EK, ar ko groza II pielikumu Padomes Lēmumā 79/542/EEK attiecībā uz Argentīnas reģionalizāciju un uz sertifikātu paraugiem, kas attiecas uz svaigas liellopu gaļas importu no Argentīnas (5), aizliedza atkaulotas un nogatavinātas liellopu gaļas ievešanu no astoņiem departamentiem Corrientes provincē, jo 2006. gada februārī Argentīnā konstatēja divus mutes un nagu sērgas uzliesmojumus. Nesen veikta Kopienas pārbaude Argentīnā liecina, ka pašreizējie dzīvnieku veselības ierobežojumi attiecīgajos astoņos departamentos vairs nav vajadzīgi, jo īpaši attiecībā uz mutes un nagu sērgu. Tādēļ minētos ierobežojumus attiecīgajos Argentīnas apgabalos vairs nepiemēro saskaņā ar šīs valsts pieprasījumu.

| (9) | Minētā pārbaude liecina arī par to, ka atkaulotas un nogatavinātas briežu gaļas ražošana Argentīnā atbilst Lēmumā 79/542/EEK noteiktajām dzīvnieku veselības prasībām. Tādēļ ir lietderīgi atļaut atkaulotas un nogatavinātas briežu gaļas ievešanu Kopienā no Argentīnas. |
| --- | --- |

(9)

Minētā pārbaude liecina arī par to, ka atkaulotas un nogatavinātas briežu gaļas ražošana Argentīnā atbilst Lēmumā 79/542/EEK noteiktajām dzīvnieku veselības prasībām. Tādēļ ir lietderīgi atļaut atkaulotas un nogatavinātas briežu gaļas ievešanu Kopienā no Argentīnas.

| (10) | Ar Lēmumu 79/542/EEK, kurā grozījumi izdarīti ar Komisijas Lēmumu 2006/463/EK (6), aizliedza atkaulotas un nogatavinātas liellopu gaļas ievešanu no Botsvānas teritorijas daļas, jo 2006. gada aprīlī Botsvānā konstatēja divus mutes un nagu sērgas uzliesmojumus. Dokumentācija, kas saņemta no Botsvānas, un 2007. gada martā šajā valstī veiktās Kopienas pārbaudes labvēlīgais iznākums liecina, ka Botsvānas veiktie pasākumi ir bijuši iedarbīgi attiecībā uz sērgas kontroli un likvidēšanu. Tādēļ pašreizējos dzīvnieku veselības ierobežojumus attiecīgajā Botsvānas daļā vairs nepiemēro. |
| --- | --- |

(10)

Ar Lēmumu 79/542/EEK, kurā grozījumi izdarīti ar Komisijas Lēmumu 2006/463/EK (6), aizliedza atkaulotas un nogatavinātas liellopu gaļas ievešanu no Botsvānas teritorijas daļas, jo 2006. gada aprīlī Botsvānā konstatēja divus mutes un nagu sērgas uzliesmojumus. Dokumentācija, kas saņemta no Botsvānas, un 2007. gada martā šajā valstī veiktās Kopienas pārbaudes labvēlīgais iznākums liecina, ka Botsvānas veiktie pasākumi ir bijuši iedarbīgi attiecībā uz sērgas kontroli un likvidēšanu. Tādēļ pašreizējos dzīvnieku veselības ierobežojumus attiecīgajā Botsvānas daļā vairs nepiemēro.

| (11) | Turklāt Kopienas pārbaudē labvēlīgi tika novērtēti divi citi Botsvānas apgabali, ko Pasaules Veselības organizācija atzinusi par mutes un nagu sērgas neskartiem (vakcinācija nav veikta). Tādēļ ir lietderīgi atļaut atkaulotas un nogatavinātas liellopu, aitu, kā arī saimniecībā audzētu medījumdzīvnieku un savvaļas medījumdzīvnieku gaļas ievešanu ES no minētajiem apgabaliem. |
| --- | --- |

(11)

Turklāt Kopienas pārbaudē labvēlīgi tika novērtēti divi citi Botsvānas apgabali, ko Pasaules Veselības organizācija atzinusi par mutes un nagu sērgas neskartiem (vakcinācija nav veikta). Tādēļ ir lietderīgi atļaut atkaulotas un nogatavinātas liellopu, aitu, kā arī saimniecībā audzētu medījumdzīvnieku un savvaļas medījumdzīvnieku gaļas ievešanu ES no minētajiem apgabaliem.

| (12) | Lēmuma 79/542/EEK II pielikuma 1. daļā Kolumbijas daļas minētas kā apgabali, no kuriem atļauts Kopienā ievest svaigu liellopu gaļu. Tomēr Kolumbija nav iesniegusi svaigas liellopu gaļas atliekvielu uzraudzības plānu atbilstīgi Komisijas 2004. gada 29. aprīļa Lēmumam 2004/432/EEK par trešo valstu iesniegto atliekvielu uzraudzības plānu apstiprināšanu saskaņā ar Padomes Direktīvu 96/23/EK (7). Turklāt nevienam uzņēmumam nav atļaujas svaigas gaļas eksportēšanai uz Kopienu. Tādēļ svaigas gaļas ievešana no Kolumbijas vairs nav atļauta, un Lēmuma 79/542/EEK II pielikuma 1. daļā izdara vajadzīgo grozījumu. |
| --- | --- |

(12)

Lēmuma 79/542/EEK II pielikuma 1. daļā Kolumbijas daļas minētas kā apgabali, no kuriem atļauts Kopienā ievest svaigu liellopu gaļu. Tomēr Kolumbija nav iesniegusi svaigas liellopu gaļas atliekvielu uzraudzības plānu atbilstīgi Komisijas 2004. gada 29. aprīļa Lēmumam 2004/432/EEK par trešo valstu iesniegto atliekvielu uzraudzības plānu apstiprināšanu saskaņā ar Padomes Direktīvu 96/23/EK (7). Turklāt nevienam uzņēmumam nav atļaujas svaigas gaļas eksportēšanai uz Kopienu. Tādēļ svaigas gaļas ievešana no Kolumbijas vairs nav atļauta, un Lēmuma 79/542/EEK II pielikuma 1. daļā izdara vajadzīgo grozījumu.

| (13) | Lai ļautu atbilstīgajām ieinteresētajām personām pielāgoties jaunajam importa režīmam, ir lietderīgi nodrošināt, lai šo lēmumu piemēro no 2007. gada 1. decembra. |
| --- | --- |

(13)

Lai ļautu atbilstīgajām ieinteresētajām personām pielāgoties jaunajam importa režīmam, ir lietderīgi nodrošināt, lai šo lēmumu piemēro no 2007. gada 1. decembra.

| (14) | Tādēļ attiecīgi jāgroza Lēmums 79/542/EEK. |
| --- | --- |

(14)

Tādēļ attiecīgi jāgroza Lēmums 79/542/EEK.

| (15) | Komisijas 1996. gada 13. jūnija Lēmums 96/367/EK par aizsardzības pasākumiem saistībā ar mutes un nagu sērgas uzliesmojumu Albānijā (8) un Komisijas 1996. gada 4. jūlija Lēmums 96/414/EK par aizsardzības pasākumiem attiecībā uz dzīvnieku un dzīvnieku valsts produktu importu no Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas sakarā ar mutes un nagu sērgas uzliesmojumu (9) ir novecojuši, jo tajos paredzētie noteikumi tagad ir iekļauti citos Kopienas tiesību aktos. Skaidrības un juridiskās noteiktības labad minētie lēmumi ir jāatceļ. |
| --- | --- |

(15)

Komisijas 1996. gada 13. jūnija Lēmums 96/367/EK par aizsardzības pasākumiem saistībā ar mutes un nagu sērgas uzliesmojumu Albānijā (8) un Komisijas 1996. gada 4. jūlija Lēmums 96/414/EK par aizsardzības pasākumiem attiecībā uz dzīvnieku un dzīvnieku valsts produktu importu no Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas sakarā ar mutes un nagu sērgas uzliesmojumu (9) ir novecojuši, jo tajos paredzētie noteikumi tagad ir iekļauti citos Kopienas tiesību aktos. Skaidrības un juridiskās noteiktības labad minētie lēmumi ir jāatceļ.

| (16) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(16)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmuma 79/542/EEK II pielikuma 1. daļu aizstāj ar šā lēmuma pielikuma tekstu.

2. pants

Lēmumu 96/367/EK un Lēmumu 96/414/EK atceļ.

3. pants

Pārejas perioda laikā, 90 dienas pēc šā lēmuma piemērošanas dienas, atļauj tādas svaigas gaļas ievešanu ES, kas bija atļauta ar Lēmumu 79/542/EEK un kas līdz ar šā lēmuma piemērošanu vairs nav atļauta.

4. pants

Šo lēmumu piemēro no 2007. gada 1. decembra.

5. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2007. gada 9. novembrī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Markos KYPRIANOU

---

(1)  OV L 268, 24.9.1991., 56. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2006/104/EK (OV L 363, 20.12.2006., 352. lpp.).

1

(2)  OV L 24, 30.1.1998., 9. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2006/104/EK.

2

(3)  OV L 18, 23.1.2003., 11. lpp.

3

(4)  OV L 146, 14.6.1979., 15. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1791/2006 (OV L 363, 20.12.2006., 1. lpp.).

4

(5)  OV L 93, 31.3.2006., 65. lpp.

5

(6)  OV L 183, 5.7.2006., 20. lpp.

6

(7)  OV L 154, 30.4.2004., 44. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2007/362/EK (OV L 138, 30.5.2007., 18. lpp.).

7

(8)  OV L 145, 19.6.1996., 17. lpp. Lēmumā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 98/373/EK (OV L 170, 16.6.1998., 62. lpp.).

8

(9)  OV L 167, 6.7.1996., 58. lpp. Lēmumā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 98/373/EK.

9

---

PIELIKUMS

“II PIELIKUMS

SVAIGA GAĻA

1.   daļa

TREŠO VALSTU VAI TO DAĻU SARAKSTS (1)

| Valsts | Teritorijas kods | Teritorijas apraksts | Veterinārais sertifikāts | Īpašie nosacījumi | Noslēguma datums (2) | Sākuma datums (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Paraugs(-i) | SG |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |
| AL – Albānija | AL-0 | Visa valsts | — | | | | |
| AR – Argentīna | AR-0 | Visa valsts | EQU | | | | |
| AR-1 | Šādas provinces: Buenos Aires, Catamarca, Corrientes (izņemot Berón de Astrada, Capital, Empedrado, General Paz, Itati, Mbucuruyá, San Cosme un San Luís del Palmar departamentus), Entre Ríos, La Rioja, Mendoza, Misiones, Neuquen, Rio Negro, San Juan, San Luis, Santa Fe, Tucuman, Cordoba. La Pampa Santiago del Estero Chaco Formosa, Jujuy un Salta, izņemot 25 km buferzonu pie Bolīvijas un Paragvajas robežas no Santa Catalina rajona Jujuy provincē līdz Laishi rajonam Formosa provincē | BOV | A | 1 | | 2005. gada 18. marts |
| RUF | A | 1 | | 2007. gada 1. decembris |
| AR-2 | Chubut, Santa Cruz un Tierra del Fuego | BOV, OVI, RUW, RUF | | | | 2002. gada 1. marts |
| AR-3 | Corrientes: Berón de Astrada, Capital, Empedrado, General Paz, Itati, Mbucuruyá, San Cosme un San Luís del Palmar departamenti | BOV, RUF | A | 1 | | 2007. gada 1. decembris |
| AU – Austrālija | AU-0 | Visa valsts | BOV, OVI, POR, EQU, RUF, RUW, SUF, SUW | | | | |
| BA – Bosnija un Hercegovina | BA-0 | Visa valsts | — | | | | |
| BH – Bahreina | BH-0 | Visa valsts | — | | | | |
| BR – Brazīlija | BR-0 | Visa valsts | EQU | | | | |
| BR-1 | Minas Gerais štata daļa (izņemot Oliveira, Passos, São Gonçalo de Sapucai, Setelagoas un Bambuí reģionālās delegācijas); Espíritu Santo štats; Goias štats; Mato Grosso štata daļa, kurā ietilpst šādas reģionālās pārvaldes vienības:






  — | Cuiaba (izņemot San Antonio de Leverger, Nossa Senhora do Livramento, Pocone un Barão de Melgaço pašvaldību), |

Valsts

Teritorijas kods

Teritorijas apraksts

Veterinārais sertifikāts

Īpašie nosacījumi

Noslēguma datums (2)

Sākuma datums (3)

Paraugs(-i)

SG

1

2

3

4

5

6

7

8

AL – Albānija

AL-0

Visa valsts

—

AR – Argentīna

AR-0

Visa valsts

EQU

AR-1

Šādas provinces: Buenos Aires, Catamarca, Corrientes (izņemot Berón de Astrada, Capital, Empedrado, General Paz, Itati, Mbucuruyá, San Cosme un San Luís del Palmar departamentus), Entre Ríos, La Rioja, Mendoza, Misiones, Neuquen, Rio Negro, San Juan, San Luis, Santa Fe, Tucuman, Cordoba. La Pampa Santiago del Estero Chaco Formosa, Jujuy un Salta, izņemot 25 km buferzonu pie Bolīvijas un Paragvajas robežas no Santa Catalina rajona Jujuy provincē līdz Laishi rajonam Formosa provincē

BOV

A

1

2005. gada 18. marts

RUF

A

1

2007. gada 1. decembris

AR-2

Chubut, Santa Cruz un Tierra del Fuego

BOV, OVI, RUW, RUF

2002. gada 1. marts

AR-3

Corrientes: Berón de Astrada, Capital, Empedrado, General Paz, Itati, Mbucuruyá, San Cosme un San Luís del Palmar departamenti

BOV, RUF

A

1

2007. gada 1. decembris

AU – Austrālija

AU-0

Visa valsts

BOV, OVI, POR, EQU, RUF, RUW, SUF, SUW

BA – Bosnija un Hercegovina

BA-0

Visa valsts

—

BH – Bahreina

BH-0

Visa valsts

—

BR – Brazīlija

BR-0

Visa valsts

EQU

BR-1

Minas Gerais štata daļa (izņemot Oliveira, Passos, São Gonçalo de Sapucai, Setelagoas un Bambuí reģionālās delegācijas); Espíritu Santo štats; Goias štats; Mato Grosso štata daļa, kurā ietilpst šādas reģionālās pārvaldes vienības:

—

Cuiaba (izņemot San Antonio de Leverger, Nossa Senhora do Livramento, Pocone un Barão de Melgaço pašvaldību),

| — | Cáceres (izņemot Cáceres pašvaldību), |
| --- | --- |

—

Cáceres (izņemot Cáceres pašvaldību),

| — | Lucas do Rio Verde, |
| --- | --- |

—

Lucas do Rio Verde,

| — | Rondonópolis (izņemot Itiquiora pašvaldību), |
| --- | --- |

—

Rondonópolis (izņemot Itiquiora pašvaldību),

| — | Barra do Garça, |
| --- | --- |

—

Barra do Garça,

| — | Barra do Burgres. Rio Grande do Sul štats |
| --- | --- |

—

Barra do Burgres. Rio Grande do Sul štats

BOV

A un H

1

2002. gada 1. novembris

BR-2

Santa Catarina štats

BOV

A un I

1

2002. gada 1. novembris

BW – Botsvāna

BW-0

Visa valsts

EQU, EQW

BW-1

Dzīvnieku slimību kontroles zonas 3c, 4b, 5, 6, 8, 9 un 18

BOV, OVI, RUF, RUW

F

1

2007. gada 1. decembris

BW-2

Dzīvnieku slimību kontroles zonas 10, 11, 12, 13 un 14

BOV, OVI, RUF, RUW

F

1

2002. gada 7. marts

BY – Baltkrievija

BY-0

Visa valsts

—

BZ – Beliza

BZ-0

Visa valsts

BOV, EQU

CA – Kanāda

CA-0

Visa valsts

BOV, OVI, POR, EQU, SUF, SUW, RUF, RUW

G

CH – Šveice

CH-0

Visa valsts

•

CL – Čīle

CL-0

Visa valsts

BOV, OVI, POR, EQU, RUF, RUW, SUF

CN – Ķīnas (Tautas Republika)

CN-0

Visa valsts

—

CO – Kolumbija

CO-0

Visa valsts

EQU

CR – Kostarika

CR-0

Visa valsts

BOV, EQU

CU – Kuba

CU-0

Visa valsts

BOV, EQU

DZ – Alžīrija

DZ-0

Visa valsts

—

ET – Etiopija

ET-0

Visa valsts

—

FK – Folklenda salas

FK-0

Visa valsts

BOV, OVI, EQU

GL – Grenlande

GL-0

Visa valsts

BOV, OVI, EQU, RUF, RUW

GT – Gvatemala

GT-0

Visa valsts

BOV, EQU

HK – Honkonga

HK-0

Visa valsts

—

HN – Hondurasa

HN-0

Visa valsts

BOV, EQU

HR – Horvātija

HR-0

Visa valsts

BOV, OVI, EQU, RUF, RUW

IL – Izraēla

IL-0

Visa valsts

—

IN – Indija

IN-0

Visa valsts

—

IS – Īslande

IS-0

Visa valsts

BOV, OVI, EQU, RUF, RUW

KE – Kenija

KE-0

Visa valsts

—

MA – Maroka

MA-0

Visa valsts

EQU

ME – Melnkalne

ME-0

Visa valsts

BOV, OVI, EQU

MG – Madagaskara

MG-0

Visa valsts

—

MK – Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika (4)

MK-0

Visa valsts

OVI, EQU

MU – Maurīcija

MU-0

Visa valsts

—

MX – Meksika

MX-0

Visa valsts

BOV, EQU

NA – Namībija

NA-0

Visa valsts

EQU, EQW

NA-1

Uz dienvidiem no sanitārā kordona no Palgrave Point rietumos līdz Gam austrumos

BOV, OVI, RUF, RUW

F

1

NC – Jaunkaledonija

NC-0

Visa valsts

BOV, RUF, RUW

NI – Nikaragva

NI-0

Visa valsts

—

NZ – Jaunzēlande

NZ-0

Visa valsts

BOV, OVI, POR, EQU, RUF, RUW, SUF, SUW

PA – Panama

PA-0

Visa valsts

BOV, EQU

PY – Paragvaja

PY-0

Visa valsts

EQU

RS – Serbija (5)

RS-0

Visa valsts

BOV, OVI, EQU

RU – Krievija

RU-0

Visa valsts

—

RU-1

Murmanskas reģions, Yamolo-Nenets autonomais apgabals

RUF

SV – Salvadora

SV-0

Visa valsts

—

SZ – Svazilenda

SZ-0

Visa valsts

EQU, EQW

SZ-1

Teritorija uz rietumiem no “sarkanās līnijas” uz ziemeļiem no Usutu upes līdz robežai ar Dienvidāfriku uz rietumiem no Nkalashane

BOV, RUF, RUW

F

1

SZ-2

Mutes un nagu sērgas veterinārās uzraudzības un vakcinācijas kontroles apgabali saskaņā ar normatīvo instrumentu, ko 2001. gadā publicēja kā juridisku paziņojumu Nr. 51

BOV, RUF, RUW

F

1

2003. gada 4. augusts

TH – Taizeme

TH-0

Visa valsts

—

TN – Tunisija

TN-0

Visa valsts

—

TR – Turcija

TR-0

Visa valsts

—

TR-1

Amasya, Ankara, Aydin, Balikesir, Bursa, Cankiri, Corum, Denizli, Izmir, Kastamonu, Kutahya, Manisa, Usak, Yozgat un Kirikkale provinces

EQU

UA – Ukraina

UA-0

Visa valsts

—

US – Savienotās Valstis

US-0

Visa valsts

BOV, OVI, POR, EQU, SUF, SUW, RUF, RUW

G

UY – Urugvaja

UY-0

Visa valsts

EQU

BOV

A

1

2001. gada 1. novembris

OVI

A

1

ZA – Dienvidāfrika

ZA-0

Visa valsts

EQU, EQW

ZA-1

Visa valsts, izņemot:

| — | mutes un nagu sērgas uzraudzības apgabalu daļu, kas atrodas Mpumalanga un ziemeļu provinču veterinārās uzraudzības apgabalā, Natal veterinārās uzraudzības apgabala Ingwavuma rajonā un Botsvānas pierobežā uz austrumiem no 28. garuma grāda un |
| --- | --- |

—

mutes un nagu sērgas uzraudzības apgabalu daļu, kas atrodas Mpumalanga un ziemeļu provinču veterinārās uzraudzības apgabalā, Natal veterinārās uzraudzības apgabala Ingwavuma rajonā un Botsvānas pierobežā uz austrumiem no 28. garuma grāda un

| — | Camperdown rajona KwaZuluNatal provincē |
| --- | --- |

—

Camperdown rajona KwaZuluNatal provincē

BOV, OVI, RUF, RUW

F

1

ZW – Zimbabve

ZW-0

Visa valsts

—

| • | = | Sertifikāti saskaņā ar nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par lauksaimniecības izstrādājumu tirdzniecību (OV L 114, 30.4.2002., 132. lpp.). |
| --- | --- | --- |
| — | = | Sertifikāts nav paredzēts, un svaigas gaļas ievešana nav atļauta (izņemot to sugu dzīvnieku gaļu, kas norādīti ailē “visa valsts”). |

•

=

Sertifikāti saskaņā ar nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par lauksaimniecības izstrādājumu tirdzniecību (OV L 114, 30.4.2002., 132. lpp.).

—

=

Sertifikāts nav paredzēts, un svaigas gaļas ievešana nav atļauta (izņemot to sugu dzīvnieku gaļu, kas norādīti ailē “visa valsts”).

| “1” | Kategoriju ierobežojumi:
  Subprodukti nav atļauti (izņemot liellopu diafragmas un gremošanas muskuļus).” |
| --- | --- |

“1”

Kategoriju ierobežojumi:

Subprodukti nav atļauti (izņemot liellopu diafragmas un gremošanas muskuļus).”

---

(1)  Neskarot īpašas sertifikācijas prasības, kas paredzētas Kopienas nolīgumos ar trešām valstīm.

1

(2)  Tādu dzīvnieku gaļu, kas nokauti 7. ailē norādītajā dienā vai pirms tam, var ievest Kopienā 90 dienas pēc minētās dienas.

2

Sūtījumus, kas atrodas atklātā jūrā, var ievest Kopienā 40 dienas pēc 7. ailē norādītās dienas, ja tie sertificēti pirms minētās dienas.

(NB! Ja 7. ailē datums nav norādīts, tad nav laika ierobežojumu.).

(3)  Kopienā atļauts ievest tikai tādu dzīvnieku gaļu, kas nokauti 8. ailē norādītajā dienā vai pēc tam (ja 8. ailē datums nav norādīts, tad nav laika ierobežojumu).

3

(4)  Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika; pagaidu kods, kas šai valstij nekādi neietekmē galīgo nomenklatūru, par ko pieņems lēmumu pēc sarunām, kas šajā jautājumā notiek Apvienoto Nāciju Organizācijā.

4

(5)  Neiekļaujot Kosovu Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes 1999. gada 10. jūnija 1244. rezolūcijas izpratnē.

5

| • | = | Sertifikāti saskaņā ar nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par lauksaimniecības izstrādājumu tirdzniecību (OV L 114, 30.4.2002., 132. lpp.). |
| --- | --- | --- |
| — | = | Sertifikāts nav paredzēts, un svaigas gaļas ievešana nav atļauta (izņemot to sugu dzīvnieku gaļu, kas norādīti ailē “visa valsts”). |

•

=

Sertifikāti saskaņā ar nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par lauksaimniecības izstrādājumu tirdzniecību (OV L 114, 30.4.2002., 132. lpp.).

—

=

Sertifikāts nav paredzēts, un svaigas gaļas ievešana nav atļauta (izņemot to sugu dzīvnieku gaļu, kas norādīti ailē “visa valsts”).

| “1” | Kategoriju ierobežojumi:
  Subprodukti nav atļauti (izņemot liellopu diafragmas un gremošanas muskuļus).” |
| --- | --- |

“1”

Kategoriju ierobežojumi:

Subprodukti nav atļauti (izņemot liellopu diafragmas un gremošanas muskuļus).”

---