# Úřední věstník L 276/19.

| | ISSN 1725-5074 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 276 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Svazek 5019. října 2007 |

ISSN 1725-5074

Úřední věstník

Evropské unie

L 276

České vydání

Právní předpisy

Svazek 5019. října 2007

---

| Obsah | | II   Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění není povinné | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | | Komise |
| | | 2007/655/ES |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 5. července 2005 o podpoře poskytované Itálií ve prospěch odvětví živočišné výroby a odvětví olivového oleje v souladu s články 4 a 5 zákona č. 290/99, čl. 15 pododstavcem 16 zákona č. 67/88 a zákonem č. 252/91
  (oznámeno pod číslem K(2004) 4769) | 1 |
| | | 2007/656/ES |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 20. prosince 2006 o státní podpoře C 12/05 (ex N 611/03), kterou hodlá Německo poskytnout společnosti e-glass AG
  (oznámeno pod číslem K(2006) 6587)


   (
  1
  ) | 22 |

Obsah

II   Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění není povinné

Strana

ROZHODNUTÍ

Komise

2007/655/ES

*

Rozhodnutí Komise ze dne 5. července 2005 o podpoře poskytované Itálií ve prospěch odvětví živočišné výroby a odvětví olivového oleje v souladu s články 4 a 5 zákona č. 290/99, čl. 15 pododstavcem 16 zákona č. 67/88 a zákonem č. 252/91
  (oznámeno pod číslem K(2004) 4769)

(oznámeno pod číslem K(2004) 4769)

1

2007/656/ES

*

Rozhodnutí Komise ze dne 20. prosince 2006 o státní podpoře C 12/05 (ex N 611/03), kterou hodlá Německo poskytnout společnosti e-glass AG
  (oznámeno pod číslem K(2006) 6587)


   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem K(2006) 6587)

(
  1

22

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění není povinné

ROZHODNUTÍ

Komise

| 19.10.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 276/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.10.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 276/1

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 5. července 2005

o podpoře poskytované Itálií ve prospěch odvětví živočišné výroby a odvětví olivového oleje v souladu s články 4 a 5 zákona č. 290/99, čl. 15 pododstavcem 16 zákona č. 67/88 a zákonem č. 252/91

(oznámeno pod číslem K(2004) 4769)

(Pouze italské znění je závazné)

(2007/655/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 88 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,

poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s uvedenými ustanoveními (1) a s ohledem na tyto připomínky,

vzhledem k těmto důvodům:

I.   ŘÍZENÍ

| (1) | Dopisem ze dne 6. srpna 1998, zaevidovaným dne 12. srpna 1998, Stálé zastoupení Itálie při Evropské unii sdělilo Komisi v souladu s čl. 88 odst. 3 Smlouvy ES návrh zákona o prodloužení lhůt v zemědělství. Tento zákon byl zaevidován jako podpora číslo N 490/1998. |
| --- | --- |

(1)

Dopisem ze dne 6. srpna 1998, zaevidovaným dne 12. srpna 1998, Stálé zastoupení Itálie při Evropské unii sdělilo Komisi v souladu s čl. 88 odst. 3 Smlouvy ES návrh zákona o prodloužení lhůt v zemědělství. Tento zákon byl zaevidován jako podpora číslo N 490/1998.

| (2) | Dopisem ze dne 30. listopadu 1998, zaevidovaným dne 4. prosince 1998, italské orgány odpověděly na žádost Komise o informace ze dne 1. října 1998. |
| --- | --- |

(2)

Dopisem ze dne 30. listopadu 1998, zaevidovaným dne 4. prosince 1998, italské orgány odpověděly na žádost Komise o informace ze dne 1. října 1998.

| (3) | Dopisem ze dne 13. září 1999 Komise požádala italské orgány o zaslání informací, o které žádala dopisem ze dne 28. ledna 1999 a které jí dosud nebyly doručeny. V tomtéž dopise Komise vyzvala italské orgány, aby potvrdily tiskové zprávy, podle nichž byl návrh zákona převzat Parlamentem do zákona č. 290 ze dne 17. srpna 1999, zveřejněného v Úředním věstníku Italské republiky č. 195 ze dne 20. srpna 1999. |
| --- | --- |

(3)

Dopisem ze dne 13. září 1999 Komise požádala italské orgány o zaslání informací, o které žádala dopisem ze dne 28. ledna 1999 a které jí dosud nebyly doručeny. V tomtéž dopise Komise vyzvala italské orgány, aby potvrdily tiskové zprávy, podle nichž byl návrh zákona převzat Parlamentem do zákona č. 290 ze dne 17. srpna 1999, zveřejněného v Úředním věstníku Italské republiky č. 195 ze dne 20. srpna 1999.

| (4) | Dopisem ze dne 25. října 1999, zaevidovaným dne 5. listopadu 1999, italské orgány potvrdily, že návrh zákona byl přejat do zákona č. 290/99. Tento dopis obsahoval přílohu se zněním přijatého zákona a kromě toho ještě část informací požadovaných Komisí dopisem ze dne 28. ledna 1999. |
| --- | --- |

(4)

Dopisem ze dne 25. října 1999, zaevidovaným dne 5. listopadu 1999, italské orgány potvrdily, že návrh zákona byl přejat do zákona č. 290/99. Tento dopis obsahoval přílohu se zněním přijatého zákona a kromě toho ještě část informací požadovaných Komisí dopisem ze dne 28. ledna 1999.

| (5) | Na základě uvedených informací byl režim podpor zapsán do registru neoznámených podpor pod číslem NN 155/99. |
| --- | --- |

(5)

Na základě uvedených informací byl režim podpor zapsán do registru neoznámených podpor pod číslem NN 155/99.

| (6) | Dopisem ze dne 24. února 2000 (2) Komise informovala Itálii o svém rozhodnutí zahájit v souvislosti s články 4 a 5 zákona č. 290/99, čl. 15 pododstavcem 16 zákona č. 67/88 ze dne 11. března 1988 (rozpočtový zákon na rok 1988) a zákonem č. 252/91 ze dne 8. srpna 1991 řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy ES. V tomto dopise Komise kromě toho informovala Itálii o tom, že nemá námitky proti ostatním článkům (články 1, 2, 3, 6, 7 a 8) zákona č. 290/99, neboť nepředstavují podporu podle čl. 87 odst. 1 Smlouvy ES. |
| --- | --- |

(6)

Dopisem ze dne 24. února 2000 (2) Komise informovala Itálii o svém rozhodnutí zahájit v souvislosti s články 4 a 5 zákona č. 290/99, čl. 15 pododstavcem 16 zákona č. 67/88 ze dne 11. března 1988 (rozpočtový zákon na rok 1988) a zákonem č. 252/91 ze dne 8. srpna 1991 řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy ES. V tomto dopise Komise kromě toho informovala Itálii o tom, že nemá námitky proti ostatním článkům (články 1, 2, 3, 6, 7 a 8) zákona č. 290/99, neboť nepředstavují podporu podle čl. 87 odst. 1 Smlouvy ES.

| (7) | Stejným dopisem Komise vyzvala Itálii, aby v souladu s čl. 10 odst. 2 a 3 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999 (3) poskytla do jednoho měsíce od doručení tohoto dopisu všechny dokumenty, informace a prvky nezbytné pro účely posouzení slučitelnosti opatření, o která se jedná. |
| --- | --- |

(7)

Stejným dopisem Komise vyzvala Itálii, aby v souladu s čl. 10 odst. 2 a 3 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999 (3) poskytla do jednoho měsíce od doručení tohoto dopisu všechny dokumenty, informace a prvky nezbytné pro účely posouzení slučitelnosti opatření, o která se jedná.

| (8) | Rozhodnutí Komise zahájit uvedené řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropských společenství
   (4). Komise vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek. |
| --- | --- |

(8)

Rozhodnutí Komise zahájit uvedené řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropských společenství
   (4). Komise vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek.

| (9) | Dopisem ze dne 23. března 2000 italské orgány požádaly o prodloužení lhůty stanovené Komisí pro poskytnutí informací požadovaných při zahájení řízení o 30 dnů. |
| --- | --- |

(9)

Dopisem ze dne 23. března 2000 italské orgány požádaly o prodloužení lhůty stanovené Komisí pro poskytnutí informací požadovaných při zahájení řízení o 30 dnů.

| (10) | Dopisem ze dne 18. května 2000 italské orgány poskytly Komisi své připomínky k zahájení řízení. |
| --- | --- |

(10)

Dopisem ze dne 18. května 2000 italské orgány poskytly Komisi své připomínky k zahájení řízení.

| (11) | Dopisem ze dne 13. října 2000 italské orgány zaslaly informace požadované Komisí v dopise ze dne 17. července 2000. |
| --- | --- |

(11)

Dopisem ze dne 13. října 2000 italské orgány zaslaly informace požadované Komisí v dopise ze dne 17. července 2000.

| (12) | Dopisem ze dne 31. ledna 2001 italské orgány požádaly o prodloužení lhůty stanovené Komisí pro poskytnutí informací požadovaných v dopise ze dne 13. prosince 2000. |
| --- | --- |

(12)

Dopisem ze dne 31. ledna 2001 italské orgány požádaly o prodloužení lhůty stanovené Komisí pro poskytnutí informací požadovaných v dopise ze dne 13. prosince 2000.

| (13) | Dopisem ze dne 12. července 2001 italské orgány zaslaly požadované informace. |
| --- | --- |

(13)

Dopisem ze dne 12. července 2001 italské orgány zaslaly požadované informace.

| (14) | Komise kromě toho obdržela připomínky třetích stran dopisem ze dne 30. června 2000. Komise zaslala tyto připomínky Itálii, která měla možnost vyjádřit svůj názor. Italské orgány nezaslaly k tomuto dopisu žádné zvláštní připomínky. |
| --- | --- |

(14)

Komise kromě toho obdržela připomínky třetích stran dopisem ze dne 30. června 2000. Komise zaslala tyto připomínky Itálii, která měla možnost vyjádřit svůj názor. Italské orgány nezaslaly k tomuto dopisu žádné zvláštní připomínky.

| (15) | Dne 12. března 2002, s ohledem na rozdílnost a chybějící vazbu mezi podpůrnými opatřeními stanovenými článkem 4 zákona č. 290/99 a podpůrnými opatřeními stanovenými článkem 5 téhož zákona a čl. 15 pododstavcem 16 zákona č. 67/88 a zákonem č. 252/91, Komise rozhodla rozdělit věc na dva samostatné případy, a to C/7A/2000 a C/7B/2000 týkající se příslušně článku 4 zákona č. 290/99 a článku 5 zákona č. 290/99, čl. 15 pododstavce 16 zákona č. 67/88 a zákona č. 252/91. |
| --- | --- |

(15)

Dne 12. března 2002, s ohledem na rozdílnost a chybějící vazbu mezi podpůrnými opatřeními stanovenými článkem 4 zákona č. 290/99 a podpůrnými opatřeními stanovenými článkem 5 téhož zákona a čl. 15 pododstavcem 16 zákona č. 67/88 a zákonem č. 252/91, Komise rozhodla rozdělit věc na dva samostatné případy, a to C/7A/2000 a C/7B/2000 týkající se příslušně článku 4 zákona č. 290/99 a článku 5 zákona č. 290/99, čl. 15 pododstavce 16 zákona č. 67/88 a zákona č. 252/91.

| (16) | Dopisem ze dne 5. dubna 2002 (5) Komise informovala Itálii o tom, že přijala konečné zamítavé rozhodnutí ve věci podpůrných opatření stanovených článkem 4 zákona č. 290/99. Stejným dopisem Komise Itálii dále informovala o tom, že příslušné rozhodnutí se netýká operací se zemědělskými, provozními a melioračními úvěry splatnými do 31. března 1998, pro které stanovil článek 4 zákona č. 290/99 prodloužení lhůty, ani na ně nemá vliv. Analogicky, příslušné rozhodnutí se netýkalo článku 5 zákona č. 290/99, ani čl. 15 pododstavce 16 zákona č. 67/88 a zákona č. 252/91, čili právního základu pro poskytnutí podpor uvedených v článku 5 zákona č. 290/99, které jsou přezkoumávány v rámci státní podpory č. C/7B/2000. |
| --- | --- |

(16)

Dopisem ze dne 5. dubna 2002 (5) Komise informovala Itálii o tom, že přijala konečné zamítavé rozhodnutí ve věci podpůrných opatření stanovených článkem 4 zákona č. 290/99. Stejným dopisem Komise Itálii dále informovala o tom, že příslušné rozhodnutí se netýká operací se zemědělskými, provozními a melioračními úvěry splatnými do 31. března 1998, pro které stanovil článek 4 zákona č. 290/99 prodloužení lhůty, ani na ně nemá vliv. Analogicky, příslušné rozhodnutí se netýkalo článku 5 zákona č. 290/99, ani čl. 15 pododstavce 16 zákona č. 67/88 a zákona č. 252/91, čili právního základu pro poskytnutí podpor uvedených v článku 5 zákona č. 290/99, které jsou přezkoumávány v rámci státní podpory č. C/7B/2000.

| (17) | Další informace zaslaly italské orgány dopisem ze dne 27. února 2003, zaevidovaným dne 28. února 2003, který obsahoval informace požadované Komisí v jejím dopise ze dne 8. května 2002. |
| --- | --- |

(17)

Další informace zaslaly italské orgány dopisem ze dne 27. února 2003, zaevidovaným dne 28. února 2003, který obsahoval informace požadované Komisí v jejím dopise ze dne 8. května 2002.

| (18) | V návaznosti na výsledek zasedání úředníků Komise a italských orgánů, které se uskutečnilo dne 24. března 2004, a v návaznosti na různé neformální rozhovory na stejné téma, italské orgány požádaly dopisem ze dne 20. května 2004, zaevidovaným dne 14. června 2004, o další prodloužení lhůty pro poskytnutí informací, které jsou ještě zapotřebí pro účely přezkoumání případu. |
| --- | --- |

(18)

V návaznosti na výsledek zasedání úředníků Komise a italských orgánů, které se uskutečnilo dne 24. března 2004, a v návaznosti na různé neformální rozhovory na stejné téma, italské orgány požádaly dopisem ze dne 20. května 2004, zaevidovaným dne 14. června 2004, o další prodloužení lhůty pro poskytnutí informací, které jsou ještě zapotřebí pro účely přezkoumání případu.

| (19) | Dopisem ze dne 29. října 2004, zaevidovaným dne 3. listopadu 2004, zaslaly italské orgány další informace. V tomtéž dopise uvedly, že budou požadovat, aby finanční údaje, provedené zákroky a účetní zprávy dotčených společností byly zachovány v tajnosti. |
| --- | --- |

(19)

Dopisem ze dne 29. října 2004, zaevidovaným dne 3. listopadu 2004, zaslaly italské orgány další informace. V tomtéž dopise uvedly, že budou požadovat, aby finanční údaje, provedené zákroky a účetní zprávy dotčených společností byly zachovány v tajnosti.

| (20) | Dopisem ze dne 24. listopadu 2004, zaevidovaným dne 3. listopadu 2004, zaslaly italské orgány další informace. Kromě toho upřesnily, že doposud nebyla podána žádná žádost o zachování důvěrnosti informací. |
| --- | --- |

(20)

Dopisem ze dne 24. listopadu 2004, zaevidovaným dne 3. listopadu 2004, zaslaly italské orgány další informace. Kromě toho upřesnily, že doposud nebyla podána žádná žádost o zachování důvěrnosti informací.

| (21) | Další informace byly zaslány dopisem ze dne 4. dubna 2005, zaevidovaným dne 7. dubna 2005. |
| --- | --- |

(21)

Další informace byly zaslány dopisem ze dne 4. dubna 2005, zaevidovaným dne 7. dubna 2005.

II.   POPIS PODPORY

II.1   Oblast působnosti tohoto rozhodnutí

| (22) | Zákon č. 290/99 stanoví prodloužení lhůt pro různé operace v zemědělství. Tento zákon je rozdělen do osmi článků. Ve svém rozhodnutí ze dne 24. února 2000 se Komise rozhodla nevznést námitky proti článkům 1, 2, 3, 6, 7 a 8 tohoto zákona, neboť nepředstavují podporu podle čl. 87 odst. 1 Smlouvy ES. Rozhodnutí zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 se naopak týkalo článků 4 a 5 téhož zákona, jakož i čl. 15 pododstavce 16 zákona č. 67/88 a zákona č. 252/91, které tvoří právní základ pro poskytnutí podpor uvedených v článku 5 zákona č. 290/99. |
| --- | --- |

(22)

Zákon č. 290/99 stanoví prodloužení lhůt pro různé operace v zemědělství. Tento zákon je rozdělen do osmi článků. Ve svém rozhodnutí ze dne 24. února 2000 se Komise rozhodla nevznést námitky proti článkům 1, 2, 3, 6, 7 a 8 tohoto zákona, neboť nepředstavují podporu podle čl. 87 odst. 1 Smlouvy ES. Rozhodnutí zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 se naopak týkalo článků 4 a 5 téhož zákona, jakož i čl. 15 pododstavce 16 zákona č. 67/88 a zákona č. 252/91, které tvoří právní základ pro poskytnutí podpor uvedených v článku 5 zákona č. 290/99.

| (23) | Konečné zamítavé rozhodnutí o článku 4 zákona č. 290/99 přijala Komise dne 5. dubna 2002. Toto rozhodnutí se týká čl. 15 odst. 16 zákona č. 67/88, zákona č. 252/91, článku 4 (pouze pro operace se zemědělskými, provozními a melioračními úvěry splatnými do 31. března 1998) a článku 5 zákona č. 290/99. |
| --- | --- |

(23)

Konečné zamítavé rozhodnutí o článku 4 zákona č. 290/99 přijala Komise dne 5. dubna 2002. Toto rozhodnutí se týká čl. 15 odst. 16 zákona č. 67/88, zákona č. 252/91, článku 4 (pouze pro operace se zemědělskými, provozními a melioračními úvěry splatnými do 31. března 1998) a článku 5 zákona č. 290/99.

II.2   Souvislosti

| (24) | Podle zaslaných informací trpělo odvětví živočišné výroby v Itálii na konci 80. let nadměrnou roztříštěností produkce, která vedla k existenci zastaralých struktur nevhodných pro kvalitní produkci. Za účelem modernizace celého systému stanovil zákon č. 87/90, následně ve znění zákona č. 252/91, podpory na integrované projekty, tedy projekty, které spojovaly více podniků formou shlukování. Projekty byly zařazeny do programu schváleného CIPE (Ministerský výbor pro hospodářské plánování), za předpokladu, že musely být financovány pouze projekty realizované skupinou podniků, které jsou mezi sebou propojeny a jsou schopny zaručit dokončení celého projektu. To znamenalo také, že každá společnost, která se projektu účastnila, byla zodpovědná za dokončení celého projektu, čímž byl zaručen (formou doložky) společný a nerozdílný závazek všech sdružených společností. Po všech společnostech byla kromě toho požadována podstatná finanční účast na projektech prostřednictvím nové kapitalizace a v případě družstev také formou desetileté půjčky. Záruky požadované státem (záruka za celý projekt a kapitalizace společnosti) nutné pro poskytnutí podpory představovaly pro dotčené společnosti značné finanční omezení. |
| --- | --- |

(24)

Podle zaslaných informací trpělo odvětví živočišné výroby v Itálii na konci 80. let nadměrnou roztříštěností produkce, která vedla k existenci zastaralých struktur nevhodných pro kvalitní produkci. Za účelem modernizace celého systému stanovil zákon č. 87/90, následně ve znění zákona č. 252/91, podpory na integrované projekty, tedy projekty, které spojovaly více podniků formou shlukování. Projekty byly zařazeny do programu schváleného CIPE (Ministerský výbor pro hospodářské plánování), za předpokladu, že musely být financovány pouze projekty realizované skupinou podniků, které jsou mezi sebou propojeny a jsou schopny zaručit dokončení celého projektu. To znamenalo také, že každá společnost, která se projektu účastnila, byla zodpovědná za dokončení celého projektu, čímž byl zaručen (formou doložky) společný a nerozdílný závazek všech sdružených společností. Po všech společnostech byla kromě toho požadována podstatná finanční účast na projektech prostřednictvím nové kapitalizace a v případě družstev také formou desetileté půjčky. Záruky požadované státem (záruka za celý projekt a kapitalizace společnosti) nutné pro poskytnutí podpory představovaly pro dotčené společnosti značné finanční omezení.

| (25) | Vzhledem k tomu, že zdroje vyhrazené na dokončení integrovaných projektů nestačily pokrýt globální finanční potřeby odvětví, byly na financování těchto integrovaných projektů použity dodatečné zdroje stanovené zákonem č. 67/88. Příslušné zákroky byly provedeny v rámci globálního programu racionalizace a restrukturalizace odvětví hovězího masa, který byl v Itálii, na rozdíl od ostatních evropských zemí, zahájen až začátkem 90. let. Ostatní země Evropské unie, jako Francie, zahájily programy restrukturalizace a racionalizace svých jatek již v 70. letech (6). Vysoký počet jatek v Itálii a jejich neadekvátní rozmístění na vnitrostátním území vyžadovaly drastickou reorganizaci odvětví, kterou bylo podle italských orgánů možné provést pouze se silnou veřejnou podporou a na základě programu zaměřeného na modernizaci celého odvětví. Pokud měly italské firmy přežít, bylo nutné, aby zrychlily proces technologických inovací a organizační restrukturalizace podle dvou linií:






  a) | racionalizace způsobů chovu prostřednictvím přijetí metod technologického vylepšení zaměřených na dosažení standardizované produkce za konkurenční ceny; |
| --- | --- | --- |

(25)

Vzhledem k tomu, že zdroje vyhrazené na dokončení integrovaných projektů nestačily pokrýt globální finanční potřeby odvětví, byly na financování těchto integrovaných projektů použity dodatečné zdroje stanovené zákonem č. 67/88. Příslušné zákroky byly provedeny v rámci globálního programu racionalizace a restrukturalizace odvětví hovězího masa, který byl v Itálii, na rozdíl od ostatních evropských zemí, zahájen až začátkem 90. let. Ostatní země Evropské unie, jako Francie, zahájily programy restrukturalizace a racionalizace svých jatek již v 70. letech (6). Vysoký počet jatek v Itálii a jejich neadekvátní rozmístění na vnitrostátním území vyžadovaly drastickou reorganizaci odvětví, kterou bylo podle italských orgánů možné provést pouze se silnou veřejnou podporou a na základě programu zaměřeného na modernizaci celého odvětví. Pokud měly italské firmy přežít, bylo nutné, aby zrychlily proces technologických inovací a organizační restrukturalizace podle dvou linií:

a)

racionalizace způsobů chovu prostřednictvím přijetí metod technologického vylepšení zaměřených na dosažení standardizované produkce za konkurenční ceny;

| b) | diverzifikace produkce s vysokou úrovní kvality a racionalizace výrobků konstantní a homogenní kvality. |
| --- | --- |

b)

diverzifikace produkce s vysokou úrovní kvality a racionalizace výrobků konstantní a homogenní kvality.

Úkol provést zákon č. 67/88 byl svěřen skupině odborníků, která byla pověřena tím, aby sestavila urgentní program akcí, definovala strategický přístup a rozhodla, zda prezentované projekty mohou být schváleny k financování.

Vzhledem k závažnosti krize odvětví hovězího masa byly předpokládané akce programu zaměřeny hlavně na toto odvětví a v menší míře na odvětví vepřového a skopového masa.

II.3   Opatření

| (26) | Zákon č. 67/88, který stanovuje úvěrové výhody uvedené v článku 5 zákona č. 290/99, obsahuje ustanovení o tvorbě ročního a víceletého rozpočtu státu a je italským rozpočtovým zákonem na rok 1988. Článek 15 pododstavec 16 tohoto zákona stanoví, že zemědělská družstva a jejich konsorcia mohou získat půjčky nejvýše do částky 700 miliard ITL na vybudování, restrukturalizaci a rozšíření svých jatek (7). Zákon kromě toho stanoví, že do výše 100 miliard ITL v roce 1988 a 50 miliard ITL v roce 1989 lze tyto půjčky použít na konsolidaci dluhu existujícího v souvislosti s výše uvedenými strukturami a závody. Pro tyto půjčky se poskytuje příspěvek na úroky v maximální výši 10 procentních bodů. Ustanovení příslušného pododstavce platí také pro financování projektů souvisejících s konsolidací a rozvojem zemědělských družstev a jejich konsorcií zabývajících se produkcí mléka a masa. Komise nebyla o tomto zákoně nikdy informována v souladu s čl. 88 odst. 3 Smlouvy. |
| --- | --- |

(26)

Zákon č. 67/88, který stanovuje úvěrové výhody uvedené v článku 5 zákona č. 290/99, obsahuje ustanovení o tvorbě ročního a víceletého rozpočtu státu a je italským rozpočtovým zákonem na rok 1988. Článek 15 pododstavec 16 tohoto zákona stanoví, že zemědělská družstva a jejich konsorcia mohou získat půjčky nejvýše do částky 700 miliard ITL na vybudování, restrukturalizaci a rozšíření svých jatek (7). Zákon kromě toho stanoví, že do výše 100 miliard ITL v roce 1988 a 50 miliard ITL v roce 1989 lze tyto půjčky použít na konsolidaci dluhu existujícího v souvislosti s výše uvedenými strukturami a závody. Pro tyto půjčky se poskytuje příspěvek na úroky v maximální výši 10 procentních bodů. Ustanovení příslušného pododstavce platí také pro financování projektů souvisejících s konsolidací a rozvojem zemědělských družstev a jejich konsorcií zabývajících se produkcí mléka a masa. Komise nebyla o tomto zákoně nikdy informována v souladu s čl. 88 odst. 3 Smlouvy.

| (27) | Článek 5 ohlášeného zákona stanoví případy, ve kterých úvěrové výhody pro půjčky uzavřené v souladu s čl. 1 pododstavcem 16 zákona č. 67/88 zůstávají v platnosti i tehdy, jestliže nebyly splněny některé podmínky stanovené na začátku. Přesněji, článek 5 pododstavec 2 stanoví, že úvěrové výhody pro půjčky uzavřené v souladu s uvedeným čl. 15 pododstavcem 16 na společná opatření k rozvoji a ke konsolidaci dluhu zůstávají v platnosti i v případě dílčí realizace integrovaného projektu schváleného podle článku 1 zákona č. 87/90, nahrazeného článkem 1 zákona č. 252/91, za podmínky, že byl dokončen integrovaný projekt příjemce půjčky. Článek 5 pododstavec 3 stanoví, že úvěrové výhody týkající se půjček uzavřených pouze za účelem konsolidace dluhu zůstávají v platnosti i v případě, že integrovaný projekt nebyl zčásti nebo vůbec realizován, za podmínky, že příjemce půjčky prezentuje vlastní investiční projekt, na jehož realizaci se použije část poskytnuté půjčky. Pododstavec 4 dále stanoví, že podniky sdružené za účelem realizace integrovaného projektu rozvoje národního významu v odvětví živočišné výroby, které již byly schváleny k financování v souladu s článkem 1 zákona č. 87/90, nahrazeným článkem 1 zákona č. 252/91, si udrží právo na preferenční financování i jeho účel i v případě, že původní integrovaný projekt není dokončen, za podmínky, že dokončí svou část projektu. |
| --- | --- |

(27)

Článek 5 ohlášeného zákona stanoví případy, ve kterých úvěrové výhody pro půjčky uzavřené v souladu s čl. 1 pododstavcem 16 zákona č. 67/88 zůstávají v platnosti i tehdy, jestliže nebyly splněny některé podmínky stanovené na začátku. Přesněji, článek 5 pododstavec 2 stanoví, že úvěrové výhody pro půjčky uzavřené v souladu s uvedeným čl. 15 pododstavcem 16 na společná opatření k rozvoji a ke konsolidaci dluhu zůstávají v platnosti i v případě dílčí realizace integrovaného projektu schváleného podle článku 1 zákona č. 87/90, nahrazeného článkem 1 zákona č. 252/91, za podmínky, že byl dokončen integrovaný projekt příjemce půjčky. Článek 5 pododstavec 3 stanoví, že úvěrové výhody týkající se půjček uzavřených pouze za účelem konsolidace dluhu zůstávají v platnosti i v případě, že integrovaný projekt nebyl zčásti nebo vůbec realizován, za podmínky, že příjemce půjčky prezentuje vlastní investiční projekt, na jehož realizaci se použije část poskytnuté půjčky. Pododstavec 4 dále stanoví, že podniky sdružené za účelem realizace integrovaného projektu rozvoje národního významu v odvětví živočišné výroby, které již byly schváleny k financování v souladu s článkem 1 zákona č. 87/90, nahrazeným článkem 1 zákona č. 252/91, si udrží právo na preferenční financování i jeho účel i v případě, že původní integrovaný projekt není dokončen, za podmínky, že dokončí svou část projektu.

| (28) | Článek 4 stanoví opatření, která mají usnadnit operace se zemědělskými úvěry. Především prodlužuje až na dvanáct měsíců lhůty splátek operací se zemědělskými, provozními a melioračními úvěry splatnými do 31. března 1998. Příjemci jsou zemědělské podniky se zaměřením zejména na pěstování oliv v regionech Puglia, Kalábrie a Sicílie, vedené zemědělci-vlastníky a zemědělci, kteří provozují zemědělskou činnost jako hlavní, a také družstva zabývající se pěstováním oliv, která jsou postižena vážnou krizí trhu s olivami a olivovým olejem. Táž opatření se stejnými pravidly a postupy se uplatňují také ve prospěch zemědělských podniků a družstev zabývajících se pěstováním oliv v ostatních regionech s pěstováním oliv, které byly postiženy vážnou krizí trhu s olivami a olivovým olejem. Článek definuje zemědělské podniky a družstva zabývající se pěstováním oliv jako zaměřené zejména na pěstování oliv, pokud získávají z uvedené produkce alespoň padesát procent své hrubé produkce k prodeji. |
| --- | --- |

(28)

Článek 4 stanoví opatření, která mají usnadnit operace se zemědělskými úvěry. Především prodlužuje až na dvanáct měsíců lhůty splátek operací se zemědělskými, provozními a melioračními úvěry splatnými do 31. března 1998. Příjemci jsou zemědělské podniky se zaměřením zejména na pěstování oliv v regionech Puglia, Kalábrie a Sicílie, vedené zemědělci-vlastníky a zemědělci, kteří provozují zemědělskou činnost jako hlavní, a také družstva zabývající se pěstováním oliv, která jsou postižena vážnou krizí trhu s olivami a olivovým olejem. Táž opatření se stejnými pravidly a postupy se uplatňují také ve prospěch zemědělských podniků a družstev zabývajících se pěstováním oliv v ostatních regionech s pěstováním oliv, které byly postiženy vážnou krizí trhu s olivami a olivovým olejem. Článek definuje zemědělské podniky a družstva zabývající se pěstováním oliv jako zaměřené zejména na pěstování oliv, pokud získávají z uvedené produkce alespoň padesát procent své hrubé produkce k prodeji.

| (29) | Dne 3. dubna 2002 (8) přijala Komise konečné záporné rozhodnutí ve věci podpor stanovených článkem 4 zákona č. 290/99. Toto rozhodnutí, jak jasně vyplývá z jeho znění, se netýkalo operací se zemědělskými, provozními a melioračními úvěry splatnými do 31. března 1998, pro které stanovil článek 4 zákona č. 290/99 prodloužení lhůty, ani na ně nemělo vliv. Tyto operace je tedy nutné ještě posoudit. |
| --- | --- |

(29)

Dne 3. dubna 2002 (8) přijala Komise konečné záporné rozhodnutí ve věci podpor stanovených článkem 4 zákona č. 290/99. Toto rozhodnutí, jak jasně vyplývá z jeho znění, se netýkalo operací se zemědělskými, provozními a melioračními úvěry splatnými do 31. března 1998, pro které stanovil článek 4 zákona č. 290/99 prodloužení lhůty, ani na ně nemělo vliv. Tyto operace je tedy nutné ještě posoudit.

| (30) | Další zákon uvedený v článku 5 jako právní základ pro poskytnutí různých forem podpory je zákon č. 252/91, kterým se mění zákon č. 87/90 o naléhavých opatřeních pro zootechniku. Napomáhá různým mimořádným opatřením v zootechnice realizovaným formou integrovaných projektů národního významu a schvaluje příslušné prostředky. Zákon dále prosazuje založení akciové společnosti se základním kapitálem upsaným ve výši alespoň 51 procent ministerstvem pro zemědělskou a lesní politiku pověřeným prováděním následujících úkolů:






  a) | poskytovat záruky pro úvěrové operace; |
| --- | --- | --- |

(30)

Další zákon uvedený v článku 5 jako právní základ pro poskytnutí různých forem podpory je zákon č. 252/91, kterým se mění zákon č. 87/90 o naléhavých opatřeních pro zootechniku. Napomáhá různým mimořádným opatřením v zootechnice realizovaným formou integrovaných projektů národního významu a schvaluje příslušné prostředky. Zákon dále prosazuje založení akciové společnosti se základním kapitálem upsaným ve výši alespoň 51 procent ministerstvem pro zemědělskou a lesní politiku pověřeným prováděním následujících úkolů:

a)

poskytovat záruky pro úvěrové operace;

| b) | realizovat půjčky určené pro uvěrové investiční operace; |
| --- | --- |

b)

realizovat půjčky určené pro uvěrové investiční operace;

| c) | poskytovat financování pro opatření, která se týkají obnovy a likvidace společnosti; |
| --- | --- |

c)

poskytovat financování pro opatření, která se týkají obnovy a likvidace společnosti;

| d) | získávat podíly ve společnostech založených za účelem realizace speciálních projektů. |
| --- | --- |

d)

získávat podíly ve společnostech založených za účelem realizace speciálních projektů.

II.4   Příjemci

| (31) | Zemědělci z odvětví živočišné výroby působící v produkci, zpracování a uvádění masných produktů na trh. |
| --- | --- |

(31)

Zemědělci z odvětví živočišné výroby působící v produkci, zpracování a uvádění masných produktů na trh.

II.5   Rozpočet

| (32) | Celkový aktuální rozpočet určený na realizaci integrovaných projektů činí: | Zákon č. 252/91: ITL 97 015 515 581 (ca 50 mil. EUR), |
| --- | --- | --- |

(32)

Celkový aktuální rozpočet určený na realizaci integrovaných projektů činí:

Zákon č. 252/91: ITL 97 015 515 581 (ca 50 mil. EUR),

| | Zákon č. 67/88 (půjčky na rozvoj): ITL 6 349 660 726 (ca 3,280 mil. EUR), |
| --- | --- |

Zákon č. 67/88 (půjčky na rozvoj): ITL 6 349 660 726 (ca 3,280 mil. EUR),

| | Zákon č. 67/88 (konsolidační půjčky): ITL 1 968 222 804 (ca 1,016 mil. EUR). |
| --- | --- |

Zákon č. 67/88 (konsolidační půjčky): ITL 1 968 222 804 (ca 1,016 mil. EUR).

III.   ODŮVODNĚNÍ ROZHODNUTÍ ZAHÁJIT ŘÍZENÍ

| (33) | Článek 5 zákona č. 290/99 definuje podmínky, za nichž úvěrové výhody pro půjčky uzavřené v rámci specifických právních předpisů zůstávají v platnosti i v případě, že nebyly splněny na začátku stanovené podmínky. V okamžiku, kdy se Komise rozhodla zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES, nebyly k dispozici informace o zákonech, na které odkazuje článek 5 a které s posouzením uvedeného článku úzce souvisejí. Italské orgány zaslaly znění těchto dvou zákonů (zákon č. 252/91 a zákon č. 67/88) Komisi na její výslovnou žádost. Nicméně když se Komise rozhodla zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES, italské orgány ještě nedodaly další informace nebo doplňující údaje o příslušných zákonech nebo podpůrných opatřeních, které tyto zákony obsahují. Komise nebyla tedy schopna stanovit, zda článek 5 zákona č. 290/99 odkazuje na podporu v souladu s čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES, neboť italské orgány neposkytly přesné informace o této záležitosti. Nicméně vzhledem k tomu, že opatření umožňovalo určitým zemědělským podnikům nadále požívat specifických podpor i v případech, kdy tyto podniky nebyly schopny splnit všechny závazky stanovené na začátku pro způsobilost pro takové výhody, zdálo se, že toto opatření zvýhodňuje tyto podniky proti všem ostatním, které ve stejné situaci prokázaly, že jsou schopny splnit všechny závazky přijaté na začátku. Opatření stanovené článkem 5 vyvolalo tedy přinejmenším domněnku podpory, kterou bylo vzhledem k chybějícím informacím ze strany italských orgánů možné objasnit pouze zahájením řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES. |
| --- | --- |

(33)

Článek 5 zákona č. 290/99 definuje podmínky, za nichž úvěrové výhody pro půjčky uzavřené v rámci specifických právních předpisů zůstávají v platnosti i v případě, že nebyly splněny na začátku stanovené podmínky. V okamžiku, kdy se Komise rozhodla zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES, nebyly k dispozici informace o zákonech, na které odkazuje článek 5 a které s posouzením uvedeného článku úzce souvisejí. Italské orgány zaslaly znění těchto dvou zákonů (zákon č. 252/91 a zákon č. 67/88) Komisi na její výslovnou žádost. Nicméně když se Komise rozhodla zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES, italské orgány ještě nedodaly další informace nebo doplňující údaje o příslušných zákonech nebo podpůrných opatřeních, které tyto zákony obsahují. Komise nebyla tedy schopna stanovit, zda článek 5 zákona č. 290/99 odkazuje na podporu v souladu s čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES, neboť italské orgány neposkytly přesné informace o této záležitosti. Nicméně vzhledem k tomu, že opatření umožňovalo určitým zemědělským podnikům nadále požívat specifických podpor i v případech, kdy tyto podniky nebyly schopny splnit všechny závazky stanovené na začátku pro způsobilost pro takové výhody, zdálo se, že toto opatření zvýhodňuje tyto podniky proti všem ostatním, které ve stejné situaci prokázaly, že jsou schopny splnit všechny závazky přijaté na začátku. Opatření stanovené článkem 5 vyvolalo tedy přinejmenším domněnku podpory, kterou bylo vzhledem k chybějícím informacím ze strany italských orgánů možné objasnit pouze zahájením řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES.

| (34) | Kromě toho nemohl být článek 5 zákona č. 290/99 posouzen bez přihlédnutí k právním předpisům, které tvořily právní základ pro poskytnutí specifických výhod (úvěrové výhody a financování) a na které odkazuje: tedy čl. 15 pododstavec 16 zákona č. 67/88 a zákon č. 252/91. Italské orgány zaslaly znění těchto nástrojů Komisi na její výslovnou žádost. Oba tyto právní předpisy stanoví jasně státní podpory v souladu s čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES. Přesněji, čl. 15 pododstavec 16 zákona č. 67/88 stanoví poskytnutí zvýhodněných půjček zemědělským družstvům a konsorciím, kterým lze poskytnout úrokové příspěvky až do výše 10 %. Tato úleva tudíž zbaví podporované zemědělské podniky břemene, které představuje platba plné úrokové sazby platné na trhu v okamžiku, kdy byla půjčka poskytnuta, a kterou by naopak musel platit jakýkoli jiný zemědělský podnik, kterému nebyla přiznána stejná výhoda. Úleva, o kterou se jedná, by se v tomto případě rovnala rozdílu mezi tržní úrokovou sazbou (9) platnou v okamžiku poskytnutí půjčky a (nižší) úrokovou sazbou, kterou podporovaný subjekt díky veřejnému příspěvku skutečně zaplatil. Naproti tomu zákon č. 252/91 povoluje uvolnění veřejných finančních prostředků pro realizaci různých typů projektů v odvětví živočišné výroby, a zvýhodňuje tak příjemce těchto prostředků proti ostatním zemědělským podnikům, které musí realizovat podobné projekty pouze na základě svých vlastních finančních zdrojů. Samozřejmě se tedy zdálo, že uvedená dvě opatření spadají do oblasti působnosti čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES. |
| --- | --- |

(34)

Kromě toho nemohl být článek 5 zákona č. 290/99 posouzen bez přihlédnutí k právním předpisům, které tvořily právní základ pro poskytnutí specifických výhod (úvěrové výhody a financování) a na které odkazuje: tedy čl. 15 pododstavec 16 zákona č. 67/88 a zákon č. 252/91. Italské orgány zaslaly znění těchto nástrojů Komisi na její výslovnou žádost. Oba tyto právní předpisy stanoví jasně státní podpory v souladu s čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES. Přesněji, čl. 15 pododstavec 16 zákona č. 67/88 stanoví poskytnutí zvýhodněných půjček zemědělským družstvům a konsorciím, kterým lze poskytnout úrokové příspěvky až do výše 10 %. Tato úleva tudíž zbaví podporované zemědělské podniky břemene, které představuje platba plné úrokové sazby platné na trhu v okamžiku, kdy byla půjčka poskytnuta, a kterou by naopak musel platit jakýkoli jiný zemědělský podnik, kterému nebyla přiznána stejná výhoda. Úleva, o kterou se jedná, by se v tomto případě rovnala rozdílu mezi tržní úrokovou sazbou (9) platnou v okamžiku poskytnutí půjčky a (nižší) úrokovou sazbou, kterou podporovaný subjekt díky veřejnému příspěvku skutečně zaplatil. Naproti tomu zákon č. 252/91 povoluje uvolnění veřejných finančních prostředků pro realizaci různých typů projektů v odvětví živočišné výroby, a zvýhodňuje tak příjemce těchto prostředků proti ostatním zemědělským podnikům, které musí realizovat podobné projekty pouze na základě svých vlastních finančních zdrojů. Samozřejmě se tedy zdálo, že uvedená dvě opatření spadají do oblasti působnosti čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES.

| (35) | V okamžiku zahájení řízení nebyla Komise schopna určit legitimitu těchto podpůrných opatření. Přes opakované konkrétní žádosti v tomto ohledu (10) italské orgány skutečně Komisi neobjasnily, zda tyto právní předpisy byly ohlášeny v souladu s čl. 88 odst. 3 Smlouvy o ES a tudíž zda opatření, která obsahovaly, byla součástí existujících režimů podpory posouzených Komisí podle článků 87, 88 a 89 Smlouvy o ES, nebo zda nebyly Komisi nikdy ohlášeny. |
| --- | --- |

(35)

V okamžiku zahájení řízení nebyla Komise schopna určit legitimitu těchto podpůrných opatření. Přes opakované konkrétní žádosti v tomto ohledu (10) italské orgány skutečně Komisi neobjasnily, zda tyto právní předpisy byly ohlášeny v souladu s čl. 88 odst. 3 Smlouvy o ES a tudíž zda opatření, která obsahovaly, byla součástí existujících režimů podpory posouzených Komisí podle článků 87, 88 a 89 Smlouvy o ES, nebo zda nebyly Komisi nikdy ohlášeny.

| (36) | Z věcného hlediska měla Komise pochybnosti o slučitelnosti některých aspektů režimů podpory stanovených uvedenými právními předpisy se společným trhem. Na základě tehdy dostupných informací získaných z analýzy textů zaslaných Komisi mohla některá z opatření obsažených v čl. 15 pododstavci 16 zákona č. 67/88 a v zákoně č. 252/91 skutečně představovat provozní podporu. Bez přesnějších a podrobnějších informací schopných vyvrátit tento prozatímní přístup nemohla Komise zaujmout vůči těmto podporám jiný než negativní postoj. |
| --- | --- |

(36)

Z věcného hlediska měla Komise pochybnosti o slučitelnosti některých aspektů režimů podpory stanovených uvedenými právními předpisy se společným trhem. Na základě tehdy dostupných informací získaných z analýzy textů zaslaných Komisi mohla některá z opatření obsažených v čl. 15 pododstavci 16 zákona č. 67/88 a v zákoně č. 252/91 skutečně představovat provozní podporu. Bez přesnějších a podrobnějších informací schopných vyvrátit tento prozatímní přístup nemohla Komise zaujmout vůči těmto podporám jiný než negativní postoj.

| (37) | Pokud jde o článek 4 zákona č. 290/99, Komise ve svém rozhodnutí zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy vyzvala Itálii, aby poskytla všechny dostupné informace o podmínkách (úrokové sazby, případné záruky ...), za kterých byly původně poskytnuty půjčky, pro které článek 4 zákona č. 290/99 stanovil prodloužení lhůt, a o celkové výši poskytnutých půjček, a aby uvedla, zda příslušná podpora spadá do již existujícího režimu podpory (a pokud ano, aby upřesnila do jakého). Vzhledem k tomu, že konečné rozhodnutí o článku 4 zákona č. 290/99 se netýkalo operací se zemědělskými, provozními a melioračními úvěry splatnými do 31. března 1998, pro které stanovil článek 4 zákona č. 290/99 prodloužení lhůty, ani na ně nemělo vliv, bylo nutné tyto půjčky ještě přezkoumat, aby se ověřilo, zda příslušné podpory byly poskytnuty za tržních podmínek (v takovém případě by bylo nutné takové podmínky stanovit), nebo zda patří do již existujících režimů podpory schválených Komisí (v takovém případě by bylo rovněž nutné takové režimy stanovit). |
| --- | --- |

(37)

Pokud jde o článek 4 zákona č. 290/99, Komise ve svém rozhodnutí zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy vyzvala Itálii, aby poskytla všechny dostupné informace o podmínkách (úrokové sazby, případné záruky ...), za kterých byly původně poskytnuty půjčky, pro které článek 4 zákona č. 290/99 stanovil prodloužení lhůt, a o celkové výši poskytnutých půjček, a aby uvedla, zda příslušná podpora spadá do již existujícího režimu podpory (a pokud ano, aby upřesnila do jakého). Vzhledem k tomu, že konečné rozhodnutí o článku 4 zákona č. 290/99 se netýkalo operací se zemědělskými, provozními a melioračními úvěry splatnými do 31. března 1998, pro které stanovil článek 4 zákona č. 290/99 prodloužení lhůty, ani na ně nemělo vliv, bylo nutné tyto půjčky ještě přezkoumat, aby se ověřilo, zda příslušné podpory byly poskytnuty za tržních podmínek (v takovém případě by bylo nutné takové podmínky stanovit), nebo zda patří do již existujících režimů podpory schválených Komisí (v takovém případě by bylo rovněž nutné takové režimy stanovit).

IV.   INFORMACE, KTERÉ ITÁLIE POSKYTLA PO ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ

| (38) | Po zahájení řízení a v reakci na konkrétní požadavky Komise dodaly italské orgány podrobné informace dopisem ze dne 18. května 2000, dopisem ze dne 13. října 2000, dopisem ze dne 5. července 2001, dopisem ze dne 27. února 2003 a dopisem ze dne 29. října 2004 zaevidovaným dne 3. listopadu 2004. Informace poskytnuté v těchto dopisech je třeba číst jako celek, neboť italské orgány v důsledku důkladného šetření revidovaly některé původně poskytnuté údaje, zejména pokud jde o souhrnné finanční údaje. Zaslané informace jsou proto shrnuty v části III.3, kde je uveden odkaz na příslušný dopis. |
| --- | --- |

(38)

Po zahájení řízení a v reakci na konkrétní požadavky Komise dodaly italské orgány podrobné informace dopisem ze dne 18. května 2000, dopisem ze dne 13. října 2000, dopisem ze dne 5. července 2001, dopisem ze dne 27. února 2003 a dopisem ze dne 29. října 2004 zaevidovaným dne 3. listopadu 2004. Informace poskytnuté v těchto dopisech je třeba číst jako celek, neboť italské orgány v důsledku důkladného šetření revidovaly některé původně poskytnuté údaje, zejména pokud jde o souhrnné finanční údaje. Zaslané informace jsou proto shrnuty v části III.3, kde je uveden odkaz na příslušný dopis.

V.   PŘIPOMÍNKY TŘETÍCH STRAN

| (39) | Komise obdržela pouze jeden dopis od třetí strany. Tento dopis ze dne 30. června 2000 poslala společnost CONAZO ze svého postavení vedoucí společnosti ve skupině podniků, které využily finanční prostředky poskytnuté italskými orgány na základě zákonů č. 252/91 a č. 67/88, které byly předmětem řízení Komise. |
| --- | --- |

(39)

Komise obdržela pouze jeden dopis od třetí strany. Tento dopis ze dne 30. června 2000 poslala společnost CONAZO ze svého postavení vedoucí společnosti ve skupině podniků, které využily finanční prostředky poskytnuté italskými orgány na základě zákonů č. 252/91 a č. 67/88, které byly předmětem řízení Komise.

| (40) | Společnost CONAZO vyjádřila ve svém dopise zejména svůj údiv nad tím, že Komise při zahájení řízení výslovně prohlásila, že nebyla informována o existenci zákona č. 252/91 a zákona č. 67/88 a tedy ani o skutečnosti, že italské orgány poskytovaly podporu na základě uvedených zákonů. |
| --- | --- |

(40)

Společnost CONAZO vyjádřila ve svém dopise zejména svůj údiv nad tím, že Komise při zahájení řízení výslovně prohlásila, že nebyla informována o existenci zákona č. 252/91 a zákona č. 67/88 a tedy ani o skutečnosti, že italské orgány poskytovaly podporu na základě uvedených zákonů.

| (41) | Podle tohoto družstva nebylo možné, aby Komise nevěděla o drastickém programu reorganizace odvětví živočišné výroby a porážek, který italské orgány zahájily v roce 1986. V tomto dopise společnost CONAZO odkazuje na rozsáhlý program restrukturalizace dvou uvedených odvětví navržený italským Ministerským výborem pro hospodářské plánování (CIPE) v roce 1991. Tato společnost kromě toho připomíná, že drastické iniciativy uskutečněné v odvětví porážek vedly k výraznému snížení počtu jatek, který klesl z více než 8 500 jatek v 80. letech na současné 3 000. |
| --- | --- |

(41)

Podle tohoto družstva nebylo možné, aby Komise nevěděla o drastickém programu reorganizace odvětví živočišné výroby a porážek, který italské orgány zahájily v roce 1986. V tomto dopise společnost CONAZO odkazuje na rozsáhlý program restrukturalizace dvou uvedených odvětví navržený italským Ministerským výborem pro hospodářské plánování (CIPE) v roce 1991. Tato společnost kromě toho připomíná, že drastické iniciativy uskutečněné v odvětví porážek vedly k výraznému snížení počtu jatek, který klesl z více než 8 500 jatek v 80. letech na současné 3 000.

VI.   POSOUZENÍ

| (42) | Podle čl. 87 odst. 1 Smlouvy podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné se společným trhem. |
| --- | --- |

(42)

Podle čl. 87 odst. 1 Smlouvy podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné se společným trhem.

| (43) | Články 87 a 88 Smlouvy se vztahují na produkci a obchod s výrobky, v jejichž prospěch se italské orgány rozhodly poskytnout podporu. Článek 40 nařízení Rady (ES) č. 1254/1999 ze dne 17. května 1999 o společné organizaci trhu s hovězím a telecím masem (11) skutečně stanoví, že pokud toto nařízení nestanoví jinak, použijí se na produkci produktů odvětví hovězího a telecího masa a na obchod s těmito produkty články 87, 88 a 89 Smlouvy. Podobné ustanovení obsahuje článek 21 nařízení Rady (EHS) č. 2759/75 ze dne 29. října 1975 o společné organizaci trhu s vepřovým masem (12) a článek 23 nařízení Rady (ES) č. 2529/2001 ze dne 19. prosince 2001 o společné organizaci trhu se skopovým a kozím masem (13). |
| --- | --- |

(43)

Články 87 a 88 Smlouvy se vztahují na produkci a obchod s výrobky, v jejichž prospěch se italské orgány rozhodly poskytnout podporu. Článek 40 nařízení Rady (ES) č. 1254/1999 ze dne 17. května 1999 o společné organizaci trhu s hovězím a telecím masem (11) skutečně stanoví, že pokud toto nařízení nestanoví jinak, použijí se na produkci produktů odvětví hovězího a telecího masa a na obchod s těmito produkty články 87, 88 a 89 Smlouvy. Podobné ustanovení obsahuje článek 21 nařízení Rady (EHS) č. 2759/75 ze dne 29. října 1975 o společné organizaci trhu s vepřovým masem (12) a článek 23 nařízení Rady (ES) č. 2529/2001 ze dne 19. prosince 2001 o společné organizaci trhu se skopovým a kozím masem (13).

VI.1   Existence podpory

| (44) | Článek 5 zákona č. 290/99 stanoví případy, ve kterých úvěrové výhody pro půjčky uzavřené v souladu s určitými právními předpisy zůstávají v platnosti i tehdy, pokud nebyly splněny na začátku stanovené podmínky. Vzhledem k tomu, že opatření umožňovalo určitým zemědělským podnikům nadále požívat specifických podpor i v případech, kdy tyto podniky nebyly schopny splnit všechny závazky stanovené na začátku pro způsobilost pro takové výhody, zdálo se, že toto opatření zvýhodňuje tyto podniky proti všem ostatním, které ve stejné situaci prokázaly, že jsou schopny splnit všechny závazky přijaté na začátku. |
| --- | --- |

(44)

Článek 5 zákona č. 290/99 stanoví případy, ve kterých úvěrové výhody pro půjčky uzavřené v souladu s určitými právními předpisy zůstávají v platnosti i tehdy, pokud nebyly splněny na začátku stanovené podmínky. Vzhledem k tomu, že opatření umožňovalo určitým zemědělským podnikům nadále požívat specifických podpor i v případech, kdy tyto podniky nebyly schopny splnit všechny závazky stanovené na začátku pro způsobilost pro takové výhody, zdálo se, že toto opatření zvýhodňuje tyto podniky proti všem ostatním, které ve stejné situaci prokázaly, že jsou schopny splnit všechny závazky přijaté na začátku.

| (45) | Tento článek nelze kromě toho posoudit bez přihlédnutí k právním předpisům, které tvoří právní základ pro poskytnutí specifických výhod (úvěrové výhody a financování) a na které odkazuje: tedy čl. 15 pododstavec 16 zákona č. 67/88 a zákon č. 252/91. Jak je již popsáno v odstavcích 37 a 39 výše, oba tyto právní předpisy stanovují jasně státní podpory podle čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES. Přesněji, čl. 15 pododstavec 16 zákona č. 67/88 stanoví poskytnutí zvýhodněných půjček zemědělským družstvům a konsorciím, kterým lze poskytnout úrokové příspěvky až do výše 10 %. Což znamená, že stát tedy zbaví podporované zemědělské podniky břemene, které představuje platba plné úrokové sazby platné na trhu v okamžiku, kdy byla půjčka poskytnuta, a kterou by naopak musel platit jakýkoli jiný zemědělský podnik, kterému nebyla přiznána stejná výhoda. Úleva se v tomto případě rovná rozdílu mezi tržní úrokovou sazbou platnou v okamžiku poskytnutí půjčky a úrokovou sazbou, kterou podporované subjekty díky veřejnému příspěvku skutečně zaplatily. |
| --- | --- |

(45)

Tento článek nelze kromě toho posoudit bez přihlédnutí k právním předpisům, které tvoří právní základ pro poskytnutí specifických výhod (úvěrové výhody a financování) a na které odkazuje: tedy čl. 15 pododstavec 16 zákona č. 67/88 a zákon č. 252/91. Jak je již popsáno v odstavcích 37 a 39 výše, oba tyto právní předpisy stanovují jasně státní podpory podle čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES. Přesněji, čl. 15 pododstavec 16 zákona č. 67/88 stanoví poskytnutí zvýhodněných půjček zemědělským družstvům a konsorciím, kterým lze poskytnout úrokové příspěvky až do výše 10 %. Což znamená, že stát tedy zbaví podporované zemědělské podniky břemene, které představuje platba plné úrokové sazby platné na trhu v okamžiku, kdy byla půjčka poskytnuta, a kterou by naopak musel platit jakýkoli jiný zemědělský podnik, kterému nebyla přiznána stejná výhoda. Úleva se v tomto případě rovná rozdílu mezi tržní úrokovou sazbou platnou v okamžiku poskytnutí půjčky a úrokovou sazbou, kterou podporované subjekty díky veřejnému příspěvku skutečně zaplatily.

| (46) | Zákon č. 252/91 autorizuje uvolnění veřejných finančních prostředků pro realizaci různých typů projektů v odvětví živočišné výroby, a zvýhodňuje tak příjemce těchto prostředků proti ostatním zemědělským podnikům, které musí realizovat podobné projekty pouze na základě svých vlastních finančních zdrojů. Podle judikatury Soudního dvora zlepšení konkurenčního postavení podniku v důsledku finanční podpory státu vede ke zkreslení konkurence vůči ostatním konkurenčním podnikům, které takovou podporu nedostávají. Kromě toho existuje v odvětví živočišné výroby (14) rozsáhlý obchod uvnitř Společenství, a opatření tedy může narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

(46)

Zákon č. 252/91 autorizuje uvolnění veřejných finančních prostředků pro realizaci různých typů projektů v odvětví živočišné výroby, a zvýhodňuje tak příjemce těchto prostředků proti ostatním zemědělským podnikům, které musí realizovat podobné projekty pouze na základě svých vlastních finančních zdrojů. Podle judikatury Soudního dvora zlepšení konkurenčního postavení podniku v důsledku finanční podpory státu vede ke zkreslení konkurence vůči ostatním konkurenčním podnikům, které takovou podporu nedostávají. Kromě toho existuje v odvětví živočišné výroby (14) rozsáhlý obchod uvnitř Společenství, a opatření tedy může narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod mezi členskými státy.

| (47) | Komise proto dospěla k závěru, že na opatření, o které se jedná, se vztahuje zákaz uvedený v čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES. |
| --- | --- |

(47)

Komise proto dospěla k závěru, že na opatření, o které se jedná, se vztahuje zákaz uvedený v čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES.

VI.1.a)   Slučitelnost podpory

| (48) | Po zákazu uvedeném v čl. 87 odst. 1 následují výjimky stanovené v čl. 87 odst. 2 a 3. |
| --- | --- |

(48)

Po zákazu uvedeném v čl. 87 odst. 1 následují výjimky stanovené v čl. 87 odst. 2 a 3.

| (49) | Výjimky stanovené v čl. 87 odst. 2 jsou zjevně neaplikovatelné pro charakter předmětných podpor a jejich cílů. Itálie ostatně netvrdila, že lze čl. 87 odst. 2 uplatnit. |
| --- | --- |

(49)

Výjimky stanovené v čl. 87 odst. 2 jsou zjevně neaplikovatelné pro charakter předmětných podpor a jejich cílů. Itálie ostatně netvrdila, že lze čl. 87 odst. 2 uplatnit.

| (50) | Článek 87 odst. 3 upřesňuje okolnosti, za kterých lze státní podporu považovat za slučitelnou se společným trhem. Slučitelnost se společným trhem musí být posouzena z hlediska Společenství a nikoli z hlediska jednoho členského státu. |
| --- | --- |

(50)

Článek 87 odst. 3 upřesňuje okolnosti, za kterých lze státní podporu považovat za slučitelnou se společným trhem. Slučitelnost se společným trhem musí být posouzena z hlediska Společenství a nikoli z hlediska jednoho členského státu.

| (51) | Článek 87 odst. 3 písm. a) je zjevně nepoužitelný, protože podpora není určena k napomáhání hospodářskému rozvoji oblastí s mimořádně nízkou životní úrovní nebo s vysokou nezaměstnaností. |
| --- | --- |

(51)

Článek 87 odst. 3 písm. a) je zjevně nepoužitelný, protože podpora není určena k napomáhání hospodářskému rozvoji oblastí s mimořádně nízkou životní úrovní nebo s vysokou nezaměstnaností.

| (52) | Pokud jde o čl. 87 odst. 3 písm. b), není příslušná podpora určená jako pomoc k uskutečnění některého významného projektu společného evropského zájmu anebo napravit vážnou poruchu v hospodářství Itálie. |
| --- | --- |

(52)

Pokud jde o čl. 87 odst. 3 písm. b), není příslušná podpora určená jako pomoc k uskutečnění některého významného projektu společného evropského zájmu anebo napravit vážnou poruchu v hospodářství Itálie.

| (53) | Podpora není určena na pomoc k dosažení cílů uvedených v čl. 87 odst. 3 písm. d), ani k tomu není vhodná. |
| --- | --- |

(53)

Podpora není určena na pomoc k dosažení cílů uvedených v čl. 87 odst. 3 písm. d), ani k tomu není vhodná.

| (54) | V souladu s čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy podpora, která má usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí, může být považována za slučitelnou se společným trhem, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem. Ohlášený režim podpor musí být tedy posouzen ve světle tohoto článku a konkrétních ustanovení aplikovatelných na příslušný případ. |
| --- | --- |

(54)

V souladu s čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy podpora, která má usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí, může být považována za slučitelnou se společným trhem, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem. Ohlášený režim podpor musí být tedy posouzen ve světle tohoto článku a konkrétních ustanovení aplikovatelných na příslušný případ.

| (55) | Všechny integrované projekty, které využily podpory stanovené zákonem č. 67/88 a zákonem č. 252/91, byly schváleny před 31. prosincem 1992 (15). Příslušné finanční závazky byly schváleny před stejným datem. Dotčené podpory nebyly nikdy ohlášeny Komisi, a jsou proto nezákonné podle čl. 1 písm. f) nařízení (ES) č. 659/1999. Podle bodu 23.3 Pokynů Společenství ke státní podpoře v odvětví zemědělství (16) musí být nezákonná podpora podle čl. 1 písm. f) nařízení (ES) č. 659/1999 posouzena podle pravidel a pokynů platných k datu, kdy byla tato podpora poskytnuta. |
| --- | --- |

(55)

Všechny integrované projekty, které využily podpory stanovené zákonem č. 67/88 a zákonem č. 252/91, byly schváleny před 31. prosincem 1992 (15). Příslušné finanční závazky byly schváleny před stejným datem. Dotčené podpory nebyly nikdy ohlášeny Komisi, a jsou proto nezákonné podle čl. 1 písm. f) nařízení (ES) č. 659/1999. Podle bodu 23.3 Pokynů Společenství ke státní podpoře v odvětví zemědělství (16) musí být nezákonná podpora podle čl. 1 písm. f) nařízení (ES) č. 659/1999 posouzena podle pravidel a pokynů platných k datu, kdy byla tato podpora poskytnuta.

| (56) | Podle italských orgánů byly všechny poskytnuté podpory spojeny s investicemi uskutečněnými v rámci pěti schválených integrovaných projektů (17). Investice byly realizovány jak na úrovni primární produkce (zootechnika), tak na úrovni zpracování a obchodu se zemědělskými produkty. |
| --- | --- |

(56)

Podle italských orgánů byly všechny poskytnuté podpory spojeny s investicemi uskutečněnými v rámci pěti schválených integrovaných projektů (17). Investice byly realizovány jak na úrovni primární produkce (zootechnika), tak na úrovni zpracování a obchodu se zemědělskými produkty.

| (57) | Investice považované za způsobilé pro podporu se týkaly v podstatě: technologické a hygienické modernizace, posílení jatek, likvidace a využití vedlejších produktů, linek na zpracování a balení masa, úprav prostor a zařízení pro lepší prezentaci výrobků, nákupu výrobních struktur a zpracovatelských zařízení a zařízení uvádějících produkty na trh za účelem zlepšení technologie produkce, nákupu zařízení zaměřených na podporu rozvoje procesů jakosti. Při posuzování globálních projektů byly vzaty v úvahu také investice do nehmotných aktiv, jako je uvádění výrobků na trh a patenty, avšak takové investice nebyly nikdy financovány. |
| --- | --- |

(57)

Investice považované za způsobilé pro podporu se týkaly v podstatě: technologické a hygienické modernizace, posílení jatek, likvidace a využití vedlejších produktů, linek na zpracování a balení masa, úprav prostor a zařízení pro lepší prezentaci výrobků, nákupu výrobních struktur a zpracovatelských zařízení a zařízení uvádějících produkty na trh za účelem zlepšení technologie produkce, nákupu zařízení zaměřených na podporu rozvoje procesů jakosti. Při posuzování globálních projektů byly vzaty v úvahu také investice do nehmotných aktiv, jako je uvádění výrobků na trh a patenty, avšak takové investice nebyly nikdy financovány.

| (58) | Následující typy výdajů nebyly považovány za způsobilé pro podporu:






  — | propagační a reklamní aktivity, |
| --- | --- | --- |

(58)

Následující typy výdajů nebyly považovány za způsobilé pro podporu:

—

propagační a reklamní aktivity,

| — | nehmotné investice, jako jsou obchodní značky, |
| --- | --- |

—

nehmotné investice, jako jsou obchodní značky,

| — | náklady na navržení a výstavbu, |
| --- | --- |

—

náklady na navržení a výstavbu,

| — | právní, administrativní a daňové náklady. |
| --- | --- |

—

právní, administrativní a daňové náklady.

VI.1.a) 1.   Investice spojené se zpracováním zemědělských produktů a jejich uváděním na trh

| (59) | V okamžiku, kdy byly projekty a příslušné závazky schvalovány, Komise považovala za slučitelné se společným trhem všechny investice, u kterých míra podpory nepřesáhla maximální míru podpory běžně připuštěnou Komisí pro dané odvětví, neboli 55 % (75 % v regionech cíle 1) v případě projektů, které jsou v souladu s odvětvovými programy nebo s obecnými kritérii stanovenými v nařízení (EHS) č. 866/90 (18), a 35 % (50 % v regionech cíle 1) pro všechny ostatní projekty za podmínky, že nebyly vyloučeny kritérii pro výběr stanovenými v příloze k rozhodnutí Komise ze dne 7. června 1990 o investicích, které by mohly být financovány v rámci nařízení (EHS) č. 866/90 a č. 867/90, použitých s nezbytnými úpravami při aplikaci článku 87 Smlouvy. |
| --- | --- |

(59)

V okamžiku, kdy byly projekty a příslušné závazky schvalovány, Komise považovala za slučitelné se společným trhem všechny investice, u kterých míra podpory nepřesáhla maximální míru podpory běžně připuštěnou Komisí pro dané odvětví, neboli 55 % (75 % v regionech cíle 1) v případě projektů, které jsou v souladu s odvětvovými programy nebo s obecnými kritérii stanovenými v nařízení (EHS) č. 866/90 (18), a 35 % (50 % v regionech cíle 1) pro všechny ostatní projekty za podmínky, že nebyly vyloučeny kritérii pro výběr stanovenými v příloze k rozhodnutí Komise ze dne 7. června 1990 o investicích, které by mohly být financovány v rámci nařízení (EHS) č. 866/90 a č. 867/90, použitých s nezbytnými úpravami při aplikaci článku 87 Smlouvy.

| (60) | Je tudíž nutné zjistit, zda investice, pro které byla využita podpora, skutečně odpovídaly požadavkům nařízení (EHS) č. 866/90 a také odvětvovým omezením stanoveným v rozhodnutí Komise ze dne 7. června 1990. Bod 2.10 přílohy uvedeného rozhodnutí, které se týká výslovně odvětví masa a vajec, definuje prioritní investice neboli ty investice, které Komise velmi vítá, neboť se má za to, že tyto investice napomáhají rozvoji konkrétního odvětví více než ostatní. |
| --- | --- |

(60)

Je tudíž nutné zjistit, zda investice, pro které byla využita podpora, skutečně odpovídaly požadavkům nařízení (EHS) č. 866/90 a také odvětvovým omezením stanoveným v rozhodnutí Komise ze dne 7. června 1990. Bod 2.10 přílohy uvedeného rozhodnutí, které se týká výslovně odvětví masa a vajec, definuje prioritní investice neboli ty investice, které Komise velmi vítá, neboť se má za to, že tyto investice napomáhají rozvoji konkrétního odvětví více než ostatní.

| (61) | Pokud jde o prioritní investice, Komise zaujímá příznivý postoj ke tvorbě zařízení na porcování souvisejících s jatkami, zejména ve výrobních oblastech, kde zařízení tohoto typu neexistují. Na druhou stranu tentýž bod vylučuje všechny investice, které vedou ke zvýšení kapacity porážky vepřů, skotu, ovcí nebo domácí drůbeže, pokud podnik nebo jiný podnik nepřestane používat jinou strukturu se srovnatelnou kapacitou nebo, v případě vepřů, skotu, ovcí a domácí drůbeže s výjimkou kuřat, pokud úroveň produkce regionu ukazuje na snížení výrobní kapacity. |
| --- | --- |

(61)

Pokud jde o prioritní investice, Komise zaujímá příznivý postoj ke tvorbě zařízení na porcování souvisejících s jatkami, zejména ve výrobních oblastech, kde zařízení tohoto typu neexistují. Na druhou stranu tentýž bod vylučuje všechny investice, které vedou ke zvýšení kapacity porážky vepřů, skotu, ovcí nebo domácí drůbeže, pokud podnik nebo jiný podnik nepřestane používat jinou strukturu se srovnatelnou kapacitou nebo, v případě vepřů, skotu, ovcí a domácí drůbeže s výjimkou kuřat, pokud úroveň produkce regionu ukazuje na snížení výrobní kapacity.

| (62) | Jak italské orgány uvedly, pouze některé z investic, které uskutečnily, se týkaly výstavby porcovacích zařízení. Jelikož italské orgány nebyly schopny upřesnit podíl investic určených na porcovací zařízení, je nutné zjistit, zda příslušné investice patří mezi typ investic výslovně vyloučených v bodě 2.10, čili zda tyto investice vedly ke zvýšení kapacity jatek, jestliže podnik sám nebo jiný podnik nepřestal používat strukturu se srovnatelnou kapacitou (19). |
| --- | --- |

(62)

Jak italské orgány uvedly, pouze některé z investic, které uskutečnily, se týkaly výstavby porcovacích zařízení. Jelikož italské orgány nebyly schopny upřesnit podíl investic určených na porcovací zařízení, je nutné zjistit, zda příslušné investice patří mezi typ investic výslovně vyloučených v bodě 2.10, čili zda tyto investice vedly ke zvýšení kapacity jatek, jestliže podnik sám nebo jiný podnik nepřestal používat strukturu se srovnatelnou kapacitou (19).

| (63) | V dopise ze dne 12. července 2001 italské orgány zdůraznily, že investice do odvětví porážky, zpracování a uvádění zemědělských produktů na trh byly realizovány v rámci sedmi projektů. Předložily údaje, které prokazují, že u všech závodů, které se projektu účastnily, je ex post kapacita jatek celkově nižší o 30 ks/hod než kapacita ex ante. Požadavek bodu 2.10 přílohy k rozhodnutí 90/342/EHS je tedy dodržen. |
| --- | --- |

(63)

V dopise ze dne 12. července 2001 italské orgány zdůraznily, že investice do odvětví porážky, zpracování a uvádění zemědělských produktů na trh byly realizovány v rámci sedmi projektů. Předložily údaje, které prokazují, že u všech závodů, které se projektu účastnily, je ex post kapacita jatek celkově nižší o 30 ks/hod než kapacita ex ante. Požadavek bodu 2.10 přílohy k rozhodnutí 90/342/EHS je tedy dodržen.

| (64) | Míra podpory, vyjádřená jako hrubý grantový ekvivalent podpory, podle metody popsané v Pokynech pro regionální státní podporu (20) a včetně všech forem veřejné podpory poskytnuté v souladu se zákony č. 252/91 a č. 67/88 (zákon č. 290/1999 neměnil míru podpory, objem podpory ani její příjemce uvedené v zákonech č. 252/91 a č. 67/88) nepřesahovala sazbu 75 % podpory (pro investice realizované v regionech cíle I) a sazbu 55 % podpory schválenou v daný okamžik v případě investic souvisejících se zpracováním zemědělských produktů a jejich uváděním na trh v oblastech nacházejících se mimo cíl I. Bez ohledu na geografické rozmístění investic tedy všechny zkoumané investice odpovídaly maximální míře podpory povolené tehdy platnými právními předpisy Společenství, jak je uvedeno v tabulce 1:
  Tabulka 1
  Investice do odvětví zpracování a uvádění produktů na trh | | Způsobilé náklady (ITL) | Celkový příspěvek (ITL) | % |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CONAZO | Investice do znevýhodněných oblastí | 4 972 623 097 | 3 729 467 323 | 75,00 % |
| | Investice do ostatních oblastí | 48 753 248 149 | 26 480 183 539 | 54,31 % |
| FIORUCCI | Investice | 39 831 488 798 | 14 170 000 000 | 35,57 % |
| GUARDAMIGLIO | Investice | 15 296 548 104 | 5 477 000 000 | 35,81 % |
| INALCA | Investice | 139 597 581 320 | 42 502 000 000 | 30,45 % |
| PRUNOTTO | Investice | 4 243 327 136 | 1 930 000 000 | 45,48 % |
| CAMALLEVAMENTI | Investice | 4 667 623 201 | 2 567 192 000 | 55,00 % |
| C.L.S.M. | Investice | 6 067 000 000 | 3 260 533 100 | 53,74 % |

(64)

Míra podpory, vyjádřená jako hrubý grantový ekvivalent podpory, podle metody popsané v Pokynech pro regionální státní podporu (20) a včetně všech forem veřejné podpory poskytnuté v souladu se zákony č. 252/91 a č. 67/88 (zákon č. 290/1999 neměnil míru podpory, objem podpory ani její příjemce uvedené v zákonech č. 252/91 a č. 67/88) nepřesahovala sazbu 75 % podpory (pro investice realizované v regionech cíle I) a sazbu 55 % podpory schválenou v daný okamžik v případě investic souvisejících se zpracováním zemědělských produktů a jejich uváděním na trh v oblastech nacházejících se mimo cíl I. Bez ohledu na geografické rozmístění investic tedy všechny zkoumané investice odpovídaly maximální míře podpory povolené tehdy platnými právními předpisy Společenství, jak je uvedeno v tabulce 1:

Tabulka 1

Investice do odvětví zpracování a uvádění produktů na trh

Způsobilé náklady (ITL)

Celkový příspěvek (ITL)

%

CONAZO

Investice do znevýhodněných oblastí

4 972 623 097

3 729 467 323

75,00 %

Investice do ostatních oblastí

48 753 248 149

26 480 183 539

54,31 %

FIORUCCI

Investice

39 831 488 798

14 170 000 000

35,57 %

GUARDAMIGLIO

Investice

15 296 548 104

5 477 000 000

35,81 %

INALCA

Investice

139 597 581 320

42 502 000 000

30,45 %

PRUNOTTO

Investice

4 243 327 136

1 930 000 000

45,48 %

CAMALLEVAMENTI

Investice

4 667 623 201

2 567 192 000

55,00 %

C.L.S.M.

Investice

6 067 000 000

3 260 533 100

53,74 %

| (65) | V souladu s článkem 11 nařízení (EHS) č. 866/90 jsou dotčená opatření zaměřena na racionalizaci a rozvoj přípravy, konzervace, úpravy a zpracování zemědělských produktů nebo recyklace vedlejších produktů nebo zbytků z výroby, na zlepšení uvádění na trh, včetně zlepšení transparentnosti tvorby cen, na využívání nových technik zpracování, včetně vývoje nových produktů a vedlejších produktů, nebo na otevření nových trhů a také na investice do inovací a na zlepšení kvality produktů. |
| --- | --- |

(65)

V souladu s článkem 11 nařízení (EHS) č. 866/90 jsou dotčená opatření zaměřena na racionalizaci a rozvoj přípravy, konzervace, úpravy a zpracování zemědělských produktů nebo recyklace vedlejších produktů nebo zbytků z výroby, na zlepšení uvádění na trh, včetně zlepšení transparentnosti tvorby cen, na využívání nových technik zpracování, včetně vývoje nových produktů a vedlejších produktů, nebo na otevření nových trhů a také na investice do inovací a na zlepšení kvality produktů.

| (66) | Způsobilé výdaje se v souladu s čl. 11 odst. 3 nařízení (EHS) č. 866/90 omezují na:






  — | nabytí nemovitého majetku, s výjimkou koupě pozemků, |
| --- | --- | --- |

(66)

Způsobilé výdaje se v souladu s čl. 11 odst. 3 nařízení (EHS) č. 866/90 omezují na:

—

nabytí nemovitého majetku, s výjimkou koupě pozemků,

| — | pořízení nových strojů a vybavení, včetně informačních programů a softwaru, |
| --- | --- |

—

pořízení nových strojů a vybavení, včetně informačních programů a softwaru,

| — | obecné výdaje, zejména na honoráře architektů, inženýrů, poradců, výdaje na studie proveditelnosti až do výše 12 % výše uvedených výdajů. |
| --- | --- |

—

obecné výdaje, zejména na honoráře architektů, inženýrů, poradců, výdaje na studie proveditelnosti až do výše 12 % výše uvedených výdajů.

| (67) | Jak bude objasněno níže (viz body 80–98), potřeby obnovení finanční rovnováhy byly vyloučeny ze způsobilých výdajů, které byly vypočteny pouze na základě výdajů přímo souvisejících s investicemi a s náklady způsobilými pro podporu. Program CIPE byl kromě toho zaměřen výslovně na zajištění koherence a souladu s pravidly OCM. |
| --- | --- |

(67)

Jak bude objasněno níže (viz body 80–98), potřeby obnovení finanční rovnováhy byly vyloučeny ze způsobilých výdajů, které byly vypočteny pouze na základě výdajů přímo souvisejících s investicemi a s náklady způsobilými pro podporu. Program CIPE byl kromě toho zaměřen výslovně na zajištění koherence a souladu s pravidly OCM.

| (68) | Na základě výše uvedených úvah je podpora poskytnutá italskými orgány za účelem realizace investic plánovaných v rámci výše popsaných integrovaných projektů slučitelná se společným trhem podle čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES. Nicméně to platí pouze pro podporu poskytnutou v souvislosti se skutečnou realizací investic, s vyloučením případných podpor poskytnutých na obnovu finanční rovnováhy dotčených společností a s vyloučením podpor souvisejících s konsolidačními půjčkami, které budou posouzeny v následujících bodech. |
| --- | --- |

(68)

Na základě výše uvedených úvah je podpora poskytnutá italskými orgány za účelem realizace investic plánovaných v rámci výše popsaných integrovaných projektů slučitelná se společným trhem podle čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES. Nicméně to platí pouze pro podporu poskytnutou v souvislosti se skutečnou realizací investic, s vyloučením případných podpor poskytnutých na obnovu finanční rovnováhy dotčených společností a s vyloučením podpor souvisejících s konsolidačními půjčkami, které budou posouzeny v následujících bodech.

VI.1.a) 2.   Investice do podniků

| (69) | Jak již bylo objasněno, dotčený režim stanovil také podpory ve prospěch investic na úrovni primární produkce, které realizují skupiny společností v souladu se základní motivací celého projektu. |
| --- | --- |

(69)

Jak již bylo objasněno, dotčený režim stanovil také podpory ve prospěch investic na úrovni primární produkce, které realizují skupiny společností v souladu se základní motivací celého projektu.

| (70) | Podpora byla poskytnuta společnostem CONAZO, GEA a Val di Cesola (21). Způsobilé výdaje a celková výše získané podpory jsou uvedeny v tabulce 2:
  Tabulka 2
  Investice do odvětví výroby | Způsobilé náklady celkem ITL | Celkový příspěvek ITL | % |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| CONAZO | 7 652 930 000 | 2 678 525 500 | 35,00 % |
| G E A | 2 368 708 000 | 558 831 181 | 23,59 % |
| Val di Cesola | 553 923 850 | 278 830 197 | 50,34 % |

(70)

Podpora byla poskytnuta společnostem CONAZO, GEA a Val di Cesola (21). Způsobilé výdaje a celková výše získané podpory jsou uvedeny v tabulce 2:

Tabulka 2

Investice do odvětví výroby

Způsobilé náklady celkem ITL

Celkový příspěvek ITL

%

CONAZO

7 652 930 000

2 678 525 500

35,00 %

G E A

2 368 708 000

558 831 181

23,59 %

Val di Cesola

553 923 850

278 830 197

50,34 %

| (71) | V době schválení různých projektů a následného poskytnutí příslušných zdrojů byla podpora na investice do podniků posuzována podle ustanovení nařízení Rady (ES) č. 2328/91 o zlepšení efektivity zemědělských struktur (22). Nařízení, které zavedlo systém dílčího financování zaměřeného na zlepšení efektivity zemědělských podniků, bylo uplatněno na jednotlivé podniky. Nařízením byl zaveden rámec pro společné akce, který opravňoval nebo zavazoval členské státy k uskutečnění určitého počtu režimů podpor, které byly částečně financovány na úrovni Společenství. Nařízením byl zároveň zaveden rámec pro poskytování určitých typů národních podpor ze strany členských států. Článek 35 nařízení (EHS) č. 2328/91 definoval podmínky, za nichž byly členské státy oprávněny poskytnout státní podporu za účelem dosažení cílů tohoto nařízení. Přesněji, článek 35 uváděl, že nařízení „se nedotýká práva členských států přijímat v oblasti působnosti tohoto nařízení, s výjimkou oblasti upravené článkem 2, články 6 až 9, článkem 11, čl. 12 odst. 2, 3 a 4 a článkem 17, dodatečná podpůrná opatření, pro která platí podmínky nebo způsob poskytování odchylující se od tohoto nařízení nebo jejichž částky přesahují maximální částky tohoto nařízení, pokud jsou tato opatření v souladu s články 92, 93 a 94 Smlouvy.“ Odstavec 2 článku 35 stanovil, že „s výjimkou čl. 92 odst. 2 Smlouvy se ustanovení článků 92, 93 a 94 nepoužijí na podpůrná opatření upravená článkem 2, články 6 a 9, článkem 11, čl. 12 odst. 2, 3 a 4 a článkem 17.“ |
| --- | --- |

(71)

V době schválení různých projektů a následného poskytnutí příslušných zdrojů byla podpora na investice do podniků posuzována podle ustanovení nařízení Rady (ES) č. 2328/91 o zlepšení efektivity zemědělských struktur (22). Nařízení, které zavedlo systém dílčího financování zaměřeného na zlepšení efektivity zemědělských podniků, bylo uplatněno na jednotlivé podniky. Nařízením byl zaveden rámec pro společné akce, který opravňoval nebo zavazoval členské státy k uskutečnění určitého počtu režimů podpor, které byly částečně financovány na úrovni Společenství. Nařízením byl zároveň zaveden rámec pro poskytování určitých typů národních podpor ze strany členských států. Článek 35 nařízení (EHS) č. 2328/91 definoval podmínky, za nichž byly členské státy oprávněny poskytnout státní podporu za účelem dosažení cílů tohoto nařízení. Přesněji, článek 35 uváděl, že nařízení „se nedotýká práva členských států přijímat v oblasti působnosti tohoto nařízení, s výjimkou oblasti upravené článkem 2, články 6 až 9, článkem 11, čl. 12 odst. 2, 3 a 4 a článkem 17, dodatečná podpůrná opatření, pro která platí podmínky nebo způsob poskytování odchylující se od tohoto nařízení nebo jejichž částky přesahují maximální částky tohoto nařízení, pokud jsou tato opatření v souladu s články 92, 93 a 94 Smlouvy.“ Odstavec 2 článku 35 stanovil, že „s výjimkou čl. 92 odst. 2 Smlouvy se ustanovení článků 92, 93 a 94 nepoužijí na podpůrná opatření upravená článkem 2, články 6 a 9, článkem 11, čl. 12 odst. 2, 3 a 4 a článkem 17.“

| (72) | Typy podpor, které byly členské státy oprávněny poskytovat, byly tedy jasně definovány v ustanoveních článku 35, který omezoval oblast působnosti intervence členských států s ohledem na čistě státní podporu. Členské státy musely prakticky ohlásit Komisi jakékoli rozhodnutí poskytnout podporu na iniciativy spadající do působnosti nařízení buď v rámci postupu stanoveného v samotném nařízení pro poskytování spolufinancování ze strany Společenství nebo v rámci článků 87 a 88 Smlouvy s ohledem na státní podporu. Italské orgány neinformovaly Komisi o dotčené podpoře v rámci postupu stanoveného v nařízení (EHS) č. 2328/91, aby získaly spolufinancování ze strany Společenství nebo poskytly podporu v souladu s ustanoveními čl. 12 odst. 2, 3 a 4 tohoto nařízení. Tato podpora musí být tedy posuzována na základě článků 87, 88 a 89 Smlouvy v mezích a za podmínek, které toto nařízení stanoví. |
| --- | --- |

(72)

Typy podpor, které byly členské státy oprávněny poskytovat, byly tedy jasně definovány v ustanoveních článku 35, který omezoval oblast působnosti intervence členských států s ohledem na čistě státní podporu. Členské státy musely prakticky ohlásit Komisi jakékoli rozhodnutí poskytnout podporu na iniciativy spadající do působnosti nařízení buď v rámci postupu stanoveného v samotném nařízení pro poskytování spolufinancování ze strany Společenství nebo v rámci článků 87 a 88 Smlouvy s ohledem na státní podporu. Italské orgány neinformovaly Komisi o dotčené podpoře v rámci postupu stanoveného v nařízení (EHS) č. 2328/91, aby získaly spolufinancování ze strany Společenství nebo poskytly podporu v souladu s ustanoveními čl. 12 odst. 2, 3 a 4 tohoto nařízení. Tato podpora musí být tedy posuzována na základě článků 87, 88 a 89 Smlouvy v mezích a za podmínek, které toto nařízení stanoví.

| (73) | Článek 12 nařízení (EHS) č. 2328/91 vymezuje typy investic, které byly členské státy oprávněny financovat výhradně z vlastních zdrojů. Jak je uvedeno v článku 35, články 87, 88 a 89 se nevztahují na odstavce 2, 3 a 4 článku 12. Dotčená podpora může být tedy posuzována na základě odst. 1 a 5 čl. 12 nařízení (EHS) č. 2328/91. |
| --- | --- |

(73)

Článek 12 nařízení (EHS) č. 2328/91 vymezuje typy investic, které byly členské státy oprávněny financovat výhradně z vlastních zdrojů. Jak je uvedeno v článku 35, články 87, 88 a 89 se nevztahují na odstavce 2, 3 a 4 článku 12. Dotčená podpora může být tedy posuzována na základě odst. 1 a 5 čl. 12 nařízení (EHS) č. 2328/91.

| (74) | Podpory stanovené v čl. 12 odst. 1 jsou dodatečná podpůrná opatření, která mohou členské státy za pevně stanovených podmínek poskytovat navíc kromě systému podpor spolufinancovaných ze strany Společenství, které jsou poskytovány podle nařízení (EHS) č. 2328/91. Takovou dodatečnou podporu lze poskytovat pouze podnikům, které splňují všechny podmínky stanovené v nařízení (články 5–9) pro způsobilost pro podporu ze strany Společenství, a pouze za účelem integrace dříve schválených spolufinancovaných podpor. Podpory, o které se jedná, se vymykají oblasti působnosti tohoto odstavce, neboť ten se vztahuje pouze na podpory určené k integraci předem schválených spolufinancovaných podpor. |
| --- | --- |

(74)

Podpory stanovené v čl. 12 odst. 1 jsou dodatečná podpůrná opatření, která mohou členské státy za pevně stanovených podmínek poskytovat navíc kromě systému podpor spolufinancovaných ze strany Společenství, které jsou poskytovány podle nařízení (EHS) č. 2328/91. Takovou dodatečnou podporu lze poskytovat pouze podnikům, které splňují všechny podmínky stanovené v nařízení (články 5–9) pro způsobilost pro podporu ze strany Společenství, a pouze za účelem integrace dříve schválených spolufinancovaných podpor. Podpory, o které se jedná, se vymykají oblasti působnosti tohoto odstavce, neboť ten se vztahuje pouze na podpory určené k integraci předem schválených spolufinancovaných podpor.

| (75) | Článek 12 odst. 5 vymezil typy podpor na investice, na které se nevztahují zákazy a omezení stanovené v ostatních ustanoveních článku a které mohly být v zásadě schváleny:






  — | podpůrná opatření na nákup pozemků, |
| --- | --- | --- |

(75)

Článek 12 odst. 5 vymezil typy podpor na investice, na které se nevztahují zákazy a omezení stanovené v ostatních ustanoveních článku a které mohly být v zásadě schváleny:

—

podpůrná opatření na nákup pozemků,

| — | zvýhodněné provozní úvěry maximálně na dobu hospodářského roku, |
| --- | --- |

—

zvýhodněné provozní úvěry maximálně na dobu hospodářského roku,

| — | podpůrná opatření na nákup plemenných samců, |
| --- | --- |

—

podpůrná opatření na nákup plemenných samců,

| — | záruky za uzavřené půjčky, včetně úroků, |
| --- | --- |

—

záruky za uzavřené půjčky, včetně úroků,

| — | podpůrná opatření týkající se ochrany a zlepšení životního prostředí, pokud nevedou ke zvýšení produkce, |
| --- | --- |

—

podpůrná opatření týkající se ochrany a zlepšení životního prostředí, pokud nevedou ke zvýšení produkce,

| — | opatření na investice zaměřené na zlepšení hygienických podmínek chovu a na dodržování právních předpisů Společenství o dobrých životních podmínkách zvířat nebo vnitrostátních předpisů, pokud jsou přísnější než předpisy Společenství, jestliže uvedené investice nezpůsobí zvýšení produkce. Podpory na tyto investice musely být poskytnuty v souladu s ustanoveními článků 87 a 88 (tehdy 92 a 93) Smlouvy. |
| --- | --- |

—

opatření na investice zaměřené na zlepšení hygienických podmínek chovu a na dodržování právních předpisů Společenství o dobrých životních podmínkách zvířat nebo vnitrostátních předpisů, pokud jsou přísnější než předpisy Společenství, jestliže uvedené investice nezpůsobí zvýšení produkce. Podpory na tyto investice musely být poskytnuty v souladu s ustanoveními článků 87 a 88 (tehdy 92 a 93) Smlouvy.

| (76) | Italské orgány prohlásily dopisem ze dne 13. října 2000, že podpora podle zákona č. 252/91 na investice do primární produkce byla poskytnuta pouze pro tři projekty. Dotčené investice byly zaměřeny na restrukturalizaci a zlepšení reprodukčních center za účelem snížení výrobních nákladů, zlepšení kvality a zlepšení hygieny a životních podmínek zvířat. Celkově investice umožnily zlepšit ventilaci prostorů, snížit hustotu osazení stájí, zlepšit osvětlení, distribuci vody atd. Italské orgány ujistily, že podpora byly poskytnuta na dokončení investic, které šly nad rámec běžných pravidel pro hygienu a životní podmínky zvířat stanovených ve směrnici 91/629/EHS (23) a směrnici 91/630/EHS (24). V dopise ze dne 24. listopadu zaevidovaném dne 3. prosince 2004 dodaly seznam investic, aby prokázaly, že investice měly zlepšit hygienu a životní podmínky zvířat a že přesahovaly tehdy platné předpisy o hygieně a životních podmínkách zvířat. Každý financovaný projekt byl předmětem kontrol ze strany inspekční komise ministerstva a příslušného regionu, aby se ověřilo, zda bylo dosaženo cílů projektů. |
| --- | --- |

(76)

Italské orgány prohlásily dopisem ze dne 13. října 2000, že podpora podle zákona č. 252/91 na investice do primární produkce byla poskytnuta pouze pro tři projekty. Dotčené investice byly zaměřeny na restrukturalizaci a zlepšení reprodukčních center za účelem snížení výrobních nákladů, zlepšení kvality a zlepšení hygieny a životních podmínek zvířat. Celkově investice umožnily zlepšit ventilaci prostorů, snížit hustotu osazení stájí, zlepšit osvětlení, distribuci vody atd. Italské orgány ujistily, že podpora byly poskytnuta na dokončení investic, které šly nad rámec běžných pravidel pro hygienu a životní podmínky zvířat stanovených ve směrnici 91/629/EHS (23) a směrnici 91/630/EHS (24). V dopise ze dne 24. listopadu zaevidovaném dne 3. prosince 2004 dodaly seznam investic, aby prokázaly, že investice měly zlepšit hygienu a životní podmínky zvířat a že přesahovaly tehdy platné předpisy o hygieně a životních podmínkách zvířat. Každý financovaný projekt byl předmětem kontrol ze strany inspekční komise ministerstva a příslušného regionu, aby se ověřilo, zda bylo dosaženo cílů projektů.

| (77) | Maximální míra podpory stanovená nařízením (35 % a 75 % ve znevýhodněných oblastech), včetně všech veřejných zdrojů podpor převedených do dotčených investic, nebyla překročena. |
| --- | --- |

(77)

Maximální míra podpory stanovená nařízením (35 % a 75 % ve znevýhodněných oblastech), včetně všech veřejných zdrojů podpor převedených do dotčených investic, nebyla překročena.

| (78) | Italské orgány kromě toho ujistily, že v důsledku dokončení investic se nezvýšil celkový počet zvířat a že všechny investice byly uskutečněny v souladu s článkem 6 nařízení (EHS) č. 2328/91. |
| --- | --- |

(78)

Italské orgány kromě toho ujistily, že v důsledku dokončení investic se nezvýšil celkový počet zvířat a že všechny investice byly uskutečněny v souladu s článkem 6 nařízení (EHS) č. 2328/91.

| (79) | Jak bude upřesněno v části VI.1 a) 3, způsobilé výdaje nezahrnují takzvané potřeby obnovení finanční rovnováhy, ani půjčky na konsolidaci dluhu. |
| --- | --- |

(79)

Jak bude upřesněno v části VI.1 a) 3, způsobilé výdaje nezahrnují takzvané potřeby obnovení finanční rovnováhy, ani půjčky na konsolidaci dluhu.

| (80) | Vzhledem k výše uvedenému jsou podpory poskytnuté italskými orgány určené pro výše uvedené investice do primární produkce slučitelné se společným trhem podle čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES. |
| --- | --- |

(80)

Vzhledem k výše uvedenému jsou podpory poskytnuté italskými orgány určené pro výše uvedené investice do primární produkce slučitelné se společným trhem podle čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES.

VI.1.a) 3.   Podpory na obnovení finanční rovnováhy společnosti a na konsolidaci dluhu

| (81) | Jak bylo připomenuto v předchozí části, čl. 5 pododstavec 2 zákona č. 290/99 stanoví, že úvěrové výhody týkající se půjček uzavřených podle čl. 15 pododstavce 16 zákona č. 67/88 na společný rozvoj a konsolidaci dluhu zůstávají v platnosti i v případě dílčí realizace integrovaného projektu schváleného podle článku 1 zákona č. 87/90, nahrazeného článkem 1 zákona č. 252/91, za podmínky, že byl dokončen integrovaný projekt příjemce půjčky. Článek 5 pododstavec 3 stanoví, že úvěrové výhody týkající se půjček uzavřených podle uvedeného zákona pouze za účelem konsolidace dluhu zůstávají v platnosti i v případě, že integrovaný projekt nebyl zčásti nebo vůbec realizován, za podmínky, že příjemce půjčky prezentuje vlastní investiční projekt, na jehož realizaci se použije část poskytnuté půjčky. |
| --- | --- |

(81)

Jak bylo připomenuto v předchozí části, čl. 5 pododstavec 2 zákona č. 290/99 stanoví, že úvěrové výhody týkající se půjček uzavřených podle čl. 15 pododstavce 16 zákona č. 67/88 na společný rozvoj a konsolidaci dluhu zůstávají v platnosti i v případě dílčí realizace integrovaného projektu schváleného podle článku 1 zákona č. 87/90, nahrazeného článkem 1 zákona č. 252/91, za podmínky, že byl dokončen integrovaný projekt příjemce půjčky. Článek 5 pododstavec 3 stanoví, že úvěrové výhody týkající se půjček uzavřených podle uvedeného zákona pouze za účelem konsolidace dluhu zůstávají v platnosti i v případě, že integrovaný projekt nebyl zčásti nebo vůbec realizován, za podmínky, že příjemce půjčky prezentuje vlastní investiční projekt, na jehož realizaci se použije část poskytnuté půjčky.

| (82) | Úvěrové výhody uvedené v článku 5 zákona č. 290/99, které byly předmětem původního posouzení Komise, jsou stanoveny zákonem č. 67/88. Článek 15 pododstavec 16 uvedeného zákona, vůči kterému se Komise rozhodla zahájit řízení, stanoví, že družstva a jejich konsorcia mohou uzavírat půjčky v celkové maximální výši 700 miliard ITL na výstavbu, restrukturalizaci a rozšíření jatek. Zákon kromě toho stanoví, že do výše 100 miliard ITL v roce 1988 a 50 miliard ITL v roce 1989 lze tyto půjčky použít na konsolidaci dluhu existujícího v souvislosti s výše uvedenými strukturami a závody. |
| --- | --- |

(82)

Úvěrové výhody uvedené v článku 5 zákona č. 290/99, které byly předmětem původního posouzení Komise, jsou stanoveny zákonem č. 67/88. Článek 15 pododstavec 16 uvedeného zákona, vůči kterému se Komise rozhodla zahájit řízení, stanoví, že družstva a jejich konsorcia mohou uzavírat půjčky v celkové maximální výši 700 miliard ITL na výstavbu, restrukturalizaci a rozšíření jatek. Zákon kromě toho stanoví, že do výše 100 miliard ITL v roce 1988 a 50 miliard ITL v roce 1989 lze tyto půjčky použít na konsolidaci dluhu existujícího v souvislosti s výše uvedenými strukturami a závody.

| (83) | Jak článek 5 zákona č. 290/99, tak čl. 15 pododstavec 16 zákona č. 67/88 nabízejí tedy možnost využít vyhrazené prostředky také za účelem konsolidace dluhu. |
| --- | --- |

(83)

Jak článek 5 zákona č. 290/99, tak čl. 15 pododstavec 16 zákona č. 67/88 nabízejí tedy možnost využít vyhrazené prostředky také za účelem konsolidace dluhu.

| (84) | Kromě toho podle informací, které poskytly samy italské orgány ve svém dopise reagujícím na zahájení řízení ze strany Komise (25), v rámci zákona č. 252/91 vzal stát v úvahu také takzvané „potřeby obnovy finanční rovnováhy“. Podle italských orgánů provedení projektu vyžadovalo velký finanční závazek, jak z hlediska skutečné realizace „rozvojového projektu“, tak z hlediska obnovení rovnováhy finančního závazku, který z něho vyplývá (26). Potřeby „obnovy finanční rovnováhy“ byly považovány za doplňující prvek, pokud jde o investice, neboť byly úzce spojeny s finanční částkou vyvolanou uvedenými investicemi. |
| --- | --- |

(84)

Kromě toho podle informací, které poskytly samy italské orgány ve svém dopise reagujícím na zahájení řízení ze strany Komise (25), v rámci zákona č. 252/91 vzal stát v úvahu také takzvané „potřeby obnovy finanční rovnováhy“. Podle italských orgánů provedení projektu vyžadovalo velký finanční závazek, jak z hlediska skutečné realizace „rozvojového projektu“, tak z hlediska obnovení rovnováhy finančního závazku, který z něho vyplývá (26). Potřeby „obnovy finanční rovnováhy“ byly považovány za doplňující prvek, pokud jde o investice, neboť byly úzce spojeny s finanční částkou vyvolanou uvedenými investicemi.

| (85) | Z výše uvedeného vyplývá, že část finančních prostředků, které italské orgány poskytly společnostem na příslušné projekty, měla ve skutečnosti těmto společnostem umožnit uhradit finanční břemeno vyplývající z dotčených investic, ale nebyla s těmito investicemi úzce spojena. |
| --- | --- |

(85)

Z výše uvedeného vyplývá, že část finančních prostředků, které italské orgány poskytly společnostem na příslušné projekty, měla ve skutečnosti těmto společnostem umožnit uhradit finanční břemeno vyplývající z dotčených investic, ale nebyla s těmito investicemi úzce spojena.

| (86) | Komise vždy vyjadřovala pochybnosti o slučitelnosti podpor na konsolidaci dluhu stanovených zákonem č. 67/88 a podpor zaměřených na obnovu finanční rovnováhy poskytovaných zákonem č. 252/91 se společným trhem. Italské orgány ve svém dopise ze dne 18. května 2000, kde reagují na zahájení řízení, tvrdily, že obě tyto podpory byly poskytnuty v souvislosti s investicemi uskutečněnými v rámci zamýšlených integrovaných projektů. Ve skutečnosti italské orgány uvedly, že samotný zákon č. 67/88 spojoval uznání konsolidace dluhu se skutečným dokončením investičních projektů. Podle jejich mínění měla konsolidační půjčka jednoduše zajistit družstvu likviditu a v tomto ohledu plnila stejnou roli jako subvence. Taková půjčka byla finanční operací vždy spojenou s investičním projektem. |
| --- | --- |

(86)

Komise vždy vyjadřovala pochybnosti o slučitelnosti podpor na konsolidaci dluhu stanovených zákonem č. 67/88 a podpor zaměřených na obnovu finanční rovnováhy poskytovaných zákonem č. 252/91 se společným trhem. Italské orgány ve svém dopise ze dne 18. května 2000, kde reagují na zahájení řízení, tvrdily, že obě tyto podpory byly poskytnuty v souvislosti s investicemi uskutečněnými v rámci zamýšlených integrovaných projektů. Ve skutečnosti italské orgány uvedly, že samotný zákon č. 67/88 spojoval uznání konsolidace dluhu se skutečným dokončením investičních projektů. Podle jejich mínění měla konsolidační půjčka jednoduše zajistit družstvu likviditu a v tomto ohledu plnila stejnou roli jako subvence. Taková půjčka byla finanční operací vždy spojenou s investičním projektem.

| (87) | I přes tato tvrzení Komise vyjádřila pochybnosti o uvedených podporách a uvedla, že na rozdíl od toho, co tvrdily italské orgány, se na základě zaslaného popisu a znění zákonů zdá, že podpory měly napomoci příjemcům těchto podpor z jejich finančních těžkostí, aniž by byly vázány na skutečné dokončení investic. Ve stejném dopise, ve kterém Komise vyjadřovala své výhrady, vyzvala také italské orgány, aby upřesnily, zda dotčené podpory byly v souladu s případnými ustanoveními aplikovatelnými v okamžiku poskytnutí podpor. |
| --- | --- |

(87)

I přes tato tvrzení Komise vyjádřila pochybnosti o uvedených podporách a uvedla, že na rozdíl od toho, co tvrdily italské orgány, se na základě zaslaného popisu a znění zákonů zdá, že podpory měly napomoci příjemcům těchto podpor z jejich finančních těžkostí, aniž by byly vázány na skutečné dokončení investic. Ve stejném dopise, ve kterém Komise vyjadřovala své výhrady, vyzvala také italské orgány, aby upřesnily, zda dotčené podpory byly v souladu s případnými ustanoveními aplikovatelnými v okamžiku poskytnutí podpor.

| (88) | Ve své odpovědi na uvedený dopis (27) italské orgány prohlásily, že pokud jde o obnovu finanční rovnováhy, zamýšlená finanční opatření vzala v úvahu celkovou finanční potřebu každého integrovaného projektu. Tato celková finanční potřeba spočívala ve skutečných investicích a ve finanční rovnováze, která nesměla překročit 50 % celkové finanční potřeby. Obnova finanční rovnováhy tudíž zaručovala úhradu finančních nákladů spojených s uskutečněnými investicemi. |
| --- | --- |

(88)

Ve své odpovědi na uvedený dopis (27) italské orgány prohlásily, že pokud jde o obnovu finanční rovnováhy, zamýšlená finanční opatření vzala v úvahu celkovou finanční potřebu každého integrovaného projektu. Tato celková finanční potřeba spočívala ve skutečných investicích a ve finanční rovnováze, která nesměla překročit 50 % celkové finanční potřeby. Obnova finanční rovnováhy tudíž zaručovala úhradu finančních nákladů spojených s uskutečněnými investicemi.

| (89) | Následně po vyjádřeních Komise k tomuto konkrétnímu bodu provedly italské orgány ve svém dopise ze dne 29. října 2004 zaevidovaném dne 3. listopadu 2004 oddělení potřeb obnovy finanční rovnováhy od způsobilých výdajů. Potřeby obnovy finanční rovnováhy, které byly původně zahrnuty mezi způsobilé výdaje související s investicemi, byly tedy odečteny. To znamená, že způsobilé výdaje zvažované pro přidělení finančních prostředků jsou pouze ty, které jsou přímo vázány na dokončení investic financovaných za výše uvedených podmínek. Obnova finanční rovnováhy ve skutečnosti nikdy nevedla k dodatečnému převodu finančních zdrojů státu ve prospěch společností, které zahájily integrované projekty, ale byla na začátku připočítána ke způsobilým výdajům. |
| --- | --- |

(89)

Následně po vyjádřeních Komise k tomuto konkrétnímu bodu provedly italské orgány ve svém dopise ze dne 29. října 2004 zaevidovaném dne 3. listopadu 2004 oddělení potřeb obnovy finanční rovnováhy od způsobilých výdajů. Potřeby obnovy finanční rovnováhy, které byly původně zahrnuty mezi způsobilé výdaje související s investicemi, byly tedy odečteny. To znamená, že způsobilé výdaje zvažované pro přidělení finančních prostředků jsou pouze ty, které jsou přímo vázány na dokončení investic financovaných za výše uvedených podmínek. Obnova finanční rovnováhy ve skutečnosti nikdy nevedla k dodatečnému převodu finančních zdrojů státu ve prospěch společností, které zahájily integrované projekty, ale byla na začátku připočítána ke způsobilým výdajům.

| (90) | Podle nového výpočtu (který vylučuje potřeby obnovy finanční rovnováhy ze způsobilých výdajů) je míra podpory dvěma družstvům, která ji přijala (CONAZO a Consorzio latterie sociali mantovane), stále omezena na 35 % pro primární výrobu, nižší než 55 % pro odvětví zpracování a uvádění produktů na trh v normálních oblastech a je omezena na 75 % ve znevýhodněných oblastech, jak je vidět v následující tabulce:
  Tabulka 3
  Obnovení finanční rovnováhy | Způsobilé náklady ITL | Veřejný příspěvek (zákon č. 252/91) | % |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| CONAZO |
| Výroba | 7 652 930 000 | 2 678 525 500 | 35,00 |
| Zpracování ve znevýhodněných oblastech | 4 972 623 097 | 3 729 467 323 | 75,00 |
| Zpracování | 48 753 248 149 | 20 700 797 658 | 42,46 |
| CONAZO Celkem | 61 378 801 246 | 27 108 790 481 | 44,16 |
| Consorzio Latterie Sociali Mantovane |
| Zpracování ve znevýhodněných oblastech | 6 067 000 000 | 3 260 533 100 | 53,74 |

(90)

Podle nového výpočtu (který vylučuje potřeby obnovy finanční rovnováhy ze způsobilých výdajů) je míra podpory dvěma družstvům, která ji přijala (CONAZO a Consorzio latterie sociali mantovane), stále omezena na 35 % pro primární výrobu, nižší než 55 % pro odvětví zpracování a uvádění produktů na trh v normálních oblastech a je omezena na 75 % ve znevýhodněných oblastech, jak je vidět v následující tabulce:

Tabulka 3

Obnovení finanční rovnováhy

Způsobilé náklady ITL

Veřejný příspěvek (zákon č. 252/91)

%

CONAZO

Výroba

7 652 930 000

2 678 525 500

35,00

Zpracování ve znevýhodněných oblastech

4 972 623 097

3 729 467 323

75,00

Zpracování

48 753 248 149

20 700 797 658

42,46

CONAZO Celkem

61 378 801 246

27 108 790 481

44,16

Consorzio Latterie Sociali Mantovane

Zpracování ve znevýhodněných oblastech

6 067 000 000

3 260 533 100

53,74

| (91) | Pokud jde o konsolidaci dluhu, italské orgány upřesnily, že takzvané financování konsolidace dluhu mělo financovat jak takzvané „rozvojové půjčky“, čili půjčky vázané na dokončení integrovaných projektů, u kterých se zdroje vyhrazené zákonem č. 252/91 ukázaly jako nedostatečné, tak „konsolidační půjčky“ zaměřené na financování předchozích investic. |
| --- | --- |

(91)

Pokud jde o konsolidaci dluhu, italské orgány upřesnily, že takzvané financování konsolidace dluhu mělo financovat jak takzvané „rozvojové půjčky“, čili půjčky vázané na dokončení integrovaných projektů, u kterých se zdroje vyhrazené zákonem č. 252/91 ukázaly jako nedostatečné, tak „konsolidační půjčky“ zaměřené na financování předchozích investic.

| (92) | „Rozvojové půjčky“ jsou poskytovány v rámci integrovaných projektů financovaných zákonem č. 252/91 a za týchž podmínek. Tyto půjčky byly poskytnuty společnostem CONAZO, GEA a Val di Cesola. Hrubý grantový ekvivalent těchto půjček byl zahrnut do celkové míry podpory, zatímco maximální grantový ekvivalent vyplývá ze souhrnu podpor ve formě subvencí podle zákona č. 252/91 a ve formě rozvojových půjček podle zákona č. 67/88. Celkové míry podpor byly v souladu s mírami tehdy schválenými Komisí (jak je uvedeno výše v tabulce 2). |
| --- | --- |

(92)

„Rozvojové půjčky“ jsou poskytovány v rámci integrovaných projektů financovaných zákonem č. 252/91 a za týchž podmínek. Tyto půjčky byly poskytnuty společnostem CONAZO, GEA a Val di Cesola. Hrubý grantový ekvivalent těchto půjček byl zahrnut do celkové míry podpory, zatímco maximální grantový ekvivalent vyplývá ze souhrnu podpor ve formě subvencí podle zákona č. 252/91 a ve formě rozvojových půjček podle zákona č. 67/88. Celkové míry podpor byly v souladu s mírami tehdy schválenými Komisí (jak je uvedeno výše v tabulce 2).

| (93) | Naproti tomu „konsolidační půjčky“, které se týkají pouze společnosti CONAZO, se vážou na dříve uskutečněné investice a mají snížit náklady financování sjednaného v souvislosti s předchozími investicemi. Jsou poskytovány za podmínek stanovených v dopise Komise ze dne 7. března 1989 (28), to znamená, že:






  — | podpora (například úhrada splatných úroků) musí být určena k odlehčení finančních nákladů již existujících půjček, které byly uzavřeny za účelem financování investic, |
| --- | --- | --- |

(93)

Naproti tomu „konsolidační půjčky“, které se týkají pouze společnosti CONAZO, se vážou na dříve uskutečněné investice a mají snížit náklady financování sjednaného v souvislosti s předchozími investicemi. Jsou poskytovány za podmínek stanovených v dopise Komise ze dne 7. března 1989 (28), to znamená, že:

—

podpora (například úhrada splatných úroků) musí být určena k odlehčení finančních nákladů již existujících půjček, které byly uzavřeny za účelem financování investic,

| — | kumulovaný grantový ekvivalent případných již dříve existujících podpor poskytnutých v době uzavření půjček a nové podpory nesmí být vyšší než sazby obecně připuštěné Komisí pro investice na úrovni primární výroby: 35 % nebo 75 % ve znevýhodněných oblastech ve smyslu nařízení 75/268/EHS; pro investice na úrovni zpracování nebo uvádění výrobků na trh: 55 % (75 % v oblastech cíle 1), |
| --- | --- |

—

kumulovaný grantový ekvivalent případných již dříve existujících podpor poskytnutých v době uzavření půjček a nové podpory nesmí být vyšší než sazby obecně připuštěné Komisí pro investice na úrovni primární výroby: 35 % nebo 75 % ve znevýhodněných oblastech ve smyslu nařízení 75/268/EHS; pro investice na úrovni zpracování nebo uvádění výrobků na trh: 55 % (75 % v oblastech cíle 1),

| — | nové podpory musí být poskytnuty po úpravě sazeb pro nové půjčky, která byla provedena v důsledku změn ceny peněz – výše podpory musí být nižší nebo rovna úpravě sazeb nových půjček – nebo přiznány zemědělským podnikům, které představují záruky výnosnosti, zejména v případech, kdy finanční náklady vyplývající z již existujících půjček jsou takové, že ohrožují existenci zemědělských podniků, s rizikem případného úpadku. |
| --- | --- |

—

nové podpory musí být poskytnuty po úpravě sazeb pro nové půjčky, která byla provedena v důsledku změn ceny peněz – výše podpory musí být nižší nebo rovna úpravě sazeb nových půjček – nebo přiznány zemědělským podnikům, které představují záruky výnosnosti, zejména v případech, kdy finanční náklady vyplývající z již existujících půjček jsou takové, že ohrožují existenci zemědělských podniků, s rizikem případného úpadku.

| (94) | Ve zkoumaném případě italské orgány dopisem ze dne 12. července 2001 a dopisem ze dne 29 října 2004 a zaevidovaným dne 3. listopadu 2004 upřesnily, že půjčky na konsolidaci dluhu byly poskytnuty pouze jedné společnosti (CONAZO) která neměla finanční potíže. Podpora poskytnutá na konsolidaci dluhu ji měla zbavit dluhů, které na sebe vzala kvůli uskutečnění předchozí investice, aby družstvu umožnila provést nové investice pro modernizaci odvětví živočišné výroby. Konsolidační půjčky byly poskytnuty na financování projektů uskutečněných v letech 1986 až 1993, které se týkaly budování jatek, výstavby budov, nákupu vybavení a reprodukčního centra za celkem 12 396 406 733 ITL (ca 6 mil. EUR). Hrubý grantový ekvivalent tohoto příspěvku s ohledem na celkové způsobilé výdaje činí asi 9 % (1 198 351 597 ITL) a nepřesahuje tedy míru podpory povolenou Komisí, jak je specifikováno výše. |
| --- | --- |

(94)

Ve zkoumaném případě italské orgány dopisem ze dne 12. července 2001 a dopisem ze dne 29 října 2004 a zaevidovaným dne 3. listopadu 2004 upřesnily, že půjčky na konsolidaci dluhu byly poskytnuty pouze jedné společnosti (CONAZO) která neměla finanční potíže. Podpora poskytnutá na konsolidaci dluhu ji měla zbavit dluhů, které na sebe vzala kvůli uskutečnění předchozí investice, aby družstvu umožnila provést nové investice pro modernizaci odvětví živočišné výroby. Konsolidační půjčky byly poskytnuty na financování projektů uskutečněných v letech 1986 až 1993, které se týkaly budování jatek, výstavby budov, nákupu vybavení a reprodukčního centra za celkem 12 396 406 733 ITL (ca 6 mil. EUR). Hrubý grantový ekvivalent tohoto příspěvku s ohledem na celkové způsobilé výdaje činí asi 9 % (1 198 351 597 ITL) a nepřesahuje tedy míru podpory povolenou Komisí, jak je specifikováno výše.

| (95) | Podpora byla poskytnuta, aby pomohla družstvu čelit těžkostem plynoucím z velmi vysokých úrokových sazeb, v rozmezí od 17,80 % v roce 1986 do 14,75 % v roce 1993. Přestože dotyčné družstvo mělo solidní hospodářské postavení, vysoké úrokové sazby požadované bankami vážně ohrožovaly jeho finanční situaci. Družstvo navíc uskutečnilo nové investice v rámci integrovaných projektů financovaných podle zákona č. 252/91. Aby se družstvo mohlo na těchto projektech dále podílet, muselo splňovat podmínku sine qua non, že část celkové finanční potřeby, která není pokryta státním příspěvkem, zajistí podniky, které jsou příjemci podpory, dvěmi způsoby:






  a) | navýšením kapitálu zaplaceným společníky podniku nebo prostřednictvím desetileté půjčky za tržní sazby na pokrytí podílu ve výši alespoň 20 %; |
| --- | --- | --- |

(95)

Podpora byla poskytnuta, aby pomohla družstvu čelit těžkostem plynoucím z velmi vysokých úrokových sazeb, v rozmezí od 17,80 % v roce 1986 do 14,75 % v roce 1993. Přestože dotyčné družstvo mělo solidní hospodářské postavení, vysoké úrokové sazby požadované bankami vážně ohrožovaly jeho finanční situaci. Družstvo navíc uskutečnilo nové investice v rámci integrovaných projektů financovaných podle zákona č. 252/91. Aby se družstvo mohlo na těchto projektech dále podílet, muselo splňovat podmínku sine qua non, že část celkové finanční potřeby, která není pokryta státním příspěvkem, zajistí podniky, které jsou příjemci podpory, dvěmi způsoby:

a)

navýšením kapitálu zaplaceným společníky podniku nebo prostřednictvím desetileté půjčky za tržní sazby na pokrytí podílu ve výši alespoň 20 %;

| b) | prostřednictvím záruky, která by pokryla celý projekt. K záruce musela být navíc připojena klauzule o společné a nerozdílné odpovědnosti, na základě které měl každý účastník integrovaného projektu odpovědnost vůči ostatním společníkům v případě, že by část projektu nebo celý projekt nebyly realizovány. |
| --- | --- |

b)

prostřednictvím záruky, která by pokryla celý projekt. K záruce musela být navíc připojena klauzule o společné a nerozdílné odpovědnosti, na základě které měl každý účastník integrovaného projektu odpovědnost vůči ostatním společníkům v případě, že by část projektu nebo celý projekt nebyly realizovány.

| (96) | Podle italských orgánů by kumulace nových finančních závazků se starými (vyplývajícími ze starých úrokových sazeb pro dokončení předchozích investic) měla závažné důsledky i pro finančně zdravé společnosti, jakou byla ta, které se opatření týká. Kromě toho „konsolidační půjčky“ byly vždy vázány na plán rozvoje společnosti, který potvrzoval její finanční situaci, uskutečněné a zamýšlené investice a také dodržování podmínek uvedených v bodě 94. |
| --- | --- |

(96)

Podle italských orgánů by kumulace nových finančních závazků se starými (vyplývajícími ze starých úrokových sazeb pro dokončení předchozích investic) měla závažné důsledky i pro finančně zdravé společnosti, jakou byla ta, které se opatření týká. Kromě toho „konsolidační půjčky“ byly vždy vázány na plán rozvoje společnosti, který potvrzoval její finanční situaci, uskutečněné a zamýšlené investice a také dodržování podmínek uvedených v bodě 94.

| (97) | Investice, pro které byly poskytnuty půjčky na konsolidaci dluhu, jsou jiné než investice financované podle zákona č. 252/91 a jsou na nich zcela nezávislé a veřejný příspěvek na konsolidaci dluhu (za výše uvedených podmínek) nemá vliv na míru podpory investic financovaných podle zákona č. 252/91. |
| --- | --- |

(97)

Investice, pro které byly poskytnuty půjčky na konsolidaci dluhu, jsou jiné než investice financované podle zákona č. 252/91 a jsou na nich zcela nezávislé a veřejný příspěvek na konsolidaci dluhu (za výše uvedených podmínek) nemá vliv na míru podpory investic financovaných podle zákona č. 252/91.

| (98) | Italské orgány dále zdůraznily, že nebyl nikdy uplatněn pododstavec 3 článku 5 zákona č. 290/99 (který stanoví, že úvěrové výhody týkající se půjček uzavřených podle zákona č. 67/88 pouze za účelem konsolidace dluhu zůstávají v platnosti i v případě, že integrovaný projekt nebyl, zčásti nebo vůbec, realizován, za podmínky, že příjemce půjčky prezentuje vlastní investiční projekt, na jehož realizaci se použije část poskytnuté půjčky). Nikdy nebyla poskytnuta žádná podpora (formou půjček na konsolidaci dluhu) na investice, které nebyly zcela zrealizovány. |
| --- | --- |

(98)

Italské orgány dále zdůraznily, že nebyl nikdy uplatněn pododstavec 3 článku 5 zákona č. 290/99 (který stanoví, že úvěrové výhody týkající se půjček uzavřených podle zákona č. 67/88 pouze za účelem konsolidace dluhu zůstávají v platnosti i v případě, že integrovaný projekt nebyl, zčásti nebo vůbec, realizován, za podmínky, že příjemce půjčky prezentuje vlastní investiční projekt, na jehož realizaci se použije část poskytnuté půjčky). Nikdy nebyla poskytnuta žádná podpora (formou půjček na konsolidaci dluhu) na investice, které nebyly zcela zrealizovány.

| (99) | Na základě informací poskytnutých italskými orgány může tedy Komise učinit závěr, že:






  — | půjčky na konsolidaci dluhu poskytnuté podle zákona č. 67/88 jsou slučitelné s pravidly o státní podpoře aplikovatelnými v okamžiku, kdy byla podpora poskytnuta, |
| --- | --- | --- |

(99)

Na základě informací poskytnutých italskými orgány může tedy Komise učinit závěr, že:

—

půjčky na konsolidaci dluhu poskytnuté podle zákona č. 67/88 jsou slučitelné s pravidly o státní podpoře aplikovatelnými v okamžiku, kdy byla podpora poskytnuta,

| — | finanční zdroje poskytnuté podle zákona č. 67/88 jako rozvojové půjčky byly zahrnuty do celkového finančního rámce každého projektu a byly posouzeny podle pravidel o státní podpoře aplikovatelných na investice do primární výroby a do odvětví zpracování a uvádění výrobků na trh (viz kapitoly VI.1a) a VI.1 a) 2), |
| --- | --- |

—

finanční zdroje poskytnuté podle zákona č. 67/88 jako rozvojové půjčky byly zahrnuty do celkového finančního rámce každého projektu a byly posouzeny podle pravidel o státní podpoře aplikovatelných na investice do primární výroby a do odvětví zpracování a uvádění výrobků na trh (viz kapitoly VI.1a) a VI.1 a) 2),

| — | potřeby obnovy finanční rovnováhy neměly nikdy za následek přesun finančních zdrojů a jejich výše byla odečtena od způsobilých výdajů. |
| --- | --- |

—

potřeby obnovy finanční rovnováhy neměly nikdy za následek přesun finančních zdrojů a jejich výše byla odečtena od způsobilých výdajů.

VI.2.d)   Ohledně půjček uvedených v článku 4 zákona č. 290/99

| (100) | Italské orgány ve svém dopise ze dne 27. února 2003 jasně uvedly, že opatření stanovené v článku 4 zákona č. 290/99 nebylo nikdy uplatněno, neboť nebylo možné určit úvěrové operace, které zákon zamýšlel financovat (tj. operace se zemědělskými, provozními a melioračními úvěry splatnými do 31. března 1998). Takové úvěrové operace ve skutečnosti neexistovaly, a proto nebyla poskytnuta žádná státní podpora podle čl. 87 odst. 1 Smlouvy v rámci článku 4 zákona č. 290/99 a s ním souvisejících opatření. |
| --- | --- |

(100)

Italské orgány ve svém dopise ze dne 27. února 2003 jasně uvedly, že opatření stanovené v článku 4 zákona č. 290/99 nebylo nikdy uplatněno, neboť nebylo možné určit úvěrové operace, které zákon zamýšlel financovat (tj. operace se zemědělskými, provozními a melioračními úvěry splatnými do 31. března 1998). Takové úvěrové operace ve skutečnosti neexistovaly, a proto nebyla poskytnuta žádná státní podpora podle čl. 87 odst. 1 Smlouvy v rámci článku 4 zákona č. 290/99 a s ním souvisejících opatření.

VI.3   FINAGRA

VI.3.1   Existence podpory

| (101) | Jak bylo zmíněno v předchozím odstavci, zákon č. 252/91 předpokládá také založení finanční holdingové společnosti soukromého práva s upsaným a splaceným kapitálem ve výši 70,114 milionů ITL. Hlavním akcionářem je ministerstvo pro zemědělskou a lesní politiku, které má ve společnosti podíl ve výši 92,79 %. Zbývajících 7,21 % patří různým úvěrovým institucím. |
| --- | --- |

(101)

Jak bylo zmíněno v předchozím odstavci, zákon č. 252/91 předpokládá také založení finanční holdingové společnosti soukromého práva s upsaným a splaceným kapitálem ve výši 70,114 milionů ITL. Hlavním akcionářem je ministerstvo pro zemědělskou a lesní politiku, které má ve společnosti podíl ve výši 92,79 %. Zbývajících 7,21 % patří různým úvěrovým institucím.

| (102) | Úkoly společnosti jsou následující: pomoc při přípravě hospodářských/finančních programů restrukturalizace a rozvoje, poskytování záruk za úvěrové operace, půjčky prostřednictvím obrácení se na trh, nabývání a převod podílů ve společnostech, družstvech, konsorciích, orgánech a asociacích a poskytování financování. |
| --- | --- |

(102)

Úkoly společnosti jsou následující: pomoc při přípravě hospodářských/finančních programů restrukturalizace a rozvoje, poskytování záruk za úvěrové operace, půjčky prostřednictvím obrácení se na trh, nabývání a převod podílů ve společnostech, družstvech, konsorciích, orgánech a asociacích a poskytování financování.

| (103) | Legislativním nařízením č. 1 ze dne 9. ledna 1999, „Riordino degli enti e delle società di promozione e istituzione della società Sviluppo Italia S.p.A“ (Reorganizace subjektů a společností na podporu a zřízení společnosti Sviluppo Italia S.p.A), byla FINAGRA začleněna do Sviluppo Italia S.p.A (29). |
| --- | --- |

(103)

Legislativním nařízením č. 1 ze dne 9. ledna 1999, „Riordino degli enti e delle società di promozione e istituzione della società Sviluppo Italia S.p.A“ (Reorganizace subjektů a společností na podporu a zřízení společnosti Sviluppo Italia S.p.A), byla FINAGRA začleněna do Sviluppo Italia S.p.A (29).

| (104) | Italské orgány opakovaně prohlašovaly, že operace společnosti FINAGRA neobsahovaly nikdy prvky státní podpory a že FINAGRA fungovala vždy za běžných podmínek tržního hospodářství v souladu se sdělením Komise o použití článků 92 a 93 (nyní články 87–89) Smlouvy o ES na podniky veřejného sektoru (30). |
| --- | --- |

(104)

Italské orgány opakovaně prohlašovaly, že operace společnosti FINAGRA neobsahovaly nikdy prvky státní podpory a že FINAGRA fungovala vždy za běžných podmínek tržního hospodářství v souladu se sdělením Komise o použití článků 92 a 93 (nyní články 87–89) Smlouvy o ES na podniky veřejného sektoru (30).

| (105) | Aby italské orgány prokázaly, že Finagra působila vždy v normálních podmínkách tržního hospodářství, předložily na žádost Komise podrobnosti o všech dvanácti operacích (v podnicích podle článku 5), které společnost schválila do dne 31. prosince 1998 (31). |
| --- | --- |

(105)

Aby italské orgány prokázaly, že Finagra působila vždy v normálních podmínkách tržního hospodářství, předložily na žádost Komise podrobnosti o všech dvanácti operacích (v podnicích podle článku 5), které společnost schválila do dne 31. prosince 1998 (31).

| (106) | Analýza zákroků podniknutých společností FINAGRA ukazuje, že tato společnost působila ve třech oblastech:






  — | nabývání účastí, |
| --- | --- | --- |

(106)

Analýza zákroků podniknutých společností FINAGRA ukazuje, že tato společnost působila ve třech oblastech:

—

nabývání účastí,

| — | poskytování půjček, |
| --- | --- |

—

poskytování půjček,

| — | poskytování záruk. |
| --- | --- |

—

poskytování záruk.

| (107) | Ve svém dopise ze dne 13. října 2000 italské orgány zdůraznily, že ačkoli statut společnosti předpokládá operace zaměřené na záchranu a restrukturalizaci, FINAGRA operace tohoto typu nikdy neuskutečnila. |
| --- | --- |

(107)

Ve svém dopise ze dne 13. října 2000 italské orgány zdůraznily, že ačkoli statut společnosti předpokládá operace zaměřené na záchranu a restrukturalizaci, FINAGRA operace tohoto typu nikdy neuskutečnila.

VI.3.1.a)   Nabývání účastí

| (108) | Postoj Komise k nabývání veřejných účastí na soukromých společnostech je stanoven ve sdělení Komise o použití článků 92 a 93 Smlouvy o ES na veřejné účasti. Podle tohoto sdělení se „veřejnou účastí“ rozumí přímá účast ústřední, regionální nebo lokální státní správy, nebo přímá účast finančních institucí nebo jiných národních, regionálních nebo průmyslových orgánů, které jsou financovány ze státních zdrojů ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES nebo nad kterými vykonává ústřední, regionální nebo lokální státní správa dominantní vliv. |
| --- | --- |

(108)

Postoj Komise k nabývání veřejných účastí na soukromých společnostech je stanoven ve sdělení Komise o použití článků 92 a 93 Smlouvy o ES na veřejné účasti. Podle tohoto sdělení se „veřejnou účastí“ rozumí přímá účast ústřední, regionální nebo lokální státní správy, nebo přímá účast finančních institucí nebo jiných národních, regionálních nebo průmyslových orgánů, které jsou financovány ze státních zdrojů ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES nebo nad kterými vykonává ústřední, regionální nebo lokální státní správa dominantní vliv.

| (109) | Itálie drží ve společnosti Finagra podíl asi 92 % prostřednictvím ministerstva pro zemědělskou a lesní politiku, a proto lze tuto účast definovat jako „veřejnou“ ve smyslu uvedeného sdělení. |
| --- | --- |

(109)

Itálie drží ve společnosti Finagra podíl asi 92 % prostřednictvím ministerstva pro zemědělskou a lesní politiku, a proto lze tuto účast definovat jako „veřejnou“ ve smyslu uvedeného sdělení.

| (110) | Smlouva stanoví zásadu nestrannosti, pokud jde o režim soukromého vlastnictví (bývalý článek 222), a zásadu rovnosti mezi veřejnými a soukromými podniky. To znamená, že činnost Komise nesmí znevýhodňovat ani zvýhodňovat veřejné orgány, které provádějí převody kapitálu na společnosti. Úkolem Komise není ani, aby se vyjadřovala k tomu, jakou metodu financování společnosti zvolí – půjčku nebo vlastní jmění – nezávisle na tom, zda jsou finanční prostředky původu veřejného nebo soukromého. V tomto ohledu musí Komise stanovit, zda účasti, které Finagra získala v různých společnostech působících v zemědělství, představovaly skutečně státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES a musí být tedy posuzovány na základě článků 87, 88 a 89 Smlouvy o ES, nebo zda tyto zákroky nepředstavovaly státní podporu ve smyslu uvedeného sdělení, jak tvrdí italské orgány. |
| --- | --- |

(110)

Smlouva stanoví zásadu nestrannosti, pokud jde o režim soukromého vlastnictví (bývalý článek 222), a zásadu rovnosti mezi veřejnými a soukromými podniky. To znamená, že činnost Komise nesmí znevýhodňovat ani zvýhodňovat veřejné orgány, které provádějí převody kapitálu na společnosti. Úkolem Komise není ani, aby se vyjadřovala k tomu, jakou metodu financování společnosti zvolí – půjčku nebo vlastní jmění – nezávisle na tom, zda jsou finanční prostředky původu veřejného nebo soukromého. V tomto ohledu musí Komise stanovit, zda účasti, které Finagra získala v různých společnostech působících v zemědělství, představovaly skutečně státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES a musí být tedy posuzovány na základě článků 87, 88 a 89 Smlouvy o ES, nebo zda tyto zákroky nepředstavovaly státní podporu ve smyslu uvedeného sdělení, jak tvrdí italské orgány.

| (111) | Sdělení rozlišuje čtyři situace, ve kterých mohou mít veřejné orgány příležitost získat podíl na jmění společnosti:






  a) | založení společnosti; |
| --- | --- | --- |

(111)

Sdělení rozlišuje čtyři situace, ve kterých mohou mít veřejné orgány příležitost získat podíl na jmění společnosti:

a)

založení společnosti;

| b) | dílčí nebo úplný převod vlastnictví ze soukromého sektoru na veřejný; |
| --- | --- |

b)

dílčí nebo úplný převod vlastnictví ze soukromého sektoru na veřejný;

| c) | v již existujícím podniku veřejného sektoru, vklad čerstvého kapitálu nebo převedení dotačních fondů na kapitál; |
| --- | --- |

c)

v již existujícím podniku veřejného sektoru, vklad čerstvého kapitálu nebo převedení dotačních fondů na kapitál;

| d) | účast na navýšení kapitálu v již existujícím soukromém podniku. |
| --- | --- |

d)

účast na navýšení kapitálu v již existujícím soukromém podniku.

| (112) | Přímé, dílčí nebo úplné získání podílu na kapitálu již existující společnosti bez jakéhokoli vkladu čerstvého kapitálu nepředstavuje státní podporu příslušné společnosti. |
| --- | --- |

(112)

Přímé, dílčí nebo úplné získání podílu na kapitálu již existující společnosti bez jakéhokoli vkladu čerstvého kapitálu nepředstavuje státní podporu příslušné společnosti.

| (113) | Podle informací poskytnutých italskými orgány měly zásahy společnosti Finagra do již existujících společností soukromého sektoru formu zvýšení akciového kapitálu dotčené společnosti, a proto nelze okamžitě vyloučit, že tyto zásahy nepředstavovaly státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES. |
| --- | --- |

(113)

Podle informací poskytnutých italskými orgány měly zásahy společnosti Finagra do již existujících společností soukromého sektoru formu zvýšení akciového kapitálu dotčené společnosti, a proto nelze okamžitě vyloučit, že tyto zásahy nepředstavovaly státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES.

| (114) | Vklad čerstvého kapitálu do soukromé společnosti není nicméně možné považovat za zjevnou státní podporu, pokud dá stát kapitál k dispozici za okolností, které by byly přijatelné pro soukromého investora působícího v normálních tržních podmínkách. Naproti tomu o státní podporu se jedná, pokud není dodržena zásada „soukromého investora“ a vklad čerstvého kapitálu je proveden za okolností, které by nebyly pro soukromého investora působícího v normálních tržních podmínkách přijatelné (32). Bod 3.2 sdělení uvádí šest případů, ve kterých taková situace může nastat. |
| --- | --- |

(114)

Vklad čerstvého kapitálu do soukromé společnosti není nicméně možné považovat za zjevnou státní podporu, pokud dá stát kapitál k dispozici za okolností, které by byly přijatelné pro soukromého investora působícího v normálních tržních podmínkách. Naproti tomu o státní podporu se jedná, pokud není dodržena zásada „soukromého investora“ a vklad čerstvého kapitálu je proveden za okolností, které by nebyly pro soukromého investora působícího v normálních tržních podmínkách přijatelné (32). Bod 3.2 sdělení uvádí šest případů, ve kterých taková situace může nastat.

| (115) | Ve svém dopise ze dne 13. října 2000 italské orgány prohlašují, že účasti byly realizovány vždy dočasně na období nepřesahující pět let. Podle předběžné analýzy mohly tedy účasti spadat do oblasti působnosti bodu 3.3 iii) sdělení, kde se uvádí, že o státní podporu se jedná, pokud je účast krátkodobá a doba trvání účasti a prodejní cena jsou stanoveny předem tak, že investor dosáhne znatelně horšího výsledku, než jaký by bylo možné očekávat za stejné období od investice uskutečněné na kapitálovém trhu. Nicméně informace poskytnuté italskými orgány prokázaly, že podobnost s hypotézou stanovenou v bodě 3.3 iii), pokud jde o existenci státní podpory, se omezuje na tento aspekt. Ve skutečnosti časově omezené nabytí účasti nebylo předvídáno v žádném právním dokumentu a rozhodlo o něm dle svého uvážení představenstvo, ve kterém bylo zastoupeno také dalších 13 členů. Finagra, jak bude upřesněno níže (viz bod 120), nabyla účasti v družstvu ze svého postavení financujícího člena „socio sovventore“ a získala větší výhody než regulérní investor. Povinností každého financujícího člena bylo ponechat si akcie po minimální dobu, ale bez jakékoli povinnosti je po uplynutí tohoto období prodat. Jak bude specifikováno dále, Finagra byla jedním z mnoha financujících členů (mezi nimiž figurovaly úvěrové instituce) a platila pro ni naprosto stejná pravidla/povinnosti jako pro jakéhokoli jiného soukromého investora. V případě dalších společností se průměrná doba účasti společnosti Finagra pohybovala mezi 3 a 3,5 lety a prodej se uskutečnil za tržní hodnotu. Italské orgány několikrát zdůraznily, že prodejní cena akcií nebyla nikdy stanovena předem, ale byla vázána na tržní hodnotu. Popřely existenci jakéhokoli dokumentu (právního dokumentu, písemné nebo ústní smlouvy nebo implicitní dohody jakéhokoli typu), který by mohl ukazovat na předchozí stanovení prodejní ceny účasti, která byla určena naopak na základě tržní hodnoty v okamžiku prodeje (viz dopis ze dne 27. února 2003). |
| --- | --- |

(115)

Ve svém dopise ze dne 13. října 2000 italské orgány prohlašují, že účasti byly realizovány vždy dočasně na období nepřesahující pět let. Podle předběžné analýzy mohly tedy účasti spadat do oblasti působnosti bodu 3.3 iii) sdělení, kde se uvádí, že o státní podporu se jedná, pokud je účast krátkodobá a doba trvání účasti a prodejní cena jsou stanoveny předem tak, že investor dosáhne znatelně horšího výsledku, než jaký by bylo možné očekávat za stejné období od investice uskutečněné na kapitálovém trhu. Nicméně informace poskytnuté italskými orgány prokázaly, že podobnost s hypotézou stanovenou v bodě 3.3 iii), pokud jde o existenci státní podpory, se omezuje na tento aspekt. Ve skutečnosti časově omezené nabytí účasti nebylo předvídáno v žádném právním dokumentu a rozhodlo o něm dle svého uvážení představenstvo, ve kterém bylo zastoupeno také dalších 13 členů. Finagra, jak bude upřesněno níže (viz bod 120), nabyla účasti v družstvu ze svého postavení financujícího člena „socio sovventore“ a získala větší výhody než regulérní investor. Povinností každého financujícího člena bylo ponechat si akcie po minimální dobu, ale bez jakékoli povinnosti je po uplynutí tohoto období prodat. Jak bude specifikováno dále, Finagra byla jedním z mnoha financujících členů (mezi nimiž figurovaly úvěrové instituce) a platila pro ni naprosto stejná pravidla/povinnosti jako pro jakéhokoli jiného soukromého investora. V případě dalších společností se průměrná doba účasti společnosti Finagra pohybovala mezi 3 a 3,5 lety a prodej se uskutečnil za tržní hodnotu. Italské orgány několikrát zdůraznily, že prodejní cena akcií nebyla nikdy stanovena předem, ale byla vázána na tržní hodnotu. Popřely existenci jakéhokoli dokumentu (právního dokumentu, písemné nebo ústní smlouvy nebo implicitní dohody jakéhokoli typu), který by mohl ukazovat na předchozí stanovení prodejní ceny účasti, která byla určena naopak na základě tržní hodnoty v okamžiku prodeje (viz dopis ze dne 27. února 2003).

| (116) | Podle italských orgánů to fakticky prokazuje skutečnost, že ve všech případech kromě jednoho byl výnos společnosti Finagra z prodeje podílů kladný. Jedinou výjimku představovala koupě podílů družstva (ARA), které si vyžádalo nucenou správu, se ztrátou ve výši 500 000 000 ITL (ca 250 000 EUR). Ztrátu utrpěnou v jedné operaci nebylo možné považovat samu o sobě za znak toho, že Finagra nefungovala jako kterýkoli jiný soukromý investor, pokud rozhodnutí získat podíly ve společnosti bylo správné a pokud bylo založeno na solidních hospodářských a finančních prognózách a pokud byly využity všechny prostředky na záchranu investovaného kapitálu. V tomto případě procházelo družstvo v okamžiku, kdy bylo rozhodnuto o koupi, procesem restrukturalizace a modernizace za účelem zvýšení produkce a racionalizace průmyslových procesů. Družstvo mělo velký potenciál růstu, neboť bylo dobře zakotveno v realitě geografického kontextu, ve kterém působilo. V letech 1990 až 1994 vykazovalo družstvo konstantní růst příjmů a zlepšování své ekonomické výkonnosti. Družstvo se přesto ocitlo v obtížné situaci, když se muselo vyrovnat s vysokými náklady modernizace a s poklesem ceny masa. V roce 1996 proto přešlo do nucené správy. Družstvo, které se navíc účastnilo integrovaného projektu financovaného zákonem č. 252/92, dokončilo část projektu, která byla v jeho kompetenci. Na konci nucené správy získal stát zpět celou částku, která byla uvolněna na financované investice. Podíl společnosti Finagra byl nicméně v důsledku nucené správy společnosti ztracen, přestože byly podniknuty všechny kroky na jeho záchranu. Italské orgány ve svém dopise ze dne 24. listopadu 2004 upřesnily, že byla realizována záruka v celkové výši 125 000 000 ITL, a zbývající částka ve výši 375 000 000 ITL představuje tudíž úvěr ze strany společnosti Finagra. Momentálně ještě probíhá proces zpětného získávání a Finagra bude moci získat zpět (po regulérních postupech zpětného získávání) alespoň 40 % příslušného úvěru. |
| --- | --- |

(116)

Podle italských orgánů to fakticky prokazuje skutečnost, že ve všech případech kromě jednoho byl výnos společnosti Finagra z prodeje podílů kladný. Jedinou výjimku představovala koupě podílů družstva (ARA), které si vyžádalo nucenou správu, se ztrátou ve výši 500 000 000 ITL (ca 250 000 EUR). Ztrátu utrpěnou v jedné operaci nebylo možné považovat samu o sobě za znak toho, že Finagra nefungovala jako kterýkoli jiný soukromý investor, pokud rozhodnutí získat podíly ve společnosti bylo správné a pokud bylo založeno na solidních hospodářských a finančních prognózách a pokud byly využity všechny prostředky na záchranu investovaného kapitálu. V tomto případě procházelo družstvo v okamžiku, kdy bylo rozhodnuto o koupi, procesem restrukturalizace a modernizace za účelem zvýšení produkce a racionalizace průmyslových procesů. Družstvo mělo velký potenciál růstu, neboť bylo dobře zakotveno v realitě geografického kontextu, ve kterém působilo. V letech 1990 až 1994 vykazovalo družstvo konstantní růst příjmů a zlepšování své ekonomické výkonnosti. Družstvo se přesto ocitlo v obtížné situaci, když se muselo vyrovnat s vysokými náklady modernizace a s poklesem ceny masa. V roce 1996 proto přešlo do nucené správy. Družstvo, které se navíc účastnilo integrovaného projektu financovaného zákonem č. 252/92, dokončilo část projektu, která byla v jeho kompetenci. Na konci nucené správy získal stát zpět celou částku, která byla uvolněna na financované investice. Podíl společnosti Finagra byl nicméně v důsledku nucené správy společnosti ztracen, přestože byly podniknuty všechny kroky na jeho záchranu. Italské orgány ve svém dopise ze dne 24. listopadu 2004 upřesnily, že byla realizována záruka v celkové výši 125 000 000 ITL, a zbývající částka ve výši 375 000 000 ITL představuje tudíž úvěr ze strany společnosti Finagra. Momentálně ještě probíhá proces zpětného získávání a Finagra bude moci získat zpět (po regulérních postupech zpětného získávání) alespoň 40 % příslušného úvěru.

| (117) | Na základě výše uvedeného nelze krátkodobou účast společnosti Finagra považovat samu o sobě za státní podporu podle čl. 87 odst. 1. |
| --- | --- |

(117)

Na základě výše uvedeného nelze krátkodobou účast společnosti Finagra považovat samu o sobě za státní podporu podle čl. 87 odst. 1.

| (118) | Je nutné vzít v úvahu také další prvky účasti. Především, italské orgány předložily v dopise ze dne 12. července 2001 podrobnou studii, aby prokázaly, že jejich zásahy formou nabývání účastí byly realizovány podle tržních zásad po pečlivém posouzení finanční situace společnosti a zejména struktury a objemu jejího dluhu. Investice nebyla realizována, pokud finanční situace nebyla taková, aby bylo možné očekávat během přiměřené doby běžný výnos z investovaného kapitálu. Jak italské orgány výslovně prohlásily, ve všech dotčených případech byly zákroky společnosti Finagra založeny na podrobné analýze finanční situace společnosti (posouzení finančních výkazů v okamžiku operace) zaměřené na možnost dosáhnout běžných výnosů z uskutečněných investic. Finanční postavení společnosti bylo vždy pevné. Pro posouzení hospodářské výkonnosti společnosti před rozhodnutím o nabytí podílů byla použita tato kritéria:






  — | postavení společnosti na trhu (geografický kontext, úroveň diverzifikace, procento tržeb na celkovém a místním trhu), |
| --- | --- | --- |

(118)

Je nutné vzít v úvahu také další prvky účasti. Především, italské orgány předložily v dopise ze dne 12. července 2001 podrobnou studii, aby prokázaly, že jejich zásahy formou nabývání účastí byly realizovány podle tržních zásad po pečlivém posouzení finanční situace společnosti a zejména struktury a objemu jejího dluhu. Investice nebyla realizována, pokud finanční situace nebyla taková, aby bylo možné očekávat během přiměřené doby běžný výnos z investovaného kapitálu. Jak italské orgány výslovně prohlásily, ve všech dotčených případech byly zákroky společnosti Finagra založeny na podrobné analýze finanční situace společnosti (posouzení finančních výkazů v okamžiku operace) zaměřené na možnost dosáhnout běžných výnosů z uskutečněných investic. Finanční postavení společnosti bylo vždy pevné. Pro posouzení hospodářské výkonnosti společnosti před rozhodnutím o nabytí podílů byla použita tato kritéria:

—

postavení společnosti na trhu (geografický kontext, úroveň diverzifikace, procento tržeb na celkovém a místním trhu),

| — | tendence společnosti vytvářet zisk/výnosy a kritická analýza důvodů, které tyto zisky určují, |
| --- | --- |

—

tendence společnosti vytvářet zisk/výnosy a kritická analýza důvodů, které tyto zisky určují,

| — | hrubá provozní marže, mezní zisk a čistá aktiva, |
| --- | --- |

—

hrubá provozní marže, mezní zisk a čistá aktiva,

| — | efektivita finančního řízení při využívaní celkových zdrojů. |
| --- | --- |

—

efektivita finančního řízení při využívaní celkových zdrojů.

Tato kritéria byla podrobně popsána a zakódována v jednacím řádu společnosti Finagra.

Italské orgány poskytly podrobnosti o nabytí podílů v pěti společnostech/družstvech a upřesnily postavení společností s ohledem na všechny uvedené parametry (viz dopis ze dne 5. února 2001 a dopis ze dne 26. listopadu 2004).

| (119) | Účast společnosti FINAGRA ve společnosti nepředstavovala obecně více než 30 % čistého jmění společnosti, která byla předmětem koupě, a nikdy nepřekročila 10 % kapitálu společnosti FINAGRA v okamžiku, kdy se rozhodlo o přistoupení ke koupi účasti, jak je uvedeno v následující tabulce:
  Tabulka 4
  Podíly držené společností Finagra na celkovém čistém jměním společností (33)









  Společnost | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| MCLC | Čisté jmění | FINAGRA | % |
| 1994 | 28 412 481 648 | 1 240 200 000 | 4,36 |
| 1995 | 28 458 138 741 | 2 479 800 000 | 8,71 |
| 1996 | 30 546 834 954 | 2 479 800 000 | 8,12 |
| 1997 | 32 191 589 226 | 2 479 800 000 | 7,70 |
| 1998 | 33 957 143 898 | 2 479 800 000 | 7,30 |
| 1999 | 32 090 948 834 | 1 239 600 000 | 3,86 |
| 2000 | 34 682 267 274 | 1 239 600 000 | 3,57 |
| Unicarni | Čisté jmění | FINAGRA | % |
| 1994 | 12 669 243 845 | 2 000 000 000 | 15,79 |
| 1995 | 13 416 526 526 | 2 000 000 000 | 14,91 |
| 1996 | 14 558 518 843 | 2 060 000 000 | 14,15 |
| 1997 | 51 844 215 895 | 1 060 000 000 | 2,04 |
| 1998 | 51 918 316 470 | 1 075 000 000 | 2,07 |
| 1999 | 57 568 500 113 | 765 899 344 | 1,33 |
| 2000 | 60 804 913 354 | 795 580 426 | 1,31 |
| 2001 | 63 879 483 570 | 778 153 996 | 1,22 |
| 2002 | 64 931 137 640 | 799 164 462 | 1,23 |
| Ultrocchi | Čisté jmění | FINAGRA | % |
| 1995 | 46 033 965 272 | 1 805 200 000 | 3,92 |
| 1996 | 46 202 537 881 | 1 805 200 000 | 3,91 |
| 1997 | 46 376 056 268 | 1 805 200 000 | 3,89 |
| Guardamiglio | Čisté jmění | FINAGRA | % |
| 1995 | 9 807 056 542 | 0 | 0,00 |
| 1996 | 17 688 327 264 | 3 000 000 000 | 16,96 |
| 1997 | 17 457 904 625 | 3 000 000 000 | 17,18 |
| 1998 | 17 703 648 203 | 3 000 000 000 | 16,95 |

(119)

Účast společnosti FINAGRA ve společnosti nepředstavovala obecně více než 30 % čistého jmění společnosti, která byla předmětem koupě, a nikdy nepřekročila 10 % kapitálu společnosti FINAGRA v okamžiku, kdy se rozhodlo o přistoupení ke koupi účasti, jak je uvedeno v následující tabulce:

Tabulka 4

Podíly držené společností Finagra na celkovém čistém jměním společností (33)

Společnost

MCLC

Čisté jmění

FINAGRA

%

1994

28 412 481 648

1 240 200 000

4,36

1995

28 458 138 741

2 479 800 000

8,71

1996

30 546 834 954

2 479 800 000

8,12

1997

32 191 589 226

2 479 800 000

7,70

1998

33 957 143 898

2 479 800 000

7,30

1999

32 090 948 834

1 239 600 000

3,86

2000

34 682 267 274

1 239 600 000

3,57

Unicarni

Čisté jmění

FINAGRA

%

1994

12 669 243 845

2 000 000 000

15,79

1995

13 416 526 526

2 000 000 000

14,91

1996

14 558 518 843

2 060 000 000

14,15

1997

51 844 215 895

1 060 000 000

2,04

1998

51 918 316 470

1 075 000 000

2,07

1999

57 568 500 113

765 899 344

1,33

2000

60 804 913 354

795 580 426

1,31

2001

63 879 483 570

778 153 996

1,22

2002

64 931 137 640

799 164 462

1,23

Ultrocchi

Čisté jmění

FINAGRA

%

1995

46 033 965 272

1 805 200 000

3,92

1996

46 202 537 881

1 805 200 000

3,91

1997

46 376 056 268

1 805 200 000

3,89

Guardamiglio

Čisté jmění

FINAGRA

%

1995

9 807 056 542

0

0,00

1996

17 688 327 264

3 000 000 000

16,96

1997

17 457 904 625

3 000 000 000

17,18

1998

17 703 648 203

3 000 000 000

16,95

| (120) | Společnosti předložily vždy normální investiční vyhlídky a dostatečnou marži pro financování z vlastních zdrojů. V uskutečněných operacích FINAGRA vždy definovala kritéria pro zrušení realizovaných investic a získala záruky od protistran v souladu se zásadami obsaženými v uvedeném sdělení. Jak je uvedeno ve stanovách společnosti FINAGRA, představenstvo tvořilo pět členů, kteří zastupovali i menšinové společníky (banky, úvěrové instituce a soukromé společnosti). Všechna usnesení představenstva byla přijata většinou a zcela nezávisle na vládě. Tato usnesení nepodléhala schvalování nebo kontrole ze strany veřejné správy. Všechny zákroky posuzovalo zcela nezávisle představenstvo, které vykonávalo svou činnost v souladu s pravidly použitelnými na jakoukoli obchodní banku (vládní nařízení č. 385/93). Představenstvo vykonávalo finanční a úvěrovou činnost společnosti FINAGRA zcela nezávisle na státu a svá rozhodnutí opíralo o tři prvky: riziko, očekávaný výnos a hospodářskou výkonnost společnosti. Tyto postupy jsou definovány v jednacím řádu společnosti FINAGRA. |
| --- | --- |

(120)

Společnosti předložily vždy normální investiční vyhlídky a dostatečnou marži pro financování z vlastních zdrojů. V uskutečněných operacích FINAGRA vždy definovala kritéria pro zrušení realizovaných investic a získala záruky od protistran v souladu se zásadami obsaženými v uvedeném sdělení. Jak je uvedeno ve stanovách společnosti FINAGRA, představenstvo tvořilo pět členů, kteří zastupovali i menšinové společníky (banky, úvěrové instituce a soukromé společnosti). Všechna usnesení představenstva byla přijata většinou a zcela nezávisle na vládě. Tato usnesení nepodléhala schvalování nebo kontrole ze strany veřejné správy. Všechny zákroky posuzovalo zcela nezávisle představenstvo, které vykonávalo svou činnost v souladu s pravidly použitelnými na jakoukoli obchodní banku (vládní nařízení č. 385/93). Představenstvo vykonávalo finanční a úvěrovou činnost společnosti FINAGRA zcela nezávisle na státu a svá rozhodnutí opíralo o tři prvky: riziko, očekávaný výnos a hospodářskou výkonnost společnosti. Tyto postupy jsou definovány v jednacím řádu společnosti FINAGRA.

| (121) | Kromě toho, když se účast týkala družstev, podílela se Finagra jako financující člen. To znamená, že podle italských právních předpisů zaujímala speciální postavení s ohledem na řádné členy družstva, tj.:






  — | dostávala vyšší zisk než řádní členové (v průměru o 2 % více), |
| --- | --- | --- |

(121)

Kromě toho, když se účast týkala družstev, podílela se Finagra jako financující člen. To znamená, že podle italských právních předpisů zaujímala speciální postavení s ohledem na řádné členy družstva, tj.:

—

dostávala vyšší zisk než řádní členové (v průměru o 2 % více),

| — | mohla jmenovat člena představenstva a člena rady auditorů, |
| --- | --- |

—

mohla jmenovat člena představenstva a člena rady auditorů,

| — | nabytím účasti ve družstvu jako financující člen získala Finagra formou zástavního práva záruky na 50 % investovaného kapitálu. Ostatní členové tuto záruku nepožadovali a jednalo se o mimořádnou záruku podřízenou účasti společnosti Finagra. |
| --- | --- |

—

nabytím účasti ve družstvu jako financující člen získala Finagra formou zástavního práva záruky na 50 % investovaného kapitálu. Ostatní členové tuto záruku nepožadovali a jednalo se o mimořádnou záruku podřízenou účasti společnosti Finagra.

| (122) | Finagra, která získala podíly v družstvech jako financující člen, takto jednala jako kterýkoli jiný soukromý člen, většinou banky a úvěrové instituce, za stejných podmínek. Italské orgány to prokázaly, když předložily seznam všech úvěrových institucí a jednotlivců/soukromých společností, které měly jako financující členové podíl v družstvech, ve kterých měla účasti Finagra (34) (viz tabulka 5 v bodě 136). Kromě toho dodaly dokumentaci týkající se zásahu jedné banky v jednom z těchto družstvech, MCLC, aby prokázaly, že Finagra jednala za stejných podmínek jako kterýkoli jiný soukromý financující člen, s jediným rozdílem, že Finagra požadovala před rozhodnutím, zda má družstvo jako financující člen financovat, větší záruky. Dále poskytly ustanovení o emisi podílů určených financujícím členům Unicarni a žádosti (přijetí) mnoha soukromých úvěrových institucí, které se chtěly stát financujícími členy. |
| --- | --- |

(122)

Finagra, která získala podíly v družstvech jako financující člen, takto jednala jako kterýkoli jiný soukromý člen, většinou banky a úvěrové instituce, za stejných podmínek. Italské orgány to prokázaly, když předložily seznam všech úvěrových institucí a jednotlivců/soukromých společností, které měly jako financující členové podíl v družstvech, ve kterých měla účasti Finagra (34) (viz tabulka 5 v bodě 136). Kromě toho dodaly dokumentaci týkající se zásahu jedné banky v jednom z těchto družstvech, MCLC, aby prokázaly, že Finagra jednala za stejných podmínek jako kterýkoli jiný soukromý financující člen, s jediným rozdílem, že Finagra požadovala před rozhodnutím, zda má družstvo jako financující člen financovat, větší záruky. Dále poskytly ustanovení o emisi podílů určených financujícím členům Unicarni a žádosti (přijetí) mnoha soukromých úvěrových institucí, které se chtěly stát financujícími členy.

| (123) | Dodatečná záruka, kterou Finagra požadovala, spočívala v záruce ve prospěch společnosti Finagra na 50 % podílů. Například v případě MCLC činila záruka ve státních cenných papírech 1 240 000 000 ITL (na celkové výši podílů v držení společnosti Finagra v hodnotě 2 479 800 000 ITL) a v případě Unicarni činila 674 000 000 ITL (na celkové výši podílů v držení společnosti Finagra v hodnotě 2 825 900 000 ITL). Italské orgány zdůraznily, že taková dodatečná záruka (která je vzhledem k podílům společnosti v držení společnosti Finagra značná) nebyla od ostatních soukromých financujících členů vyžadována a je podle nich dalším důkazem toho, že Finagra uplatňovala stejná kritéria (nebo dokonce ještě přísnější) jako soukromí investoři. |
| --- | --- |

(123)

Dodatečná záruka, kterou Finagra požadovala, spočívala v záruce ve prospěch společnosti Finagra na 50 % podílů. Například v případě MCLC činila záruka ve státních cenných papírech 1 240 000 000 ITL (na celkové výši podílů v držení společnosti Finagra v hodnotě 2 479 800 000 ITL) a v případě Unicarni činila 674 000 000 ITL (na celkové výši podílů v držení společnosti Finagra v hodnotě 2 825 900 000 ITL). Italské orgány zdůraznily, že taková dodatečná záruka (která je vzhledem k podílům společnosti v držení společnosti Finagra značná) nebyla od ostatních soukromých financujících členů vyžadována a je podle nich dalším důkazem toho, že Finagra uplatňovala stejná kritéria (nebo dokonce ještě přísnější) jako soukromí investoři.

| (124) | Jako další prvek italské orgány dále uvedly, že v konečném rozpočtu vykazovala FINAGRA vždy kladný kapitálový výnos. |
| --- | --- |

(124)

Jako další prvek italské orgány dále uvedly, že v konečném rozpočtu vykazovala FINAGRA vždy kladný kapitálový výnos.

| (125) | Na základě předchozích prvků může Komise učinit závěr, že při nabývání účastí jednala Finagra za tržních podmínek jako kterýkoli jiný soukromý činitel. Dotčené nabytí účastí tedy neobsahovalo prvky státní podpory ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES. |
| --- | --- |

(125)

Na základě předchozích prvků může Komise učinit závěr, že při nabývání účastí jednala Finagra za tržních podmínek jako kterýkoli jiný soukromý činitel. Dotčené nabytí účastí tedy neobsahovalo prvky státní podpory ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES.

VI.3.1.b)   Poskytování půjček

| (126) | Jak je uvedeno v bodě 106 výše, aktivity společnosti Finagra zahrnovaly také poskytování půjček společnostem působícím v zemědělství. Podle informací dodaných italskými orgány poskytla Finagra půjčky v celkové výši 17 800 milionů ITL. |
| --- | --- |

(126)

Jak je uvedeno v bodě 106 výše, aktivity společnosti Finagra zahrnovaly také poskytování půjček společnostem působícím v zemědělství. Podle informací dodaných italskými orgány poskytla Finagra půjčky v celkové výši 17 800 milionů ITL.

| (127) | V dopise ze dne 13. října 2000 italské orgány prohlásily, že půjčky byly vždy poskytnuty za tržních podmínek a byla uplatněna úroková sazba, která odrážela riziko spojené s poskytnutou půjčkou a nebyla nikdy nižší než úroková sazba platná v okamžiku poskytnutí půjček. |
| --- | --- |

(127)

V dopise ze dne 13. října 2000 italské orgány prohlásily, že půjčky byly vždy poskytnuty za tržních podmínek a byla uplatněna úroková sazba, která odrážela riziko spojené s poskytnutou půjčkou a nebyla nikdy nižší než úroková sazba platná v okamžiku poskytnutí půjček.

| (128) | Půjčky byly poskytnuty s úrokovou sazbou rovnající se úrokové sazbě uplatňované na státní cenné papíry (Rendistato) pro operace delší než 18 měsíců, mínus 5 procentních bodů. Nicméně byla stanovena minimální úroková sazba ve výši 3 %. Úroková sazba státních cenných papírů je obecně považována za referenční bod pro určení hospodářské výnosnosti finančních investic. Investice se považuje za výnosnou, jestliže se odhaduje, že její předvídatelný výnos bude alespoň roven výnosu, který lze získat ze stejné částky investované do státních cenných papírů. Nicméně snížení o pět bodů s ohledem na úrokovou sazbu Rendistato je signálem, že Finagra mohla při poskytování půjček akceptovat nižší sazby než sazby tržní. |
| --- | --- |

(128)

Půjčky byly poskytnuty s úrokovou sazbou rovnající se úrokové sazbě uplatňované na státní cenné papíry (Rendistato) pro operace delší než 18 měsíců, mínus 5 procentních bodů. Nicméně byla stanovena minimální úroková sazba ve výši 3 %. Úroková sazba státních cenných papírů je obecně považována za referenční bod pro určení hospodářské výnosnosti finančních investic. Investice se považuje za výnosnou, jestliže se odhaduje, že její předvídatelný výnos bude alespoň roven výnosu, který lze získat ze stejné částky investované do státních cenných papírů. Nicméně snížení o pět bodů s ohledem na úrokovou sazbu Rendistato je signálem, že Finagra mohla při poskytování půjček akceptovat nižší sazby než sazby tržní.

| (129) | Italské orgány v tomto ohledu uvedly, že výběr společností, kterým byly poskytnuty půjčky, byl prováděn velmi pečlivě, aby se minimalizovalo riziko platební neschopnosti. Finagra postupovala při poskytování půjček skutečně jako kterákoli jiná finanční instituce působící v tržních podmínkách, která zkoumá možnosti poskytnutí půjček uvedeným příjemcům. Půjčky byly poskytovány na základě investic prezentovaných žadateli a smlouvy stanovily vždy podmínky poskytnutí a splácení půjček slučitelné se závazky společností, které o půjčku žádaly. Smlouvy stanovily splacení půjček vždy do 48 měsíců nebo okamžitě v případě nedodržení splátek nebo prodlení ve splácení. Půjčky byly poskytnuty vždy, aby podpořily ekonomicky proveditelné projekty a aby napomohly spojení různých subjektů při řízení projektů založených na konkrétních průmyslových programech s reálnou perspektivou vývoje. Schopnost splácet posuzovala FINAGRA na základě dokumentů, které měla k dispozici (finanční výkazy, investiční projekty, tříleté plány), a na základě následujících podrobných analýz, které byly v souladu s šetřeními, která provedly za stejným účelem úvěrové instituce. Všechny zúčastněné společnosti navíc pravidelně platily splatné částky podle stanovených lhůt, což podle italských orgánů prokazuje, že výběr společností byl založen na ryze ekonomických kritériích, která měla minimalizovat riziko platební neschopnosti. |
| --- | --- |

(129)

Italské orgány v tomto ohledu uvedly, že výběr společností, kterým byly poskytnuty půjčky, byl prováděn velmi pečlivě, aby se minimalizovalo riziko platební neschopnosti. Finagra postupovala při poskytování půjček skutečně jako kterákoli jiná finanční instituce působící v tržních podmínkách, která zkoumá možnosti poskytnutí půjček uvedeným příjemcům. Půjčky byly poskytovány na základě investic prezentovaných žadateli a smlouvy stanovily vždy podmínky poskytnutí a splácení půjček slučitelné se závazky společností, které o půjčku žádaly. Smlouvy stanovily splacení půjček vždy do 48 měsíců nebo okamžitě v případě nedodržení splátek nebo prodlení ve splácení. Půjčky byly poskytnuty vždy, aby podpořily ekonomicky proveditelné projekty a aby napomohly spojení různých subjektů při řízení projektů založených na konkrétních průmyslových programech s reálnou perspektivou vývoje. Schopnost splácet posuzovala FINAGRA na základě dokumentů, které měla k dispozici (finanční výkazy, investiční projekty, tříleté plány), a na základě následujících podrobných analýz, které byly v souladu s šetřeními, která provedly za stejným účelem úvěrové instituce. Všechny zúčastněné společnosti navíc pravidelně platily splatné částky podle stanovených lhůt, což podle italských orgánů prokazuje, že výběr společností byl založen na ryze ekonomických kritériích, která měla minimalizovat riziko platební neschopnosti.

| (130) | Minimální úroková sazba inkasovaná společností Finagra činila 3 % až do května 1999 a 2 % po tomto období (až do června 2000, kdy Finagra fúzovala do Sviluppo Italia). Jedná se o jasně nižší sazby než referenční sazby Komise použitelné v příslušném období. |
| --- | --- |

(130)

Minimální úroková sazba inkasovaná společností Finagra činila 3 % až do května 1999 a 2 % po tomto období (až do června 2000, kdy Finagra fúzovala do Sviluppo Italia). Jedná se o jasně nižší sazby než referenční sazby Komise použitelné v příslušném období.

| (131) | Nicméně lze rozlišovat mezi družstvy a soukromými podniky, které získaly půjčky. Od společnosti Finagra dostala půjčku pouze dvě družstva (MCLC a Unicarni) v celkové výši 8,3 miliard ITL. |
| --- | --- |

(131)

Nicméně lze rozlišovat mezi družstvy a soukromými podniky, které získaly půjčky. Od společnosti Finagra dostala půjčku pouze dvě družstva (MCLC a Unicarni) v celkové výši 8,3 miliard ITL.

| (132) | V případě družstev poskytla Finagra půjčky za podmínek stanovených pro financující členy, což je zvláštní druh členství v družstvu výslovně stanovený v zákoně č. 59/92 (viz popis výše, bod 120). Rozhodnutí poskytnout půjčky činila Finagra na základě výnosů z půjček, podle příslušných sazeb stanovených ve stanovách družstev. Tato rozhodnutí přijímalo představenstvo společnosti Finagra, ve kterém jsou zastoupeni všichni platící členové a ostatní členové (mezi kterými jsou, jak bylo již vyloženo, různé banky, úvěrové instituce a soukromí investoři). |
| --- | --- |

(132)

V případě družstev poskytla Finagra půjčky za podmínek stanovených pro financující členy, což je zvláštní druh členství v družstvu výslovně stanovený v zákoně č. 59/92 (viz popis výše, bod 120). Rozhodnutí poskytnout půjčky činila Finagra na základě výnosů z půjček, podle příslušných sazeb stanovených ve stanovách družstev. Tato rozhodnutí přijímalo představenstvo společnosti Finagra, ve kterém jsou zastoupeni všichni platící členové a ostatní členové (mezi kterými jsou, jak bylo již vyloženo, různé banky, úvěrové instituce a soukromí investoři).

| (133) | Uplatněné úrokové sazby byly součástí očekávaného výnosu z kapitálových investic, ze kterých dostávala Finagra jako financující člen vyšší výnos než řádní členové, a spadaly tedy do celkové investiční strategie společnosti Finagra. Finagra mohla fakticky nejenom přímo kontrolovat vedení společností, které dostávaly půjčky (35), a dostávat vyšší zisk, ale mohla také snížit správní náklady, neboť jejími partnery byly renomované banky a úvěrové instituce. Italské orgány prohlásily, že ostatní soukromí financující členové uplatňovali při půjčování peněz družstvům, jejichž členy byli, stejné úrokové sazby, neboť se jednalo o sazby definované v zásadách inkasování půjček členů schválených družstvy. |
| --- | --- |

(133)

Uplatněné úrokové sazby byly součástí očekávaného výnosu z kapitálových investic, ze kterých dostávala Finagra jako financující člen vyšší výnos než řádní členové, a spadaly tedy do celkové investiční strategie společnosti Finagra. Finagra mohla fakticky nejenom přímo kontrolovat vedení společností, které dostávaly půjčky (35), a dostávat vyšší zisk, ale mohla také snížit správní náklady, neboť jejími partnery byly renomované banky a úvěrové instituce. Italské orgány prohlásily, že ostatní soukromí financující členové uplatňovali při půjčování peněz družstvům, jejichž členy byli, stejné úrokové sazby, neboť se jednalo o sazby definované v zásadách inkasování půjček členů schválených družstvy.

| (134) | Podle italských orgánů by tedy úrokové sazby, které Finagra uplatňovala na půjčky, měly být posouzeny ve světle ostatních podmínek spojených s poskytnutím půjček, čili:






  — | vazba mezi statusem financujícího člena družstva a statusem poskytovatele půjčky, |
| --- | --- | --- |

(134)

Podle italských orgánů by tedy úrokové sazby, které Finagra uplatňovala na půjčky, měly být posouzeny ve světle ostatních podmínek spojených s poskytnutím půjček, čili:

—

vazba mezi statusem financujícího člena družstva a statusem poskytovatele půjčky,

| — | skutečnost, že sazby uplatněné na půjčky byly pro všechny financující členy stejné, |
| --- | --- |

—

skutečnost, že sazby uplatněné na půjčky byly pro všechny financující členy stejné,

| — | přímá účast společnosti Finagra na řízení družstev, která byla příjemci půjček, prostřednictvím účasti Finagra v jejich představenstvech, |
| --- | --- |

—

přímá účast společnosti Finagra na řízení družstev, která byla příjemci půjček, prostřednictvím účasti Finagra v jejich představenstvech,

| — | kapitálový výnos o 2 % vyšší než výnos kteréhokoli jiného „řádného“ člena družstev, |
| --- | --- |

—

kapitálový výnos o 2 % vyšší než výnos kteréhokoli jiného „řádného“ člena družstev,

| — | skutečnost, že Finagra, díky uplatňování přísnějších pravidel pro poskytování půjček, poskytovala půjčky pouze družstvům, která dávala dostatečné záruky splacení, |
| --- | --- |

—

skutečnost, že Finagra, díky uplatňování přísnějších pravidel pro poskytování půjček, poskytovala půjčky pouze družstvům, která dávala dostatečné záruky splacení,

| — | nízké správní náklady společnosti Finagra díky tomu, že jejími podílníky byly banky, které jí umožňovaly získat nižší sazby, |
| --- | --- |

—

nízké správní náklady společnosti Finagra díky tomu, že jejími podílníky byly banky, které jí umožňovaly získat nižší sazby,

| — | jednací řád o získávání kapitálu, který stanovil minimální sazbu ve výši 3 % až do konce května 1999, i kdyby použití sazby Rendiconto snížené o 5 bodů vedlo k nižším hodnotám blížícím se nule a v některých případech dokonce záporným. |
| --- | --- |

—

jednací řád o získávání kapitálu, který stanovil minimální sazbu ve výši 3 % až do konce května 1999, i kdyby použití sazby Rendiconto snížené o 5 bodů vedlo k nižším hodnotám blížícím se nule a v některých případech dokonce záporným.

| (135) | Aby italské orgány prokázaly, že Finagra byla jedním z mnoha financujících členů těchto družstev, zaslaly znění žádosti (a kladnou odpověď) stát se financujícím členem MCLC a Unicarni, kterou podalo mnoho úvěrových institucí, za stejných podmínek jako Finagra. |
| --- | --- |

(135)

Aby italské orgány prokázaly, že Finagra byla jedním z mnoha financujících členů těchto družstev, zaslaly znění žádosti (a kladnou odpověď) stát se financujícím členem MCLC a Unicarni, kterou podalo mnoho úvěrových institucí, za stejných podmínek jako Finagra.

| (136) | Počet financujících členů MCLC a Unicarni zobrazuje tato tabulka:
  Tabulka 5
  Financující členové MCLC a Unicarni | Financující členové MCLC a Unicarni |
| --- | --- | --- |
| 1994 | 23 |
| 1995 | 35 |
| 1996 | 39 |
| 1997 | 52 |
| 1998 | 55 |
| 1999 | 58 |
| 2000 | 61 |
| 2001 | 79 |
| 2002 | 93 |
| 2003 | 103 |

(136)

Počet financujících členů MCLC a Unicarni zobrazuje tato tabulka:

Tabulka 5

Financující členové MCLC a Unicarni

Financující členové MCLC a Unicarni

1994

23

1995

35

1996

39

1997

52

1998

55

1999

58

2000

61

2001

79

2002

93

2003

103

V roce 2004 mělo Unicarni 10 financujících členů a celková výše jejich podílů na financování činila 5 918 000 EUR. MCLC mělo v tomto roce 64 financujících členů a celková výše jejich podílů na financování činila 1 559 286 EUR.

| (137) | Všichni financující členové byli při poskytování půjček vázáni pravidly o inkasování půjček, které schválila představenstva družstev. Tato pravidla stanovila úrokovou sazbu rovnající se úrokové sazbě státních cenných papírů (Rendistato) pro operace delší než 18 měsíců, od které se odečetlo 5 bodů. Minimální úroková sazba byla stanovena na 3 % až do května 1999. Finagra tedy postupovala při poskytování půjček družstvům jako kterýkoli jiný (soukromý) financující člen. |
| --- | --- |

(137)

Všichni financující členové byli při poskytování půjček vázáni pravidly o inkasování půjček, které schválila představenstva družstev. Tato pravidla stanovila úrokovou sazbu rovnající se úrokové sazbě státních cenných papírů (Rendistato) pro operace delší než 18 měsíců, od které se odečetlo 5 bodů. Minimální úroková sazba byla stanovena na 3 % až do května 1999. Finagra tedy postupovala při poskytování půjček družstvům jako kterýkoli jiný (soukromý) financující člen.

| (138) | Financující členové zajišťovali důležitou část prostředků, které tato dvě družstva obdržela. Jak vyplývá z následující tabulky, MCLC a Unicarni obdržela v letech 1996 až 2003 půjčky od společnosti Finagra a dalších soukromých investorů. Ve všech případech se jednalo o financující členy.
  Tabulka 6
  Půjčky poskytnuté MCLC a Unicarni všemi financujícími členy v období 1996–2003








  Rok | Půjčky získané od financujících členů celkem (ITL) | Počet financujících členů | Hodnota půjček, které poskytla FINAGRA (ITL) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1996 | 6 390 361 001 | 39 | 3 500 000 000 (36) |
| 1997 | 6 727 572 001 | 48 | |
| 1998 | 10 366 345 007 | 51 | 33 000 000 000 (37) |
| 1999 | 10 274 854 007 | 53 | |
| 2000 | 8 342 949 006 | 53 | |
| 2001 | 8 520 314 006 | 54 | |
| 2002 | 6 603 670 715 | 91 | |
| 2003 | 7 491 842 237 | 98 | |

(138)

Financující členové zajišťovali důležitou část prostředků, které tato dvě družstva obdržela. Jak vyplývá z následující tabulky, MCLC a Unicarni obdržela v letech 1996 až 2003 půjčky od společnosti Finagra a dalších soukromých investorů. Ve všech případech se jednalo o financující členy.

Tabulka 6

Půjčky poskytnuté MCLC a Unicarni všemi financujícími členy v období 1996–2003

Rok

Půjčky získané od financujících členů celkem (ITL)

Počet financujících členů

Hodnota půjček, které poskytla FINAGRA (ITL)

1996

6 390 361 001

39

3 500 000 000 (36)

1997

6 727 572 001

48

1998

10 366 345 007

51

33 000 000 000 (37)

1999

10 274 854 007

53

2000

8 342 949 006

53

2001

8 520 314 006

54

2002

6 603 670 715

91

2003

7 491 842 237

98

| (139) | Skutečnost, že tyto půjčky byly poskytovány za stejných podmínek jako v případě ostatních soukromých investorů, kteří významnou měrou investovali do stejných družstev, do nichž Finagra vstoupila jako financující člen, prokazuje dodržování zásady rovného zacházení. |
| --- | --- |

(139)

Skutečnost, že tyto půjčky byly poskytovány za stejných podmínek jako v případě ostatních soukromých investorů, kteří významnou měrou investovali do stejných družstev, do nichž Finagra vstoupila jako financující člen, prokazuje dodržování zásady rovného zacházení.

| (140) | Na základě výše uvedených úvah může Komise učinit závěr, že Finagra postupovala při poskytování půjček družstvům stejně, jako by postupoval za týchž podmínek soukromý investor působící na trhu. To, že Finagra dala přednost konkrétním vypůjčovatelům v zemědělství, vyplývá z jejího zaměření a statutární úlohy zasahovat do zemědělských podniků. V tomto ohledu nepředstavují půjčky, které Finagra poskytla družstvům, státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy. |
| --- | --- |

(140)

Na základě výše uvedených úvah může Komise učinit závěr, že Finagra postupovala při poskytování půjček družstvům stejně, jako by postupoval za týchž podmínek soukromý investor působící na trhu. To, že Finagra dala přednost konkrétním vypůjčovatelům v zemědělství, vyplývá z jejího zaměření a statutární úlohy zasahovat do zemědělských podniků. V tomto ohledu nepředstavují půjčky, které Finagra poskytla družstvům, státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy.

| (141) | V případě ostatních podniků nelze vyloučit, že rozdíl mezi sazbami podpory, za kterých byly půjčky poskytnuty, a referenčními sazbami Komise, představuje státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy i v případě, že jsou splněny všechny podmínky uvedené v bodech 125–129 výše. Rozdíl mezi výnosem z půjček poskytnutých soukromým podnikům a výnosem z půjček poskytnutých družstvům, ve kterých byla Finagra financujícím členem, je skutečně nesporný a je shrnut v bodech 131–133 výše. V případě družstev jednala FINAGRA, i když uplatňovala nižší sazby než jsou preferenční sazby Komise, stejně jako by ve stejné situaci jednal kterýkoli jiný soukromý investor a očekávala vyšší výnos z kapitálových operací, se kterými byly půjčky spojeny. Tento dodatečný výnos a chování společnosti FINAGRA na trhu, které lze přirovnat k chování jakéhokoli soukromého činitele ve stejné situaci, nelze zjevně uplatnit v případě půjček poskytnutých ostatním soukromým podnikům. |
| --- | --- |

(141)

V případě ostatních podniků nelze vyloučit, že rozdíl mezi sazbami podpory, za kterých byly půjčky poskytnuty, a referenčními sazbami Komise, představuje státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy i v případě, že jsou splněny všechny podmínky uvedené v bodech 125–129 výše. Rozdíl mezi výnosem z půjček poskytnutých soukromým podnikům a výnosem z půjček poskytnutých družstvům, ve kterých byla Finagra financujícím členem, je skutečně nesporný a je shrnut v bodech 131–133 výše. V případě družstev jednala FINAGRA, i když uplatňovala nižší sazby než jsou preferenční sazby Komise, stejně jako by ve stejné situaci jednal kterýkoli jiný soukromý investor a očekávala vyšší výnos z kapitálových operací, se kterými byly půjčky spojeny. Tento dodatečný výnos a chování společnosti FINAGRA na trhu, které lze přirovnat k chování jakéhokoli soukromého činitele ve stejné situaci, nelze zjevně uplatnit v případě půjček poskytnutých ostatním soukromým podnikům.

| (142) | Italské orgány prohlásily, že FINAGRA poskytla půjčky pouze dvěma soukromým podnikům (Guardamiglio a Ultrocchi) a že rozdíl mezi sazbami těchto půjček a tehdy použitelnou referenční sazbou Komise se pohyboval mezi -3,18 a -5,20 procentními body. Podle italských orgánů lze tento rozdíl považovat za podporu na dokončení investic týkajících se integrovaných projektů stanovených zákonem č. 252/91, které se ale jasně odlišují od investic financovaných uvedeným zákonem. Investice tedy, přestože splňovaly všechna kritéria pro poskytnutí financování v rámci zákona č. 252/91, neobdržely žádné finanční prostředky ve smyslu uvedeného zákona ani žádné jiné veřejné finanční prostředky. Ačkoli se tyto projekty týkaly integrovaných projektů, byly na nich z funkčního hlediska nezávislé. Půjčky tudíž spadaly do strategie zaměřené na dokončení integrovaných projektů, ale využívaly jiné nástroje financování (přestože ne kumulované, jako v tomto případě). Hrubý grantový ekvivalent míry podpory dvou půjček poskytnutých na dokončení investic v odvětví zpracování a uvádění výrobků na trh činí 0,96 % a 4,51 %, jak je uvedeno v následující tabulce:
  Tabulka 7
  Půjčky, které Finagra poskytla soukromým podnikům








  Příjemce | Způsobilé náklady (neupravené zákonem č. 252/91) (ITL) | Úrokový diferenciál (ITL) | % podpory |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 2 | 3 | 4 = 3/2 |
| Guardamiglio | 9 162 000 000 | 413 508 030 | 4,51 % |
| Ultrocchi | 42 940 033 423 | 415 954 000 | 0,96 % |

(142)

Italské orgány prohlásily, že FINAGRA poskytla půjčky pouze dvěma soukromým podnikům (Guardamiglio a Ultrocchi) a že rozdíl mezi sazbami těchto půjček a tehdy použitelnou referenční sazbou Komise se pohyboval mezi -3,18 a -5,20 procentními body. Podle italských orgánů lze tento rozdíl považovat za podporu na dokončení investic týkajících se integrovaných projektů stanovených zákonem č. 252/91, které se ale jasně odlišují od investic financovaných uvedeným zákonem. Investice tedy, přestože splňovaly všechna kritéria pro poskytnutí financování v rámci zákona č. 252/91, neobdržely žádné finanční prostředky ve smyslu uvedeného zákona ani žádné jiné veřejné finanční prostředky. Ačkoli se tyto projekty týkaly integrovaných projektů, byly na nich z funkčního hlediska nezávislé. Půjčky tudíž spadaly do strategie zaměřené na dokončení integrovaných projektů, ale využívaly jiné nástroje financování (přestože ne kumulované, jako v tomto případě). Hrubý grantový ekvivalent míry podpory dvou půjček poskytnutých na dokončení investic v odvětví zpracování a uvádění výrobků na trh činí 0,96 % a 4,51 %, jak je uvedeno v následující tabulce:

Tabulka 7

Půjčky, které Finagra poskytla soukromým podnikům

Příjemce

Způsobilé náklady (neupravené zákonem č. 252/91) (ITL)

Úrokový diferenciál (ITL)

% podpory

1

2

3

4 = 3/2

Guardamiglio

9 162 000 000

413 508 030

4,51 %

Ultrocchi

42 940 033 423

415 954 000

0,96 %

| (143) | Vzhledem k tomu, že všechny subvencované investice jsou v souladu s pravidly použitelnými na investice v odvětví zpracování a uvádění výrobků na trh, která jsou uvedena v kapitole VI.1 a) 1, a že míra podpory (vypočtená jako hrubý grantový ekvivalent z rozdílu mezi sazbou použitou na tyto půjčky a referenční sazbou Komise platnou v daný okamžik) nepřesahuje maximální míru podpory použitelnou pro tento typ investic, může Komise učinit závěr, že půjčky, které Finagra poskytla soukromým podnikům, představují státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy. Tato podpora je slučitelná se společným trhem podle čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES. |
| --- | --- |

(143)

Vzhledem k tomu, že všechny subvencované investice jsou v souladu s pravidly použitelnými na investice v odvětví zpracování a uvádění výrobků na trh, která jsou uvedena v kapitole VI.1 a) 1, a že míra podpory (vypočtená jako hrubý grantový ekvivalent z rozdílu mezi sazbou použitou na tyto půjčky a referenční sazbou Komise platnou v daný okamžik) nepřesahuje maximální míru podpory použitelnou pro tento typ investic, může Komise učinit závěr, že půjčky, které Finagra poskytla soukromým podnikům, představují státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy. Tato podpora je slučitelná se společným trhem podle čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES.

VI.3.1.c)   Poskytování záruk

| (144) | V dopise ze dne 29. října 2004 zaevidovaném dne 3. listopadu 2004 a v dopise ze dne 23. listopadu 2004 italské orgány upřesnily, že Finagra poskytla v souvislosti s bankovními půjčkami pouze jednu záruku, a to ve prospěch Guardamiglio. |
| --- | --- |

(144)

V dopise ze dne 29. října 2004 zaevidovaném dne 3. listopadu 2004 a v dopise ze dne 23. listopadu 2004 italské orgány upřesnily, že Finagra poskytla v souvislosti s bankovními půjčkami pouze jednu záruku, a to ve prospěch Guardamiglio.

| (145) | Záruka ve prospěch Guardamiglio v hodnotě 2 miliard ITL byla poskytnuta na půjčku ve výši 17 miliard ITL, kterou Guardamiglio splatil v plné výši, aniž by využil záruku. |
| --- | --- |

(145)

Záruka ve prospěch Guardamiglio v hodnotě 2 miliard ITL byla poskytnuta na půjčku ve výši 17 miliard ITL, kterou Guardamiglio splatil v plné výši, aniž by využil záruku.

| (146) | V době, kdy byla udělena záruka, bylo přezkoumáno poskytování státních záruk ve světle zásad obsažených v dopise Komise SG(89) D/4328 ze dne 5. dubna 1989, v dopise Komise členským státům SG(89) D/12772 ze dne 12. října 1989 a ve sdělení Komise členským státům o použití článků 92 a 93 Smlouvy o ES a článku 5 směrnice Komise 80/723/EHS na veřejné podniky ve zpracovatelském průmyslu (38). Na základě těchto dokumentů Komise záruky akceptovala pouze, pokud jejich využití bylo smluvně vázáno na specifické podmínky, které mohly zajít až k povinnému prohlášení přijímající společnosti o platební neschopnosti nebo k jakémukoli jinému analogickému postupu. Posouzení prvku podpory záruk zahrnovalo analýzu finanční situace vypůjčovatele. Prvek podpory zjištěný v těchto zárukách odpovídal rozdílu mezi sazbou, kterou by vypůjčovatel zaplatil na volném trhu, a skutečně dosaženou sazbou s pomocí záruky, od kterého se odečetla případná platba za záruku. |
| --- | --- |

(146)

V době, kdy byla udělena záruka, bylo přezkoumáno poskytování státních záruk ve světle zásad obsažených v dopise Komise SG(89) D/4328 ze dne 5. dubna 1989, v dopise Komise členským státům SG(89) D/12772 ze dne 12. října 1989 a ve sdělení Komise členským státům o použití článků 92 a 93 Smlouvy o ES a článku 5 směrnice Komise 80/723/EHS na veřejné podniky ve zpracovatelském průmyslu (38). Na základě těchto dokumentů Komise záruky akceptovala pouze, pokud jejich využití bylo smluvně vázáno na specifické podmínky, které mohly zajít až k povinnému prohlášení přijímající společnosti o platební neschopnosti nebo k jakémukoli jinému analogickému postupu. Posouzení prvku podpory záruk zahrnovalo analýzu finanční situace vypůjčovatele. Prvek podpory zjištěný v těchto zárukách odpovídal rozdílu mezi sazbou, kterou by vypůjčovatel zaplatil na volném trhu, a skutečně dosaženou sazbou s pomocí záruky, od kterého se odečetla případná platba za záruku.

| (147) | Ve zkoumaném případě nepředstavuje podle italských orgánů záruka státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy, a to z těchto důvodů:






  — | příjemce se nenachází ve finančních těžkostech, |
| --- | --- | --- |

(147)

Ve zkoumaném případě nepředstavuje podle italských orgánů záruka státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy, a to z těchto důvodů:

—

příjemce se nenachází ve finančních těžkostech,

| — | vypůjčovatel obdržel půjčku ve výši 17 miliard ITL na finančním trhu, což prokazuje, že společnost je považována za důvěryhodnou a investice za výnosnou, |
| --- | --- |

—

vypůjčovatel obdržel půjčku ve výši 17 miliard ITL na finančním trhu, což prokazuje, že společnost je považována za důvěryhodnou a investice za výnosnou,

| — | záruka se týká specifické finanční operace, je poskytnuta na pevnou částku a na omezenou dobu. Záruka kryje pouze asi 11 % celkové výše půjčky, |
| --- | --- |

—

záruka se týká specifické finanční operace, je poskytnuta na pevnou částku a na omezenou dobu. Záruka kryje pouze asi 11 % celkové výše půjčky,

| — | vypůjčovatel nezískal půjčku za výhodnějších podmínek, než jsou běžné tržní sazby v důsledku záruky poskytnuté společností FINAGRA, |
| --- | --- |

—

vypůjčovatel nezískal půjčku za výhodnějších podmínek, než jsou běžné tržní sazby v důsledku záruky poskytnuté společností FINAGRA,

| — | využití záruky je spojeno se specifickými podmínkami pro navrácení úvěru, buď prostřednictvím mimosoudního narovnání nebo, v souladu s ustanoveními italského občanského zákoníku, prostřednictvím nuceného výkonu úvěru na aktivech dlužníka, v jehož prospěch je záruka vystavena, |
| --- | --- |

—

využití záruky je spojeno se specifickými podmínkami pro navrácení úvěru, buď prostřednictvím mimosoudního narovnání nebo, v souladu s ustanoveními italského občanského zákoníku, prostřednictvím nuceného výkonu úvěru na aktivech dlužníka, v jehož prospěch je záruka vystavena,

| — | platba požadovaná společností FINAGRA je roční sazba ve výši 0,40 % a představuje podle italských orgánů tehdy platnou tržní cenu za doplňkové záruky (39), s ohledem na solidní finanční situaci příjemce, jeho hospodářské vyhlídky a plánované investice. Tržní cena primární záruky činila tehdy podle italských orgánů 0,70 %. V případě doplňkové záruky se tržní sazba pohybovala mezi 0,40 % a 0,70 % podle finanční situace příjemce. V případě půjčky poskytnuté společnosti s kladným hodnocením ze strany skupiny bank a dobrými ekonomickými vyhlídkami, která procházela důkladným procesem modernizace, odráží roční sazba ve výši 0,40 %, jak prohlašují italské orgány, tržní sazbu použitelnou na tento typ operace. Záruka je vázána na prvotní transakci (uskutečnění investic), částečně financovanou z veřejných zdrojů prostřednictvím zákona č. 252/91 a tudíž v souladu s pravidly o státní podpoře. |
| --- | --- |

—

platba požadovaná společností FINAGRA je roční sazba ve výši 0,40 % a představuje podle italských orgánů tehdy platnou tržní cenu za doplňkové záruky (39), s ohledem na solidní finanční situaci příjemce, jeho hospodářské vyhlídky a plánované investice. Tržní cena primární záruky činila tehdy podle italských orgánů 0,70 %. V případě doplňkové záruky se tržní sazba pohybovala mezi 0,40 % a 0,70 % podle finanční situace příjemce. V případě půjčky poskytnuté společnosti s kladným hodnocením ze strany skupiny bank a dobrými ekonomickými vyhlídkami, která procházela důkladným procesem modernizace, odráží roční sazba ve výši 0,40 %, jak prohlašují italské orgány, tržní sazbu použitelnou na tento typ operace. Záruka je vázána na prvotní transakci (uskutečnění investic), částečně financovanou z veřejných zdrojů prostřednictvím zákona č. 252/91 a tudíž v souladu s pravidly o státní podpoře.

| (148) | S ohledem na výše uvedené informace může Komise učinit závěr, že záruka poskytnutá společností FINAGRA nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy. |
| --- | --- |

(148)

S ohledem na výše uvedené informace může Komise učinit závěr, že záruka poskytnutá společností FINAGRA nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy.

VII.   ZÁVĚR

| (149) | Komise zjistila, že Itálie protiprávně poskytla podporu, o kterou se jedná, protože porušila čl. 88 odst. 3 Smlouvy o ES. Z výše uvedených úvah nicméně vyplývá, že:






  — | podpůrná opatření stanovená v čl. 15 pododstavci 16 zákona č. 67/88, v článku 5 zákona č. 290/99 a v zákoně č. 252/91 (integrované projekty) jsou slučitelná se společným trhem ve smyslu čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy, |
| --- | --- | --- |

(149)

Komise zjistila, že Itálie protiprávně poskytla podporu, o kterou se jedná, protože porušila čl. 88 odst. 3 Smlouvy o ES. Z výše uvedených úvah nicméně vyplývá, že:

—

podpůrná opatření stanovená v čl. 15 pododstavci 16 zákona č. 67/88, v článku 5 zákona č. 290/99 a v zákoně č. 252/91 (integrované projekty) jsou slučitelná se společným trhem ve smyslu čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy,

| — | opatření stanovená v článku 4 zákona č. 290/99 (tj.: operace se zemědělskými, provozními a melioračními úvěry splatnými do 31. března 1998) nebyla nikdy realizována a nevedla tudíž nikdy k poskytnutí státní podpory ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy, |
| --- | --- |

—

opatření stanovená v článku 4 zákona č. 290/99 (tj.: operace se zemědělskými, provozními a melioračními úvěry splatnými do 31. března 1998) nebyla nikdy realizována a nevedla tudíž nikdy k poskytnutí státní podpory ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy,

| — | zákroky společnosti FINAGRA, podle zákona č. 252/91, týkající se nabývání účastí, poskytování půjček družstvům a poskytování záruk, nepředstavují státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy, |
| --- | --- |

—

zákroky společnosti FINAGRA, podle zákona č. 252/91, týkající se nabývání účastí, poskytování půjček družstvům a poskytování záruk, nepředstavují státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy,

| — | zákroky společnosti FINAGRA, podle zákona č. 252/91, týkající se poskytování půjček soukromým podnikům představují státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy. Jsou slučitelné se společným trhem ve smyslu čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy, |
| --- | --- |

—

zákroky společnosti FINAGRA, podle zákona č. 252/91, týkající se poskytování půjček soukromým podnikům představují státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy. Jsou slučitelné se společným trhem ve smyslu čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

1.   Podpůrná opatření, která Itálie prováděla ve prospěch odvětví živočišné výroby, stanovená čl. 15 pododstavcem 16 zákona č. 67/88, článkem 5 zákona č. 290/99 a zákonem č. 252/91 (integrované projekty) a zákroky společnosti FINAGRA ve smyslu zákona č. 252/91 týkající se poskytování půjček soukromým podnikům jsou slučitelné se společným trhem pode čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy.

2.   Opatření stanovená článkem 4 zákona č. 290/99, týkající se operací se zemědělskými, provozními a melioračními úvěry splatnými do 31. března 1998, nebyla nikdy realizována, a nevedla tedy ke státní podpoře ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy.

3.   Zákroky společnosti FINAGRA, podle zákona č. 252/91, týkající se nabývání účastí, poskytování půjček družstvům a poskytování záruk, nepředstavují státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy.

Článek 2

Toto rozhodnutí je určeno Italské republice.

V Bruselu dne 5. července 2005.

Za Komisi

Mariann FISCHER BOEL

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. C 148, 27.5.2000, s. 2.

1

(2)  SG(2000) D/101808.

2

(3)  Úř. věst. L 83, 27.3.1999, s. 1.

3

(4)  Úř. věst. C 148, 27.5.2000, s. 2.

4

(5)  Rozhodnutí Komise SG (2002) D/229239 ze dne 5. dubna 2002.

5

(6)  V období 1970–1990 se totiž Francii podařilo snížit počet svých jatek z 1 738 na 357. Naproti tomu v Itálii fungovalo na začátku 90. let 8 500 jatek oproti již zmíněným 357 ve Francii, 270 v Německu a 30 v Nizozemsku.

6

(7)  Částka 700 miliard ITL se skládá z 400 miliard ITL pro rok 1988 a 300 miliard ITL pro rok 1989.

7

(8)  Dopis SG (2002) D/229239).

8

(9)  Pro účely posouzení ze strany Komise, referenční sazba Komise pro Itálii v okamžiku poskytnutí půjčky.

9

(10)  Viz dopis Komise ze dne 28. ledna 1999.

10

(11)  Úř. věst. L 160, 26.6.1999, s. 21.

11

(12)  Úř. věst. L 282, 1.11.1975, s. 1.

12

(13)  Úř. věst. L 341, 22.12.2001, s. 3.

13

(14)  V roce 2000 bylo v Itálii poraženo 1 154 000 tun hovězího dobytka. Ve stejném období činilo množství poražených zvířat v EU 7 401 000 tun.

14

(15)  Viz dopis italských orgánů ze dne 18. května 2000.

15

(16)  Úř. věst. C 232, 12.8.2000, s. 17.

16

(17)  Z 13 původně prezentovaných integrovaných projektů jich bylo schváleno pouze 8 a jenom 5 jich bylo dokončeno.

17

(18)  Nařízení Rady (EHS) č. 866/90 ze dne 29. března 1990 o zlepšení podmínek zpracování zemědělských výrobků a jejich uvádění na trh (Úř. věst. L 91, 6.4.1990, s. 1).

18

(19)  Za účelem prokázání souladu s uvedeným požadavkem předložily italské orgány nejdříve studii vypracovanou ISMEA (Institut pro studie, průzkumy a informace o zemědělském trhu) ze září 2000, která obsahovala obecný přehled změn, kterými se vyznačovalo odvětví jatek v Itálii během 90. let. Tato studie dospěla k závěru, že v období 1990–1998 klesla kapacita jatek v Itálii o 3 %. Podle italských orgánů tento pokles ukazuje, že investice realizované na základě dotčených zákonů byly v souladu s uvedenými odvětvovými omezeními. Avšak Komise namítla, že pokles kapacity jatek popsaný ve studii ISMEA byl důsledkem specifického vývoje odvětví masa během těchto let v celé Evropě. Snížení počtu jatek a jejich kapacity, kterým se toto odvětví v Itálii v 90. letech (které bylo zejména důsledkem potřeby přizpůsobit se novým hygienickým normám) vyznačovalo, bylo totiž typické již pro odvětví jatek v ostatních zemích v průběhu 70. let (například ve Francii). Jak je zřejmé ze samotného dokumentu, Itálie zahájila reorganizaci odvětví až později, během 80. a 90. let. Pokles o 3 % uváděný italskými orgány proto neprokazoval soulad s rozhodnutím 90/342/EHS. Italské orgány byly proto vyzvány, aby předložily konkrétní údaje o změnách kapacit jatek v důsledku realizovaných investic v každém zařízení, které se podílelo na integrovaných projektech.

19

(20)  Úř. věst C 74, 10.3.1998, s. 9, pozměněny v Úř. věst. C 258, 9.9.2000, s. 5.

20

(21)  Gea a Val di Cesola se podílely na původním projektu Centro Carni Sud, který nebyl dokončen a nebyl proto uznán jako způsobilý pro financování. Dva projekty realizované společnostmi Gea a Val di Cedila byly naopak dokončeny a financovány.

21

(22)  Úř. věst. L 218, 6.8.1991, s. 1.

22

(23)  Směrnice Rady 91/629/EHS ze dne 19. listopadu 1991, kterou se stanoví minimální požadavky pro ochranu telat (Úř. věst. L 340, 11.12.1991, s. 28).

23

(24)  Směrnice Rady 91/630/EHS ze dne 19. listopadu 1991, kterou se stanoví minimální požadavky pro ochranu prasat (Úř. věst. L 340, 11.12.1991, s. 33).

24

(25)  Dopis italských orgánů ze dne 18. května 2000.

25

(26)  Viz s. 5 uvedeného dopisu.

26

(27)  Dopis italských orgánů ze dne 13. října 2000.

27

(28)  SEC(89) 343/2 ze dne 7. března 1989.

28

(29)  Vládní nařízení č. 1 ze dne 9. ledna 1999„Riordino degli enti e delle società di promozione e istituzione della società Sviluppo Italia S.p.A“.

29

(30)  Bulletin ES 9-1984.

30

(31)  V celkové výši 33 458 milionů ITL.

31

(32)  Tamtéž, bod 3.3.

32

(33)  Údaje k 31. prosinci každého roku.

33

(34)  Společnosti a jednotlivci: CoopFons Spa, Agricola Sabbadina srl, CCFR Scarl. Z úvěrových institucí: Banca Agricola Mantovana, Em. Ro. Popolare Spa, Bipop Carire Spa, Banca popolare Verona – Banca S. Geminiano S. Prospero, Banca di Roma, Finec merchant Spa, Agrisviluppo spa.

34

(35)  Finagra mohla jako financující člen družstev jmenovat člena představenstva a člena rady auditorů.

35

(36)  Tato částka zahrnuje čtyřletou půjčku ve výši 500 000 000 ITL poskytnutou družstvu Unicarni a čtyřletou půjčku ve výši 3 000 000 000 ITL poskytnutou družstvu MCLC v roce 1996. MCLC dostalo navíc půjčky v roce 1994 v hodnotě 1 500 000 000 ITL (dopis italských orgánů ze dne 5. července 2001).

36

(37)  Půjčka poskytnutá družstvu Unicarni.

37

(38)  Úř. věst. C 307, 13.11.1993, s. 3.

38

(39)  Záruka poskytnutá společností Finagra byla skutečně doplňkovou zárukou, neboť půjčka byl již kryta primární zárukou.

39

---

| 19.10.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 276/22 |
| --- | --- | --- | --- |

19.10.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 276/22

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 20. prosince 2006

o státní podpoře C 12/05 (ex N 611/03), kterou hodlá Německo poskytnout společnosti e-glass AG

(oznámeno pod číslem K(2006) 6587)

(Pouze německé znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

(2007/656/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 88 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,

s ohledem na nařízení Rady (ES) nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (1), zejména s ohledem na článek 9 uvedeného nařízení,

po výzvě adresované zúčastněným stranám, aby se k věci vyjádřily v souladu s výše uvedenými ustanoveními (2), a s ohledem na jejich stanoviska,

vzhledem k těmto důvodům:

1.   POSTUP

| (1) | Dopisem ze dne 15. prosince 2003, který byl zaregistrován dne 18. prosince 2003, oznámilo Německo Komisi plánovanou investiční podporu ve prospěch společnosti e-glass AG, Osterweddingen, (N 611/03) čímž splnilo oznamovací povinnost ohledně velkých jednotlivých projektů ve víceodvětvovém rámci regionální podpory pro velké investiční projekty z roku 1998 (dále jen „VOR 1998“) (3). Komise si dne 23. ledna a 27. února 2004 vyžádala doplňující informace. Německo podalo požadované informace dopisem ze dne 13. února 2004 zaregistrovaným téhož data a dopisem ze dne 4. března 2004 zaregistrovaným téhož data. |
| --- | --- |

(1)

Dopisem ze dne 15. prosince 2003, který byl zaregistrován dne 18. prosince 2003, oznámilo Německo Komisi plánovanou investiční podporu ve prospěch společnosti e-glass AG, Osterweddingen, (N 611/03) čímž splnilo oznamovací povinnost ohledně velkých jednotlivých projektů ve víceodvětvovém rámci regionální podpory pro velké investiční projekty z roku 1998 (dále jen „VOR 1998“) (3). Komise si dne 23. ledna a 27. února 2004 vyžádala doplňující informace. Německo podalo požadované informace dopisem ze dne 13. února 2004 zaregistrovaným téhož data a dopisem ze dne 4. března 2004 zaregistrovaným téhož data.

| (2) | Dne 20. dubna 2004 schválila Komise pod spisovou značkou C (2004) 1350 v konečném znění míru podpory oznámenou podle VOR 1998 ve prospěch společnosti e-glass AG. |
| --- | --- |

(2)

Dne 20. dubna 2004 schválila Komise pod spisovou značkou C (2004) 1350 v konečném znění míru podpory oznámenou podle VOR 1998 ve prospěch společnosti e-glass AG.

| (3) | Dopisem ze dne 25. října 2004, který byl zaregistrován dne 26. října 2004 sdělilo Německo Komisi, že část informací o vlastnících společnosti e-glass AG obsažených v původním oznámení byla nesprávná, a požádalo Komisi o změnu rozhodnutí ze dne 20. dubna 2004. |
| --- | --- |

(3)

Dopisem ze dne 25. října 2004, který byl zaregistrován dne 26. října 2004 sdělilo Německo Komisi, že část informací o vlastnících společnosti e-glass AG obsažených v původním oznámení byla nesprávná, a požádalo Komisi o změnu rozhodnutí ze dne 20. dubna 2004.

| (4) | Dopisem ze dne 8. února 2005, který byl zaregistrován dne 9. února 2005, předalo Německo doplňující informace. |
| --- | --- |

(4)

Dopisem ze dne 8. února 2005, který byl zaregistrován dne 9. února 2005, předalo Německo doplňující informace.

| (5) | Dopisem pod spisovou značnou D/51447 ze dne 24. února 2005 poskytla Komise Německu příležitost předložit stanovisko k záměru Komise zrušit rozhodnutí ze dne 20. dubna 2004 a zahájit formální vyšetřovací řízení. Německo předložilo své stanovisko dopisem ze dne 4. března 2005, který byl zaregistrován dne 8. března 2005. |
| --- | --- |

(5)

Dopisem pod spisovou značnou D/51447 ze dne 24. února 2005 poskytla Komise Německu příležitost předložit stanovisko k záměru Komise zrušit rozhodnutí ze dne 20. dubna 2004 a zahájit formální vyšetřovací řízení. Německo předložilo své stanovisko dopisem ze dne 4. března 2005, který byl zaregistrován dne 8. března 2005.

| (6) | Dopisem ze dne 20. dubna 2005, pod spisovou značkou C(2005) 1114 v konečném znění, informovala Komise Německo, že rozhodla zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES ohledně podpory ve prospěch společnosti e-glass AG. Rozhodnutí Komise zahájit řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie
   (4). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby předložily své připomínky. |
| --- | --- |

(6)

Dopisem ze dne 20. dubna 2005, pod spisovou značkou C(2005) 1114 v konečném znění, informovala Komise Německo, že rozhodla zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES ohledně podpory ve prospěch společnosti e-glass AG. Rozhodnutí Komise zahájit řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie
   (4). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby předložily své připomínky.

| (7) | Německo předložilo své stanovisko dopisem ze dne 7. června 2005, který byl zaregistrován dne 9. června 2005. |
| --- | --- |

(7)

Německo předložilo své stanovisko dopisem ze dne 7. června 2005, který byl zaregistrován dne 9. června 2005.

| (8) | Komise obdržela stanovisko zainteresovaných stran dopisem ze dne 3. října 2005, který byl zaregistrován dne 4. října 2005, dopisem ze dne 7. října 2005, který byl zaregistrován dne 10. října 2005 a dopisem ze dne 10. října 2005, který byl zaregistrován téhož data. Komise předala stanovisko Německu a poskytla mu možnost se k němu vyjádřit. Německo předalo své stanovisko dopisem ze dne 22. listopadu 2005, které bylo zaregistrováno dne 25. listopadu 2005. |
| --- | --- |

(8)

Komise obdržela stanovisko zainteresovaných stran dopisem ze dne 3. října 2005, který byl zaregistrován dne 4. října 2005, dopisem ze dne 7. října 2005, který byl zaregistrován dne 10. října 2005 a dopisem ze dne 10. října 2005, který byl zaregistrován téhož data. Komise předala stanovisko Německu a poskytla mu možnost se k němu vyjádřit. Německo předalo své stanovisko dopisem ze dne 22. listopadu 2005, které bylo zaregistrováno dne 25. listopadu 2005.

2.   POPIS OPATŘENÍ PODPORY

| (9) | Německo zamýšlí udělit regionální investiční podporu akciové společnosti e-glass AG (dále jen „e-glass“) na zřízení nové výrobny plaveného skla pro další zpracování v Sasku-Anhaltsku. |
| --- | --- |

(9)

Německo zamýšlí udělit regionální investiční podporu akciové společnosti e-glass AG (dále jen „e-glass“) na zřízení nové výrobny plaveného skla pro další zpracování v Sasku-Anhaltsku.

2.1   Příjemce a změna vlastnické struktury

| (10) | Předmětem podnikání společnosti e-glass je podle zápisu v rejstříku „výroba, zušlechťování a prodej plochého skla všeho druhu“. |
| --- | --- |

(10)

Předmětem podnikání společnosti e-glass je podle zápisu v rejstříku „výroba, zušlechťování a prodej plochého skla všeho druhu“.

| (11) | Dne 15. prosince 2003 byla oznámena tato struktura podílů:






  — | Luxfinpart S.A., Lucembursko s podílem [...] (5) %, |
| --- | --- | --- |

(11)

Dne 15. prosince 2003 byla oznámena tato struktura podílů:

—

Luxfinpart S.A., Lucembursko s podílem [...] (5) %,

| — | Semco Glaskooperation GmbH („Semco“), Německo s podílem [...], |
| --- | --- |

—

Semco Glaskooperation GmbH („Semco“), Německo s podílem [...],

| — | Advokát Heckmann s podílem [...] jakožto svěřenský správce německého podniku („zřizovatel svěřenství“). |
| --- | --- |

—

Advokát Heckmann s podílem [...] jakožto svěřenský správce německého podniku („zřizovatel svěřenství“).

V případě společnosti Luxfinpart S.A. založené v roce 1997 se jedná o investiční společnost, pro niž se oznámený záměr jevil v okamžiku oznámení jako čistá finanční investice.

V případě společnosti Semco založené v roce 1997 se jedná o dalšího zpracovatele plaveného skla. Společníky jsou subjekty Sawatzki GmbH & Co. Vermögensanlage KG a Hermann Schüler GmbH & Co. KG, každý s podílem [...].

Zřizovatelem svěřenství je [...], který provádí další zpracování a čeření skla a plaveného skla. Podíly zřizovatele svěřenství na společnosti se nacházejí v [...] a ve vlastnictví [...].

| (12) | Dopisem ze dne 25. října 2004 upozornilo Německo Komisi na to, že oznámení obsahuje nesprávné údaje o jednom z vlastníků společnosti e-glass a o jeho činnosti na trhu s plaveným sklem (6). |
| --- | --- |

(12)

Dopisem ze dne 25. října 2004 upozornilo Německo Komisi na to, že oznámení obsahuje nesprávné údaje o jednom z vlastníků společnosti e-glass a o jeho činnosti na trhu s plaveným sklem (6).

| (13) | Dopisem ze dne 8. února informovalo Německo Komisi o změně vlastnické struktury společnosti e-glass, která je účinná od 21. prosince 2004. Komisi bylo sděleno, že společnost Luxfinpart S.A. prodala své podíly společnosti Trösch Holding GmbH, Bad Krozingen, Německo („Trösch“). Trösch kromě toho zakoupil [...], takže jeho podíl ve společnosti e-glass činí [...] . |
| --- | --- |

(13)

Dopisem ze dne 8. února informovalo Německo Komisi o změně vlastnické struktury společnosti e-glass, která je účinná od 21. prosince 2004. Komisi bylo sděleno, že společnost Luxfinpart S.A. prodala své podíly společnosti Trösch Holding GmbH, Bad Krozingen, Německo („Trösch“). Trösch kromě toho zakoupil [...], takže jeho podíl ve společnosti e-glass činí [...] .

| (14) | Trösch je německá holdingová společnost skupiny Trösch, jejíž sídlo se nachází v Bernu ve Švýcarsku. Trösch je většinovým společníkem společností Euroglas S.A., Hombourg (Francie) a Euroglas GmbH, Haldensleben (Německo). Skupina Trösch vyrábí plavené sklo a vyvíjí rovněž činnost v oboru zpracování plaveného skla. |
| --- | --- |

(14)

Trösch je německá holdingová společnost skupiny Trösch, jejíž sídlo se nachází v Bernu ve Švýcarsku. Trösch je většinovým společníkem společností Euroglas S.A., Hombourg (Francie) a Euroglas GmbH, Haldensleben (Německo). Skupina Trösch vyrábí plavené sklo a vyvíjí rovněž činnost v oboru zpracování plaveného skla.

| (15) | Advokát Heckmann, který působí jako zřizovatel svěřenství německého podniku, převedl s účinkem od 21. prosince 2004 své podíly na společnost AD Augento GmbH, Stuttgart (Německo) („AD-GmbH“). [...] (7). |
| --- | --- |

(15)

Advokát Heckmann, který působí jako zřizovatel svěřenství německého podniku, převedl s účinkem od 21. prosince 2004 své podíly na společnost AD Augento GmbH, Stuttgart (Německo) („AD-GmbH“). [...] (7).

| (16) | Po transakci ze dne 21. prosince 2004 má vlastnická struktura společnosti e-glass následující podobu:












  — | Trösch |
| --- | --- | --- |

(16)

Po transakci ze dne 21. prosince 2004 má vlastnická struktura společnosti e-glass následující podobu:

—

Trösch

[...] %

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

[...] %

| — | Třetí vlastník (držbu podílů má v rámci svěřenského vztahu společnost AD-GmbH) |
| --- | --- |

—

Třetí vlastník (držbu podílů má v rámci svěřenského vztahu společnost AD-GmbH)

[...] %

2.2   Záměr

| (17) | Záměr je prováděn v obci Sülzetal-Osterweddingen v podporované oblasti podle čl. 87 odst. 3 písm. a) Smlouvy o ES. Maximální regionální míra hrubé podpory činí 28 % nebo ve výjimečných případech 35 % pro velké podniky (8). Počátkem investičních projektů byl 15. duben 2003, termínem dokončení měl být 31. prosinec 2005. Žádost o podporu byla podána před počátkem realizace záměru. |
| --- | --- |

(17)

Záměr je prováděn v obci Sülzetal-Osterweddingen v podporované oblasti podle čl. 87 odst. 3 písm. a) Smlouvy o ES. Maximální regionální míra hrubé podpory činí 28 % nebo ve výjimečných případech 35 % pro velké podniky (8). Počátkem investičních projektů byl 15. duben 2003, termínem dokončení měl být 31. prosinec 2005. Žádost o podporu byla podána před počátkem realizace záměru.

| (18) | Záměrem byla stavba nového závodu na výrobu plaveného skla pro další zpracování. Plavené sklo je zdaleka nejobvyklejším druhem plochého skla; dalšími druhy plochého skla jsou např. lité sklo, zrcadlové sklo a tabulové sklo (angl. „sheet glass“). Na plavené sklo připadá v celosvětovém měřítku podíl více než 80 % celkové výroby plochého skla (9). V EHP převyšuje podíl plaveného sklo s největší pravděpodobností významně hodnotu 80 %. Trh plaveného skla se obecně dělí na dva stupně: výrobu plaveného skla pro další zpracování (stupeň 1) a zpracování plaveného skla (stupeň 2). |
| --- | --- |

(18)

Záměrem byla stavba nového závodu na výrobu plaveného skla pro další zpracování. Plavené sklo je zdaleka nejobvyklejším druhem plochého skla; dalšími druhy plochého skla jsou např. lité sklo, zrcadlové sklo a tabulové sklo (angl. „sheet glass“). Na plavené sklo připadá v celosvětovém měřítku podíl více než 80 % celkové výroby plochého skla (9). V EHP převyšuje podíl plaveného sklo s největší pravděpodobností významně hodnotu 80 %. Trh plaveného skla se obecně dělí na dva stupně: výrobu plaveného skla pro další zpracování (stupeň 1) a zpracování plaveného skla (stupeň 2).

| (19) | Pro výrobu surového plaveného skla se nejprve vyrobí nekonečný skleněný pás, přičemž sklovina vtéká na vrstvu roztaveného cínu. Tím se docílí naprosto rovných povrchů skleněných tabulí. Po vychlazení se sklo nařeže a je připraveno k expedici. Surové plavené sklo se zpravidla dále zpracovává (zušlechťuje) a používá se všude tam, kde je zapotřebí plochého skla, zejména ve stavebnictví a při výrobě vozidel. |
| --- | --- |

(19)

Pro výrobu surového plaveného skla se nejprve vyrobí nekonečný skleněný pás, přičemž sklovina vtéká na vrstvu roztaveného cínu. Tím se docílí naprosto rovných povrchů skleněných tabulí. Po vychlazení se sklo nařeže a je připraveno k expedici. Surové plavené sklo se zpravidla dále zpracovává (zušlechťuje) a používá se všude tam, kde je zapotřebí plochého skla, zejména ve stavebnictví a při výrobě vozidel.

| (20) | Nový závod bude první výrobnou plochého skla společnosti e-glass. Výroba měla být zahájena v [...] a v [...] měl být závod schopen plné produkce. Po ukončení zahajovací fáze [...] má předpokládaná roční kapacita činit přibližně [...] tun (brutto) plaveného skla pro další zpracování. |
| --- | --- |

(20)

Nový závod bude první výrobnou plochého skla společnosti e-glass. Výroba měla být zahájena v [...] a v [...] měl být závod schopen plné produkce. Po ukončení zahajovací fáze [...] má předpokládaná roční kapacita činit přibližně [...] tun (brutto) plaveného skla pro další zpracování.

| (21) | Způsobilé náklady projektu činí 121 milionů EUR a lze je rozdělit takto:






  Položka | Způsobilé náklady v eurech |
| --- | --- | --- |
| Pozemky | [...] |
| Budovy | [...] |
| Vnější zařízení | [...] |
| Stroje a zařízení | [...] |
| Nehmotné statky (Software) | [...] |
| Celkem | 121 000 000 |

(21)

Způsobilé náklady projektu činí 121 milionů EUR a lze je rozdělit takto:

Položka

Způsobilé náklady v eurech

Pozemky

[...]

Budovy

[...]

Vnější zařízení

[...]

Stroje a zařízení

[...]

Nehmotné statky (Software)

[...]

Celkem

121 000 000

| (22) | Podle oznámení projekt přímo přispěje k vytvoření 186 pracovních míst včetně 10 pracovních míst pro osoby v učebním poměru. Kromě toho se očekává, že v podporovaném regionu samotném a v regionech, které s ním hraničí, nepřímo vznikne 358 pracovních míst (na úrovni NUTS II). |
| --- | --- |

(22)

Podle oznámení projekt přímo přispěje k vytvoření 186 pracovních míst včetně 10 pracovních míst pro osoby v učebním poměru. Kromě toho se očekává, že v podporovaném regionu samotném a v regionech, které s ním hraničí, nepřímo vznikne 358 pracovních míst (na úrovni NUTS II).

2.3   Míra podpory

| (23) | Německo zažádalo o schválení plánované podpory s hrubou mírou dosahující až 35 % celkových způsobilých nákladů ve výši 121 milionů EUR. |
| --- | --- |

(23)

Německo zažádalo o schválení plánované podpory s hrubou mírou dosahující až 35 % celkových způsobilých nákladů ve výši 121 milionů EUR.

2.4   Opatření podpory

| (24) | Podpora ve prospěch společnosti e-glass zahrnuje






  — | investiční příspěvek na základě rámcového plánu společného úkolu Spolku a spolkových zemí „Zlepšení regionální hospodářské struktury“ ve spojení s 32. rámcovým plánem Spolku a spolkových zemí. Příslušná ustanovení 32. rámcového plánu společného úkolu jsou stejná jako ustanovení předchozího, 31. ámcového plánu společného úkolu, který Komise schválila do konce roku 2006 (10), |
| --- | --- | --- |

(24)

Podpora ve prospěch společnosti e-glass zahrnuje

—

investiční příspěvek na základě rámcového plánu společného úkolu Spolku a spolkových zemí „Zlepšení regionální hospodářské struktury“ ve spojení s 32. rámcovým plánem Spolku a spolkových zemí. Příslušná ustanovení 32. rámcového plánu společného úkolu jsou stejná jako ustanovení předchozího, 31. ámcového plánu společného úkolu, který Komise schválila do konce roku 2006 (10),

| — | investiční příplatek na základě zákona o investičních příplatcích z roku 1999, který byl Komisí schválen pro výrobu nebo nákup investičního majetku hodnot, pokud byly realizovány před rokem 2005 a ve spojení s určitým investičním záměrem (11). Německo si vyhradilo užití možné následné úpravy k doplnění zákona o investičních příspěvcích z roku 1999, |
| --- | --- |

—

investiční příplatek na základě zákona o investičních příplatcích z roku 1999, který byl Komisí schválen pro výrobu nebo nákup investičního majetku hodnot, pokud byly realizovány před rokem 2005 a ve spojení s určitým investičním záměrem (11). Německo si vyhradilo užití možné následné úpravy k doplnění zákona o investičních příspěvcích z roku 1999,

| — | ručení za bankovní úvěr na základě úpravy podpor schválené v roce 1991 (12). |
| --- | --- |

—

ručení za bankovní úvěr na základě úpravy podpor schválené v roce 1991 (12).

| (25) | Německo potvrdilo, že byly dodrženy podmínky schválené mapy regionální podpory a výše zmíněných schválených úprav podpor (13). |
| --- | --- |

(25)

Německo potvrdilo, že byly dodrženy podmínky schválené mapy regionální podpory a výše zmíněných schválených úprav podpor (13).

3.   ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ

3.1   Nesprávné údaje

| (26) | Dopisem ze dne 25. října 2004 informovalo Německo Komisi, že některé údaje podané v původním oznámení o vlastnících společnosti e-glass byly nesprávné. Německo a obchodní vedení společnosti e-glass tvrdí, že si toho nebyly vědomy až do okamžiku, kdy Komise vydala své rozhodnutí. |
| --- | --- |

(26)

Dopisem ze dne 25. října 2004 informovalo Německo Komisi, že některé údaje podané v původním oznámení o vlastnících společnosti e-glass byly nesprávné. Německo a obchodní vedení společnosti e-glass tvrdí, že si toho nebyly vědomy až do okamžiku, kdy Komise vydala své rozhodnutí.

| (27) | Nové informace se týkají jednoho z vlastníků společnosti e-glass (Luxfinpart S.A.) a jeho činnosti na zpracovatelském trhu (stupeň 2). V původním oznámení byly uvedeni tři vlastníci, z nichž dva již byli činní na zpracovatelském trhu (stupeň 2), zatímco třetí vlastník byl považován pouze za investora (Luxfinpart S.A.), který nevyvíjí činnost na trhu výroby plaveného skla pro další zpracování (stupeň 1) ani na zpracovatelském trhu (stupeň 2). Podle správných informací podaných Německem dopisem ze dne 25. října 2004 byli všichni tři vlastníci společnosti e-glass v okamžiku oznámení činní na zpracovatelském trhu (stupeň 2). |
| --- | --- |

(27)

Nové informace se týkají jednoho z vlastníků společnosti e-glass (Luxfinpart S.A.) a jeho činnosti na zpracovatelském trhu (stupeň 2). V původním oznámení byly uvedeni tři vlastníci, z nichž dva již byli činní na zpracovatelském trhu (stupeň 2), zatímco třetí vlastník byl považován pouze za investora (Luxfinpart S.A.), který nevyvíjí činnost na trhu výroby plaveného skla pro další zpracování (stupeň 1) ani na zpracovatelském trhu (stupeň 2). Podle správných informací podaných Německem dopisem ze dne 25. října 2004 byli všichni tři vlastníci společnosti e-glass v okamžiku oznámení činní na zpracovatelském trhu (stupeň 2).

| (28) | Od března 2003 udržovala společnost Luxfinpart S.A. obchodní vztahy se společností [...]. [...] podniká v oblasti zpracování plaveného skla (stupeň 2). Společnost [...] nesla hospodářské riziko podílu společnosti Luxfinpart ve společnosti e-glass. Zároveň se [...] smluvně zavázala odebrat [...] % objemu výroby společnosti e-glass. |
| --- | --- |

(28)

Od března 2003 udržovala společnost Luxfinpart S.A. obchodní vztahy se společností [...]. [...] podniká v oblasti zpracování plaveného skla (stupeň 2). Společnost [...] nesla hospodářské riziko podílu společnosti Luxfinpart ve společnosti e-glass. Zároveň se [...] smluvně zavázala odebrat [...] % objemu výroby společnosti e-glass.

3.2   Důsledky nesprávných informací pro posouzení

| (29) | V původním rozhodnutí ze dne 20. dubna 2004 byl trh plaveného skla pro další zpracování (stupeň 1) definován jako relevantní. Třebaže dva ze tří vlastníků společnosti e-glass byli činní na zpracovatelském trhu (stupeň 2), předalo Německo důkazní prostředky, jež Komisi umožnily závěr, že se analýza může omezit na trh stupně 1. |
| --- | --- |

(29)

V původním rozhodnutí ze dne 20. dubna 2004 byl trh plaveného skla pro další zpracování (stupeň 1) definován jako relevantní. Třebaže dva ze tří vlastníků společnosti e-glass byli činní na zpracovatelském trhu (stupeň 2), předalo Německo důkazní prostředky, jež Komisi umožnily závěr, že se analýza může omezit na trh stupně 1.

| (30) | Komise měla k dispozici kopie návrhů smluv mezi společností e-glass a jistým nezávislým odběratelem. Ze smlouvy s nezávislým odběratelem vyplývalo, že pro něj platí tytéž podmínky a modality jako pro vlastníky – odběratele. Proto byl nasnadě závěr, že s vlastníky – odběrateli a dalšími odběrateli činnými na následném trhu bylo nakládáno stejně, takže by podpora neměla žádný vliv na zpracovatelské trhy a Komise by nemusela zahrnout zpracovatelský trh (stupeň 2) do definice relevantního trhu. Dále byla uplatněna premisa, že trhy výroby (stupeň 1) a zpracování (stupeň 2) procházejí týmž vývojem, neboť plavené sklo je nejdůležitějším polotovarem pro zpracovatelský trh. |
| --- | --- |

(30)

Komise měla k dispozici kopie návrhů smluv mezi společností e-glass a jistým nezávislým odběratelem. Ze smlouvy s nezávislým odběratelem vyplývalo, že pro něj platí tytéž podmínky a modality jako pro vlastníky – odběratele. Proto byl nasnadě závěr, že s vlastníky – odběrateli a dalšími odběrateli činnými na následném trhu bylo nakládáno stejně, takže by podpora neměla žádný vliv na zpracovatelské trhy a Komise by nemusela zahrnout zpracovatelský trh (stupeň 2) do definice relevantního trhu. Dále byla uplatněna premisa, že trhy výroby (stupeň 1) a zpracování (stupeň 2) procházejí týmž vývojem, neboť plavené sklo je nejdůležitějším polotovarem pro zpracovatelský trh.

| (31) | Informace předložené Německem dne 25. října 2004 však ukázaly, že výše zmíněná smlouva nebyla oproti informaci obsažené v oznámení uzavřena s nezávislým odběratelem, nýbrž se subjektem, který byl v okamžiku oznámení jedním z nepřímých vlastníků společnosti e-glass, totiž se společností [...], která vyvíjí podnikatelskou činnost v oblasti zpracování plaveného skla (stupeň 2).
  Proto již nebyl udržitelný závěr, že by podpora na zpracovatelský trh (stupeň 2) neúčinkovala narušujícím způsobem, a že by tudíž Komise nemusila přihlédnout k vývoji na zpracovatelském trhu. Z nových informací vyplývá, že Komise musí při posouzení slučitelnosti opatření podpory brát v úvahu zpracovatelský trh (stupeň 2) . |
| --- | --- |

(31)

Informace předložené Německem dne 25. října 2004 však ukázaly, že výše zmíněná smlouva nebyla oproti informaci obsažené v oznámení uzavřena s nezávislým odběratelem, nýbrž se subjektem, který byl v okamžiku oznámení jedním z nepřímých vlastníků společnosti e-glass, totiž se společností [...], která vyvíjí podnikatelskou činnost v oblasti zpracování plaveného skla (stupeň 2).

Proto již nebyl udržitelný závěr, že by podpora na zpracovatelský trh (stupeň 2) neúčinkovala narušujícím způsobem, a že by tudíž Komise nemusila přihlédnout k vývoji na zpracovatelském trhu. Z nových informací vyplývá, že Komise musí při posouzení slučitelnosti opatření podpory brát v úvahu zpracovatelský trh (stupeň 2) .

| (32) | Jelikož nesprávné informace ovlivnily základ pro vymezení relevantního trhu, popřípadě relevantních trhů, a tudíž měly vliv na faktor hospodářské soutěže a v konečném důsledku i na přípustnou maximální míru podpory podle VOR 1998, je třeba nesprávné informace považovat za rozhodující činitel pro rozhodnutí ve smyslu článku 9 nařízení (ES) č. 659/1999. |
| --- | --- |

(32)

Jelikož nesprávné informace ovlivnily základ pro vymezení relevantního trhu, popřípadě relevantních trhů, a tudíž měly vliv na faktor hospodářské soutěže a v konečném důsledku i na přípustnou maximální míru podpory podle VOR 1998, je třeba nesprávné informace považovat za rozhodující činitel pro rozhodnutí ve smyslu článku 9 nařízení (ES) č. 659/1999.

| (33) | Podle článku 9 nařízení (ES) č. 659/1999 „Komise může poté, co poskytla dotyčnému členskému státu příležitost předložit své připomínky, zrušit [...] rozhodnutí, pokud bylo založeno na nesprávných informacích, které byly rozhodujícím faktorem pro rozhodnutí. Před zrušením rozhodnutí a přijetím nového rozhodnutí zahájí Komise formální vyšetřovací řízení podle čl. 4 odst. 4 [...].“ |
| --- | --- |

(33)

Podle článku 9 nařízení (ES) č. 659/1999 „Komise může poté, co poskytla dotyčnému členskému státu příležitost předložit své připomínky, zrušit [...] rozhodnutí, pokud bylo založeno na nesprávných informacích, které byly rozhodujícím faktorem pro rozhodnutí. Před zrušením rozhodnutí a přijetím nového rozhodnutí zahájí Komise formální vyšetřovací řízení podle čl. 4 odst. 4 [...].“

| (34) | Před zrušením původního rozhodnutí, které spočívalo na nesprávných informacích, jež představovaly rozhodující faktor pro rozhodnutí, a před vydáním nového rozhodnutí zahájila Komise - podle článku 9 nařízení (ES) č. 659/1999 - dne 20. dubna 2005 formální vyšetřovací řízení. |
| --- | --- |

(34)

Před zrušením původního rozhodnutí, které spočívalo na nesprávných informacích, jež představovaly rozhodující faktor pro rozhodnutí, a před vydáním nového rozhodnutí zahájila Komise - podle článku 9 nařízení (ES) č. 659/1999 - dne 20. dubna 2005 formální vyšetřovací řízení.

4.   STANOVISKO ZAINTERESOVANÝCH STRAN

| (35) | Po výzvě k předložení stanoviska podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES obdržela Komise stanoviska od tří soutěžitelů. |
| --- | --- |

(35)

Po výzvě k předložení stanoviska podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES obdržela Komise stanoviska od tří soutěžitelů.

| (36) | První zainteresovaná strana, Společnost Saint-Gobain, zastává názor, že Komise nesmí nechat bez povšimnutí vývoj na trhu, který jí byl znám v okamžiku vydání rozhodnutí o slučitelnosti státní podpory podle článku 87 Smlouvy o ES a podle VOR 1998. Komise tudíž nesmí v tomto formálním vyšetřovacím řízení založit své posouzení pouze na středním ročním přírůstku viditelné spotřeby v období let 1997 až 2002. Podle názoru společnosti Saint-Gobain musí Komise vzhledem k nesprávným informacím obsaženým v oznámení vzít nyní za základ období let 1999 až 2004 jakožto relevantní období pro zjištění míry podpory. |
| --- | --- |

(36)

První zainteresovaná strana, Společnost Saint-Gobain, zastává názor, že Komise nesmí nechat bez povšimnutí vývoj na trhu, který jí byl znám v okamžiku vydání rozhodnutí o slučitelnosti státní podpory podle článku 87 Smlouvy o ES a podle VOR 1998. Komise tudíž nesmí v tomto formálním vyšetřovacím řízení založit své posouzení pouze na středním ročním přírůstku viditelné spotřeby v období let 1997 až 2002. Podle názoru společnosti Saint-Gobain musí Komise vzhledem k nesprávným informacím obsaženým v oznámení vzít nyní za základ období let 1999 až 2004 jakožto relevantní období pro zjištění míry podpory.

| (37) | Podle společnosti Saint-Gobain byl střední přírůstek viditelné spotřeby plaveného skla pro další zpracování v posledních pěti letech negativní (1999-2004: -0,62 %) a tudíž je nutno tento trh definovat jako „trh, který se absolutně zmenšuje“ ve smyslu bodu 7.8 VOR 1998. |
| --- | --- |

(37)

Podle společnosti Saint-Gobain byl střední přírůstek viditelné spotřeby plaveného skla pro další zpracování v posledních pěti letech negativní (1999-2004: -0,62 %) a tudíž je nutno tento trh definovat jako „trh, který se absolutně zmenšuje“ ve smyslu bodu 7.8 VOR 1998.

| (38) | Společnost Saint-Gobain zastávala dále názor, že Komise - již při vydání rozhodnutí ze dne 20. dubna 2004 - měla vzít nutně v úvahu prognózy růstu, zejména proto, že naznačovaly významnou změnu středního přírůstku viditelné spotřeby. Společnost Saint-Gobain upozorňuje, že Komise sama požaduje od oznamujícího členského státu odhady a prognózy vývoje viditelné spotřeby daného produktu za tři účetní období následující po oznámení (srov. bod 5.4.2. části 5 přílohy VOR 1998). |
| --- | --- |

(38)

Společnost Saint-Gobain zastávala dále názor, že Komise - již při vydání rozhodnutí ze dne 20. dubna 2004 - měla vzít nutně v úvahu prognózy růstu, zejména proto, že naznačovaly významnou změnu středního přírůstku viditelné spotřeby. Společnost Saint-Gobain upozorňuje, že Komise sama požaduje od oznamujícího členského státu odhady a prognózy vývoje viditelné spotřeby daného produktu za tři účetní období následující po oznámení (srov. bod 5.4.2. části 5 přílohy VOR 1998).

| (39) | Podle společnosti Saint-Gobain by měl relevantní trh zahrnout trh zpracovaného skla (stupeň 2). V této věci však je relevantní jen část celkového trhu zpracovaného skla. Společnost Saint-Gobain nejprve rozlišuje mezi trhy automobilového skla a běžného skla (stavební sklo), neboť podle jejího názoru se technologie výroby automobilového skla, jakož i zákaznická základna a způsob marketingu a prodeje automobilového skla zásadně liší od technologie, zákaznické základny a způsobu marketingu a prodeje skla užívaného ve stavebnictví. Tento podnik pak dále rozděluje odvětví stavebního skla na čtyři zvláštní trhy: i) tabule izolačního skla (dvojí a vícenásobné zasklení), ii) tvrzené sklo (bezpečnostní sklo) iii) vrstvené (lepené) sklo (bezpečnostní sklo) a iv) stříbřené sklo (zrcadla). Jelikož sklo ke zhotovování tabulí izolačního skla (dvojí zasklení) představuje z kvantitativního hlediska zhruba 80 % spotřeby plaveného skla v běžném obchodě (bez automobilových aplikací) je podle názoru společnosti Saint-Gobain trh tabulí izolačního skla v dané věci primárním relevantním trhem. |
| --- | --- |

(39)

Podle společnosti Saint-Gobain by měl relevantní trh zahrnout trh zpracovaného skla (stupeň 2). V této věci však je relevantní jen část celkového trhu zpracovaného skla. Společnost Saint-Gobain nejprve rozlišuje mezi trhy automobilového skla a běžného skla (stavební sklo), neboť podle jejího názoru se technologie výroby automobilového skla, jakož i zákaznická základna a způsob marketingu a prodeje automobilového skla zásadně liší od technologie, zákaznické základny a způsobu marketingu a prodeje skla užívaného ve stavebnictví. Tento podnik pak dále rozděluje odvětví stavebního skla na čtyři zvláštní trhy: i) tabule izolačního skla (dvojí a vícenásobné zasklení), ii) tvrzené sklo (bezpečnostní sklo) iii) vrstvené (lepené) sklo (bezpečnostní sklo) a iv) stříbřené sklo (zrcadla). Jelikož sklo ke zhotovování tabulí izolačního skla (dvojí zasklení) představuje z kvantitativního hlediska zhruba 80 % spotřeby plaveného skla v běžném obchodě (bez automobilových aplikací) je podle názoru společnosti Saint-Gobain trh tabulí izolačního skla v dané věci primárním relevantním trhem.

| (40) | Ohledně zeměpisného rozšíření uvedených trhů argumentuje společnost Saint-Gobain, že trhy stříbřeného skla (zrcadla) a vrstveného (lepeného) je třeba pokládat za trhy zahrnující celé Společenství. Pro trhy ostatních výrobků, zejména tvrzeného skla a tabulí izolačního skla zřejmě neexistují jasné indikátory existence trhu přítomného v celé EU. Podle všeho se u odpovídajících trhů jedná spíše o národní nebo dokonce regionální trhy, což v podstatě vyplývá z vyšších dopravních nákladů. Při současných cenách dvojitých tabulí nedovolují vysoké dopravní náklady dopravu na větší vzdálenosti a - pokud je to společnosti Saint-Gobain známo - všichni výrobci dodávají odběratelům tabule izolačního skla do vzdálenosti zhruba 250 km až 300 km od výrobního závodu. Proto by se mělo podle společnosti Saint-Gobain vycházet u tabulí izolačního skla z národních, popřípadě i z regionálních trhů. |
| --- | --- |

(40)

Ohledně zeměpisného rozšíření uvedených trhů argumentuje společnost Saint-Gobain, že trhy stříbřeného skla (zrcadla) a vrstveného (lepeného) je třeba pokládat za trhy zahrnující celé Společenství. Pro trhy ostatních výrobků, zejména tvrzeného skla a tabulí izolačního skla zřejmě neexistují jasné indikátory existence trhu přítomného v celé EU. Podle všeho se u odpovídajících trhů jedná spíše o národní nebo dokonce regionální trhy, což v podstatě vyplývá z vyšších dopravních nákladů. Při současných cenách dvojitých tabulí nedovolují vysoké dopravní náklady dopravu na větší vzdálenosti a - pokud je to společnosti Saint-Gobain známo - všichni výrobci dodávají odběratelům tabule izolačního skla do vzdálenosti zhruba 250 km až 300 km od výrobního závodu. Proto by se mělo podle společnosti Saint-Gobain vycházet u tabulí izolačního skla z národních, popřípadě i z regionálních trhů.

| (41) | Společnost Saint-Gobain se vyjadřuje i k hodnocení odhadovaného počtu nových pracovních míst vytvořených díky daným investicím. Společnost Saint-Gobain poukazuje na to, že plánovaný závod na výrobu plaveného skla v Osterweddingen leží ve vzdálenosti 40 km od již existujícího závodu na výrobu plaveného skla, jejž provozuje Euroglas. Jedním ze tří vlastníků podílů ve společnosti Euroglas je společnost Trösch. Díky možným synergiím mezi těmito dvěma výrobními závody a vzhledem ke skutečnosti, že je nový závod společnosti e-glass vybaven nejmodernější technikou, bude společnost e-glass podle výpovědi společnosti Saint-Gobain potřebovat pro svůj závod pravděpodobně méně než 120 pracovníků (včetně osob v učebním poměru). |
| --- | --- |

(41)

Společnost Saint-Gobain se vyjadřuje i k hodnocení odhadovaného počtu nových pracovních míst vytvořených díky daným investicím. Společnost Saint-Gobain poukazuje na to, že plánovaný závod na výrobu plaveného skla v Osterweddingen leží ve vzdálenosti 40 km od již existujícího závodu na výrobu plaveného skla, jejž provozuje Euroglas. Jedním ze tří vlastníků podílů ve společnosti Euroglas je společnost Trösch. Díky možným synergiím mezi těmito dvěma výrobními závody a vzhledem ke skutečnosti, že je nový závod společnosti e-glass vybaven nejmodernější technikou, bude společnost e-glass podle výpovědi společnosti Saint-Gobain potřebovat pro svůj závod pravděpodobně méně než 120 pracovníků (včetně osob v učebním poměru).

| (42) | Druhá zainteresovaná strana, [...] (14), předložila aktualizované číselné údaje ohledně trhu plaveného skla pro další zpracování (Společenství, objem a hodnota), jež Komise použila ve svém rozhodnutí ze dne 20. dubna 2004. Dále byl vysloven názor, že Komise musí brát zřetel na situaci na německém trhu. Předkládá proto údaje o objemu a hodnotě celkové spotřeby plaveného skla pro další zpracování v Německu (2001-2004). |
| --- | --- |

(42)

Druhá zainteresovaná strana, [...] (14), předložila aktualizované číselné údaje ohledně trhu plaveného skla pro další zpracování (Společenství, objem a hodnota), jež Komise použila ve svém rozhodnutí ze dne 20. dubna 2004. Dále byl vysloven názor, že Komise musí brát zřetel na situaci na německém trhu. Předkládá proto údaje o objemu a hodnotě celkové spotřeby plaveného skla pro další zpracování v Německu (2001-2004).

| (43) | Druhá zainteresovaná strana dále poznamenává, že je mimořádně obtížné získat aktuální čísla o objemu a hodnotě celkové spotřeby plaveného skla pro další zpracování v e Společenství, že však tato čísla odrážejí trend v odvětví plaveného skla pro další zpracování. Zdůrazňuje, že trend reflektovaný údaji o odvětví plaveného skla pro další zpracování odpovídá trendu na trhu zpracovaného skla, jelikož je plavené sklo pro další zpracování bez výjimky dále zpracováváno a kolísání mezi vývozem a dovozem zpracovaného skla ze Společenství a do Společenství lze pominout. |
| --- | --- |

(43)

Druhá zainteresovaná strana dále poznamenává, že je mimořádně obtížné získat aktuální čísla o objemu a hodnotě celkové spotřeby plaveného skla pro další zpracování v e Společenství, že však tato čísla odrážejí trend v odvětví plaveného skla pro další zpracování. Zdůrazňuje, že trend reflektovaný údaji o odvětví plaveného skla pro další zpracování odpovídá trendu na trhu zpracovaného skla, jelikož je plavené sklo pro další zpracování bez výjimky dále zpracováváno a kolísání mezi vývozem a dovozem zpracovaného skla ze Společenství a do Společenství lze pominout.

| (44) | Druhá zainteresovaná strana se vyjadřuje též k tomu, jak Komise vyhodnotila faktor „poměr kapitálového vkladu a pracovních sil“. Za prvé tvrdí, že bylo stavbou srovnatelného výrobního závodu na výrobu plaveného skla společnosti Trösch v Hombourgu ve Francii vytvořeno 168 nových pracovních míst. Za druhé poznamenává, že společnost Trösch poskytuje společnosti e-glass administrativní, technickou, obchodní a jinou pomoc a může podpořit vedení závodu a nabídnout školení. Z tohoto důvodu bude počet nových pracovních míst v rámci záměru společnosti e-glass dokonce nižší než 168. |
| --- | --- |

(44)

Druhá zainteresovaná strana se vyjadřuje též k tomu, jak Komise vyhodnotila faktor „poměr kapitálového vkladu a pracovních sil“. Za prvé tvrdí, že bylo stavbou srovnatelného výrobního závodu na výrobu plaveného skla společnosti Trösch v Hombourgu ve Francii vytvořeno 168 nových pracovních míst. Za druhé poznamenává, že společnost Trösch poskytuje společnosti e-glass administrativní, technickou, obchodní a jinou pomoc a může podpořit vedení závodu a nabídnout školení. Z tohoto důvodu bude počet nových pracovních míst v rámci záměru společnosti e-glass dokonce nižší než 168.

| (45) | Třetí zainteresovaná strana, společnost Pilkington, zaujímá stanovisko k referenčnímu období, jež musí být zohledněno při výpočtu faktoru hospodářské soutěže. Podle jejího názoru Komise nyní nepokračuje v původním šetření, nýbrž provádí nové šetření. Komise je zároveň povinna vzít v úvahu nejnovější údaje, jež jsou k dispozici. Proto je třeba vzít za základ vyhodnocení pětileté období od roku 1999 do roku 2004. |
| --- | --- |

(45)

Třetí zainteresovaná strana, společnost Pilkington, zaujímá stanovisko k referenčnímu období, jež musí být zohledněno při výpočtu faktoru hospodářské soutěže. Podle jejího názoru Komise nyní nepokračuje v původním šetření, nýbrž provádí nové šetření. Komise je zároveň povinna vzít v úvahu nejnovější údaje, jež jsou k dispozici. Proto je třeba vzít za základ vyhodnocení pětileté období od roku 1999 do roku 2004.

| (46) | Společnost Pilkington dále tvrdí, že relevantním trhem výrobků je trh zpracovaného skla pro běžný obchod, nikoli pro automobilové aplikace. Na tento trh připadá zdaleka největší podíl izolačního tabulového skla. Podle společnosti Pilkington nezahrnuje zeměpisné rozšíření relevantního trhu zpracovaného skla (stupeň 2) celé Společenství, nýbrž jen Německo (případně nanejvýše Německo a bezprostředně sousedící oblasti). |
| --- | --- |

(46)

Společnost Pilkington dále tvrdí, že relevantním trhem výrobků je trh zpracovaného skla pro běžný obchod, nikoli pro automobilové aplikace. Na tento trh připadá zdaleka největší podíl izolačního tabulového skla. Podle společnosti Pilkington nezahrnuje zeměpisné rozšíření relevantního trhu zpracovaného skla (stupeň 2) celé Společenství, nýbrž jen Německo (případně nanejvýše Německo a bezprostředně sousedící oblasti).

5.   STANOVISKO NĚMECKA

| (47) | Německo zaujalo dopisem ze dne 7. června 2005, který byl zaregistrován dne 9. června 2005, stanovisko k rozhodnutí o zahájení řízení. |
| --- | --- |

(47)

Německo zaujalo dopisem ze dne 7. června 2005, který byl zaregistrován dne 9. června 2005, stanovisko k rozhodnutí o zahájení řízení.

| (48) | Ohledně časového období relevantního pro analýzu sdílí Německo stanovisko Komise obsažené v rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 20. dubna 2005, že je třeba zohlednit údaje z období let 1997 až 2002 jelikož se jedná o nejnovější údaje, jež byly k dispozici k okamžiku oznámení. |
| --- | --- |

(48)

Ohledně časového období relevantního pro analýzu sdílí Německo stanovisko Komise obsažené v rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 20. dubna 2005, že je třeba zohlednit údaje z období let 1997 až 2002 jelikož se jedná o nejnovější údaje, jež byly k dispozici k okamžiku oznámení.

| (49) | Německo navrhuje rozdělit trh stupně 2 na trh bezpečnostního skla (ESG a VSG), trh vícevrstvého sklo a trh technického skla. Bezpečnostní sklo (ESG a VSG) se užívá v automobilovém průmyslu i ve stavebnictví, vícevrstvé sklo se oproti tomu užívá převážně jen ve stavebnictví. Jelikož všichni tři vlastníci podílů ve společnosti e-glass vyrábějí bezpečnostní sklo (ESG a VSG) a vícevrstvé sklo pro stavebnictví, měly by být za relevantní trhy považovány jen tyto dílčí trhy. Německo dále předkládá informace o zastupitelnosti těchto výrobků na straně nabídky. |
| --- | --- |

(49)

Německo navrhuje rozdělit trh stupně 2 na trh bezpečnostního skla (ESG a VSG), trh vícevrstvého sklo a trh technického skla. Bezpečnostní sklo (ESG a VSG) se užívá v automobilovém průmyslu i ve stavebnictví, vícevrstvé sklo se oproti tomu užívá převážně jen ve stavebnictví. Jelikož všichni tři vlastníci podílů ve společnosti e-glass vyrábějí bezpečnostní sklo (ESG a VSG) a vícevrstvé sklo pro stavebnictví, měly by být za relevantní trhy považovány jen tyto dílčí trhy. Německo dále předkládá informace o zastupitelnosti těchto výrobků na straně nabídky.

| (50) | Podle názoru Německa zahrnuje trh stupně 2 pro bezpečnostní sklo (ESG a VSG) a vícevrstvé sklo celé území EHP. Navíc předkládá informace o pozitivním vývoji těchto trhů za léta 1997 až 2002. |
| --- | --- |

(50)

Podle názoru Německa zahrnuje trh stupně 2 pro bezpečnostní sklo (ESG a VSG) a vícevrstvé sklo celé území EHP. Navíc předkládá informace o pozitivním vývoji těchto trhů za léta 1997 až 2002.

| (51) | Dopisem ze dne 22. listopadu 2005, který byl zaregistrován dne 25. listopadu 2005, předložilo Německo stanovisko k reakcím soutěžitelů společnosti e-glass. Zdůrazňuje, že je třeba zachovat referenční období 1997–2002, neboť lze zohlednit pouze informace, jež byly známy k okamžiku oznámení. Zahájením formálního vyšetřovacího řízení pokračuje dle jeho názoru Komise v posuzování, jež bylo zahájeno po oznámení v prosinci 2003. |
| --- | --- |

(51)

Dopisem ze dne 22. listopadu 2005, který byl zaregistrován dne 25. listopadu 2005, předložilo Německo stanovisko k reakcím soutěžitelů společnosti e-glass. Zdůrazňuje, že je třeba zachovat referenční období 1997–2002, neboť lze zohlednit pouze informace, jež byly známy k okamžiku oznámení. Zahájením formálního vyšetřovacího řízení pokračuje dle jeho názoru Komise v posuzování, jež bylo zahájeno po oznámení v prosinci 2003.

| (52) | Německo předložilo určité informace o vývoji trhu plaveného skla pro další zpracování v letech 2003 a 2004, z nichž vyplývá, že se jednalo o vývoj pozitivní. Ukazují též, že nejvýznamnější výrobci plaveného skla plánují zvýšení svých výrobních kapacit, což je důkazem pro dobré vyhlídky na tomto trhu. |
| --- | --- |

(52)

Německo předložilo určité informace o vývoji trhu plaveného skla pro další zpracování v letech 2003 a 2004, z nichž vyplývá, že se jednalo o vývoj pozitivní. Ukazují též, že nejvýznamnější výrobci plaveného skla plánují zvýšení svých výrobních kapacit, což je důkazem pro dobré vyhlídky na tomto trhu.

| (53) | Ohledně trhu zpracovaného skla (stupeň 2) zastává Německo i nadále stanovisko, že tento trh nemá být zahrnut do analýzy. Německo tvrdí, že velmi významný podíl plaveného skla pro další zpracování je prodáván přímo na trhu a že vlastníci podílů ve společnosti e-glass budou nabízet plavené sklo pro další zpracování za běžné tržní ceny. Podpora se tudíž nijak neprojeví na trhu stupně 2. |
| --- | --- |

(53)

Ohledně trhu zpracovaného skla (stupeň 2) zastává Německo i nadále stanovisko, že tento trh nemá být zahrnut do analýzy. Německo tvrdí, že velmi významný podíl plaveného skla pro další zpracování je prodáván přímo na trhu a že vlastníci podílů ve společnosti e-glass budou nabízet plavené sklo pro další zpracování za běžné tržní ceny. Podpora se tudíž nijak neprojeví na trhu stupně 2.

| (54) | Co se týče vymezení relevantního trhu, vznáší Německo námitky proti názoru, že je relevantní pouze trh vícevrstvého skla a zdůrazňuje, že relevantní trh zaujímá celé území EHP a měl by zahrnovat jak trh bezpečnostního skla (ESG a VSG), tak i trh vícevrstvého skla. |
| --- | --- |

(54)

Co se týče vymezení relevantního trhu, vznáší Německo námitky proti názoru, že je relevantní pouze trh vícevrstvého skla a zdůrazňuje, že relevantní trh zaujímá celé území EHP a měl by zahrnovat jak trh bezpečnostního skla (ESG a VSG), tak i trh vícevrstvého skla.

| (55) | Německo předkládá kromě toho informace o dopravních nákladech na plavené sklo pro další zpracování a na zpracované plavené sklo. Procentní podíl plaveného skla pro další zpracování na dopravních nákladech je vyšší než podíl zpracovaného skla, neboť zpracované sklo je dražší. To svědčí pro definici trhu zahrnující celé území EHP. Německo kromě toho tvrdí, že se oblasti odbytu zpracovaného skla v EHP překrývají, což připouští závěr, že tento trh zaujímá celé území EHP. |
| --- | --- |

(55)

Německo předkládá kromě toho informace o dopravních nákladech na plavené sklo pro další zpracování a na zpracované plavené sklo. Procentní podíl plaveného skla pro další zpracování na dopravních nákladech je vyšší než podíl zpracovaného skla, neboť zpracované sklo je dražší. To svědčí pro definici trhu zahrnující celé území EHP. Německo kromě toho tvrdí, že se oblasti odbytu zpracovaného skla v EHP překrývají, což připouští závěr, že tento trh zaujímá celé území EHP.

| (56) | Německo zaujímá stanovisko k tvrzení soutěžitele, že je nutno upravit faktor „poměr kapitálového vkladu a pracovních sil“, jelikož společnost Trösch může využívat synergií mezi výrobním závodem společnosti e-glass a dalšími závody skupiny podniků v regionu. V podrobnějším rozboru argumentuje Německo, že není možné vytvořit takovéto synergie, jelikož je společnost Trösch pouze jedním ze tří vlastníků podílů, kteří jsou soutěžiteli na trhu zpracovaného skla. Dále předkládá správné odhadované hodnoty počtu pracovníků a zdůrazňuje, že porovnání jednotlivých závodů způsobem, jakým to činí soutěžitelé, je nevhodné a může vést k nesprávným závěrům. |
| --- | --- |

(56)

Německo zaujímá stanovisko k tvrzení soutěžitele, že je nutno upravit faktor „poměr kapitálového vkladu a pracovních sil“, jelikož společnost Trösch může využívat synergií mezi výrobním závodem společnosti e-glass a dalšími závody skupiny podniků v regionu. V podrobnějším rozboru argumentuje Německo, že není možné vytvořit takovéto synergie, jelikož je společnost Trösch pouze jedním ze tří vlastníků podílů, kteří jsou soutěžiteli na trhu zpracovaného skla. Dále předkládá správné odhadované hodnoty počtu pracovníků a zdůrazňuje, že porovnání jednotlivých závodů způsobem, jakým to činí soutěžitelé, je nevhodné a může vést k nesprávným závěrům.

6.   POSOUZENÍ PODPORY

6.1   Předběžné poznámky

| (57) | Dne 20. dubna 2004 schválila Komise podporu ve prospěch společnosti e-glass ve výši oznámené dne 15. prosince 2003 Německem . Jelikož Německo po vydání rozhodnutí sdělilo, že původní oznámení obsahovalo určité nesprávné informace, rozhodla Komise dne 20. dubna 2005 zahájit vzhledem ke zrušení původního rozhodnutí ze dne 20. dubna 2004 formální vyšetřovací řízení a vydat rozhodnutí nové. |
| --- | --- |

(57)

Dne 20. dubna 2004 schválila Komise podporu ve prospěch společnosti e-glass ve výši oznámené dne 15. prosince 2003 Německem . Jelikož Německo po vydání rozhodnutí sdělilo, že původní oznámení obsahovalo určité nesprávné informace, rozhodla Komise dne 20. dubna 2005 zahájit vzhledem ke zrušení původního rozhodnutí ze dne 20. dubna 2004 formální vyšetřovací řízení a vydat rozhodnutí nové.

| (58) | Rozhodnutí ze dne 20. dubna 2004 obsahuje úplné posouzení uvedeného oznámení. Zmíněné posouzení bylo převzato do tohoto rozhodnutí s výjimkou oněch částí, jež musí být na základě informací předaných Německem dne 25. října 2004 opraveny a byly předmětem rozhodnutí ze dne 20. dubna 2005 o zahájení řízení. |
| --- | --- |

(58)

Rozhodnutí ze dne 20. dubna 2004 obsahuje úplné posouzení uvedeného oznámení. Zmíněné posouzení bylo převzato do tohoto rozhodnutí s výjimkou oněch částí, jež musí být na základě informací předaných Německem dne 25. října 2004 opraveny a byly předmětem rozhodnutí ze dne 20. dubna 2005 o zahájení řízení.

| (59) | Německo oznámilo podporu ve prospěch společnosti e-glass dne 15. prosince 2003; toto oznámení bylo zaregistrováno dne 18. prosince 2003. Podle bodu 40 víceodvětvového rámce regionální podpory pro velké investiční projekty z roku 2002 (15) (VOR 2002) se záměry posuzují podle kriterií platných k okamžiku oznámení: „..., platí víceodvětvový rámec podpory od 1. ledna 2004. Platný víceodvětvovový rámec podpory je použitelný do 31. prosince 2003. Oznámení, které Komise zaregistrovala před 1. lednem 2004, jsou však posuzována podle kritérií platných v okamžiku oznámení.“ Posouzení podpory ve prospěch společnosti e-glass se proto provádí podle kritérií stanovených v VOR 1998. |
| --- | --- |

(59)

Německo oznámilo podporu ve prospěch společnosti e-glass dne 15. prosince 2003; toto oznámení bylo zaregistrováno dne 18. prosince 2003. Podle bodu 40 víceodvětvového rámce regionální podpory pro velké investiční projekty z roku 2002 (15) (VOR 2002) se záměry posuzují podle kriterií platných k okamžiku oznámení: „..., platí víceodvětvový rámec podpory od 1. ledna 2004. Platný víceodvětvovový rámec podpory je použitelný do 31. prosince 2003. Oznámení, které Komise zaregistrovala před 1. lednem 2004, jsou však posuzována podle kritérií platných v okamžiku oznámení.“ Posouzení podpory ve prospěch společnosti e-glass se proto provádí podle kritérií stanovených v VOR 1998.

| (60) | K tomuto posouzení se použijí fakta, číselné údaje a skutkový stav k okamžiku oznámení dne 15. prosince 2003. |
| --- | --- |

(60)

K tomuto posouzení se použijí fakta, číselné údaje a skutkový stav k okamžiku oznámení dne 15. prosince 2003.

| (61) | Komise musí rozhodnout ex-ante na základě prognóz a odhadu údajů pro daný trh. Ani členský stát nemá pro rozhodnutí o podpoře k dispozici jiné informace než fakta, číselné údaje a skutkové stavy existující k okamžiku oznámení. Výše podpory nebudou později upravovány, pokud číselné údaje ex post po několika letech ukáží, že se trh například vyvíjel jinak. V dané věci musí sice Komise vydat rozhodnutí dva a půl roku po původním oznámení, její posouzení se však opírá o skutečnosti a skutkové stavy existující k okamžiku oznámení. |
| --- | --- |

(61)

Komise musí rozhodnout ex-ante na základě prognóz a odhadu údajů pro daný trh. Ani členský stát nemá pro rozhodnutí o podpoře k dispozici jiné informace než fakta, číselné údaje a skutkové stavy existující k okamžiku oznámení. Výše podpory nebudou později upravovány, pokud číselné údaje ex post po několika letech ukáží, že se trh například vyvíjel jinak. V dané věci musí sice Komise vydat rozhodnutí dva a půl roku po původním oznámení, její posouzení se však opírá o skutečnosti a skutkové stavy existující k okamžiku oznámení.

| (62) | Referenčním obdobím v rozhodnutí ze dne 20. dubna 2004 bylo období let 1997 až 2002. Soutěžitelé společnosti e-glass uplatnili názor, že musí být za základ pro analýzu vzato jiné referenční období, aby se zohlednily novější údaje, jež jsou již k dispozici. Jelikož mezi původním a nynějším oznámením uplynula určitá doba, mohly se skutkové stavy změnit, mohlo dojít k určitému vývoji trhů a příslušná fakta jsou jiná než fakta původně předpokládaná. Z uvedených důvodů nemůže Komise tento vývoj ve svém posouzení zohlednit. |
| --- | --- |

(62)

Referenčním obdobím v rozhodnutí ze dne 20. dubna 2004 bylo období let 1997 až 2002. Soutěžitelé společnosti e-glass uplatnili názor, že musí být za základ pro analýzu vzato jiné referenční období, aby se zohlednily novější údaje, jež jsou již k dispozici. Jelikož mezi původním a nynějším oznámením uplynula určitá doba, mohly se skutkové stavy změnit, mohlo dojít k určitému vývoji trhů a příslušná fakta jsou jiná než fakta původně předpokládaná. Z uvedených důvodů nemůže Komise tento vývoj ve svém posouzení zohlednit.

6.2   Existence podpory podle čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES

| (63) | U daného opatření se jedná státní podporu nebo podporu poskytnutou z veřejných prostředků ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES (viz část 2.4. tohoto rozhodnutí). Podpora skýtá společnosti e-glass výhodu, protože by jinak tento podnik musil veškeré investice financovat z vlastních prostředků. Jelikož jsou značná množství plaveného skla dodávána do zahraničí, existuje na trhu s plaveným sklem přeshraniční obchod. Tím v určitých případech zkreslují finanční výhody poskytnuté daným podnikům hospodářskou soutěž způsobem, jenž může ovlivnit obchod mezi členskými státy. Komise tudíž dospěla v tomto posouzení k závěru, že oznámené opatření podpory poskytnuté společnosti e-glass představuje státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES. |
| --- | --- |

(63)

U daného opatření se jedná státní podporu nebo podporu poskytnutou z veřejných prostředků ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES (viz část 2.4. tohoto rozhodnutí). Podpora skýtá společnosti e-glass výhodu, protože by jinak tento podnik musil veškeré investice financovat z vlastních prostředků. Jelikož jsou značná množství plaveného skla dodávána do zahraničí, existuje na trhu s plaveným sklem přeshraniční obchod. Tím v určitých případech zkreslují finanční výhody poskytnuté daným podnikům hospodářskou soutěž způsobem, jenž může ovlivnit obchod mezi členskými státy. Komise tudíž dospěla v tomto posouzení k závěru, že oznámené opatření podpory poskytnuté společnosti e-glass představuje státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES.

6.3   Oznamovací povinnost

| (64) | Jelikož jsou naplněny kumulativní podmínky bodu 2.1 čísla i) VOR 1998, platí pro záměr podpory oznamovací povinnost a musí být zjištěna přípustná maximální míra podpory v souladu s ustanoveními VOR 1998. Komise poukazuje na to, že podpora spočívá na třech režimech regionální podpory, jež již Komise schválila. Nejedná se tudíž o takzvanou podporu ad-hoc ve smyslu bodu 2 pokynů o státních podporách s regionálními cíli (16), jejíž zásadní slučitelnost se slučitelným trhem musí být přezkoumána zvlášť. Přezkumná povinnost Komise se omezuje spíše na slučitelnost hrubé míry podpory ve výši 35 %, o níž bylo zažádáno, podle kriterií VOR 1998. |
| --- | --- |

(64)

Jelikož jsou naplněny kumulativní podmínky bodu 2.1 čísla i) VOR 1998, platí pro záměr podpory oznamovací povinnost a musí být zjištěna přípustná maximální míra podpory v souladu s ustanoveními VOR 1998. Komise poukazuje na to, že podpora spočívá na třech režimech regionální podpory, jež již Komise schválila. Nejedná se tudíž o takzvanou podporu ad-hoc ve smyslu bodu 2 pokynů o státních podporách s regionálními cíli (16), jejíž zásadní slučitelnost se slučitelným trhem musí být přezkoumána zvlášť. Přezkumná povinnost Komise se omezuje spíše na slučitelnost hrubé míry podpory ve výši 35 %, o níž bylo zažádáno, podle kriterií VOR 1998.

6.4   Posouzení na základě VOR 1998

| (65) | Maximální přípustnou míru podpory podle VOR 1998 pro daný záměr je třeba zjistit na základě přípustné regionální maximální míry podpory, která platí k okamžiku oznámení podpory pro danou podporovanou oblast. |
| --- | --- |

(65)

Maximální přípustnou míru podpory podle VOR 1998 pro daný záměr je třeba zjistit na základě přípustné regionální maximální míry podpory, která platí k okamžiku oznámení podpory pro danou podporovanou oblast.

| (66) | Pro Sülzetal-Osterweddingen, sídlo společnosti e-glass, činí maximální hrubá míra regionální podpory pro velké podniky přibližně 28 %. Jsou-li však kumulativně splněny určité podmínky, může být maximální hrubá míra podpory zvýšena na 35 %. Na návrh spolkové země může být se souhlasem Společného programu spolkové vlády a spolkových zemí „Zlepšování regionálních hospodářských struktur“ (podvýbor SP) v odůvodněných výjimečných případech poskytnuta vyšší míra podpory pro strukturálně zvláště účinná opatření ve prospěch sídel určitých podniků. Podle informací předaných Německem jsou tyto podmínky splněny, neboť podvýbor SP vyhověl návrhu Saska-Anhaltska dne 23. července 2003 (17). |
| --- | --- |

(66)

Pro Sülzetal-Osterweddingen, sídlo společnosti e-glass, činí maximální hrubá míra regionální podpory pro velké podniky přibližně 28 %. Jsou-li však kumulativně splněny určité podmínky, může být maximální hrubá míra podpory zvýšena na 35 %. Na návrh spolkové země může být se souhlasem Společného programu spolkové vlády a spolkových zemí „Zlepšování regionálních hospodářských struktur“ (podvýbor SP) v odůvodněných výjimečných případech poskytnuta vyšší míra podpory pro strukturálně zvláště účinná opatření ve prospěch sídel určitých podniků. Podle informací předaných Německem jsou tyto podmínky splněny, neboť podvýbor SP vyhověl návrhu Saska-Anhaltska dne 23. července 2003 (17).

| (67) | Z tohoto důvodu platí v tomto případě regionální hrubá maximální míra podpory ve výši 35 %. K výpočtu přípustné maximální míry podpory pro daný záměr je nutno tuto maximální míru podpory opravit podle ustanovení VOR 1998 o různé hodnoty, které vyplývají z užití tří faktorů hodnocení, a to faktoru hospodářské soutěže (T), který zohledňuje situaci na relevantním trhu daného výrobku, faktoru „poměr kapitálového vkladu a pracovních sil“ (I) a faktoru „regionální účinek“ (M). |
| --- | --- |

(67)

Z tohoto důvodu platí v tomto případě regionální hrubá maximální míra podpory ve výši 35 %. K výpočtu přípustné maximální míry podpory pro daný záměr je nutno tuto maximální míru podpory opravit podle ustanovení VOR 1998 o různé hodnoty, které vyplývají z užití tří faktorů hodnocení, a to faktoru hospodářské soutěže (T), který zohledňuje situaci na relevantním trhu daného výrobku, faktoru „poměr kapitálového vkladu a pracovních sil“ (I) a faktoru „regionální účinek“ (M).

6.4.1   Faktor hospodářské soutěže

| (68) | Schválení podpory podnikům v odvětvích hospodářství s nadměrnou strukturální kapacitou v sobě skrývá zvláštní nebezpečí narušení hospodářské soutěže. Jakékoliv rozšíření kapacity, které není vyrovnáno snížením kapacity na jiném místě, zostřuje problém nadměrné strukturální kapacity. Ke zjištění faktoru hospodářské soutěže musí tudíž Komise prozkoumat, zda bude plánovaný záměr prováděn v odvětví nebo dílčím odvětví hospodářství, v němž existuje nadměrná strukturální kapacita. |
| --- | --- |

(68)

Schválení podpory podnikům v odvětvích hospodářství s nadměrnou strukturální kapacitou v sobě skrývá zvláštní nebezpečí narušení hospodářské soutěže. Jakékoliv rozšíření kapacity, které není vyrovnáno snížením kapacity na jiném místě, zostřuje problém nadměrné strukturální kapacity. Ke zjištění faktoru hospodářské soutěže musí tudíž Komise prozkoumat, zda bude plánovaný záměr prováděn v odvětví nebo dílčím odvětví hospodářství, v němž existuje nadměrná strukturální kapacita.

| (69) | Podle bodu 7.6 VOR 1998 zahrnuje relevantní trh výrobku výrobky investičních projektů a ty výrobky, které jsou spotřebitelem (z důvodu zvláštních vlastností těchto výrobků, jejich ceny a zamýšleného užití) nebo výrobcem (z důvodu flexibility výrobních zařízení) považovány za jejich rovnocennou náhradu a/nebo rovnocennou službu. |
| --- | --- |

(69)

Podle bodu 7.6 VOR 1998 zahrnuje relevantní trh výrobku výrobky investičních projektů a ty výrobky, které jsou spotřebitelem (z důvodu zvláštních vlastností těchto výrobků, jejich ceny a zamýšleného užití) nebo výrobcem (z důvodu flexibility výrobních zařízení) považovány za jejich rovnocennou náhradu a/nebo rovnocennou službu.

| (70) | Plavené sklo je daleko nejběžnější druh plochého skla; Jelikož plavené sklo nemůže být z důvodu specifického výrobního postupu a vlastností tohoto výrobku nahrazeno na straně nabídky ani poptávky jinými druhy plochého skla (např. tabulovým sklem, vzorovaným sklem, zrcadlovým sklem), je třeba trh plaveného skla považovat za samostatný trh výrobku (18). Tento trh výrobku se dále dělí na dva stupně, které je třeba posoudit zvlášť: výrobu plaveného skla pro další zpracování (stupeň 1) na straně jedné a další zpracování plaveného skla (stupeň 2) na straně druhé (19). |
| --- | --- |

(70)

Plavené sklo je daleko nejběžnější druh plochého skla; Jelikož plavené sklo nemůže být z důvodu specifického výrobního postupu a vlastností tohoto výrobku nahrazeno na straně nabídky ani poptávky jinými druhy plochého skla (např. tabulovým sklem, vzorovaným sklem, zrcadlovým sklem), je třeba trh plaveného skla považovat za samostatný trh výrobku (18). Tento trh výrobku se dále dělí na dva stupně, které je třeba posoudit zvlášť: výrobu plaveného skla pro další zpracování (stupeň 1) na straně jedné a další zpracování plaveného skla (stupeň 2) na straně druhé (19).

| (71) | Analýza v rozhodnutí Komise ze dne 20. dubna 2004 vedla k závěru, že v tomto zvláštním případě je nutno posoudit pouze trh plaveného skla pro další zpracování (stupeň 1) (20). V důsledku nesprávné informace o vlastnických poměrech nelze tento závěr přijmout, takže je nutno zahrnout zpracovatelský trhu (stupeň 2) do definice relevantních trhů, jelikož by podpora na tomto stupni mohla rovněž narušit hospodářskou soutěž. |
| --- | --- |

(71)

Analýza v rozhodnutí Komise ze dne 20. dubna 2004 vedla k závěru, že v tomto zvláštním případě je nutno posoudit pouze trh plaveného skla pro další zpracování (stupeň 1) (20). V důsledku nesprávné informace o vlastnických poměrech nelze tento závěr přijmout, takže je nutno zahrnout zpracovatelský trhu (stupeň 2) do definice relevantních trhů, jelikož by podpora na tomto stupni mohla rovněž narušit hospodářskou soutěž.

| (72) | V dalším textu je nejprve zkoumán trh plaveného skla pro další zpracování (stupeň 1) a poté trh zpracovaného plaveného skla (stupeň 2). |
| --- | --- |

(72)

V dalším textu je nejprve zkoumán trh plaveného skla pro další zpracování (stupeň 1) a poté trh zpracovaného plaveného skla (stupeň 2).

| (73) | Prozkoumání trhu plaveného skla pro další zpracování (stupeň 1) podané v původním rozhodnutí ze dne 20. dubna 2004 nebylo zpochybněno a nebylo předmětem rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 20. dubna 2005. V dalším textu se tudíž předkládá posouzení, jež bylo provedeno a vyloženo v rozhodnutí ze dne 20. dubna 2004. |
| --- | --- |

(73)

Prozkoumání trhu plaveného skla pro další zpracování (stupeň 1) podané v původním rozhodnutí ze dne 20. dubna 2004 nebylo zpochybněno a nebylo předmětem rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 20. dubna 2005. V dalším textu se tudíž předkládá posouzení, jež bylo provedeno a vyloženo v rozhodnutí ze dne 20. dubna 2004.

| (74) | Podle bodu 7.6 VOR 1998 zahrnuje relevantní zeměpisný trh v zásadě EHP, popřípadě jeho významnou část, pokud lze soutěžní podmínky v této oblasti dostatečně rozlišit od podmínek v jiné oblasti EHP. V některých případech může být za relevantní zeměpisný trh označen i světový trh. |
| --- | --- |

(74)

Podle bodu 7.6 VOR 1998 zahrnuje relevantní zeměpisný trh v zásadě EHP, popřípadě jeho významnou část, pokud lze soutěžní podmínky v této oblasti dostatečně rozlišit od podmínek v jiné oblasti EHP. V některých případech může být za relevantní zeměpisný trh označen i světový trh.

| (75) | Z důvodu relativně vysokých nákladů na dopravu plaveného skla pro další zpracování (21) nezahrnují odbytové trhy jednotlivých výrobních závodů celé území EHP. Tyto odbytové trhy přestavují spíše soustředné kruhy kolem jednotlivých výrobních závodů; poloměr těchto kruhů je určován dopravní cestou, která je ještě přijatelná z ekonomického hlediska a zpravidla nečiní více než 500 km, nejvýše však 1 000 km pro převážně užívanou pozemní dopravu. Jelikož však v EHP již existuje více než 50 výrobních závodů evropských výrobců plaveného skla a jejich odbytové trhy se vzájemně překrývají, tyto závody společně pokryjí celé území EHP. |
| --- | --- |

(75)

Z důvodu relativně vysokých nákladů na dopravu plaveného skla pro další zpracování (21) nezahrnují odbytové trhy jednotlivých výrobních závodů celé území EHP. Tyto odbytové trhy přestavují spíše soustředné kruhy kolem jednotlivých výrobních závodů; poloměr těchto kruhů je určován dopravní cestou, která je ještě přijatelná z ekonomického hlediska a zpravidla nečiní více než 500 km, nejvýše však 1 000 km pro převážně užívanou pozemní dopravu. Jelikož však v EHP již existuje více než 50 výrobních závodů evropských výrobců plaveného skla a jejich odbytové trhy se vzájemně překrývají, tyto závody společně pokryjí celé území EHP.

| (76) | Ke zjištění, zda z důvodu tohoto překrývání jednotlivých trhů existují v různých oblastech EHP podobné soutěžní podmínky, Komise zkoumala, zda zde existují oddělené trhy, na nichž by se mohly nezávisle na jiných trzích odbytu vytvořit zvláštní ceny, nebo zda vývoj cen v EHP sleduje v podstatě jednotné základní paradigma. Za tímto účelem porovnala Komise na základě dostupných statistických údajů Eurostatu cenový vývoj tuny produkce plaveného skla v nejvýznamnějších členských státech, a to ve Francii, v Německu, Itálii, ve Velké Británii a ve Španělsku, za léta 1997 až 2002, jakož i v Belgii (z důvodu chybějících údajů) za léta 1999 až 2002. Tyto údaje ukazují, že vývoj hodnoty plaveného skla pro další zpracování v jednotlivých členských státech vykazuje pro léta 1997 až 2002 vysokou korelaci. Takovýto paralelní vývoj umožňuje závěr, že mají odběratelé plaveného skla dostatek možností obrátit se na výrobce v jiných členských státech, což představuje dostatečnou indicii pro jednotný zeměpisný trh. |
| --- | --- |

(76)

Ke zjištění, zda z důvodu tohoto překrývání jednotlivých trhů existují v různých oblastech EHP podobné soutěžní podmínky, Komise zkoumala, zda zde existují oddělené trhy, na nichž by se mohly nezávisle na jiných trzích odbytu vytvořit zvláštní ceny, nebo zda vývoj cen v EHP sleduje v podstatě jednotné základní paradigma. Za tímto účelem porovnala Komise na základě dostupných statistických údajů Eurostatu cenový vývoj tuny produkce plaveného skla v nejvýznamnějších členských státech, a to ve Francii, v Německu, Itálii, ve Velké Británii a ve Španělsku, za léta 1997 až 2002, jakož i v Belgii (z důvodu chybějících údajů) za léta 1999 až 2002. Tyto údaje ukazují, že vývoj hodnoty plaveného skla pro další zpracování v jednotlivých členských státech vykazuje pro léta 1997 až 2002 vysokou korelaci. Takovýto paralelní vývoj umožňuje závěr, že mají odběratelé plaveného skla dostatek možností obrátit se na výrobce v jiných členských státech, což představuje dostatečnou indicii pro jednotný zeměpisný trh.

| (77) | Závěr: Komise konstatuje, že zeměpisný trh plaveného skla pro další zpracování zahrnuje celé území EHP (22). |
| --- | --- |

(77)

Závěr: Komise konstatuje, že zeměpisný trh plaveného skla pro další zpracování zahrnuje celé území EHP (22).

| (78) | Nejnižší stupeň klasifikace NACE, která odpovídá výrobě plaveného skla pro další zpracování, je třída 26.11 NACE „Výroba plochého skla“. Na plavené sklo pro další zpracování připadá podíl výrazně přesahující 80 % celkové výroby plochého skla v EHP, takže lze tento výrobek považovat za typického představitele třídy 26.11 NACE. V odvětví plochého skla se však kapacita měří na základě využitelných (prodejných) kapacit (23). Tato metoda měření není srovnatelná s měřením kapacity v celém zpracovatelském průmyslu. |
| --- | --- |

(78)

Nejnižší stupeň klasifikace NACE, která odpovídá výrobě plaveného skla pro další zpracování, je třída 26.11 NACE „Výroba plochého skla“. Na plavené sklo pro další zpracování připadá podíl výrazně přesahující 80 % celkové výroby plochého skla v EHP, takže lze tento výrobek považovat za typického představitele třídy 26.11 NACE. V odvětví plochého skla se však kapacita měří na základě využitelných (prodejných) kapacit (23). Tato metoda měření není srovnatelná s měřením kapacity v celém zpracovatelském průmyslu.

| (79) | Komise proto zastává názor, že situaci ohledně kapacity trhu plaveného skla pro další zpracování nelze použít pro posouzení faktoru hospodářské soutěže (24). |
| --- | --- |

(79)

Komise proto zastává názor, že situaci ohledně kapacity trhu plaveného skla pro další zpracování nelze použít pro posouzení faktoru hospodářské soutěže (24).

| (80) | Při nedostatku údajů o vytížení kapacity se Komise opírá podle bodu 3.4 VOR 1998 o údaje o viditelné spotřebě, chce-li zjistit, zda je investice umísťována na zmenšujícím se trhu. Za zmenšující je považován trh výrobků tehdy, je-li střední roční přírůstek viditelné spotřeby daného výrobku v posledních pěti letech o více než 10 % nižší než roční průměr celého zpracovatelského průmyslu v EHP, ledaže lze pozorovat silnou tendenci vzestupu relativního přírůstku poptávky po tomto výrobku. Absolutně se zmenšující je trh, na němž je střední přírůstek viditelné spotřeby v posledních pěti letech negativní. |
| --- | --- |

(80)

Při nedostatku údajů o vytížení kapacity se Komise opírá podle bodu 3.4 VOR 1998 o údaje o viditelné spotřebě, chce-li zjistit, zda je investice umísťována na zmenšujícím se trhu. Za zmenšující je považován trh výrobků tehdy, je-li střední roční přírůstek viditelné spotřeby daného výrobku v posledních pěti letech o více než 10 % nižší než roční průměr celého zpracovatelského průmyslu v EHP, ledaže lze pozorovat silnou tendenci vzestupu relativního přírůstku poptávky po tomto výrobku. Absolutně se zmenšující je trh, na němž je střední přírůstek viditelné spotřeby v posledních pěti letech negativní.

| (81) | K viditelné spotřebě plaveného skla pro další zpracování za léta 1997-2002 má Komise k dispozici následující údaje:












  Plavené sklo pro další zpracování – trh ve Společenství | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | Střední roční přírůstek |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Celková spotřeba (v milionech tun) ve Společenství (25) | 6,937 | 7,334 | 7,716 | 7,677 | 7,509 | 7,599 | 1,84 % |
| Průměrná cena za tunu (v eurech) ve Společenství (26) | 293,87 | 285,20 | 291,79 | 333,26 | 349,15 | 346,92 | |
| Hodnota celkové spotřeby (v milionech eur) | 2 038,6 | 2 091,7 | 2 251,5 | 2 558,4 | 2 621,8 | 2 636,2 | 5,28 % |

(81)

K viditelné spotřebě plaveného skla pro další zpracování za léta 1997-2002 má Komise k dispozici následující údaje:

Plavené sklo pro další zpracování – trh ve Společenství

1997

1998

1999

2000

2001

2002

Střední roční přírůstek

Celková spotřeba (v milionech tun) ve Společenství (25)

6,937

7,334

7,716

7,677

7,509

7,599

1,84 %

Průměrná cena za tunu (v eurech) ve Společenství (26)

293,87

285,20

291,79

333,26

349,15

346,92

Hodnota celkové spotřeby (v milionech eur)

2 038,6

2 091,7

2 251,5

2 558,4

2 621,8

2 636,2

5,28 %

| (82) | Za léta 1997–2002 činil střední roční přírůstek hodnoty celého zpracovatelského průmyslu v EHP 4,8 %. Prahová hodnota, při jejímž nedosažení se měl podle bodu 7.8 VOR 1998 předpokládat zmenšující trh, činí tudíž 4,4 %. Evropský trh plaveného skla pro další zpracováním dosáhl v témže období středního ročního přírůstku hodnoty ve výši 5,28 %, a tudíž výrazně převyšuje průměr EHP (27). Komise navíc na základě dostupných údajů Eurostatu/COMEXTu o obchodu uvnitř Společenství zkoumala, zda vývoj hodnoty viditelné spotřeby plaveného skla pro další zpracování zaznamenaný v jednotlivých členských státech tento výsledek potvrzuje, a může tuto otázku zodpovědět kladně. |
| --- | --- |

(82)

Za léta 1997–2002 činil střední roční přírůstek hodnoty celého zpracovatelského průmyslu v EHP 4,8 %. Prahová hodnota, při jejímž nedosažení se měl podle bodu 7.8 VOR 1998 předpokládat zmenšující trh, činí tudíž 4,4 %. Evropský trh plaveného skla pro další zpracováním dosáhl v témže období středního ročního přírůstku hodnoty ve výši 5,28 %, a tudíž výrazně převyšuje průměr EHP (27). Komise navíc na základě dostupných údajů Eurostatu/COMEXTu o obchodu uvnitř Společenství zkoumala, zda vývoj hodnoty viditelné spotřeby plaveného skla pro další zpracování zaznamenaný v jednotlivých členských státech tento výsledek potvrzuje, a může tuto otázku zodpovědět kladně.

| (83) | Pozitivní vývoj trhu plaveného skla pro další zpracování se odráží v chování výrobců, neboť na evropském trhu, který je koncentrován na několik málo velkých výrobců plaveného skla (28), bylo v posledních letech investováno do nových výrobních zařízení ve Francii (2001 – Pilkington/Interpane), v Belgii (2001 - Glaverbel/Scheuten) a v Itálii (2002 – Sangalli) (29). |
| --- | --- |

(83)

Pozitivní vývoj trhu plaveného skla pro další zpracování se odráží v chování výrobců, neboť na evropském trhu, který je koncentrován na několik málo velkých výrobců plaveného skla (28), bylo v posledních letech investováno do nových výrobních zařízení ve Francii (2001 – Pilkington/Interpane), v Belgii (2001 - Glaverbel/Scheuten) a v Itálii (2002 – Sangalli) (29).

| (84) | Závěr: Komise tudíž dospěla k závěru, že se u plaveného skla pro další zpracování nejedná o zmenšující se trh a že je nutno faktor hospodářské soutěže podle bodu 3.10.1 čísla iv) VOR 1998 vyjádřit koeficientem 1,0. |
| --- | --- |

(84)

Závěr: Komise tudíž dospěla k závěru, že se u plaveného skla pro další zpracování nejedná o zmenšující se trh a že je nutno faktor hospodářské soutěže podle bodu 3.10.1 čísla iv) VOR 1998 vyjádřit koeficientem 1,0.

| (85) | Podle bodu 7.6 VOR 1998 zahrnuje relevantní trh výrobků výrobky investičních projektů a výrobky, které jsou spotřebitelem (z důvodu zvláštních vlastností těchto výrobků, jejich ceny a zamýšleného užití) nebo výrobcem (z důvodu flexibility výrobních zařízení) považovány za jejich rovnocennou náhradu a/nebo rovnocennou službu. |
| --- | --- |

(85)

Podle bodu 7.6 VOR 1998 zahrnuje relevantní trh výrobků výrobky investičních projektů a výrobky, které jsou spotřebitelem (z důvodu zvláštních vlastností těchto výrobků, jejich ceny a zamýšleného užití) nebo výrobcem (z důvodu flexibility výrobních zařízení) považovány za jejich rovnocennou náhradu a/nebo rovnocennou službu.

| (86) | V dané věci však musí být trh zpracovaného skla (stupeň 2) dále rozdělen, aby bylo možno identifikovat příslušné výrobky a vymezit relevantní trh. Jednoznačně lze rozlišit dvě obecné kategorie, které nejsou zastupitelné z hlediska spotřebitelů ani výrobců: automobilové sklo a stavební sklo (30). Oba tyto výrobky vytvářejí své zvláštní oddělené trhy výrobků, neboť se jejich technologie, zákaznická základna a způsob prodeje navzájem značně liší. Trh stavebního skla lze dále rozdělit na tyto dílčí trhy: i) vícevrstvé sklo (dvojité a několikanásobné zasklení), ii) tvrzené sklo (bezpečnostní sklo) iii) vrstvené (lepené) sklo (bezpečnostní sklo) a iv) stříbřené sklo (zrcadla). |
| --- | --- |

(86)

V dané věci však musí být trh zpracovaného skla (stupeň 2) dále rozdělen, aby bylo možno identifikovat příslušné výrobky a vymezit relevantní trh. Jednoznačně lze rozlišit dvě obecné kategorie, které nejsou zastupitelné z hlediska spotřebitelů ani výrobců: automobilové sklo a stavební sklo (30). Oba tyto výrobky vytvářejí své zvláštní oddělené trhy výrobků, neboť se jejich technologie, zákaznická základna a způsob prodeje navzájem značně liší. Trh stavebního skla lze dále rozdělit na tyto dílčí trhy: i) vícevrstvé sklo (dvojité a několikanásobné zasklení), ii) tvrzené sklo (bezpečnostní sklo) iii) vrstvené (lepené) sklo (bezpečnostní sklo) a iv) stříbřené sklo (zrcadla).

| (87) | Bezpečnostní sklo (ESG a VSG) a vícevrstvé sklo jsou z pohledu výrobce zastupitelné, neboť výrobci mohou výrobu v krátké době a bez většího zvýšení nákladů přesměrovat na tyto různé výrobky. Podle Německa vyrábějí přibližně 70 % až 80 % zpracovávaného skla pro stavebnictví výrobci, kteří zároveň nabízejí oba výrobky: bezpečnostní sklo i vícevrstvé sklo. Dále je třeba upozornit na to, že bezpečnostní sklo lze prodávat jako finální výrobek i jako polotovar pro výrobu vícevrstvého skla. Navíc je prodej a distribuce bezpečnostního a vícevrstvého skla pro stavebnictví často prováděn souběžně. |
| --- | --- |

(87)

Bezpečnostní sklo (ESG a VSG) a vícevrstvé sklo jsou z pohledu výrobce zastupitelné, neboť výrobci mohou výrobu v krátké době a bez většího zvýšení nákladů přesměrovat na tyto různé výrobky. Podle Německa vyrábějí přibližně 70 % až 80 % zpracovávaného skla pro stavebnictví výrobci, kteří zároveň nabízejí oba výrobky: bezpečnostní sklo i vícevrstvé sklo. Dále je třeba upozornit na to, že bezpečnostní sklo lze prodávat jako finální výrobek i jako polotovar pro výrobu vícevrstvého skla. Navíc je prodej a distribuce bezpečnostního a vícevrstvého skla pro stavebnictví často prováděn souběžně.

| (88) | Bylo by tudíž mylné domnívat se v souladu s názorem předneseným soutěžiteli v závěrech jejich stanovisek, že je nutno omezit relevantní trh výlučně na tabule izolačního skla. |
| --- | --- |

(88)

Bylo by tudíž mylné domnívat se v souladu s názorem předneseným soutěžiteli v závěrech jejich stanovisek, že je nutno omezit relevantní trh výlučně na tabule izolačního skla.

| (89) | Komise poukazuje na to, že všichni tři vlastníci podílů ve společnosti e-glass vyrábějí bezpečnostní sklo (VSG a ESG) a vícevrstvé sklo pro stavebnictví, nikoli však technické sklo nebo automobilové sklo. |
| --- | --- |

(89)

Komise poukazuje na to, že všichni tři vlastníci podílů ve společnosti e-glass vyrábějí bezpečnostní sklo (VSG a ESG) a vícevrstvé sklo pro stavebnictví, nikoli však technické sklo nebo automobilové sklo.

| (90) | Závěr: Komise dospívá k závěru, že se u relevantního trhu výrobku jedná o dílčí trh stupně 2, a to o trh bezpečnostního skla (VSG a ESG) a vícevrstvého skla pro stavebnictví s následujícími kódy PRODCOM: 26121230 (tvrzené bezpečnostní sklo, a.n.g.), 26121270 (lepené bezpečnostní sklo, a.n.g.) a 26121330 (vícevrstvá izolační zasklení). |
| --- | --- |

(90)

Závěr: Komise dospívá k závěru, že se u relevantního trhu výrobku jedná o dílčí trh stupně 2, a to o trh bezpečnostního skla (VSG a ESG) a vícevrstvého skla pro stavebnictví s následujícími kódy PRODCOM: 26121230 (tvrzené bezpečnostní sklo, a.n.g.), 26121270 (lepené bezpečnostní sklo, a.n.g.) a 26121330 (vícevrstvá izolační zasklení).

| (91) | Podle bodu 7.6 VOR 1998 zahrnuje relevantní zeměpisný trh v zásadě EHP, popřípadě jeho významnou část, pokud lze soutěžní podmínky v této oblasti dostatečně rozlišit od podmínek v jiné oblasti EHP. V některých případech může být za relevantní zeměpisný trh označen i světový trh. |
| --- | --- |

(91)

Podle bodu 7.6 VOR 1998 zahrnuje relevantní zeměpisný trh v zásadě EHP, popřípadě jeho významnou část, pokud lze soutěžní podmínky v této oblasti dostatečně rozlišit od podmínek v jiné oblasti EHP. V některých případech může být za relevantní zeměpisný trh označen i světový trh.

| (92) | Podle Německa je nutno stejně jako u trhu plaveného skla pro další zpracování (stupeň 1) vycházet z předpokladu, že trh zpracovaného plaveného skla (stupeň 2) zaujímá celé území EHP. |
| --- | --- |

(92)

Podle Německa je nutno stejně jako u trhu plaveného skla pro další zpracování (stupeň 1) vycházet z předpokladu, že trh zpracovaného plaveného skla (stupeň 2) zaujímá celé území EHP.

| (93) | Soutěžitelé společnosti e-glass tvrdili ve svém stanovisku, že u zpracovaného skla (stupeň 2) je třeba vycházet z národních trhů, popřípadě jen z regionálních trhů, neboť vysoké dopravní náklady znemožňují prostorově širší distribuci. |
| --- | --- |

(93)

Soutěžitelé společnosti e-glass tvrdili ve svém stanovisku, že u zpracovaného skla (stupeň 2) je třeba vycházet z národních trhů, popřípadě jen z regionálních trhů, neboť vysoké dopravní náklady znemožňují prostorově širší distribuci.

| (94) | Podle důkazních prostředků předložených Německem je zákaznická základna vlastníků podílů ve společnosti e-glass na relevantním trhu vymezeném v bodech 85-90 větší, než jen národní či vnitrostátní, a zahrnuje různé oblasti EHP (31). |
| --- | --- |

(94)

Podle důkazních prostředků předložených Německem je zákaznická základna vlastníků podílů ve společnosti e-glass na relevantním trhu vymezeném v bodech 85-90 větší, než jen národní či vnitrostátní, a zahrnuje různé oblasti EHP (31).

| (95) | Odbytové trhy představují soustředné kruhy a zpracované sklo je navzdory relativně vysokým dopravním nákladům dodáváno na velké vzdálenosti (32). Tyto soustředné kruhy se vzájemně překrývají a pokrývají celé území EHP. Kromě toho na území EHP neexistují různé technické normy nebo právní překážky obchodu se zpracovaným sklem (stupeň 2) a dováží se tam přibližně 20 % německé produkce. |
| --- | --- |

(95)

Odbytové trhy představují soustředné kruhy a zpracované sklo je navzdory relativně vysokým dopravním nákladům dodáváno na velké vzdálenosti (32). Tyto soustředné kruhy se vzájemně překrývají a pokrývají celé území EHP. Kromě toho na území EHP neexistují různé technické normy nebo právní překážky obchodu se zpracovaným sklem (stupeň 2) a dováží se tam přibližně 20 % německé produkce.

| (96) | Stejně jako v dřívějších rozhodnutích o kontrole fúzí a o podporách vychází Komise z toho, že na trh pro zpracované sklo (stupeň 2) je třeba nahlížet jako na trh obdobný trhu plaveného skla pro další zpracování (stupeň 1) jakožto na trh zahrnující celé území EHP. |
| --- | --- |

(96)

Stejně jako v dřívějších rozhodnutích o kontrole fúzí a o podporách vychází Komise z toho, že na trh pro zpracované sklo (stupeň 2) je třeba nahlížet jako na trh obdobný trhu plaveného skla pro další zpracování (stupeň 1) jakožto na trh zahrnující celé území EHP.

| (97) | Ve věci podpory Pilkington/Interpane (N 291/2000), SG (2000) D/106264 ze dne 17. srpna 2000 dospěla Komise k závěru, že trh VSG a pokoveného skla včetně izolačního skla zahrnuje celé území EHP. |
| --- | --- |

(97)

Ve věci podpory Pilkington/Interpane (N 291/2000), SG (2000) D/106264 ze dne 17. srpna 2000 dospěla Komise k závěru, že trh VSG a pokoveného skla včetně izolačního skla zahrnuje celé území EHP.

| (98) | Bod zdůvodnění 16 rozhodnutí v řízení o kontrole fúzí IV/M/1230 Glaverbel/PPG zní: „Ohledně obecného obchodu ve věci Pilkington-Techint/SIV ponechala Komise přesnou definici zeměpisného trhu otevřenou. Komise poukázala na to, že zejména stříbřené sklo a vrstvené (lepené) sklo je velkými výrobci dopravováno na velké vzdálenosti. Proto je podle názoru stran zcela oprávněné definovat tyto trhy rovněž jako trhy zahrnující celé území EU. Strany tvrdily, že tento závěr platí i pro tvrzené sklo a tabule izolačního skla, neboť všichni velcí výrobci vyvíjejí podnikatelskou činnost přinejmenším v rámci celé EU a tržní podmínky v různých členských státech jsou dostatečně homogenní. Výsledky průzkumu Komise v této věci potvrdily, že trhy stříbřeného skla (zrcadla) a vrstveného (lepeného) skla zahrnují celé území EU. Pro trhy ostatních výrobků v segmentu všeobecného obchodu nejsou výsledky tak jednoznačné.“ |
| --- | --- |

(98)

Bod zdůvodnění 16 rozhodnutí v řízení o kontrole fúzí IV/M/1230 Glaverbel/PPG zní: „Ohledně obecného obchodu ve věci Pilkington-Techint/SIV ponechala Komise přesnou definici zeměpisného trhu otevřenou. Komise poukázala na to, že zejména stříbřené sklo a vrstvené (lepené) sklo je velkými výrobci dopravováno na velké vzdálenosti. Proto je podle názoru stran zcela oprávněné definovat tyto trhy rovněž jako trhy zahrnující celé území EU. Strany tvrdily, že tento závěr platí i pro tvrzené sklo a tabule izolačního skla, neboť všichni velcí výrobci vyvíjejí podnikatelskou činnost přinejmenším v rámci celé EU a tržní podmínky v různých členských státech jsou dostatečně homogenní. Výsledky průzkumu Komise v této věci potvrdily, že trhy stříbřeného skla (zrcadla) a vrstveného (lepeného) skla zahrnují celé území EU. Pro trhy ostatních výrobků v segmentu všeobecného obchodu nejsou výsledky tak jednoznačné.“

| (99) | Proto by bylo vnitrostátní vymezení zeměpisného trhu pro stupeň 2, jak to navrhla společnost Pilkington ve svém stanovisku, v rozporu s prohlášením, které podnik předložil při šetření ve věci fúze. |
| --- | --- |

(99)

Proto by bylo vnitrostátní vymezení zeměpisného trhu pro stupeň 2, jak to navrhla společnost Pilkington ve svém stanovisku, v rozporu s prohlášením, které podnik předložil při šetření ve věci fúze.

| (100) | Závěr: Komise dospívá k závěru, že zeměpisný trh zpracovaného skla (stupeň 2) v podobě bezpečnostního skla a vícevrstvého skla pro stavebnictví zahrnuje celé území EHP. Podle Komise není důvod k závěru, že je nutno trh zpracovaného skla vymezit zeměpisně jinak než trh plaveného skla pro další zpracování. |
| --- | --- |

(100)

Závěr: Komise dospívá k závěru, že zeměpisný trh zpracovaného skla (stupeň 2) v podobě bezpečnostního skla a vícevrstvého skla pro stavebnictví zahrnuje celé území EHP. Podle Komise není důvod k závěru, že je nutno trh zpracovaného skla vymezit zeměpisně jinak než trh plaveného skla pro další zpracování.

| (101) | Komise poukazuje na to, že nejsou k dispozici žádné údaje o vytížení kapacity na trhu stupně 2, popřípadě že žádné takové údaje neexistují. Potřebné informace o (ročním) objemu výroby a maximální (roční) výrobní kapacitě závodů v EHP, které zpracovávají plavené sklo pro další zpracování na bezpečnostní sklo a vícevrstvé sklo pro stavebnictví, nelze získat ani od Eurostatu, ani od výzkumných ústavů či odvětvových sdružení. |
| --- | --- |

(101)

Komise poukazuje na to, že nejsou k dispozici žádné údaje o vytížení kapacity na trhu stupně 2, popřípadě že žádné takové údaje neexistují. Potřebné informace o (ročním) objemu výroby a maximální (roční) výrobní kapacitě závodů v EHP, které zpracovávají plavené sklo pro další zpracování na bezpečnostní sklo a vícevrstvé sklo pro stavebnictví, nelze získat ani od Eurostatu, ani od výzkumných ústavů či odvětvových sdružení.

| (102) | Podle názoru Komise nelze tudíž při zjišťování faktoru hospodářské soutěže zohlednit skutkový stav ohledně výrobní kapacity zpracovaného skla v podobě bezpečnostního skla a vícevrstvého skla pro stavebnictví. |
| --- | --- |

(102)

Podle názoru Komise nelze tudíž při zjišťování faktoru hospodářské soutěže zohlednit skutkový stav ohledně výrobní kapacity zpracovaného skla v podobě bezpečnostního skla a vícevrstvého skla pro stavebnictví.

| (103) | Jak již bylo vyloženo v bodě 80, opírá se Komise při nedostatku údajů o vytížení kapacity na základě bodu 3.4 VOR 1998 při zjišťování, zda je investice umisťována na zmenšujícím se trhu, o údaje o viditelné spotřebě. Podle bodu 7.8 VOR 1998 se trh výrobků považuje za zmenšující tehdy, je-li střední roční přírůstek viditelné spotřeby daného výrobku v posledních pěti letech o více než 10 % nižší než roční průměr celého zpracovatelského průmyslu v EHP, ledaže lze pozorovat silnou tendenci růstu u relativního přírůstku poptávky po tomto výrobku. Absolutně se zmenšující je trh, na němž je střední přírůstek viditelné spotřeby v posledních pěti letech negativní. |
| --- | --- |

(103)

Jak již bylo vyloženo v bodě 80, opírá se Komise při nedostatku údajů o vytížení kapacity na základě bodu 3.4 VOR 1998 při zjišťování, zda je investice umisťována na zmenšujícím se trhu, o údaje o viditelné spotřebě. Podle bodu 7.8 VOR 1998 se trh výrobků považuje za zmenšující tehdy, je-li střední roční přírůstek viditelné spotřeby daného výrobku v posledních pěti letech o více než 10 % nižší než roční průměr celého zpracovatelského průmyslu v EHP, ledaže lze pozorovat silnou tendenci růstu u relativního přírůstku poptávky po tomto výrobku. Absolutně se zmenšující je trh, na němž je střední přírůstek viditelné spotřeby v posledních pěti letech negativní.

| (104) | K hodnotě viditelné spotřeby plaveného skla pro další zpracování za referenční období 1997–2002 má Komise k dispozici tyto údaje (Zdroje: COMEXT/Eurostat):








  Trh zpracovaného plaveného skla (stupeň 2) v eurech
  PRODCOM | 1997 | 2002 | Průměrný roční růst (1997 – 2002) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 26121230 (tvrzené bezpečnostní sklo, a.n.g.) | 807 949 414 | 1 272 280 870 | 9,51 % |
| 26121270 (lepené bezpečnostní sklo, a.n.g.) | 717 692 284 | 1 085 038 665 | 8,62 % |
| 26121330 (Vícevrstvá izolační zasklení) | 2 171 614 199 | 3 090 852 791 | 7,31 % (33) |

(104)

K hodnotě viditelné spotřeby plaveného skla pro další zpracování za referenční období 1997–2002 má Komise k dispozici tyto údaje (Zdroje: COMEXT/Eurostat):

Trh zpracovaného plaveného skla (stupeň 2) v eurech

PRODCOM

1997

2002

Průměrný roční růst (1997 – 2002)

26121230 (tvrzené bezpečnostní sklo, a.n.g.)

807 949 414

1 272 280 870

9,51 %

26121270 (lepené bezpečnostní sklo, a.n.g.)

717 692 284

1 085 038 665

8,62 %

26121330 (Vícevrstvá izolační zasklení)

2 171 614 199

3 090 852 791

7,31 % (33)

| (105) | Německo předalo údaje o objemu výroby získané od průmyslového sdružení CPIV (34), podle nichž zaznamenal trh bezpečnostního skla (ESG a VSG) a vícevrstvého skla v referenčním období 1997 až 2002 přírůstek ve výši 5,54 %. Tyto údaje o objemu výroby byly přepočteny na základě dostupných informací o ceně od příjemce a odhadu obratu. Výsledný průměrný hodnotový přírůstek činí 7,6 % na referenční období let 1997 až 2002. Tento údaj je v souladu s výše uvedenými údaji COMEXTu/Eurostatu. |
| --- | --- |

(105)

Německo předalo údaje o objemu výroby získané od průmyslového sdružení CPIV (34), podle nichž zaznamenal trh bezpečnostního skla (ESG a VSG) a vícevrstvého skla v referenčním období 1997 až 2002 přírůstek ve výši 5,54 %. Tyto údaje o objemu výroby byly přepočteny na základě dostupných informací o ceně od příjemce a odhadu obratu. Výsledný průměrný hodnotový přírůstek činí 7,6 % na referenční období let 1997 až 2002. Tento údaj je v souladu s výše uvedenými údaji COMEXTu/Eurostatu.

| (106) | Příslušné průměrné roční přírůstky hodnoty viditelné spotřeby všech relevantních výrobků (bezpečnostní sklo v podobě VSG a ESG, jakož i vícevrstvé sklo), a to jak každé jednotlivé země, tak i všech zemí společně (viz předchozí tabulku) převyšuje (35) průměrný roční přírůstek celého zpracovatelského průmyslu v EHP za totéž období, který činil 4,8 %. |
| --- | --- |

(106)

Příslušné průměrné roční přírůstky hodnoty viditelné spotřeby všech relevantních výrobků (bezpečnostní sklo v podobě VSG a ESG, jakož i vícevrstvé sklo), a to jak každé jednotlivé země, tak i všech zemí společně (viz předchozí tabulku) převyšuje (35) průměrný roční přírůstek celého zpracovatelského průmyslu v EHP za totéž období, který činil 4,8 %.

| (107) | Závěr: Komise tudíž dospěla k závěru, že se u trhu plaveného skla pro další zpracování nejedná o zmenšující se trh a že je nutno faktor hospodářské soutěže podle bodu 3.10.1 čísla iv) VOR 1998 vyjádřit koeficientem 1,0. |
| --- | --- |

(107)

Závěr: Komise tudíž dospěla k závěru, že se u trhu plaveného skla pro další zpracování nejedná o zmenšující se trh a že je nutno faktor hospodářské soutěže podle bodu 3.10.1 čísla iv) VOR 1998 vyjádřit koeficientem 1,0.

| (108) | Posouzení zpracovatelského trhu (stupeň 2) a analýza trhu plaveného skla pro další zpracování (stupeň 1) společně ukazují, že se tyto trhy vyvíjely v referenčním období let 1997 až 2002 týmž směrem a dosáhly přírůstku, který je vyšší než průměrný přírůstek zpracovatelského průmyslu. Komise poukazuje na skutečnost, že je faktor hospodářské soutěže pro oba trhy (stupeň 1 a stupeň 2) vyjádřen koeficientem 1,0, což znamená že je faktor hospodářské soutěže pro celý projekt rovněž nutno vyjádřit koeficientem 1,0 (36). |
| --- | --- |

(108)

Posouzení zpracovatelského trhu (stupeň 2) a analýza trhu plaveného skla pro další zpracování (stupeň 1) společně ukazují, že se tyto trhy vyvíjely v referenčním období let 1997 až 2002 týmž směrem a dosáhly přírůstku, který je vyšší než průměrný přírůstek zpracovatelského průmyslu. Komise poukazuje na skutečnost, že je faktor hospodářské soutěže pro oba trhy (stupeň 1 a stupeň 2) vyjádřen koeficientem 1,0, což znamená že je faktor hospodářské soutěže pro celý projekt rovněž nutno vyjádřit koeficientem 1,0 (36).

6.4.2   Faktor „poměr kapitálového vkladu a pracovních sil“

| (109) | Prozkoumání poměru kapitálového vkladu a pracovních sil vyložené v původním rozhodnutí ze dne 20. dubna 2004 nebylo zpochybněno a nebylo předmětem rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 20. dubna 2005. V dalším textu se tudíž předkládá posouzení, jež bylo provedeno a vyloženo v rozhodnutí ze dne 20. dubna 2004. |
| --- | --- |

(109)

Prozkoumání poměru kapitálového vkladu a pracovních sil vyložené v původním rozhodnutí ze dne 20. dubna 2004 nebylo zpochybněno a nebylo předmětem rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 20. dubna 2005. V dalším textu se tudíž předkládá posouzení, jež bylo provedeno a vyloženo v rozhodnutí ze dne 20. dubna 2004.

| (110) | Podle VOR 1998 má být pomocí faktoru „poměr kapitálového vkladu a pracovních sil“ dosaženo přizpůsobení přípustné maximální míry podpory projektům, které lépe a účinněji přispívají ke snížení nezaměstnanosti vytvářením relativně vyššího počtu nových pracovních míst, popřípadě zachováním stávajících pracovních míst. |
| --- | --- |

(110)

Podle VOR 1998 má být pomocí faktoru „poměr kapitálového vkladu a pracovních sil“ dosaženo přizpůsobení přípustné maximální míry podpory projektům, které lépe a účinněji přispívají ke snížení nezaměstnanosti vytvářením relativně vyššího počtu nových pracovních míst, popřípadě zachováním stávajících pracovních míst.

| (111) | Podle údajů Německa bude v důsledku uvedeného záměru vytvořeno 186 trvalých pracovních míst, které lze rozdělit takto:






  Oblast činnosti | Přímá pracovní místa |
| --- | --- | --- |
| Administrativa | 3 |
| Prodej | 4 |
| Výroba – řízení | 8 |
| Výroba – směsi/střepy | 11 |
| Výroba – tavící pece (hot end) | 27 |
| Výroba – chladící pece (cold end) | 31 |
| Výroba - řezání | 1 |
| Výroba – sklad/expedice | 44 |
| Výroba – jakost/laboratoř | 9 |
| Technické služby | 38 |
| Pracovní místa osob v učebním poměru | 10 |
| Celkem | 186 |

(111)

Podle údajů Německa bude v důsledku uvedeného záměru vytvořeno 186 trvalých pracovních míst, které lze rozdělit takto:

Oblast činnosti

Přímá pracovní místa

Administrativa

3

Prodej

4

Výroba – řízení

8

Výroba – směsi/střepy

11

Výroba – tavící pece (hot end)

27

Výroba – chladící pece (cold end)

31

Výroba - řezání

1

Výroba – sklad/expedice

44

Výroba – jakost/laboratoř

9

Technické služby

38

Pracovní místa osob v učebním poměru

10

Celkem

186

| (112) | Tyto odhady se zakládají na porovnání s jiným výrobním závodem, který v době oznámení existoval již nejméně šest let v Sasku-Anhaltsku, a v němž je při hrubém objemu výroby ve výši [...] tun denně zaměstnáno 187 osob (bez osob v učebním poměru). e-glass bude při hrubém objemu výroby ve výši [...] tun denně zaměstnávat poněkud menší počet osob než výrobní závod použitý ke srovnání, neboť společnost e-glass bude určité oblasti (závodní stráž) svěřovat externím dodavatelům a navíc bude využívat nejmodernějších technologií. Komise považuje tyto údaje za věrohodné. |
| --- | --- |

(112)

Tyto odhady se zakládají na porovnání s jiným výrobním závodem, který v době oznámení existoval již nejméně šest let v Sasku-Anhaltsku, a v němž je při hrubém objemu výroby ve výši [...] tun denně zaměstnáno 187 osob (bez osob v učebním poměru). e-glass bude při hrubém objemu výroby ve výši [...] tun denně zaměstnávat poněkud menší počet osob než výrobní závod použitý ke srovnání, neboť společnost e-glass bude určité oblasti (závodní stráž) svěřovat externím dodavatelům a navíc bude využívat nejmodernějších technologií. Komise považuje tyto údaje za věrohodné.

| (113) | Investiční náklady ve výši 121 milionů EUR způsobilé pro podporu a vytvoření 186 pracovních míst odpovídají hodnotě 650 538 EUR na jedno pracovní místo. Podle bodu 3.10.2. VOR 1998 je nutno faktor „poměr kapitálového vkladu a pracovních sil“ nutno vyjádřit hodnotou 0,8. |
| --- | --- |

(113)

Investiční náklady ve výši 121 milionů EUR způsobilé pro podporu a vytvoření 186 pracovních míst odpovídají hodnotě 650 538 EUR na jedno pracovní místo. Podle bodu 3.10.2. VOR 1998 je nutno faktor „poměr kapitálového vkladu a pracovních sil“ nutno vyjádřit hodnotou 0,8.

6.4.3   Faktor „regionální účinek“

| (114) | Prozkoumání faktoru „regionálního účinku“ podané v původním rozhodnutí ze dne 20. dubna 2004 nebylo zpochybněno a nebylo předmětem rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 20. dubna 2005. V dalším textu se tudíž předkládá posouzení, jež bylo provedeno a vyloženo v rozhodnutí ze dne 20. dubna 2004. |
| --- | --- |

(114)

Prozkoumání faktoru „regionálního účinku“ podané v původním rozhodnutí ze dne 20. dubna 2004 nebylo zpochybněno a nebylo předmětem rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 20. dubna 2005. V dalším textu se tudíž předkládá posouzení, jež bylo provedeno a vyloženo v rozhodnutí ze dne 20. dubna 2004.

| (115) | Faktor „regionální účinek“ zohledňuje hospodářský užitek nové investice pro podporovanou oblast. Vytvoření pracovních míst může podle názoru Komise sloužit jako indikátor příspěvku investičního záměru k regionálnímu rozvoji. Kapitálově náročné investice mohou nepřímo přispět k vytvoření pracovních míst ve vlastní podporované oblasti nebo v oblasti, která s ní hraničí, přičemž se pracovními místy rozumí ta pracovní místa, která vzniknou bezprostředně díky projektu nebo u přímých dodavatelů nebo přímých odběratelů. |
| --- | --- |

(115)

Faktor „regionální účinek“ zohledňuje hospodářský užitek nové investice pro podporovanou oblast. Vytvoření pracovních míst může podle názoru Komise sloužit jako indikátor příspěvku investičního záměru k regionálnímu rozvoji. Kapitálově náročné investice mohou nepřímo přispět k vytvoření pracovních míst ve vlastní podporované oblasti nebo v oblasti, která s ní hraničí, přičemž se pracovními místy rozumí ta pracovní místa, která vzniknou bezprostředně díky projektu nebo u přímých dodavatelů nebo přímých odběratelů.

| (116) | Projekt nepřímo přispěje k vytvoření pracovních míst v těchto oblastech činnosti:








  Oblast činnosti | Tvrzená nepřímo vytvořená pracovní místa | LOI (37) | Uznáno |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Získávání surovin - soda | 24 | 24 | 24 |
| Získávání surovin - písek | 10 | 8 | 8 |
| Získávání surovin - dolomit | 2 | 2 | 2 |
| Získávání surovin - vápno | 2 | 2 | 2 |
| Získávání surovin - skleněné střepy | 20 | 15 | 15 |
| Doprava surovin – písek, vápno a soda | 29 | 29 | 29 |
| Doprava surovin - zbytek | 8 | 8 | 8 |
| Doprava – plavené sklo | 81 | 81 | 81 |
| Další zpracování (drobní podnikatelé) | 30 | 6 | 6 |
| Provoz a údržba přívodních zařízení – dusík, vodík | 5 | — | 5 |
| Provoz a údržba přívodních zařízení – elektřina, zemní plyn (městské elektrické podniky a plynárny) | 3 | — | 3 |
| Odpadové hospodářství | 12 | 12 | 12 |
| Spoluvýrobci obalové techniky | 28 | 28 | 28 |
| Servis, náhradní díly, údržba, opravy (stroje, výrobní zařízení, jeřáby, čerpadla, vytápění, větrání, sanitární zařízení, elektronika, klimatizační technika, dopravní zařízení, vozidla) | 60 | 60 | 60 |
| Permanentní malířské práce | 1 | — | 1 |
| Údržba/servis počítačů, spojovací techniky a zařízení průmyslové televize | 8 | 8 | 8 |
| Úklidová služba | 5 | — | 5 |
| Úklid/péče o vnější prostory, zimní úklid | 6 | 5 | 5 |
| Ostraha/závodní stráž | 12 | 7 | 7 |
| Kantýna | 2 | 2 | 2 |
| Dodavatelé náhradních dílů a spotřebního materiálu | 10 | — | 0 |
| Celkem | 358 | 297 | 311 |

(116)

Projekt nepřímo přispěje k vytvoření pracovních míst v těchto oblastech činnosti:

Oblast činnosti

Tvrzená nepřímo vytvořená pracovní místa

LOI (37)

Uznáno

Získávání surovin - soda

24

24

24

Získávání surovin - písek

10

8

8

Získávání surovin - dolomit

2

2

2

Získávání surovin - vápno

2

2

2

Získávání surovin - skleněné střepy

20

15

15

Doprava surovin – písek, vápno a soda

29

29

29

Doprava surovin - zbytek

8

8

8

Doprava – plavené sklo

81

81

81

Další zpracování (drobní podnikatelé)

30

6

6

Provoz a údržba přívodních zařízení – dusík, vodík

5

—

5

Provoz a údržba přívodních zařízení – elektřina, zemní plyn (městské elektrické podniky a plynárny)

3

—

3

Odpadové hospodářství

12

12

12

Spoluvýrobci obalové techniky

28

28

28

Servis, náhradní díly, údržba, opravy (stroje, výrobní zařízení, jeřáby, čerpadla, vytápění, větrání, sanitární zařízení, elektronika, klimatizační technika, dopravní zařízení, vozidla)

60

60

60

Permanentní malířské práce

1

—

1

Údržba/servis počítačů, spojovací techniky a zařízení průmyslové televize

8

8

8

Úklidová služba

5

—

5

Úklid/péče o vnější prostory, zimní úklid

6

5

5

Ostraha/závodní stráž

12

7

7

Kantýna

2

2

2

Dodavatelé náhradních dílů a spotřebního materiálu

10

—

0

Celkem

358

297

311

| (117) | Pro oblasti, pro něž byla předložena prohlášení o záměru kontaktovaných podniků, uznává Komise číselné údaje uvedené v těchto prohlášeních (celkem 297 pracovních míst). |
| --- | --- |

(117)

Pro oblasti, pro něž byla předložena prohlášení o záměru kontaktovaných podniků, uznává Komise číselné údaje uvedené v těchto prohlášeních (celkem 297 pracovních míst).

| (118) | Ohledně dalších 24 pracovních míst nebyla předložena prohlášení o záměru. Prohlášení a číselné údaje předložené Německem se však ve značné míře jeví jako realistické. Pouze v oblasti „dodavatelů náhradních dílů a spotřebního materiálu“ vyvstaly pochybnosti: počet deseti pracovních míst uplatněných v této oblasti se podle názoru Komise jeví jako příliš vysoký, neboť dodávky náhradních dílů se zdají být kryty 60 pracovními místy v oblasti „služeb, náhradních dílů, údržby, oprav...“. Komise proto zohledňuje pouze 14 z celkem 24 pracovních míst nekrytých prohlášením o záměru, čímž se dospělo k celkovému počtu 311 uznatelných nepřímo vytvořených pracovních míst. |
| --- | --- |

(118)

Ohledně dalších 24 pracovních míst nebyla předložena prohlášení o záměru. Prohlášení a číselné údaje předložené Německem se však ve značné míře jeví jako realistické. Pouze v oblasti „dodavatelů náhradních dílů a spotřebního materiálu“ vyvstaly pochybnosti: počet deseti pracovních míst uplatněných v této oblasti se podle názoru Komise jeví jako příliš vysoký, neboť dodávky náhradních dílů se zdají být kryty 60 pracovními místy v oblasti „služeb, náhradních dílů, údržby, oprav...“. Komise proto zohledňuje pouze 14 z celkem 24 pracovních míst nekrytých prohlášením o záměru, čímž se dospělo k celkovému počtu 311 uznatelných nepřímo vytvořených pracovních míst.

| (119) | Vzhledem k tomu dospívá Komise k závěru, že ve srovnání se 186 přímo vytvořenými pracovními místy dochází k silnému nárůstu počtu nepřímo vytvořených pracovních míst (o více než 100 %). Podle bodu 3.10.2. čísla i) VOR 1998 je tudíž faktor „regionální účinek“ hodnocen koeficientem 1,5. |
| --- | --- |

(119)

Vzhledem k tomu dospívá Komise k závěru, že ve srovnání se 186 přímo vytvořenými pracovními místy dochází k silnému nárůstu počtu nepřímo vytvořených pracovních míst (o více než 100 %). Podle bodu 3.10.2. čísla i) VOR 1998 je tudíž faktor „regionální účinek“ hodnocen koeficientem 1,5.

6.4.4   Maximální přípustná míra podpory

| (120) | S přihlédnutím k výše uvedeným vývodům a na základě údajů předaných Německem zní výpočet maximální míry podpory podle vzorce VOR 1998 takto: hrubá míra 35 %  × 1,0 × 0,8 × 1,5 = hrubá míra 42 % omezená maximální mírou regionální podpory v hrubé výši 35 %. |
| --- | --- |

(120)

S přihlédnutím k výše uvedeným vývodům a na základě údajů předaných Německem zní výpočet maximální míry podpory podle vzorce VOR 1998 takto: hrubá míra 35 %  × 1,0 × 0,8 × 1,5 = hrubá míra 42 % omezená maximální mírou regionální podpory v hrubé výši 35 %.

| (121) | Míra podpory až do hrubé výše 35 % způsobilých nákladů, kterou hodlá Německo poskytnout společnosti e-glass, je tudíž slučitelná s maximální přípustnou mírou podpory, jež byla vypočítána na základě VOR 1998. |
| --- | --- |

(121)

Míra podpory až do hrubé výše 35 % způsobilých nákladů, kterou hodlá Německo poskytnout společnosti e-glass, je tudíž slučitelná s maximální přípustnou mírou podpory, jež byla vypočítána na základě VOR 1998.

7.   ZÁVĚR

| (122) | Oznámená hrubá míra podpory ve výši 35 %, již Německo hodlá poskytnout společnosti e-glass AG, splňuje předpoklady pro to, aby mohla být považována za slučitelnou s víceodvětvovým rámcem regionální podpory pro velké investiční projekty (1998), |
| --- | --- |

(122)

Oznámená hrubá míra podpory ve výši 35 %, již Německo hodlá poskytnout společnosti e-glass AG, splňuje předpoklady pro to, aby mohla být považována za slučitelnou s víceodvětvovým rámcem regionální podpory pro velké investiční projekty (1998),

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Rozhodnutí přijaté dne 20. dubna 2004 ve věci N 611/2003 se zrušuje.

Článek 2

Státní podpora ve výši až 35 % hrubých způsobilých nákladů ve prospěch společnosti e-glass, kterou Německo dne 15. prosince 2003 oznámilo Komisi, je slučitelná se společným trhem podle čl. 87 odst. 3 písm. a) Smlouvy o ES.

Provedení podpory se tímto schvaluje.

Článek 3

Toto rozhodnutí je určeno Spolkové republice Německo.

V Bruselu dne 20. prosince 2006.

Za Komisi

Neelie KROES

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 83, 27.3.1999, s. 1. Nařízení pozměněné aktem o přistoupení z roku 2003.

1

(2)  Úř. věst. C 220, 8.9.2005, s. 3.

2

(3)  Úř. věst. C 107, 7.4.1998, s. 7.

3

(4)  Viz poznámka pod čarou 1.

4

(5)  Obchodní tajemství.

5

(6)  Podrobnosti viz kapitola 3.1.

6

(7)  [...]

7

(8)  Rozhodnutí Komise ze dne 2. dubna 2003 ve věci podpory N 641/2002 německé mapy regionální podpory (Úř. věst. C 186 ze dne 6.8.2003, s. 18).

8

(9)  Podle studie Pilkington and the flat glass industry 2003 publikované jedním z největších výrobců plaveného skla, společnosti Pilkington plc, bylo v roce 2002 na celém světě vyrobeno přibližně 35 milionů tun plochého skla; z tohoto množství činilo plavené sklo 29 milionů tun.

9

Pilkington and the flat glass industry 2003

(10)  Rozhodnutí Komise ze dne 1.10.2003 ve věci podpory N 642/2002 (SG (2000) D/232040 ze dne 2.10.2003).

10

(11)  Rozhodnutí Komise ze dne 9.12.1998 ve věci podpory N 702/1997 (SG (1998) D/12428 ze dne 31.12.1998), ze dne 28.2.2001 ve věci podpory C 72/1998 (SG (2001) D/286551 ze dne 2.3.2001) a ze dne 10.12.2003 ve věci podpory N 336/2003 (SG (2003) D/233359 ze dne 11.12.2003).

11

(12)  Program přímých záruk spolkových a zemských orgánů v nových spolkových zemích a východní části Berlína, N 297/1991, SG (91) D/1344 ze dne 15.7.1991, E 24/1995, SG (96) D/5500 ze dne 18.6.1996 a SG (98) D/54570 ze dne 11.11.1998.

12

(13)  Všechny německé právní úpravy podpor schválených Komisí obsahují ustanovení, podle nichž nejméně 25 % veškerých způsobilých nákladů nesmí obsahovat prvek podpory.

13

(14)  Tento soutěžitel ve svém stanovisku požádal, aby mohl zůstat anonymní.

14

(15)  Úř. věst. C 70, 19.3.2002.

15

(16)  Úř. věst. C 74, 10.3.1998, s. 9.

16

(17)  Srov. protokol 255. zasedání podvýboru Společných programů spolkové vlády a spolkových zemí „Zlepšování regionálních hospodářských struktur“ (SP).

17

(18)  Srov. rozhodnutí 94/359/ES Pilkington-Techint/SIV, bod odůvodnění 11 (Úř. věst. L 158, 25.6.1994, s. 24) a rozhodnutí ze dne 7.8.1998 ve věci fúze Glaverbel/PPG, bod odůvodnění 7 až 12 (Úř. věst. C 282, 11.9.1998, s. 2).

18

Pilkington-Techint/SIV

Glaverbel/PPG

(19)  Viz poznámku pod čarou č. 18, rozhodnutí 94/359/ES, bod odůvodnění 13, a rozhodnutí ve věci fúze Glaverbel/PPG, bod odůvodnění 7.

19

Glaverbel/PPG

(20)  Důvody pro tento postup jsou vyloženy v části 3.2.

20

(21)  Podle studie Pilkington and the flat glass industry 2003 připadá na dopravní náklady zpravidla 10 % celkových nákladů.

21

Pilkington and the flat glass industry 2003

(22)  Komise dospěla ke stejnému výsledku v následujících rozhodnutích: Fúze Pilkington-Techint/SIV (viz poznámku pod čarou 18), bod odůvodnění 16; Věc podpory Sangalli Manefredonia Vetro (rozhodnutí Komise ze dne 26. července 1999, Úř. věst. L 137/1, 8.6.2000, s. 1), bod odůvodnění 32 an.; Věc podpory Pilkington/Interpane (rozhodnutí ze dne 26.7.2000, in N 291/2000, SG(2000) D/106264 ze dne 17. 8. 2000), bod 4.4.2; Věc podpory Glaverbel Kavala (č. N 553/1999 ze dne 26. července 2000, SG(2000) D/106281 ze dne 17.8.2000), bod odůvodnění 58.

22

Pilkington-Techint/SIV

Sangalli Manefredonia Vetro

Pilkington/Interpane

Glaverbel Kavala

(23)  Evropské sdružení výrobců plochého skla GEP-VP (Groupement Européen des Producteurs de Verre Plat) vychází z optimální kapacity ve výši 90 % maximální kapacity všech tavných zařízení.

23

Groupement Européen des Producteurs de Verre Plat

(24)  Komise dospěla v bodě 4.4.3. svého rozhodnutí ve věci podpory Pilkington/Interpane a v bodu odůvodnění 51 svého rozhodnutí ve věci podpory Glaverbel Kavala k podobnému závěru – viz poznámku pod čarou 21.

24

Pilkington/Interpane

Glaverbel Kavala

(25)  Zdroj: CPIV (Comité Permanent des Industries du Verre de l'Union Européenne).

25

(26)  Zdroj: Intra-EU-Handelsdaten, Eurostat/COMEXT.

26

(27)  Komise používá pro srovnání přírůstek hodnoty trhu plaveného skla pro další zpracování, neboť se porovnatelná veličina (celkový vývoj zpracovatelského průmyslu) měří objemem, který je evaluován odpovídajícími cenami jednotlivých výrobků, tzn. že růst je konceptuálně založen na hodnotových údajích.

27

(28)  Podle studií Pilkington and the flat glass industry z roku 2002 a 2003 připadalo 90 % respektive 91 % celkové evropské kapacity v roce 2002 popř. 2003 na pět podniků (Saint-Gobain, Pilkington, Asahi (Glaverbel), Guardian a Sisecam).

28

Pilkington and the flat glass industr

(29)  Studie Pilkington and the flat glass industry z let 2002 a 2003. Pro dřívější léta nejsou k dispozici žádné údaje.

29

Pilkington and the flat glass industry

(30)  Toto rozlišení odpovídá definici relevantního trhu v rozhodnutí o podpoře ze dne 17. srpna 2000 ve věci Pilkington/Interpane (N291/2000).

30

(31)  Komisi byly předloženy kopie účtů, na nichž byly udány dodací adresy zpracovaného skla v EHP.

31

(32)  Soutěžitelé společnosti e-glass udávali ve svých stanoviscích dopravní vzdálenosti zhruba od 250 km do 300 km.

32

(33)  Pro Irsko, Řecko, Rakousko, Lucembursko, Island a Norsko nejsou k dispozici žádné údaje.

33

(34)  CPIV (Comité Permanent des Industries du Verre de l'Union Européenne).

34

(35)  Pozitivní vývoj trhu bezpečnostního skla (ESG a VSG) i vícevrstvého skla pro stavebnictví lze vysvětlit vícero faktory. V rozhodující míře se zde projevuje zejména vliv nových architektonických forem (např. skleněných fasád), ale i programů šetření energií.

35

(36)  Německo potvrdilo, že podíl společnosti e-glass a vlastníků jejích podílů není na žádném relevantním trhu vyšší než 40 %. Proto se neužije bodu 3.6 MSF 1998.

36

(37)  K dispozici jsou prohlášení o záměru (Letter of Intent) kontaktovaných podniků s údaji o výhledově vytvořených trvalých pracovních místech.

37

---