# Euroopan unionin L 276/19.

| | ISSN 1725-261X |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 276 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 50. vuosikerta19. lokakuuta 2007 |

ISSN 1725-261X

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 276

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

50. vuosikerta19. lokakuuta 2007

---

| Sisältö | | II   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen ei ole pakollista | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | | Komissio |
| | | 2007/655/EY |
| | * | Komission päätös, tehty 5 päivänä heinäkuuta 2005, valtiontuesta, jonka Italia aikoo toteuttaa kotieläintuotannon ja oliivinviljelyn alojen hyväksi lain nro 290/99 4 ja 5 §:n, lain nro 67/88 15 §:n 16 momentin ja lain nro 252/91 nojalla
  (tiedoksiannettu numerolla K(2004) 4769) | 1 |
| | | 2007/656/EY |
| | * | Komission päätös, tehty 20 päivänä joulukuuta 2006, valtiontuesta C 12/2005 (ex N 611/2003), jonka Saksa aikoo myöntää e-glass AG:lle
  (tiedoksiannettu numerolla K(2006) 6587)


   (
  1
  ) | 22 |

Sisältö

II   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen ei ole pakollista

Sivu

PÄÄTÖKSET

Komissio

2007/655/EY

*

Komission päätös, tehty 5 päivänä heinäkuuta 2005, valtiontuesta, jonka Italia aikoo toteuttaa kotieläintuotannon ja oliivinviljelyn alojen hyväksi lain nro 290/99 4 ja 5 §:n, lain nro 67/88 15 §:n 16 momentin ja lain nro 252/91 nojalla
  (tiedoksiannettu numerolla K(2004) 4769)

(tiedoksiannettu numerolla K(2004) 4769)

1

2007/656/EY

*

Komission päätös, tehty 20 päivänä joulukuuta 2006, valtiontuesta C 12/2005 (ex N 611/2003), jonka Saksa aikoo myöntää e-glass AG:lle
  (tiedoksiannettu numerolla K(2006) 6587)


   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2006) 6587)

(
  1

22

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen ei ole pakollista

PÄÄTÖKSET

Komissio

| 19.10.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 276/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.10.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 276/1

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 5 päivänä heinäkuuta 2005,

valtiontuesta, jonka Italia aikoo toteuttaa kotieläintuotannon ja oliivinviljelyn alojen hyväksi lain nro 290/99 4 ja 5 §:n, lain nro 67/88 15 §:n 16 momentin ja lain nro 252/91 nojalla

(tiedoksiannettu numerolla K(2004) 4769)

(Ainoastaan italiankielinen teksti on todistusvoimainen)

(2007/655/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

on mainitun artiklan mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa (1) ja ottaa huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

I   MENETTELY

| (1) | Italian pysyvä edustusto Euroopan unionissa ilmoitti komissiolle EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesti 6 päivänä elokuuta 1998 päivätyllä ja 12 päivänä elokuuta 1998 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä lakiluonnoksesta, jonka tarkoituksena on määräaikojen pidentäminen maatalousalalla. Kyseinen laki rekisteröitiin tukinumerolla N 490/1998. |
| --- | --- |

(1)

Italian pysyvä edustusto Euroopan unionissa ilmoitti komissiolle EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesti 6 päivänä elokuuta 1998 päivätyllä ja 12 päivänä elokuuta 1998 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä lakiluonnoksesta, jonka tarkoituksena on määräaikojen pidentäminen maatalousalalla. Kyseinen laki rekisteröitiin tukinumerolla N 490/1998.

| (2) | Italian viranomaiset vastasivat 1 päivänä lokakuuta 1998 päivättyyn komission lisätietopyyntöön 30 päivänä marraskuuta 1998 päivätyllä ja 4 päivänä joulukuuta 1998 saapuneeksi kirjatulla kirjeessä. |
| --- | --- |

(2)

Italian viranomaiset vastasivat 1 päivänä lokakuuta 1998 päivättyyn komission lisätietopyyntöön 30 päivänä marraskuuta 1998 päivätyllä ja 4 päivänä joulukuuta 1998 saapuneeksi kirjatulla kirjeessä.

| (3) | Komissio pyysi 13 päivänä syyskuuta 1999 päivätyssä kirjeessä Italian viranomaisia toimittamaan aiemmin 28 päivänä tammikuuta 1999 päivätyssä kirjeessään pyytämänsä tiedot, joita se ei ollut vielä saanut. Samassa kirjeessä komissio pyysi Italian viranomaisia vahvistamaan lehdistötiedotteet, joiden mukaan Italian parlamentti oli hyväksynyt 17 päivänä elokuuta 1999 lakiehdotuksen laiksi nro 290, joka julkaistiin 20 päivänä elokuuta 1999 ilmestyneessä Italian virallisen lehden numerossa 195. |
| --- | --- |

(3)

Komissio pyysi 13 päivänä syyskuuta 1999 päivätyssä kirjeessä Italian viranomaisia toimittamaan aiemmin 28 päivänä tammikuuta 1999 päivätyssä kirjeessään pyytämänsä tiedot, joita se ei ollut vielä saanut. Samassa kirjeessä komissio pyysi Italian viranomaisia vahvistamaan lehdistötiedotteet, joiden mukaan Italian parlamentti oli hyväksynyt 17 päivänä elokuuta 1999 lakiehdotuksen laiksi nro 290, joka julkaistiin 20 päivänä elokuuta 1999 ilmestyneessä Italian virallisen lehden numerossa 195.

| (4) | Italian viranomaiset vahvistivat 25 päivänä lokakuuta 1999 päivätyssä ja 5 päivänä marraskuuta 1999 saapuneeksi kirjatussa kirjeessä, että lakiluonnos oli muutettu laiksi nro 290/99. Saman kirjeen liitteenä oli hyväksytty lakiteksti, ja siinä toimitettiin myös osa komission 28 päivänä tammikuuta 1999 päivätyssä kirjeessä pyytämistä tiedoista. |
| --- | --- |

(4)

Italian viranomaiset vahvistivat 25 päivänä lokakuuta 1999 päivätyssä ja 5 päivänä marraskuuta 1999 saapuneeksi kirjatussa kirjeessä, että lakiluonnos oli muutettu laiksi nro 290/99. Saman kirjeen liitteenä oli hyväksytty lakiteksti, ja siinä toimitettiin myös osa komission 28 päivänä tammikuuta 1999 päivätyssä kirjeessä pyytämistä tiedoista.

| (5) | Edellä mainittujen tietojen perusteella tukijärjestelmä siirrettiin ilmoittamattomien tukien rekisteriin numerolla NN 155/99. |
| --- | --- |

(5)

Edellä mainittujen tietojen perusteella tukijärjestelmä siirrettiin ilmoittamattomien tukien rekisteriin numerolla NN 155/99.

| (6) | Komissio ilmoitti 24 päivänä helmikuuta 2000 päivätyllä kirjeellä (2) Italialle päätöksestään aloittaa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely lain nro 290/99 4 ja 5 §:n, 11 päivänä maaliskuuta 1988 annetun lain nro 67/88 (vuoden 1988 varainhoitolaki) 15 §:n 16 momentin ja 8 päivänä elokuuta 1991 annetun lain nro 252/91 osalta. Samassa kirjeessä komissio ilmoitti lisäksi Italialle, että se ei vastusta lain nro 290/99 muita pykäliä (1, 2, 3, 6, 7 ja 8 §), koska niissä ei ole kyse EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta tuesta. |
| --- | --- |

(6)

Komissio ilmoitti 24 päivänä helmikuuta 2000 päivätyllä kirjeellä (2) Italialle päätöksestään aloittaa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely lain nro 290/99 4 ja 5 §:n, 11 päivänä maaliskuuta 1988 annetun lain nro 67/88 (vuoden 1988 varainhoitolaki) 15 §:n 16 momentin ja 8 päivänä elokuuta 1991 annetun lain nro 252/91 osalta. Samassa kirjeessä komissio ilmoitti lisäksi Italialle, että se ei vastusta lain nro 290/99 muita pykäliä (1, 2, 3, 6, 7 ja 8 §), koska niissä ei ole kyse EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta tuesta.

| (7) | Samassa kirjeessä komissio pyysi Italiaa toimittamaan 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (3) 10 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti yhden kuukauden kuluessa kirjeen vastaanottamisesta kaikki tarvittavat asiakirjat ja tiedot kyseisen tukitoimenpiteen soveltuvuuden arvioimiseksi. |
| --- | --- |

(7)

Samassa kirjeessä komissio pyysi Italiaa toimittamaan 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (3) 10 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti yhden kuukauden kuluessa kirjeen vastaanottamisesta kaikki tarvittavat asiakirjat ja tiedot kyseisen tukitoimenpiteen soveltuvuuden arvioimiseksi.

| (8) | Komission päätös menettelyn aloittamisesta julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (4). Komissio on kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa. |
| --- | --- |

(8)

Komission päätös menettelyn aloittamisesta julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (4). Komissio on kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa.

| (9) | Italian viranomaiset pyysivät 23 päivänä maaliskuuta 2000 päivätyssä kirjeessä 30 päivän lisäaikaa määräaikaan, jonka komissio oli vahvistanut tietojen toimittamiselle menettelyn aloittamisen yhteydessä. |
| --- | --- |

(9)

Italian viranomaiset pyysivät 23 päivänä maaliskuuta 2000 päivätyssä kirjeessä 30 päivän lisäaikaa määräaikaan, jonka komissio oli vahvistanut tietojen toimittamiselle menettelyn aloittamisen yhteydessä.

| (10) | Italian viranomaiset esittivät komissiolle 18 päivänä toukokuuta 2000 päivätyssä kirjeessä huomautuksensa menettelyn aloittamisesta. |
| --- | --- |

(10)

Italian viranomaiset esittivät komissiolle 18 päivänä toukokuuta 2000 päivätyssä kirjeessä huomautuksensa menettelyn aloittamisesta.

| (11) | Italian viranomaiset toimittivat komissiolle 13 päivänä lokakuuta 2000 päivätyssä kirjeessä komission 17 päivänä heinäkuuta 2000 päivätyssä kirjeessään pyytämät tiedot. |
| --- | --- |

(11)

Italian viranomaiset toimittivat komissiolle 13 päivänä lokakuuta 2000 päivätyssä kirjeessä komission 17 päivänä heinäkuuta 2000 päivätyssä kirjeessään pyytämät tiedot.

| (12) | Italian viranomaiset pyysivät 31 päivänä tammikuuta 2001 päivätyssä kirjeessä pidennystä komission 13 päivänä joulukuuta 2000 päivätyssä kirjeessä pyydettyjen tietojen toimittamiselle vahvistamaan määräaikaan. |
| --- | --- |

(12)

Italian viranomaiset pyysivät 31 päivänä tammikuuta 2001 päivätyssä kirjeessä pidennystä komission 13 päivänä joulukuuta 2000 päivätyssä kirjeessä pyydettyjen tietojen toimittamiselle vahvistamaan määräaikaan.

| (13) | Italian viranomaiset toimittivat pyydetyt tiedot 12 päivänä heinäkuuta 2001 päivätyssä kirjeessä. |
| --- | --- |

(13)

Italian viranomaiset toimittivat pyydetyt tiedot 12 päivänä heinäkuuta 2001 päivätyssä kirjeessä.

| (14) | Komissio on lisäksi saanut huomautuksia kolmansilta osapuolilta 30 päivänä kesäkuuta 2000 päivätyssä kirjeessä. Komissio on toimittanut nämä huomautukset Italialle, jolla on ollut mahdollisuus ilmaista kantansa. Italian viranomaisilta ei ole saatu huomautuksia kyseiseen kirjeeseen. |
| --- | --- |

(14)

Komissio on lisäksi saanut huomautuksia kolmansilta osapuolilta 30 päivänä kesäkuuta 2000 päivätyssä kirjeessä. Komissio on toimittanut nämä huomautukset Italialle, jolla on ollut mahdollisuus ilmaista kantansa. Italian viranomaisilta ei ole saatu huomautuksia kyseiseen kirjeeseen.

| (15) | Koska toisaalta lain nro 290/99 4 §:ssä säädetyt tukitoimenpiteet ja saman lain 5 §:ssä sekä toisaalta lain nro 67/88 15 §:n 16 momentissa ja laissa nro 252/91 säädetyt tukitoimenpiteet ovat luonteeltaan varsin erilaisia eivätkä liity toisiinsa, komissio päätti 12 päivänä maaliskuuta 2002 jakaa tapauksen kahteen erilliseen osaan C/7A/2000 ja C/7B/2000, jotka koskevat yhtäältä lain nro 290/99 4 §:ää ja toisaalta saman lain 5 §:ää, lain nro 67/88 15 §:n 16 momenttia ja lakia nro 252/91. |
| --- | --- |

(15)

Koska toisaalta lain nro 290/99 4 §:ssä säädetyt tukitoimenpiteet ja saman lain 5 §:ssä sekä toisaalta lain nro 67/88 15 §:n 16 momentissa ja laissa nro 252/91 säädetyt tukitoimenpiteet ovat luonteeltaan varsin erilaisia eivätkä liity toisiinsa, komissio päätti 12 päivänä maaliskuuta 2002 jakaa tapauksen kahteen erilliseen osaan C/7A/2000 ja C/7B/2000, jotka koskevat yhtäältä lain nro 290/99 4 §:ää ja toisaalta saman lain 5 §:ää, lain nro 67/88 15 §:n 16 momenttia ja lakia nro 252/91.

| (16) | Komissio ilmoitti 5 päivänä huhtikuuta 2002 päivätyllä kirjeellä (5) Italialle tehneensä lopullisen kielteisen päätöksen lain nro 290/99 4 §:ssä säädettyjen tukitoimenpiteiden osalta. Samassa kirjeessä komissio ilmoitti Italialle myös, että kyseisen päätöksen soveltamisala ja vaikutukset eivät koskeneet 31 päivään maaliskuuta 1998 mennessä erääntyviä maatalous-, käyttöpääoma- ja kehittämislainoja, joiden jatkamisesta säädettiin lain nro 290/99 4 §:ssä. Vastaavasti kyseinen päätös ei myöskään koskenut lain nro 290/99 5 §:ää, lain nro 67/88 15 §:n 16 momenttia eikä lakia nro 252/91, joka on lain nro 290/99 5 §:ssä mainittujen tukien myöntämisen oikeusperusta. Viimeksi mainittuja tukia tarkastellaan valtiontukiasian C/7B/2000 puitteissa. |
| --- | --- |

(16)

Komissio ilmoitti 5 päivänä huhtikuuta 2002 päivätyllä kirjeellä (5) Italialle tehneensä lopullisen kielteisen päätöksen lain nro 290/99 4 §:ssä säädettyjen tukitoimenpiteiden osalta. Samassa kirjeessä komissio ilmoitti Italialle myös, että kyseisen päätöksen soveltamisala ja vaikutukset eivät koskeneet 31 päivään maaliskuuta 1998 mennessä erääntyviä maatalous-, käyttöpääoma- ja kehittämislainoja, joiden jatkamisesta säädettiin lain nro 290/99 4 §:ssä. Vastaavasti kyseinen päätös ei myöskään koskenut lain nro 290/99 5 §:ää, lain nro 67/88 15 §:n 16 momenttia eikä lakia nro 252/91, joka on lain nro 290/99 5 §:ssä mainittujen tukien myöntämisen oikeusperusta. Viimeksi mainittuja tukia tarkastellaan valtiontukiasian C/7B/2000 puitteissa.

| (17) | Italian viranomaiset toimittivat lisätietoja 27 päivänä helmikuuta 2003 päivätyssä ja 28 päivänä helmikuuta 2003 saapuneeksi kirjatussa kirjeessä, joka sisälsi komission 8 päivänä toukokuuta 2002 päivätyssä kirjeessään pyytämät tiedot. |
| --- | --- |

(17)

Italian viranomaiset toimittivat lisätietoja 27 päivänä helmikuuta 2003 päivätyssä ja 28 päivänä helmikuuta 2003 saapuneeksi kirjatussa kirjeessä, joka sisälsi komission 8 päivänä toukokuuta 2002 päivätyssä kirjeessään pyytämät tiedot.

| (18) | Maaliskuun 24 päivänä 2004 pidetyn komission virkamiesten ja Italian viranomaisten välisen kokouksen sekä useampien aiheeseen liittyneiden epävirallisten keskustelujen jälkeen Italian viranomaiset pyysivät 20 päivänä toukokuuta 2004 päivätyssä ja 14 päivänä kesäkuuta 2004 saapuneeksi kirjatussa kirjeessä edelleen lisäaikaa asian tarkastelemisen edellyttämien tietojen toimittamiselle. |
| --- | --- |

(18)

Maaliskuun 24 päivänä 2004 pidetyn komission virkamiesten ja Italian viranomaisten välisen kokouksen sekä useampien aiheeseen liittyneiden epävirallisten keskustelujen jälkeen Italian viranomaiset pyysivät 20 päivänä toukokuuta 2004 päivätyssä ja 14 päivänä kesäkuuta 2004 saapuneeksi kirjatussa kirjeessä edelleen lisäaikaa asian tarkastelemisen edellyttämien tietojen toimittamiselle.

| (19) | Italian viranomaiset toimittivat lisätietoja 29 päivänä lokakuuta 2004 päivätyssä ja 3 päivänä marraskuuta 2004 saapuneeksi kirjatussa kirjeessä. Samassa kirjeessä ne ilmoittivat aikovansa pyytää rahoitustietojen, toteutettujen toimenpiteiden ja asianomaisten yritysten tilinpäätöstietojen luottamuksellista käsittelemistä. |
| --- | --- |

(19)

Italian viranomaiset toimittivat lisätietoja 29 päivänä lokakuuta 2004 päivätyssä ja 3 päivänä marraskuuta 2004 saapuneeksi kirjatussa kirjeessä. Samassa kirjeessä ne ilmoittivat aikovansa pyytää rahoitustietojen, toteutettujen toimenpiteiden ja asianomaisten yritysten tilinpäätöstietojen luottamuksellista käsittelemistä.

| (20) | Italian viranomaiset toimittivat lisätietoja 24 päivänä marraskuuta 2004 päivätyssä ja 3 päivänä joulukuuta 2004 saapuneeksi kirjatussa kirjeessä, jossa ne myös täsmensivät, että kyseiseen ajankohtaan mennessä ei ollut esitetty luottamuksellista käsittelyä koskevia pyyntöjä. |
| --- | --- |

(20)

Italian viranomaiset toimittivat lisätietoja 24 päivänä marraskuuta 2004 päivätyssä ja 3 päivänä joulukuuta 2004 saapuneeksi kirjatussa kirjeessä, jossa ne myös täsmensivät, että kyseiseen ajankohtaan mennessä ei ollut esitetty luottamuksellista käsittelyä koskevia pyyntöjä.

| (21) | Lisätietoja toimitettiin 4 päivänä huhtikuuta 2005 päivätyssä ja 7 päivänä huhtikuuta 2005 saapuneeksi kirjatussa kirjeessä. |
| --- | --- |

(21)

Lisätietoja toimitettiin 4 päivänä huhtikuuta 2005 päivätyssä ja 7 päivänä huhtikuuta 2005 saapuneeksi kirjatussa kirjeessä.

II   KUVAUS TUESTA

II.1   Tämän päätöksen soveltamisala

| (22) | Laissa nro 290/99 säädetään useiden maatalousalan toimenpiteiden määräaikojen jatkamisesta. Kyseisessä laissa on kahdeksan pykälää. Helmikuun 24 päivänä 2000 tekemässään päätöksessä komissio oli päättänyt olla vastustamatta kyseisen lain 1, 2, 3, 6, 7 ja 8 §:ää, koska niissä ei ollut kyse EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta valtiontuesta. Päätös 88 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn aloittamisesta koski kuitenkin mainitun lain 4 ja 5 §:ää sekä lain nro 67/88 15 §:n 16 momenttia ja lakia nro 252/91, joka oli lain nro 290/99 5 §:ssä mainittujen tukien myöntämisen oikeusperusta. |
| --- | --- |

(22)

Laissa nro 290/99 säädetään useiden maatalousalan toimenpiteiden määräaikojen jatkamisesta. Kyseisessä laissa on kahdeksan pykälää. Helmikuun 24 päivänä 2000 tekemässään päätöksessä komissio oli päättänyt olla vastustamatta kyseisen lain 1, 2, 3, 6, 7 ja 8 §:ää, koska niissä ei ollut kyse EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta valtiontuesta. Päätös 88 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn aloittamisesta koski kuitenkin mainitun lain 4 ja 5 §:ää sekä lain nro 67/88 15 §:n 16 momenttia ja lakia nro 252/91, joka oli lain nro 290/99 5 §:ssä mainittujen tukien myöntämisen oikeusperusta.

| (23) | Komissio teki lopullisen kielteisen päätöksen lain nro 290/99 4 §:stä 5 päivänä huhtikuuta 2002. Tämä päätös koskee lain nro 67/88 15 §:n 16 momenttia, lakia nro 252/91 sekä lain nro 290/99 4 §:ää (yksinomaan 31 päivänä maaliskuuta 1998 erääntyvien maatalous-, käyttöpääoma- ja kehittämislainojen osalta) ja 5 §:ää. |
| --- | --- |

(23)

Komissio teki lopullisen kielteisen päätöksen lain nro 290/99 4 §:stä 5 päivänä huhtikuuta 2002. Tämä päätös koskee lain nro 67/88 15 §:n 16 momenttia, lakia nro 252/91 sekä lain nro 290/99 4 §:ää (yksinomaan 31 päivänä maaliskuuta 1998 erääntyvien maatalous-, käyttöpääoma- ja kehittämislainojen osalta) ja 5 §:ää.

II.2   Taustaa

| (24) | Toimitettujen tietojen perusteella Italian kotieläintuotanto kärsi 1980-luvun lopussa liiallisesta tuotannon hajanaisuudesta, joka johti epäajanmukaisiin, korkealaatuisen tuotannon vaatimuksia huonosti vastaaviin rakenteisiin. Koko järjestelmän uudenaikaistamiseksi laissa nro 87/90, jota muutettiin myöhemmin lailla nro 252/91, säädettiin tuesta integroiduille hankkeille, toisin sanoen useampia yrityksiä koskeville, rakenteeltaan klusterimaisille hankkeille. Hankkeet sisällytettiin ministeriöidenvälisen taloussuunnittelukomitean (CIPE) hyväksymään ohjelmaan sillä edellytyksellä, että ainoastaan sellaisen sidosyritysten muodostaman ryhmän, joka pystyy takaamaan koko hankkeen täytäntöönpanon, toteuttamia hankkeita voidaan rahoittaa. Tämä merkitsi myös sitä, että kaikki hankkeeseen osallistuvat yritykset olivat vastuussa koko hankkeen täytäntöönpanosta ja sitoutuneet (erityislausekkeen nojalla) takaamaan yhteisvastuullisesti hankkeen toteuttamisen. Lisäksi kaikilta yrityksiltä edellytettiin huomattavaa osallistumista hankkeiden rahoittamiseen uuden pääoman ja — osuuskuntien ollessa kyseessä — myös 10 vuoden lainan muodossa. Valtion edellyttämät takeet (koko hankkeen ja yritysten pääomapanosten osalta) tuen myöntämiseksi merkitsivät asianomaisille yrityksille huomattavaa taloudellista rasitetta. |
| --- | --- |

(24)

Toimitettujen tietojen perusteella Italian kotieläintuotanto kärsi 1980-luvun lopussa liiallisesta tuotannon hajanaisuudesta, joka johti epäajanmukaisiin, korkealaatuisen tuotannon vaatimuksia huonosti vastaaviin rakenteisiin. Koko järjestelmän uudenaikaistamiseksi laissa nro 87/90, jota muutettiin myöhemmin lailla nro 252/91, säädettiin tuesta integroiduille hankkeille, toisin sanoen useampia yrityksiä koskeville, rakenteeltaan klusterimaisille hankkeille. Hankkeet sisällytettiin ministeriöidenvälisen taloussuunnittelukomitean (CIPE) hyväksymään ohjelmaan sillä edellytyksellä, että ainoastaan sellaisen sidosyritysten muodostaman ryhmän, joka pystyy takaamaan koko hankkeen täytäntöönpanon, toteuttamia hankkeita voidaan rahoittaa. Tämä merkitsi myös sitä, että kaikki hankkeeseen osallistuvat yritykset olivat vastuussa koko hankkeen täytäntöönpanosta ja sitoutuneet (erityislausekkeen nojalla) takaamaan yhteisvastuullisesti hankkeen toteuttamisen. Lisäksi kaikilta yrityksiltä edellytettiin huomattavaa osallistumista hankkeiden rahoittamiseen uuden pääoman ja — osuuskuntien ollessa kyseessä — myös 10 vuoden lainan muodossa. Valtion edellyttämät takeet (koko hankkeen ja yritysten pääomapanosten osalta) tuen myöntämiseksi merkitsivät asianomaisille yrityksille huomattavaa taloudellista rasitetta.

| (25) | Koska integroitujen hankkeiden täytäntöönpanoon varatut määrärahat eivät riittäneet kattamaan alan kokonaisrahoitustarvetta, kyseisten integroitujen hankkeiden rahoittamiseen käytettiin laissa nro 67/88 säädettyjä lisämäärärahoja. Kyseiset toimenpiteet toteutettiin osana naudanliha-alan kokonaisvaltaista rationalisointi- ja rakenneuudistusohjelmaa, joka muista EU:n jäsenvaltioista poiketen käynnistettiin Italiassa vasta 1990-luvun alussa. Muut jäsenvaltiot, kuten Ranska, olivat aloittaneet teurastamoidensa rationalisointi- ja rakenneuudistusohjelmat jo 1970-luvun lopussa (6). Italian teurastamojen runsaslukuisuus ja niiden epätasainen maantieteellinen jakautuminen edellyttivät alan perinpohjaista rakenneuudistusta, joka Italian viranomaisten mukaan oli mahdollinen ainoastaan voimakkaan julkisen tuen ja koko alaa koskevan uudenaikaistamisohjelman avulla. Voidakseen jatkaa toimintaansa Italian naudanliha-alan yritysten oli mahdollisimman nopeasti kehitettävä teknistä innovaatiota ja organisatorista rakenneuudistusta kahdella suunnalla:






  a) | karjanjalostusjärjestelmien rationalisoiminen valitsemalla teknisiä parannusmenetelmiä, joilla päästään vaatimusten mukaiseen tuotantotasoon kilpailukykyisin kustannuksin; |
| --- | --- | --- |

(25)

Koska integroitujen hankkeiden täytäntöönpanoon varatut määrärahat eivät riittäneet kattamaan alan kokonaisrahoitustarvetta, kyseisten integroitujen hankkeiden rahoittamiseen käytettiin laissa nro 67/88 säädettyjä lisämäärärahoja. Kyseiset toimenpiteet toteutettiin osana naudanliha-alan kokonaisvaltaista rationalisointi- ja rakenneuudistusohjelmaa, joka muista EU:n jäsenvaltioista poiketen käynnistettiin Italiassa vasta 1990-luvun alussa. Muut jäsenvaltiot, kuten Ranska, olivat aloittaneet teurastamoidensa rationalisointi- ja rakenneuudistusohjelmat jo 1970-luvun lopussa (6). Italian teurastamojen runsaslukuisuus ja niiden epätasainen maantieteellinen jakautuminen edellyttivät alan perinpohjaista rakenneuudistusta, joka Italian viranomaisten mukaan oli mahdollinen ainoastaan voimakkaan julkisen tuen ja koko alaa koskevan uudenaikaistamisohjelman avulla. Voidakseen jatkaa toimintaansa Italian naudanliha-alan yritysten oli mahdollisimman nopeasti kehitettävä teknistä innovaatiota ja organisatorista rakenneuudistusta kahdella suunnalla:

a)

karjanjalostusjärjestelmien rationalisoiminen valitsemalla teknisiä parannusmenetelmiä, joilla päästään vaatimusten mukaiseen tuotantotasoon kilpailukykyisin kustannuksin;

| b) | korkealaatuisen tuotannon monipuolistaminen ja laadultaan vakaiden ja yhdenmukaisten tuotteiden rationalisoiminen. |
| --- | --- |

b)

korkealaatuisen tuotannon monipuolistaminen ja laadultaan vakaiden ja yhdenmukaisten tuotteiden rationalisoiminen.

Lain nro 67/88 täytäntöönpanosta vastasi asiantuntijaryhmä, jonka tehtävänä oli laatia kiireellisten toimenpiteiden ohjelma, määritellä strategiset perusteet ja päättää ehdotettujen hankkeiden tukikelpoisuudesta.

Naudanliha-alan kriisin vakavuuden vuoksi ohjelmaan sisällytetyt toimenpiteet oli suunnattu pääasiassa juuri kyseiselle alalle ja vähäisemmässä määrin myös sian- ja lampaanliha-alan hyväksi.

II.3   Tukitoimenpiteet

| (26) | Laissa nro 67/88, jossa säädetään lain nro 290/99 5 §:ssä tarkoitetuista luottoetuuksista, vahvistetaan valtion yksi- ja monivuotisten talousarvioiden laatimista koskevat säännökset, ja se on Italian vuoden 1988 varainhoitolaki. Kyseisen lain 15 §:n 16 momentissa säädetään, että maatalousalan osuuskunnat ja niiden yhteenliittymät voivat saada yhteensä enintään 700 miljardin Italian liiran suuruisia lainoja teurastamojen rakentamiseen, uudistamiseen tai laajentamiseen (7). Laissa säädetään myös, että 100 miljardin liiran enimmäismäärän rajoissa vuonna 1988 ja 50 miljardin liiran enimmäismäärän rajoissa vuonna 1989 kyseisiä lainoja voidaan käyttää edellä mainittuihin rakenteisiin ja laitoksiin liittyvien velkojen konsolidointiin. Näille lainoille myönnetään enintään 10 prosentin suuruinen korkotuki. Kyseisen momentin säännöksiä sovelletaan myös maidon- ja lihantuotannon alalla toimivien osuuskuntien ja niiden yhteenliittymien vakauttamiseen ja kehittämiseen liittyvien hankkeiden rahoittamiseen. Laista ei ole koskaan ilmoitettu komissiolle perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(26)

Laissa nro 67/88, jossa säädetään lain nro 290/99 5 §:ssä tarkoitetuista luottoetuuksista, vahvistetaan valtion yksi- ja monivuotisten talousarvioiden laatimista koskevat säännökset, ja se on Italian vuoden 1988 varainhoitolaki. Kyseisen lain 15 §:n 16 momentissa säädetään, että maatalousalan osuuskunnat ja niiden yhteenliittymät voivat saada yhteensä enintään 700 miljardin Italian liiran suuruisia lainoja teurastamojen rakentamiseen, uudistamiseen tai laajentamiseen (7). Laissa säädetään myös, että 100 miljardin liiran enimmäismäärän rajoissa vuonna 1988 ja 50 miljardin liiran enimmäismäärän rajoissa vuonna 1989 kyseisiä lainoja voidaan käyttää edellä mainittuihin rakenteisiin ja laitoksiin liittyvien velkojen konsolidointiin. Näille lainoille myönnetään enintään 10 prosentin suuruinen korkotuki. Kyseisen momentin säännöksiä sovelletaan myös maidon- ja lihantuotannon alalla toimivien osuuskuntien ja niiden yhteenliittymien vakauttamiseen ja kehittämiseen liittyvien hankkeiden rahoittamiseen. Laista ei ole koskaan ilmoitettu komissiolle perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

| (27) | Ilmoitetun lain 5 §:ssä vahvistetaan tapaukset, joissa lain nro 67/88 15 §:n 16 momentin mukaisia lainoja koskevat etuudet ovat voimassa myös silloin, kun eräät alun perin vahvistetuista edellytyksistä eivät täyty. Erityisesti 5 §:n 2 momentissa täsmennetään, että edellä mainitun 15 §:n 16 momentin mukaisia, yhteisiä kehittämistoimia tai velkojen konsolidointia varten otettuja lainoja koskevia etuuksia sovelletaan edelleen myös silloin, kun lain nro 87/90 1 §:n, sellaisena kuin se on korvattuna lain nro 252/91 1 §:llä, mukaisesti hyväksytty integroitu hanke on pantu täytäntöön ainoastaan osittain, edellyttäen että lainanottajan oma integroitu hanke on saatettu päätökseen. Lain 5 §:n 3 momentissa säädetään, että yksinomaan velkojen konsolidointia varten otettuihin lainoihin liittyvät luottoetuudet ovat voimassa myös siinä tapauksessa, että integroitua hanketta ei ole saatettu kokonaisuudessaan päätökseen, mikäli lainanottaja esittää oman investointihankkeen, joka on määrä toteuttaa käyttäen osaa myönnetyistä lainavaroista. Lisäksi saman §:n 4 momentissa säädetään, että yritykset, jotka ovat liittyneet yhteen toteuttaakseen kansallisesti merkittävän integroidun kehittämishankkeen kotieläintuotannon alalla ja jotka on jo hyväksytty lain nro 87/90 1 §:ssä, sellaisena kuin se on korvattuna lain nro 252/91 1 §:llä, tarkoitetun rahoitustuen piiriin, säilyttävät oikeutensa ja tukikelpoisuutensa myös siinä tapauksessa, että alkuperäistä integroitua hanketta ei ole saatettu kokonaan päätökseen, edellyttäen että ne ovat saattaneet päätökseen oman osuutensa hankkeesta. |
| --- | --- |

(27)

Ilmoitetun lain 5 §:ssä vahvistetaan tapaukset, joissa lain nro 67/88 15 §:n 16 momentin mukaisia lainoja koskevat etuudet ovat voimassa myös silloin, kun eräät alun perin vahvistetuista edellytyksistä eivät täyty. Erityisesti 5 §:n 2 momentissa täsmennetään, että edellä mainitun 15 §:n 16 momentin mukaisia, yhteisiä kehittämistoimia tai velkojen konsolidointia varten otettuja lainoja koskevia etuuksia sovelletaan edelleen myös silloin, kun lain nro 87/90 1 §:n, sellaisena kuin se on korvattuna lain nro 252/91 1 §:llä, mukaisesti hyväksytty integroitu hanke on pantu täytäntöön ainoastaan osittain, edellyttäen että lainanottajan oma integroitu hanke on saatettu päätökseen. Lain 5 §:n 3 momentissa säädetään, että yksinomaan velkojen konsolidointia varten otettuihin lainoihin liittyvät luottoetuudet ovat voimassa myös siinä tapauksessa, että integroitua hanketta ei ole saatettu kokonaisuudessaan päätökseen, mikäli lainanottaja esittää oman investointihankkeen, joka on määrä toteuttaa käyttäen osaa myönnetyistä lainavaroista. Lisäksi saman §:n 4 momentissa säädetään, että yritykset, jotka ovat liittyneet yhteen toteuttaakseen kansallisesti merkittävän integroidun kehittämishankkeen kotieläintuotannon alalla ja jotka on jo hyväksytty lain nro 87/90 1 §:ssä, sellaisena kuin se on korvattuna lain nro 252/91 1 §:llä, tarkoitetun rahoitustuen piiriin, säilyttävät oikeutensa ja tukikelpoisuutensa myös siinä tapauksessa, että alkuperäistä integroitua hanketta ei ole saatettu kokonaan päätökseen, edellyttäen että ne ovat saattaneet päätökseen oman osuutensa hankkeesta.

| (28) | Lain 4 §:ssä säädetään toimenpiteistä maatalousalan luotonantotoimien helpottamiseksi. Erityisesti siinä pidennetään 12 kuukaudella 31 päivänä maaliskuuta 1998 erääntyvien maatalous-, käyttöpääoma- ja kehittämislainojen takaisinmaksuaikaa. Tuensaajia ovat sellaiset pääasiallisesti oliivintuotantoa harjoittavat tilat Pugliassa, Calabriassa ja Sisiliassa, joita hoitaa tilan omistaja tai päätoiminen viljelijä tai oliivialan osuuskunta ja joita oliivien ja oliiviöljyn vakava markkinakriisi on erityisesti koetellut. Kyseisiä toimenpiteitä sovelletaan samoin säännöin ja menettelyin myös muiden oliivintuotantoalueiden tiloihin tai oliivialan osuuskuntiin, jos ne ovat kärsineet oliivien ja oliiviöljyn vakavasta markkinakriisistä. Pykälässä määritellään pääasiallisesti oliivintuotantoa harjoittaviksi tiloiksi ja oliivialan osuuskunniksi ne, jotka saavat oliivintuotannosta vähintään 50 prosenttia myytävästä bruttotuotannosta. |
| --- | --- |

(28)

Lain 4 §:ssä säädetään toimenpiteistä maatalousalan luotonantotoimien helpottamiseksi. Erityisesti siinä pidennetään 12 kuukaudella 31 päivänä maaliskuuta 1998 erääntyvien maatalous-, käyttöpääoma- ja kehittämislainojen takaisinmaksuaikaa. Tuensaajia ovat sellaiset pääasiallisesti oliivintuotantoa harjoittavat tilat Pugliassa, Calabriassa ja Sisiliassa, joita hoitaa tilan omistaja tai päätoiminen viljelijä tai oliivialan osuuskunta ja joita oliivien ja oliiviöljyn vakava markkinakriisi on erityisesti koetellut. Kyseisiä toimenpiteitä sovelletaan samoin säännöin ja menettelyin myös muiden oliivintuotantoalueiden tiloihin tai oliivialan osuuskuntiin, jos ne ovat kärsineet oliivien ja oliiviöljyn vakavasta markkinakriisistä. Pykälässä määritellään pääasiallisesti oliivintuotantoa harjoittaviksi tiloiksi ja oliivialan osuuskunniksi ne, jotka saavat oliivintuotannosta vähintään 50 prosenttia myytävästä bruttotuotannosta.

| (29) | Komissio teki 3 päivänä huhtikuuta 2002 lopullisen kielteisen päätöksen (8) lain nro 290/99 4 §:ssä tarkoitettujen tukien osalta. Kuten päätöksestä selkeästi ilmenee, se ei liittynyt eikä vaikuttanut 31 päivänä maaliskuuta 1998 erääntyviin maatalous-, käyttöpääoma- ja kehittämislainoihin, joiden takaisinmaksuaikaa pidennettiin lain nro 290/99 4 §:ssä. Sen vuoksi niitä on vielä arvioitava. |
| --- | --- |

(29)

Komissio teki 3 päivänä huhtikuuta 2002 lopullisen kielteisen päätöksen (8) lain nro 290/99 4 §:ssä tarkoitettujen tukien osalta. Kuten päätöksestä selkeästi ilmenee, se ei liittynyt eikä vaikuttanut 31 päivänä maaliskuuta 1998 erääntyviin maatalous-, käyttöpääoma- ja kehittämislainoihin, joiden takaisinmaksuaikaa pidennettiin lain nro 290/99 4 §:ssä. Sen vuoksi niitä on vielä arvioitava.

| (30) | Tarkasteltavana olevan lain 5 §:ssä mainitaan eri tukien myöntämisen oikeusperustana myös laki nro 252/91, jolla muutetaan kotieläintalousalan kiireellisistä toimenpiteistä annettua lakia nro 87/90. Kyseisessä laissa säädetään eri tukimuodoista sellaisten kotieläintalousalan poikkeuksellisten toimenpiteiden hyväksi, jotka toteutetaan kansallisesti merkittävien integroitujen hankkeiden muodossa, ja hyväksytään myös niihin liittyvät määrärahat. Lisäksi laissa säädetään tuesta sellaisen osakeyhtiön perustamiseen, jonka pääomasta maa- ja metsätalousministeriö rahoittaa vähintään 51 prosenttia ja jonka tehtävänä on






  a) | lainatakauksien myöntäminen; |
| --- | --- | --- |

(30)

Tarkasteltavana olevan lain 5 §:ssä mainitaan eri tukien myöntämisen oikeusperustana myös laki nro 252/91, jolla muutetaan kotieläintalousalan kiireellisistä toimenpiteistä annettua lakia nro 87/90. Kyseisessä laissa säädetään eri tukimuodoista sellaisten kotieläintalousalan poikkeuksellisten toimenpiteiden hyväksi, jotka toteutetaan kansallisesti merkittävien integroitujen hankkeiden muodossa, ja hyväksytään myös niihin liittyvät määrärahat. Lisäksi laissa säädetään tuesta sellaisen osakeyhtiön perustamiseen, jonka pääomasta maa- ja metsätalousministeriö rahoittaa vähintään 51 prosenttia ja jonka tehtävänä on

a)

lainatakauksien myöntäminen;

| b) | investointiluottojen rahoittaminen; |
| --- | --- |

b)

investointiluottojen rahoittaminen;

| c) | rahoituksen myöntäminen yritysten tervehdyttämiseen ja likvidaatioon liittyviin toimenpiteisiin; |
| --- | --- |

c)

rahoituksen myöntäminen yritysten tervehdyttämiseen ja likvidaatioon liittyviin toimenpiteisiin;

| d) | erityishankkeiden toteuttamista varten perustettujen yritysten osuuksien hankkiminen. |
| --- | --- |

d)

erityishankkeiden toteuttamista varten perustettujen yritysten osuuksien hankkiminen.

II.4   Tuensaajat

| (31) | Kotieläintaloutta harjoittavat viljelijät, jotka toimivat lihatuotteiden tuottamisen, jalostamisen ja kaupan pitämisen alalla. |
| --- | --- |

(31)

Kotieläintaloutta harjoittavat viljelijät, jotka toimivat lihatuotteiden tuottamisen, jalostamisen ja kaupan pitämisen alalla.

II.5   Talousarvio

| (32) | Integroitujen hankkeiden päivitetty kokonaistalousarvio on: | laki nro 252/91: 97 015 515 581 ITL (n. 50 milj. EUR), |
| --- | --- | --- |

(32)

Integroitujen hankkeiden päivitetty kokonaistalousarvio on:

laki nro 252/91: 97 015 515 581 ITL (n. 50 milj. EUR),

| | laki nro 67/88 (kehittämislainat): 6 349 660 726 ITL (n. 3,280 milj. EUR), |
| --- | --- |

laki nro 67/88 (kehittämislainat): 6 349 660 726 ITL (n. 3,280 milj. EUR),

| | laki nro 67/88 (konsolidointilainat): 1 968 222 804 ITL (n. 1,016 milj. EUR). |
| --- | --- |

laki nro 67/88 (konsolidointilainat): 1 968 222 804 ITL (n. 1,016 milj. EUR).

III   MENETTELYN ALOITTAMISPÄÄTÖKSEN SYYT

| (33) | Lain nro 290/99 5 §:ssä vahvistetaan edellytykset, joiden mukaisesti tiettyjen säädösten nojalla otettuihin lainoihin liittyvät luottoetuudet ovat voimassa silloinkin, kun alkuperäiset edellytykset eivät täyty. Ajankohtana, jona komissio päätti EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn aloittamisesta, sen käytettävissä ei ollut niitä säädöksiä koskevia tietoja, joihin edellä mainitussa 5 §:ssä viitataan. Kyseiset tiedot ovat kuitenkin olennaisia edellä mainitun pykälän arvioinnin kannalta. Italian viranomaiset toimittivat kyseiset kaksi säädöstekstiä (laki nro 252/91 ja laki nro 67/88) komissiolle vasta sen nimenomaisesta pyynnöstä. Kun komissio päätti aloittaa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa määrätyn menettelyn, Italian viranomaiset eivät olleet vielä toimittaneet lisätietoja kyseisistä säädöksistä tai niihin sisältyvistä tukitoimenpiteistä. Komissio ei voinut todeta, oliko lain nro 290/99 5 §:ssä kyse EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta valtiontuesta, koska Italian viranomaiset eivät olleet toimittaneet täsmällisiä tietoja asiasta. Koska tukitoimenpide kuitenkin antoi tietyille maatalousyrityksille mahdollisuuden hyötyä edelleen erityistuesta siinäkin tapauksessa, etteivät ne pystyneet täyttämään kaikkia alkuperäisiä tukikelpoisuusvaatimuksia, se vaikutti suosivan kyseisiä yrityksiä muihin sellaisiin yrityksiin verrattuna, jotka samassa tilanteessa olivat osoittaneet pystyvänsä täyttämään kaikki alkuperäiset vaatimukset. Sen vuoksi 5 §:ssä säädetty tukitoimenpide antoi ainakin aiheen olettaa, että on kyse tuesta, jonka luonne on Italian viranomaisten toimittamien tietojen puuttuessa mahdollista selvittää ainoastaan aloittamalla EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely. |
| --- | --- |

(33)

Lain nro 290/99 5 §:ssä vahvistetaan edellytykset, joiden mukaisesti tiettyjen säädösten nojalla otettuihin lainoihin liittyvät luottoetuudet ovat voimassa silloinkin, kun alkuperäiset edellytykset eivät täyty. Ajankohtana, jona komissio päätti EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn aloittamisesta, sen käytettävissä ei ollut niitä säädöksiä koskevia tietoja, joihin edellä mainitussa 5 §:ssä viitataan. Kyseiset tiedot ovat kuitenkin olennaisia edellä mainitun pykälän arvioinnin kannalta. Italian viranomaiset toimittivat kyseiset kaksi säädöstekstiä (laki nro 252/91 ja laki nro 67/88) komissiolle vasta sen nimenomaisesta pyynnöstä. Kun komissio päätti aloittaa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa määrätyn menettelyn, Italian viranomaiset eivät olleet vielä toimittaneet lisätietoja kyseisistä säädöksistä tai niihin sisältyvistä tukitoimenpiteistä. Komissio ei voinut todeta, oliko lain nro 290/99 5 §:ssä kyse EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta valtiontuesta, koska Italian viranomaiset eivät olleet toimittaneet täsmällisiä tietoja asiasta. Koska tukitoimenpide kuitenkin antoi tietyille maatalousyrityksille mahdollisuuden hyötyä edelleen erityistuesta siinäkin tapauksessa, etteivät ne pystyneet täyttämään kaikkia alkuperäisiä tukikelpoisuusvaatimuksia, se vaikutti suosivan kyseisiä yrityksiä muihin sellaisiin yrityksiin verrattuna, jotka samassa tilanteessa olivat osoittaneet pystyvänsä täyttämään kaikki alkuperäiset vaatimukset. Sen vuoksi 5 §:ssä säädetty tukitoimenpide antoi ainakin aiheen olettaa, että on kyse tuesta, jonka luonne on Italian viranomaisten toimittamien tietojen puuttuessa mahdollista selvittää ainoastaan aloittamalla EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely.

| (34) | Lain nro 290/99 5 §:ää ei myöskään ollut mahdollista arvioida ottamatta huomioon säännöksiä, jotka muodostivat kyseisessä pykälässä tarkoitettujen erityisetuuksien (luottoetuudet ja rahoitus) myöntämisen oikeusperustan. Kyseiset säännökset ovat lain nro 67/88 15 §:n 16 momentti ja laki nro 252/91. Italian viranomaiset toimittivat ne komissiolle tämän nimenomaisesta pyynnöstä. Molemmissa säädösteksteissä on selkeästi kyse EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta valtiontuesta. Tarkemmin sanottuna lain nro 67/88 15 §:n 16 momentissa säädetään edullisten lainojen myöntämisestä maatalousosuuskunnille ja niiden yhteenliittymille. Kyseisille lainoille voidaan myöntää enintään 10 prosentin suuruinen korkotuki. Siten toimenpiteellä helpotetaan tuensaajina olevien maatalousyritysten korkotaakkaa, joka aiheutuisi lainan myöntämisajankohtana voimassa olleen markkinakoron maksamisesta täysimääräisenä ja jonka kaikki muut tuen ulkopuolelle jäävät maatalousyritykset joutuvat maksamaan. Tässä tapauksessa helpotus vastaa lainan myöntämisajankohtana voimassa olleen markkinakoron (9) ja julkisen tuen ansiosta edunsaajien tosiasiallisesti maksaman (alhaisemman) koron välistä erotusta. Laissa nro 252/91 puolestaan sallitaan julkisten varojen myöntäminen erilaisten kotieläintalousalan hankkeiden toteuttamiseen ja suositaan siten edunsaajia verrattuna muihin maatalousyrityksiin, jotka joutuvat toteuttamaan vastaavanlaisia hankkeita yksinomaan omalla kustannuksellaan. Näin määriteltyinä edellä mainitut toimenpiteet näyttivät molemmat kuuluvan EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan. |
| --- | --- |

(34)

Lain nro 290/99 5 §:ää ei myöskään ollut mahdollista arvioida ottamatta huomioon säännöksiä, jotka muodostivat kyseisessä pykälässä tarkoitettujen erityisetuuksien (luottoetuudet ja rahoitus) myöntämisen oikeusperustan. Kyseiset säännökset ovat lain nro 67/88 15 §:n 16 momentti ja laki nro 252/91. Italian viranomaiset toimittivat ne komissiolle tämän nimenomaisesta pyynnöstä. Molemmissa säädösteksteissä on selkeästi kyse EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta valtiontuesta. Tarkemmin sanottuna lain nro 67/88 15 §:n 16 momentissa säädetään edullisten lainojen myöntämisestä maatalousosuuskunnille ja niiden yhteenliittymille. Kyseisille lainoille voidaan myöntää enintään 10 prosentin suuruinen korkotuki. Siten toimenpiteellä helpotetaan tuensaajina olevien maatalousyritysten korkotaakkaa, joka aiheutuisi lainan myöntämisajankohtana voimassa olleen markkinakoron maksamisesta täysimääräisenä ja jonka kaikki muut tuen ulkopuolelle jäävät maatalousyritykset joutuvat maksamaan. Tässä tapauksessa helpotus vastaa lainan myöntämisajankohtana voimassa olleen markkinakoron (9) ja julkisen tuen ansiosta edunsaajien tosiasiallisesti maksaman (alhaisemman) koron välistä erotusta. Laissa nro 252/91 puolestaan sallitaan julkisten varojen myöntäminen erilaisten kotieläintalousalan hankkeiden toteuttamiseen ja suositaan siten edunsaajia verrattuna muihin maatalousyrityksiin, jotka joutuvat toteuttamaan vastaavanlaisia hankkeita yksinomaan omalla kustannuksellaan. Näin määriteltyinä edellä mainitut toimenpiteet näyttivät molemmat kuuluvan EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan.

| (35) | Komissio ei pystynyt menettelyn aloittamisajankohtana toteamaan kyseisten tukitoimenpiteiden sääntöjenmukaisuutta. Toistuvista nimenomaisista kehotuksista (10) huolimatta Italian viranomaiset eivät olleet selventäneet komissiolle, oliko kyseisistä säädöksistä ilmoitettu EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesti ja kuuluivatko niihin sisältyvät toimenpiteet komission EY:n perustamissopimuksen 87, 88 ja 89 artiklan perusteella arvioimiin tukijärjestelmiin tai oliko niitä ylipäänsä koskaan ilmoitettu komissiolle. |
| --- | --- |

(35)

Komissio ei pystynyt menettelyn aloittamisajankohtana toteamaan kyseisten tukitoimenpiteiden sääntöjenmukaisuutta. Toistuvista nimenomaisista kehotuksista (10) huolimatta Italian viranomaiset eivät olleet selventäneet komissiolle, oliko kyseisistä säädöksistä ilmoitettu EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesti ja kuuluivatko niihin sisältyvät toimenpiteet komission EY:n perustamissopimuksen 87, 88 ja 89 artiklan perusteella arvioimiin tukijärjestelmiin tai oliko niitä ylipäänsä koskaan ilmoitettu komissiolle.

| (36) | Olennaisen sisällön osalta komissio epäili edellä mainituissa säädöksissä tarkoitettujen tukijärjestelmien tiettyjen osien soveltuvuutta yhteismarkkinoille. Komissiolle toimitettujen säädöstekstien tarkastelun perusteella kyseisenä ajankohtana käytettävissä olleiden tietojen mukaan eräät lain nro 67/88 15 §:n 16 momenttiin ja lakiin nro 252/91 sisältyneistä toimenpiteistä saattoivat todellisuudessa olla toimintatukea. Koska käytettävissä ei ollut tarkempia ja yksityiskohtaisempia tietoja edellä mainitun alustavan käsityksen kumoamiseksi, komission oli pakko ottaa kielteinen kanta kyseisiin tukiin. |
| --- | --- |

(36)

Olennaisen sisällön osalta komissio epäili edellä mainituissa säädöksissä tarkoitettujen tukijärjestelmien tiettyjen osien soveltuvuutta yhteismarkkinoille. Komissiolle toimitettujen säädöstekstien tarkastelun perusteella kyseisenä ajankohtana käytettävissä olleiden tietojen mukaan eräät lain nro 67/88 15 §:n 16 momenttiin ja lakiin nro 252/91 sisältyneistä toimenpiteistä saattoivat todellisuudessa olla toimintatukea. Koska käytettävissä ei ollut tarkempia ja yksityiskohtaisempia tietoja edellä mainitun alustavan käsityksen kumoamiseksi, komission oli pakko ottaa kielteinen kanta kyseisiin tukiin.

| (37) | Lain nro 290/99 4 §:n osalta komissio kehotti EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään Italiaa toimittamaan kaikki käytettävissä olevat tiedot edellytyksistä (korkoprosentit, mahdolliset takaukset jne.), joiden mukaisesti edellä mainitussa pykälässä maksuajan pidennystä saaneet lainat alun perin myönnettiin, ilmoittamaan myönnettyjen lainojen yhteissumman sekä täsmentämään, kuuluivatko kyseiset tuet jo olemassa olevaan tukijärjestelmään (ja tarvittaessa ilmoittamaan, mikä tukijärjestelmä oli kyseessä). Koska lain nro 290/99 4 §:ää koskevan päätöksen soveltamisala ja vaikutukset eivät liittyneet 31 päivänä maaliskuuta 1998 erääntyviin maatalous-, käyttöpääoma- ja kehittämislainoihin, joiden maksuajan pidentämisestä säädettiin edellä mainitussa pykälässä, kyseisiä lainoja oli vielä tarkasteltava sen toteamiseksi, oliko kyseiset tuet myönnetty markkinaehtojen mukaisesti (jolloin kyseiset ehdot olisi määriteltävä), vai kuuluivatko ne komission jo hyväksymiin olemassa oleviin tukijärjestelmiin (jotka olisi täsmennettävä). |
| --- | --- |

(37)

Lain nro 290/99 4 §:n osalta komissio kehotti EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään Italiaa toimittamaan kaikki käytettävissä olevat tiedot edellytyksistä (korkoprosentit, mahdolliset takaukset jne.), joiden mukaisesti edellä mainitussa pykälässä maksuajan pidennystä saaneet lainat alun perin myönnettiin, ilmoittamaan myönnettyjen lainojen yhteissumman sekä täsmentämään, kuuluivatko kyseiset tuet jo olemassa olevaan tukijärjestelmään (ja tarvittaessa ilmoittamaan, mikä tukijärjestelmä oli kyseessä). Koska lain nro 290/99 4 §:ää koskevan päätöksen soveltamisala ja vaikutukset eivät liittyneet 31 päivänä maaliskuuta 1998 erääntyviin maatalous-, käyttöpääoma- ja kehittämislainoihin, joiden maksuajan pidentämisestä säädettiin edellä mainitussa pykälässä, kyseisiä lainoja oli vielä tarkasteltava sen toteamiseksi, oliko kyseiset tuet myönnetty markkinaehtojen mukaisesti (jolloin kyseiset ehdot olisi määriteltävä), vai kuuluivatko ne komission jo hyväksymiin olemassa oleviin tukijärjestelmiin (jotka olisi täsmennettävä).

IV   ITALIAN MENETTELYN ALOITTAMISEN JÄLKEEN TOIMITTAMAT TIEDOT

| (38) | Menettelyn aloittamisen jälkeen Italian viranomaiset toimittivat vastauksena komission nimenomaisiin pyyntöihin yksityiskohtaisia tietoja 18 päivänä toukokuuta 2000, 13 päivänä lokakuuta 2000, 5 päivänä heinäkuuta 2001, 27 päivänä helmikuuta 2003 sekä 29 päivänä lokakuuta 2004 päivätyssä ja 3 päivänä marraskuuta 2004 saapuneeksi kirjatussa kirjeessä. Kyseisissä kirjeissä toimitettuja tietoja on tarkasteltava kokonaisuudessaan, koska Italian viranomaiset ovat perinpohjaisen selvityksen perusteella tarkistaneet eräitä alkuperäisiä tietoja, jotka liittyvät erityisesti rahoitustietoja koskevaan yhteenvetoon. Yhteenveto toimitetuista tiedoista on esitetty osassa III.3, jossa annetaan myös viittaukset kyseiseen kirjeeseen. |
| --- | --- |

(38)

Menettelyn aloittamisen jälkeen Italian viranomaiset toimittivat vastauksena komission nimenomaisiin pyyntöihin yksityiskohtaisia tietoja 18 päivänä toukokuuta 2000, 13 päivänä lokakuuta 2000, 5 päivänä heinäkuuta 2001, 27 päivänä helmikuuta 2003 sekä 29 päivänä lokakuuta 2004 päivätyssä ja 3 päivänä marraskuuta 2004 saapuneeksi kirjatussa kirjeessä. Kyseisissä kirjeissä toimitettuja tietoja on tarkasteltava kokonaisuudessaan, koska Italian viranomaiset ovat perinpohjaisen selvityksen perusteella tarkistaneet eräitä alkuperäisiä tietoja, jotka liittyvät erityisesti rahoitustietoja koskevaan yhteenvetoon. Yhteenveto toimitetuista tiedoista on esitetty osassa III.3, jossa annetaan myös viittaukset kyseiseen kirjeeseen.

V   KOLMANSIEN OSAPUOLTEN HUOMAUTUKSET

| (39) | Komissio sai ainoastaan yhden kirjeen kolmannelta osapuolelta. Sen lähetti 30 päivänä kesäkuuta 2000 CONAZO, joka vetää Italian viranomaisten lakien nro 252/91 ja 67/88 perusteella myöntämää tukea saanutta yritysryhmittymää; komission aloittama menettely koski nimenomaan kyseisiä lakeja. |
| --- | --- |

(39)

Komissio sai ainoastaan yhden kirjeen kolmannelta osapuolelta. Sen lähetti 30 päivänä kesäkuuta 2000 CONAZO, joka vetää Italian viranomaisten lakien nro 252/91 ja 67/88 perusteella myöntämää tukea saanutta yritysryhmittymää; komission aloittama menettely koski nimenomaan kyseisiä lakeja.

| (40) | Kirjeessään CONAZO ilmaisi ennen muuta olevansa yllättynyt siitä, että komissio oli menettelyn aloittamisen yhteydessä ilmoittanut selvästi, ettei sille ollut ilmoitettu lakien nro 252/91 ja 67/88 olemassaolosta ja siitä, että Italian viranomaiset olivat myöntäneet tukea edellä mainittujen lakien perusteella. |
| --- | --- |

(40)

Kirjeessään CONAZO ilmaisi ennen muuta olevansa yllättynyt siitä, että komissio oli menettelyn aloittamisen yhteydessä ilmoittanut selvästi, ettei sille ollut ilmoitettu lakien nro 252/91 ja 67/88 olemassaolosta ja siitä, että Italian viranomaiset olivat myöntäneet tukea edellä mainittujen lakien perusteella.

| (41) | Yrityksen mukaan komission oli pakko olla tietoinen Italian viranomaisten vuonna 1986 käynnistämästä kotieläintalous- ja teurastamoalojen perinpohjaisesta uudelleenjärjestelyohjelmasta. Samassa kirjeessä CONAZO viittasi edellä mainittujen alojen laajamittaiseen rakenneuudistusohjelmaan, jonka ministeriöidenvälinen taloussuunnittelukomitea (CIPE) kehitti vuonna 1991. Yritys muistutti myös, että teurastamoalalla toteutetut mullistavat aloitteet ovat johtaneet teurastamojen lukumäärän huomattavaan alenemiseen 1980-luvun yli 8 500 yksiköstä nykyisiin 3 000 yksikköön. |
| --- | --- |

(41)

Yrityksen mukaan komission oli pakko olla tietoinen Italian viranomaisten vuonna 1986 käynnistämästä kotieläintalous- ja teurastamoalojen perinpohjaisesta uudelleenjärjestelyohjelmasta. Samassa kirjeessä CONAZO viittasi edellä mainittujen alojen laajamittaiseen rakenneuudistusohjelmaan, jonka ministeriöidenvälinen taloussuunnittelukomitea (CIPE) kehitti vuonna 1991. Yritys muistutti myös, että teurastamoalalla toteutetut mullistavat aloitteet ovat johtaneet teurastamojen lukumäärän huomattavaan alenemiseen 1980-luvun yli 8 500 yksiköstä nykyisiin 3 000 yksikköön.

VI   ARVIOINTI

| (42) | EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltion myöntämä tai valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(42)

EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltion myöntämä tai valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

| (43) | Perustamissopimuksen 87 ja 88 artikloja sovelletaan sellaisten tuotteiden tuotantoon ja kauppaan, joiden hyväksi Italian viranomaiset ovat päättäneet myöntää tukia. Naudanliha-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 17 päivänä toukokuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1254/1999 (11) 40 artiklassa säädetäänkin, että jollei samassa asetuksessa toisin säädetä, perustamissopimuksen 87, 88 ja 89 artiklaa sovelletaan naudanliha-alan tuotteiden tuotantoon ja kauppaan. Vastaavanlainen säännös sisältyy myös sianliha-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 29 päivänä lokakuuta 1975 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2759/75 (12) 21 artiklaan ja lampaan- ja vuohenliha-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 19 päivänä joulukuuta 2001 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2529/2001 (13) 23 artiklaan. |
| --- | --- |

(43)

Perustamissopimuksen 87 ja 88 artikloja sovelletaan sellaisten tuotteiden tuotantoon ja kauppaan, joiden hyväksi Italian viranomaiset ovat päättäneet myöntää tukia. Naudanliha-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 17 päivänä toukokuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1254/1999 (11) 40 artiklassa säädetäänkin, että jollei samassa asetuksessa toisin säädetä, perustamissopimuksen 87, 88 ja 89 artiklaa sovelletaan naudanliha-alan tuotteiden tuotantoon ja kauppaan. Vastaavanlainen säännös sisältyy myös sianliha-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 29 päivänä lokakuuta 1975 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2759/75 (12) 21 artiklaan ja lampaan- ja vuohenliha-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 19 päivänä joulukuuta 2001 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2529/2001 (13) 23 artiklaan.

VI.1   Tuen olemassaolo

| (44) | Lain nro 290/99 5 §:ssä vahvistetaan tapaukset, joissa edellä mainittujen säädösten mukaisesti otettuja lainoja koskevat luottoetuudet ovat voimassa myös silloin, kun alkuperäiset edellytykset eivät täyty. Koska toimenpiteellä myönnettiin tietyille maatalousyrityksille mahdollisuus päästä edelleen osallisiksi erityistuesta siinäkin tapauksessa, että ne eivät pystyneet täyttämään kaikkia alkuperäisiä tukikelpoisuusedellytyksiä, se vaikutti suosivan näitä yrityksiä verrattuna muihin yrityksiin, jotka samassa tilanteessa olivat osoittaneet pystyvänsä täyttämään kaikki alkuperäiset edellytykset. |
| --- | --- |

(44)

Lain nro 290/99 5 §:ssä vahvistetaan tapaukset, joissa edellä mainittujen säädösten mukaisesti otettuja lainoja koskevat luottoetuudet ovat voimassa myös silloin, kun alkuperäiset edellytykset eivät täyty. Koska toimenpiteellä myönnettiin tietyille maatalousyrityksille mahdollisuus päästä edelleen osallisiksi erityistuesta siinäkin tapauksessa, että ne eivät pystyneet täyttämään kaikkia alkuperäisiä tukikelpoisuusedellytyksiä, se vaikutti suosivan näitä yrityksiä verrattuna muihin yrityksiin, jotka samassa tilanteessa olivat osoittaneet pystyvänsä täyttämään kaikki alkuperäiset edellytykset.

| (45) | Kyseistä pykälää ei myöskään voida arvioida ottamatta huomioon säännöksiä, jotka muodostavat erityisetuuksien (luottoetuudet ja rahoitus) myöntämisen oikeusperustan ja joihin kyseisessä pykälässä viitataan, toisin sanoen lain nro 67/88 15 §:n 16 momenttia ja lakia nro 252/91. Kuten edellä 37, 38 ja 39 kohdassa mainitaan, molemmissa säädöksissä on selkeästi kyse EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta valtiontuesta. Tarkemmin sanottuna lain nro 67/88 15 §:n 16 momentissa säädetään edullisten lainojen myöntämisestä maatalousosuuskunnille ja niiden yhteenliittymille. Kyseisille lainoille voidaan myöntää enintään 10 prosentin suuruinen korkotuki. Tämä tarkoittaa sitä, että valtio helpottaa tuensaajina olevien maatalousyritysten korkotaakkaa, joka aiheutuisi lainan myöntämisajankohtana voimassa olleen markkinakoron maksamisesta täysimääräisenä ja jonka kaikki muut tuen ulkopuolelle jäävät maatalousyritykset joutuvat maksamaan. Tässä tapauksessa helpotus vastaa lainan myöntämisajankohtana voimassa olleen markkinakoron ja julkisen tuen ansiosta edunsaajien tosiasiallisesti maksaman (alhaisemman) koron välistä erotusta. |
| --- | --- |

(45)

Kyseistä pykälää ei myöskään voida arvioida ottamatta huomioon säännöksiä, jotka muodostavat erityisetuuksien (luottoetuudet ja rahoitus) myöntämisen oikeusperustan ja joihin kyseisessä pykälässä viitataan, toisin sanoen lain nro 67/88 15 §:n 16 momenttia ja lakia nro 252/91. Kuten edellä 37, 38 ja 39 kohdassa mainitaan, molemmissa säädöksissä on selkeästi kyse EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta valtiontuesta. Tarkemmin sanottuna lain nro 67/88 15 §:n 16 momentissa säädetään edullisten lainojen myöntämisestä maatalousosuuskunnille ja niiden yhteenliittymille. Kyseisille lainoille voidaan myöntää enintään 10 prosentin suuruinen korkotuki. Tämä tarkoittaa sitä, että valtio helpottaa tuensaajina olevien maatalousyritysten korkotaakkaa, joka aiheutuisi lainan myöntämisajankohtana voimassa olleen markkinakoron maksamisesta täysimääräisenä ja jonka kaikki muut tuen ulkopuolelle jäävät maatalousyritykset joutuvat maksamaan. Tässä tapauksessa helpotus vastaa lainan myöntämisajankohtana voimassa olleen markkinakoron ja julkisen tuen ansiosta edunsaajien tosiasiallisesti maksaman (alhaisemman) koron välistä erotusta.

| (46) | Laissa nro 252/91 sallitaan julkisten varojen myöntäminen erilaisten kotieläintalousalan hankkeiden toteuttamiseen ja suositaan siten edunsaajia verrattuna muihin maatalousyrityksiin, jotka joutuvat toteuttamaan vastaavanlaisia hankkeita yksinomaan omalla kustannuksellaan. Yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan tietyn yrityksen aseman lujittaminen valtiontuen avulla saattaa vääristää kilpailua niihin kilpaileviin yrityksiin nähden, jotka eivät pääse osallisiksi samasta tuesta. Lisäksi yhteisön sisäinen kauppa kotieläintuotannon alalla on merkittävää (14), minkä vuoksi toimenpide saattaa vääristää kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(46)

Laissa nro 252/91 sallitaan julkisten varojen myöntäminen erilaisten kotieläintalousalan hankkeiden toteuttamiseen ja suositaan siten edunsaajia verrattuna muihin maatalousyrityksiin, jotka joutuvat toteuttamaan vastaavanlaisia hankkeita yksinomaan omalla kustannuksellaan. Yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan tietyn yrityksen aseman lujittaminen valtiontuen avulla saattaa vääristää kilpailua niihin kilpaileviin yrityksiin nähden, jotka eivät pääse osallisiksi samasta tuesta. Lisäksi yhteisön sisäinen kauppa kotieläintuotannon alalla on merkittävää (14), minkä vuoksi toimenpide saattaa vääristää kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

| (47) | Tämän vuoksi komissio päättelee, että tarkasteltavana oleva tukitoimenpide kuuluu perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa määrätyn kiellon soveltamisalaan. |
| --- | --- |

(47)

Tämän vuoksi komissio päättelee, että tarkasteltavana oleva tukitoimenpide kuuluu perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa määrätyn kiellon soveltamisalaan.

VI.1 a)   Tuen soveltuvuus yhteismarkkinoille

| (48) | Perustamissopimuksen 87 artiklan 2 ja 3 kohdassa määrätään poikkeuksista saman artiklan 1 kohdassa määrättyyn kieltoon. |
| --- | --- |

(48)

Perustamissopimuksen 87 artiklan 2 ja 3 kohdassa määrätään poikkeuksista saman artiklan 1 kohdassa määrättyyn kieltoon.

| (49) | Perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdassa määrättyjä poikkeuksia ei ilmeisestikään voida soveltaa tarkasteltavana olevassa tapauksessa tuen luonteen ja tarkoituksen vuoksi. Italian viranomaiset eivät myöskään ole vedonneet 87 artiklan 2 kohdan soveltamiseen. |
| --- | --- |

(49)

Perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdassa määrättyjä poikkeuksia ei ilmeisestikään voida soveltaa tarkasteltavana olevassa tapauksessa tuen luonteen ja tarkoituksen vuoksi. Italian viranomaiset eivät myöskään ole vedonneet 87 artiklan 2 kohdan soveltamiseen.

| (50) | Perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdassa täsmennetään olosuhteet, joissa valtiontuen voidaan katsoa soveltuvan yhteismarkkinoille. Tuen soveltuvuus yhteismarkkinoille on arvioitava koko yhteisön eikä vain yksittäisen jäsenvaltion kannalta. |
| --- | --- |

(50)

Perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdassa täsmennetään olosuhteet, joissa valtiontuen voidaan katsoa soveltuvan yhteismarkkinoille. Tuen soveltuvuus yhteismarkkinoille on arvioitava koko yhteisön eikä vain yksittäisen jäsenvaltion kannalta.

| (51) | Perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohtaa ei ilmeisestikään voida soveltaa, koska tukea ei ole tarkoitettu taloudellisen kehityksen edistämiseen alueilla, joilla elintaso on poikkeuksellisen alhainen tai joilla vajaatyöllisyys on vakava ongelma. |
| --- | --- |

(51)

Perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohtaa ei ilmeisestikään voida soveltaa, koska tukea ei ole tarkoitettu taloudellisen kehityksen edistämiseen alueilla, joilla elintaso on poikkeuksellisen alhainen tai joilla vajaatyöllisyys on vakava ongelma.

| (52) | Perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan b alakohtaa ei myöskään voida soveltaa, koska tukea ei ole tarkoitettu Euroopan yhteistä etua koskevan tärkeän hankkeen edistämiseen tai Italian taloudessa olevan vakavan häiriön poistamiseen. |
| --- | --- |

(52)

Perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan b alakohtaa ei myöskään voida soveltaa, koska tukea ei ole tarkoitettu Euroopan yhteistä etua koskevan tärkeän hankkeen edistämiseen tai Italian taloudessa olevan vakavan häiriön poistamiseen.

| (53) | Tarkasteltavana olevaa tukea ei ole tarkoitettu — eikä se myöskään sovellu — 87 artiklan 3 kohdan d alakohdassa määrättyjen tavoitteiden saavuttamiseen. |
| --- | --- |

(53)

Tarkasteltavana olevaa tukea ei ole tarkoitettu — eikä se myöskään sovellu — 87 artiklan 3 kohdan d alakohdassa määrättyjen tavoitteiden saavuttamiseen.

| (54) | Perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaan yhteismarkkinoille soveltuvana voidaan pitää tukea tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. Sen vuoksi ilmoitettua tukijärjestelmää on arvioitava kyseisen artiklan ja tarkasteltavana olevaan tapaukseen sovellettavien erityissäännösten perusteella. |
| --- | --- |

(54)

Perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaan yhteismarkkinoille soveltuvana voidaan pitää tukea tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. Sen vuoksi ilmoitettua tukijärjestelmää on arvioitava kyseisen artiklan ja tarkasteltavana olevaan tapaukseen sovellettavien erityissäännösten perusteella.

| (55) | Kaikki laeissa nro 67/88 ja 252/91 tarkoitettua tukea saaneet integroidut hankkeet oli hyväksytty ennen 31 päivää joulukuuta 1992 (15), ja niihin liittyvät taloudelliset sitoumukset hyväksyttiin kyseiseen ajankohtaan mennessä. Tarkasteltavana olevia tukia ei ole koskaan ilmoitettu komissiolle, minkä vuoksi ne ovat asetuksen (EY) N:o 659/1999 1 artiklan f alakohdassa tarkoitettua sääntöjenvastaista tukea. Maatalousalan valtiontukea koskevien yhteisön suuntaviivojen (16) 23.3 kohdan mukaan asetuksen (EY) N:o 659/1999 1 artiklan f alakohdassa tarkoitettuja sääntöjenvastaisia tukia on arvioitava niiden myöntämisajankohtana voimassa olleiden sääntöjen ja suuntaviivojen perusteella. |
| --- | --- |

(55)

Kaikki laeissa nro 67/88 ja 252/91 tarkoitettua tukea saaneet integroidut hankkeet oli hyväksytty ennen 31 päivää joulukuuta 1992 (15), ja niihin liittyvät taloudelliset sitoumukset hyväksyttiin kyseiseen ajankohtaan mennessä. Tarkasteltavana olevia tukia ei ole koskaan ilmoitettu komissiolle, minkä vuoksi ne ovat asetuksen (EY) N:o 659/1999 1 artiklan f alakohdassa tarkoitettua sääntöjenvastaista tukea. Maatalousalan valtiontukea koskevien yhteisön suuntaviivojen (16) 23.3 kohdan mukaan asetuksen (EY) N:o 659/1999 1 artiklan f alakohdassa tarkoitettuja sääntöjenvastaisia tukia on arvioitava niiden myöntämisajankohtana voimassa olleiden sääntöjen ja suuntaviivojen perusteella.

| (56) | Italian viranomaisten mukaan kaikki myönnetyt tuet liittyivät viiden hyväksytyn integroidun hankkeen (17) puitteissa joko alkutuotannon (karjankasvatus) tai maataloustuotteiden jalostuksen ja kaupan pitämisen alalla tehtyihin investointeihin. |
| --- | --- |

(56)

Italian viranomaisten mukaan kaikki myönnetyt tuet liittyivät viiden hyväksytyn integroidun hankkeen (17) puitteissa joko alkutuotannon (karjankasvatus) tai maataloustuotteiden jalostuksen ja kaupan pitämisen alalla tehtyihin investointeihin.

| (57) | Tukikelpoisiksi katsotut investoinnit liittyivät pääasiassa tekniikan ja hygieniaolojen nykyaikaistamiseen, teurastamojen parantamiseen, sivutuotteiden käyttöön ja hävittämiseen, lihatuotteiden jalostus- ja pakkauslinjoihin, tilojen ja laitteiden mukauttamiseen tuotteiden tarjontamuotojen kehittämiseksi, tuotantorakenteiden sekä jalostukseen ja kaupan pitämiseen liittyvän kaluston hankintaan tuotantoteknologian parantamiseksi ja laitehankintoihin korkealaatuisten tuotantomenetelmien kehittämiseksi. Hankkeiden arvioinnissa otettiin huomioon myös investoinnit aineettomaan omaisuuteen (esim. markkinointi ja patenttioikeudet), mutta niihin ei koskaan myönnetty rahoitusta. |
| --- | --- |

(57)

Tukikelpoisiksi katsotut investoinnit liittyivät pääasiassa tekniikan ja hygieniaolojen nykyaikaistamiseen, teurastamojen parantamiseen, sivutuotteiden käyttöön ja hävittämiseen, lihatuotteiden jalostus- ja pakkauslinjoihin, tilojen ja laitteiden mukauttamiseen tuotteiden tarjontamuotojen kehittämiseksi, tuotantorakenteiden sekä jalostukseen ja kaupan pitämiseen liittyvän kaluston hankintaan tuotantoteknologian parantamiseksi ja laitehankintoihin korkealaatuisten tuotantomenetelmien kehittämiseksi. Hankkeiden arvioinnissa otettiin huomioon myös investoinnit aineettomaan omaisuuteen (esim. markkinointi ja patenttioikeudet), mutta niihin ei koskaan myönnetty rahoitusta.

| (58) | Seuraavia menoluokkia ei katsottu tukikelpoisiksi:






  — | menekinedistäminen ja mainonta, |
| --- | --- | --- |

(58)

Seuraavia menoluokkia ei katsottu tukikelpoisiksi:

—

menekinedistäminen ja mainonta,

| — | aineettomat investoinnit, kuten tavaramerkit, |
| --- | --- |

—

aineettomat investoinnit, kuten tavaramerkit,

| — | suunnittelu- ja rakentamiskustannukset, |
| --- | --- |

—

suunnittelu- ja rakentamiskustannukset,

| — | oikeudelliset ja hallintokustannukset, verot. |
| --- | --- |

—

oikeudelliset ja hallintokustannukset, verot.

VI.1 a) 1   Maataloustuotteiden jalostukseen ja kaupan pitämiseen liittyvät investoinnit

| (59) | Hankkeiden ja niihin liittyvien sitoumusten hyväksymisajankohtana komissio piti yhteismarkkinoille soveltuvina kaikkia sellaisia investointeja, joiden osalta tuen intensiteetti ei ylittänyt komission maatalousalalla sallimaa tavanomaista tuen enimmäisintensiteettiä, toisin sanoen 55 prosenttia (75 % tavoite 1 -alueilla), kun on kyse alakohtaisten ohjelmien tai asetuksessa (ETY) N:o 866/90 (18) vahvistettujen perusteiden mukaisista hankkeista, ja muiden hankkeiden osalta 35 prosenttia (50 % tavoite 1 -alueilla), edellyttäen että niitä ei ole suljettu asetusten (ETY) N:o 866/90 ja (ETY) N:o 867/90 mukaisesti rahoitettavista investoinneista 7 päivänä kesäkuuta 1990 tehdyn komission päätöksen liitteessä vahvistettujen ja tarvittaessa perustamissopimuksen 87 artiklasta johtuvia mukautuksia soveltaen käytettyjen valintaperusteiden ulkopuolelle. |
| --- | --- |

(59)

Hankkeiden ja niihin liittyvien sitoumusten hyväksymisajankohtana komissio piti yhteismarkkinoille soveltuvina kaikkia sellaisia investointeja, joiden osalta tuen intensiteetti ei ylittänyt komission maatalousalalla sallimaa tavanomaista tuen enimmäisintensiteettiä, toisin sanoen 55 prosenttia (75 % tavoite 1 -alueilla), kun on kyse alakohtaisten ohjelmien tai asetuksessa (ETY) N:o 866/90 (18) vahvistettujen perusteiden mukaisista hankkeista, ja muiden hankkeiden osalta 35 prosenttia (50 % tavoite 1 -alueilla), edellyttäen että niitä ei ole suljettu asetusten (ETY) N:o 866/90 ja (ETY) N:o 867/90 mukaisesti rahoitettavista investoinneista 7 päivänä kesäkuuta 1990 tehdyn komission päätöksen liitteessä vahvistettujen ja tarvittaessa perustamissopimuksen 87 artiklasta johtuvia mukautuksia soveltaen käytettyjen valintaperusteiden ulkopuolelle.

| (60) | Sen vuoksi on tarpeen selvittää, onko tukea saaneiden investointien yhteydessä tosiasiallisesti noudatettu asetuksen (ETY) N:o 866/90 vaatimuksia ja 7 päivänä kesäkuuta 1990 tehdyssä komission päätöksessä vahvistettuja alakohtaisia rajoituksia. Edellä mainitun päätöksen liitteessä olevassa 2.10 kohdassa, jossa käsitellään nimenomaan liha- ja muna-alaa, vahvistetaan ensisijaiset investoinnit, toisin sanoen investoinnit, joihin komissio suhtautuu erityisen suopeasti, koska niiden katsotaan edistävän muita enemmän tietyn alan kehitystä. |
| --- | --- |

(60)

Sen vuoksi on tarpeen selvittää, onko tukea saaneiden investointien yhteydessä tosiasiallisesti noudatettu asetuksen (ETY) N:o 866/90 vaatimuksia ja 7 päivänä kesäkuuta 1990 tehdyssä komission päätöksessä vahvistettuja alakohtaisia rajoituksia. Edellä mainitun päätöksen liitteessä olevassa 2.10 kohdassa, jossa käsitellään nimenomaan liha- ja muna-alaa, vahvistetaan ensisijaiset investoinnit, toisin sanoen investoinnit, joihin komissio suhtautuu erityisen suopeasti, koska niiden katsotaan edistävän muita enemmän tietyn alan kehitystä.

| (61) | Ensisijaisten investointien osalta komissio suhtautuu myönteisesti teurastamoiden yhteyteen perustettaviin leikkaamoihin erityisesti sellaisilla tuotantoalueilla, joilla tämänkaltaisia laitoksia ei ole vielä olemassa. Toisaalta samassa kohdassa suljetaan tuen ulkopuolelle kaikki sellaiset investoinnit, jotka johtavat sikojen, nautojen, lampaiden ja siipikarjan teurastuskapasiteetin kasvuun, jollei asianomainen yritys tai jokin toinen yritys luovu vastaavansuuruisen kapasiteetin käytöstä, tai — kun on kyse sioista, naudoista, lampaista ja siipikarjasta kanoja lukuun ottamatta — jollei alueen tuotantokapasiteetin taso ole selkeästi alenemassa. |
| --- | --- |

(61)

Ensisijaisten investointien osalta komissio suhtautuu myönteisesti teurastamoiden yhteyteen perustettaviin leikkaamoihin erityisesti sellaisilla tuotantoalueilla, joilla tämänkaltaisia laitoksia ei ole vielä olemassa. Toisaalta samassa kohdassa suljetaan tuen ulkopuolelle kaikki sellaiset investoinnit, jotka johtavat sikojen, nautojen, lampaiden ja siipikarjan teurastuskapasiteetin kasvuun, jollei asianomainen yritys tai jokin toinen yritys luovu vastaavansuuruisen kapasiteetin käytöstä, tai — kun on kyse sioista, naudoista, lampaista ja siipikarjasta kanoja lukuun ottamatta — jollei alueen tuotantokapasiteetin taso ole selkeästi alenemassa.

| (62) | Kuten Italian viranomaiset ovat ilmoittaneet, ainoastaan eräät niiden tekemistä investoinneista liittyivät leikkaamoiden perustamiseen. Koska ne eivät ole pystyneet ilmoittamaan täsmällisesti leikkaamoihin suunnattujen investointien osuutta, on varmistuttava siitä, etteivät kyseiset investoinnit vastaa luonteeltaan liitteen 2.10 kohdassa nimenomaisesti tuen ulkopuolelle jätettäviä investointeja, toisin sanoen investointeja, jotka johtavat teurastuskapasiteetin kasvuun, jollei asianomainen tai jokin muu yritys ole poistanut vastaavaa kapasiteettia (19). |
| --- | --- |

(62)

Kuten Italian viranomaiset ovat ilmoittaneet, ainoastaan eräät niiden tekemistä investoinneista liittyivät leikkaamoiden perustamiseen. Koska ne eivät ole pystyneet ilmoittamaan täsmällisesti leikkaamoihin suunnattujen investointien osuutta, on varmistuttava siitä, etteivät kyseiset investoinnit vastaa luonteeltaan liitteen 2.10 kohdassa nimenomaisesti tuen ulkopuolelle jätettäviä investointeja, toisin sanoen investointeja, jotka johtavat teurastuskapasiteetin kasvuun, jollei asianomainen tai jokin muu yritys ole poistanut vastaavaa kapasiteettia (19).

| (63) | Italian viranomaiset korostivat 12 päivänä heinäkuuta 2001 päivätyssä kirjeessään, että teurastamoalan sekä maataloustuotteiden jalostamisen ja kaupan pitämisen alan investoinnit ovat tapahtuneet seitsemän hankkeen puitteissa. Ne esittivät tiedot, joista ilmenee, että kunkin hankkeeseen osallistuneen laitoksen uusi kokonaisteurastuskapasiteetti on 30 eläintä tunnissa aikaisempaa kapasiteettia pienempi. Siten päätöksen 90/342/ETY liitteessä olevassa 2.10 kohdassa säädetty edellytys täyttyy. |
| --- | --- |

(63)

Italian viranomaiset korostivat 12 päivänä heinäkuuta 2001 päivätyssä kirjeessään, että teurastamoalan sekä maataloustuotteiden jalostamisen ja kaupan pitämisen alan investoinnit ovat tapahtuneet seitsemän hankkeen puitteissa. Ne esittivät tiedot, joista ilmenee, että kunkin hankkeeseen osallistuneen laitoksen uusi kokonaisteurastuskapasiteetti on 30 eläintä tunnissa aikaisempaa kapasiteettia pienempi. Siten päätöksen 90/342/ETY liitteessä olevassa 2.10 kohdassa säädetty edellytys täyttyy.

| (64) | Alueellisia valtiontukia koskevissa suuntaviivoissa (20) esitetyn menetelmän mukaan laskettu ja bruttoavustusekvivalenttina ilmaistu tuen intensiteetti, joka sisältää kaikki lakien nro 252/91 ja 67/88 (laissa nro 290/1999 ei tehty muutoksia lakien nro 252/91 ja 67/88 mukaisten tukien intensiteettiin, määrään tai tuensaajiin) mukaisesti myönnetyt julkiset tuet, ei ylittänyt 75:tä prosenttia (tavoite 1 -alueilla toteutettujen investointien osalta) tai 55:tä prosenttia, joka oli kyseisenä ajankohtana muilla kuin tavoite 1 -alueilla maataloustuotteiden jalostamiseen ja kaupan pitämiseen liittyvien investointien osalta hyväksytty enimmäisintensiteetti. Siten kaikkien tarkasteltavana olevien investointien enimmäisintensiteetti — riippumatta investointien maantieteellisestä sijainnista — oli kyseisenä ajankohtana voimassa olleen yhteisön lainsäädännön mukainen, kuten taulukosta 1 käy ilmi.
  Taulukko 1
  Investoinnit jalostuksen ja kaupan pitämisen alalla | | Tukikelpoiset kustannukset (ITL) | Tuen kokonaismäärä (ITL) | % |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CONAZO | Investoinnit epäsuotuisilla alueilla | 4 972 623 097 | 3 729 467 323 | 75,00 % |
| | Investoinnit muilla alueilla | 48 753 248 149 | 26 480 183 539 | 54,31 % |
| FIORUCCI | Investoinnit | 39 831 488 798 | 14 170 000 000 | 35,57 % |
| GUARDAMIGLIO | Investoinnit | 15 296 548 104 | 5 477 000 000 | 35,81 % |
| INALCA | Investoinnit | 139 597 581 320 | 42 502 000 000 | 30,45 % |
| PRUNOTTO | Investoinnit | 4 243 327 136 | 1 930 000 000 | 45,48 % |
| CAMALLEVAMENTI | Investoinnit | 4 667 623 201 | 2 567 192 000 | 55,00 % |
| C.L.S.M. | Investoinnit | 6 067 000 000 | 3 260 533 100 | 53,74 % |

(64)

Alueellisia valtiontukia koskevissa suuntaviivoissa (20) esitetyn menetelmän mukaan laskettu ja bruttoavustusekvivalenttina ilmaistu tuen intensiteetti, joka sisältää kaikki lakien nro 252/91 ja 67/88 (laissa nro 290/1999 ei tehty muutoksia lakien nro 252/91 ja 67/88 mukaisten tukien intensiteettiin, määrään tai tuensaajiin) mukaisesti myönnetyt julkiset tuet, ei ylittänyt 75:tä prosenttia (tavoite 1 -alueilla toteutettujen investointien osalta) tai 55:tä prosenttia, joka oli kyseisenä ajankohtana muilla kuin tavoite 1 -alueilla maataloustuotteiden jalostamiseen ja kaupan pitämiseen liittyvien investointien osalta hyväksytty enimmäisintensiteetti. Siten kaikkien tarkasteltavana olevien investointien enimmäisintensiteetti — riippumatta investointien maantieteellisestä sijainnista — oli kyseisenä ajankohtana voimassa olleen yhteisön lainsäädännön mukainen, kuten taulukosta 1 käy ilmi.

Taulukko 1

Investoinnit jalostuksen ja kaupan pitämisen alalla

Tukikelpoiset kustannukset (ITL)

Tuen kokonaismäärä (ITL)

%

CONAZO

Investoinnit epäsuotuisilla alueilla

4 972 623 097

3 729 467 323

75,00 %

Investoinnit muilla alueilla

48 753 248 149

26 480 183 539

54,31 %

FIORUCCI

Investoinnit

39 831 488 798

14 170 000 000

35,57 %

GUARDAMIGLIO

Investoinnit

15 296 548 104

5 477 000 000

35,81 %

INALCA

Investoinnit

139 597 581 320

42 502 000 000

30,45 %

PRUNOTTO

Investoinnit

4 243 327 136

1 930 000 000

45,48 %

CAMALLEVAMENTI

Investoinnit

4 667 623 201

2 567 192 000

55,00 %

C.L.S.M.

Investoinnit

6 067 000 000

3 260 533 100

53,74 %

| (65) | Asetuksen (ETY) N:o 866/90 11 artiklan mukaisesti kyseiset toimenpiteet on suunnattu maataloustuotteiden pakkauksen, säilyttämisen, käsittelyn ja jalostamisen järkiperäistämiseen ja kehittämiseen tai valmistuksen sivutuotteiden tai jätteiden kierrättämiseen, markkinoille saattamisen parantamiseen, mukaan lukien hintojen muodostuksen avoimuuden parantaminen, uusien jalostustekniikoiden soveltamiseen, mukaan lukien uusien tuotteiden ja sivutuotteiden kehittäminen tai uusien markkinoiden avaaminen sekä uutta luovien investointien aloittaminen, sekä tuotteiden laadun parantamiseen. |
| --- | --- |

(65)

Asetuksen (ETY) N:o 866/90 11 artiklan mukaisesti kyseiset toimenpiteet on suunnattu maataloustuotteiden pakkauksen, säilyttämisen, käsittelyn ja jalostamisen järkiperäistämiseen ja kehittämiseen tai valmistuksen sivutuotteiden tai jätteiden kierrättämiseen, markkinoille saattamisen parantamiseen, mukaan lukien hintojen muodostuksen avoimuuden parantaminen, uusien jalostustekniikoiden soveltamiseen, mukaan lukien uusien tuotteiden ja sivutuotteiden kehittäminen tai uusien markkinoiden avaaminen sekä uutta luovien investointien aloittaminen, sekä tuotteiden laadun parantamiseen.

| (66) | Asetuksen (ETY) N:o 866/90 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti menot, jotka voidaan korvata, rajoittuvat seuraaviin:






  — | kiinteän omaisuuden hankinta, lukuun ottamatta maapohjan ostoa, |
| --- | --- | --- |

(66)

Asetuksen (ETY) N:o 866/90 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti menot, jotka voidaan korvata, rajoittuvat seuraaviin:

—

kiinteän omaisuuden hankinta, lukuun ottamatta maapohjan ostoa,

| — | uudet koneet ja laitteet, mukaan lukien atk-ohjelmat ja ohjelmistot, |
| --- | --- |

—

uudet koneet ja laitteet, mukaan lukien atk-ohjelmat ja ohjelmistot,

| — | yleiskustannukset, erityisesti arkkitehtien, insinöörien, konsulttien ja toteutettavuustutkimusten kustannukset, 12 prosentin rajoissa edellisissä luetelmakohdissa tarkoitetuista kustannuksista. |
| --- | --- |

—

yleiskustannukset, erityisesti arkkitehtien, insinöörien, konsulttien ja toteutettavuustutkimusten kustannukset, 12 prosentin rajoissa edellisissä luetelmakohdissa tarkoitetuista kustannuksista.

| (67) | Kuten jäljempänä selvitetään (vrt. 80—98 kohta), taloudelliseen vakauttamiseen liittyvät tarpeet on suljettu tukikelpoisten menojen ulkopuolelle. Tukikelpoiset menot on laskettu yksinomaan investointeihin ja tukikelpoisiin kustannuksiin liittyvien menojen perusteella. Lisäksi CIPE:n ohjelmassa pyrittiin nimenomaan varmistamaan johdonmukaisuus ja yhdenmukaisuus yhteisen markkinajärjestelyn sääntöjen kanssa. |
| --- | --- |

(67)

Kuten jäljempänä selvitetään (vrt. 80—98 kohta), taloudelliseen vakauttamiseen liittyvät tarpeet on suljettu tukikelpoisten menojen ulkopuolelle. Tukikelpoiset menot on laskettu yksinomaan investointeihin ja tukikelpoisiin kustannuksiin liittyvien menojen perusteella. Lisäksi CIPE:n ohjelmassa pyrittiin nimenomaan varmistamaan johdonmukaisuus ja yhdenmukaisuus yhteisen markkinajärjestelyn sääntöjen kanssa.

| (68) | Edellä esitettyjen näkökohtien perusteella Italian viranomaisten edellä kuvattujen integroitujen hankkeiden toteuttamiseen myöntämä tuki soveltuu yhteismarkkinoille perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti. Tämä koskee kuitenkin ainoastaan investointien tosiasiallisen toteuttamisen yhteydessä myönnettyä tukea. Siihen ei sisälly asianomaisten yritysten taloudelliseen vakauttamiseen tai lainojen konsolidointiin mahdollisesti myönnetty tuki, jota arvioidaan jäljempänä olevissa kohdissa. |
| --- | --- |

(68)

Edellä esitettyjen näkökohtien perusteella Italian viranomaisten edellä kuvattujen integroitujen hankkeiden toteuttamiseen myöntämä tuki soveltuu yhteismarkkinoille perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti. Tämä koskee kuitenkin ainoastaan investointien tosiasiallisen toteuttamisen yhteydessä myönnettyä tukea. Siihen ei sisälly asianomaisten yritysten taloudelliseen vakauttamiseen tai lainojen konsolidointiin mahdollisesti myönnetty tuki, jota arvioidaan jäljempänä olevissa kohdissa.

VI.1 a) 2   Tilainvestoinnit

| (69) | Kuten jo edellä on esitetty, tarkasteltavana olevaan tukijärjestelmään sisältyi myös tukea yritysryhmien kokonaishankkeen periaatteiden mukaisesti alkutuotantoon tekemien investointien hyväksi. |
| --- | --- |

(69)

Kuten jo edellä on esitetty, tarkasteltavana olevaan tukijärjestelmään sisältyi myös tukea yritysryhmien kokonaishankkeen periaatteiden mukaisesti alkutuotantoon tekemien investointien hyväksi.

| (70) | Tukea saaneet yritykset olivat CONAZO, GEA ja Val di Cesola (21). Tukikelpoiset kustannukset ja tuen kokonaismäärät on esitetty taulukossa 2.
  Taulukko 2
  Tuotantoinvestoinnit | Tukikelpoiset kokonaiskustannukset ITL | Tuen kokonaismäärä ITL | % |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| CONAZO | 7 652 930 000 | 2 678 525 500 | 35,00 % |
| G E A | 2 368 708 000 | 558 831 181 | 23,59 % |
| Val di Cesola | 553 923 850 | 278 830 197 | 50,34 % |

(70)

Tukea saaneet yritykset olivat CONAZO, GEA ja Val di Cesola (21). Tukikelpoiset kustannukset ja tuen kokonaismäärät on esitetty taulukossa 2.

Taulukko 2

Tuotantoinvestoinnit

Tukikelpoiset kokonaiskustannukset ITL

Tuen kokonaismäärä ITL

%

CONAZO

7 652 930 000

2 678 525 500

35,00 %

G E A

2 368 708 000

558 831 181

23,59 %

Val di Cesola

553 923 850

278 830 197

50,34 %

| (71) | Ajankohtana, jona eri hankkeet ja niihin liittyvien varojen myöntäminen hyväksyttiin, maatilojen investointitukia arvioitiin maatalouden rakenteiden tehokkuuden parantamisesta annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2328/91 (22) säännösten perusteella. Asetusta, jossa otettiin käyttöön osarahoitusjärjestelmä maatalousyritysten tehokkuuden parantamiseksi, on sovellettu yksittäisiin tiloihin. Asetuksessa otettiin käyttöön yhteinen toimintakehys, jonka puitteissa jäsenvaltioilla oli mahdollisuus tai velvollisuus pannan täytäntöön tietty määrä tukijärjestelmiä, joille myönnettiin yhteisön osarahoitusta. Asetuksessa otettiin käyttöön myös tietynlaisia jäsenvaltioiden myöntämiä kansallisia tukia koskeva sääntely. Sen 35 artiklassa määriteltiin edellytykset, joiden mukaisesti jäsenvaltioilla oli mahdollisuus myöntää valtiontukea asetuksessa vahvistettujen tavoitteiden saavuttamiseksi. Asetuksen 35 artiklassa mainittiin erityisesti, että ”asetus ei rajoita jäsenvaltioiden mahdollisuutta toteuttaa muita tukitoimenpiteitä tämän asetuksen soveltamisalalla, lukuun ottamatta 2, 6–9 ja 11 artiklassa, 12 artiklan 2, 3 ja 4 kohdassa sekä 17 artiklassa tarkoitettua alaa, jos toimenpiteitä koskevat edellytykset tai yksityiskohtaiset säännöt myöntämisestä eroavat tässä asetuksessa säädetyistä tai tukimäärät ovat tässä asetuksessa säädettyjä enimmäismääriä suurempia, jollei kyseisiä toimenpiteitä ole toteutettu perustamissopimuksen 92, 93 ja 94 artiklan mukaisesti”. Saman artiklan 2 kohdassa säädettiin, että ”perustamissopimuksen 92, 93 ja 94 artiklan määräyksiä, lukuun ottamatta 92 artiklan 2 kohtaa, ei sovelleta 2, 6–9 ja 11 artiklassa, 12 artiklan 2, 3 ja 4 kohdassa sekä 17 artiklassa säädettyihin tukitoimenpiteisiin”. |
| --- | --- |

(71)

Ajankohtana, jona eri hankkeet ja niihin liittyvien varojen myöntäminen hyväksyttiin, maatilojen investointitukia arvioitiin maatalouden rakenteiden tehokkuuden parantamisesta annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2328/91 (22) säännösten perusteella. Asetusta, jossa otettiin käyttöön osarahoitusjärjestelmä maatalousyritysten tehokkuuden parantamiseksi, on sovellettu yksittäisiin tiloihin. Asetuksessa otettiin käyttöön yhteinen toimintakehys, jonka puitteissa jäsenvaltioilla oli mahdollisuus tai velvollisuus pannan täytäntöön tietty määrä tukijärjestelmiä, joille myönnettiin yhteisön osarahoitusta. Asetuksessa otettiin käyttöön myös tietynlaisia jäsenvaltioiden myöntämiä kansallisia tukia koskeva sääntely. Sen 35 artiklassa määriteltiin edellytykset, joiden mukaisesti jäsenvaltioilla oli mahdollisuus myöntää valtiontukea asetuksessa vahvistettujen tavoitteiden saavuttamiseksi. Asetuksen 35 artiklassa mainittiin erityisesti, että ”asetus ei rajoita jäsenvaltioiden mahdollisuutta toteuttaa muita tukitoimenpiteitä tämän asetuksen soveltamisalalla, lukuun ottamatta 2, 6–9 ja 11 artiklassa, 12 artiklan 2, 3 ja 4 kohdassa sekä 17 artiklassa tarkoitettua alaa, jos toimenpiteitä koskevat edellytykset tai yksityiskohtaiset säännöt myöntämisestä eroavat tässä asetuksessa säädetyistä tai tukimäärät ovat tässä asetuksessa säädettyjä enimmäismääriä suurempia, jollei kyseisiä toimenpiteitä ole toteutettu perustamissopimuksen 92, 93 ja 94 artiklan mukaisesti”. Saman artiklan 2 kohdassa säädettiin, että ”perustamissopimuksen 92, 93 ja 94 artiklan määräyksiä, lukuun ottamatta 92 artiklan 2 kohtaa, ei sovelleta 2, 6–9 ja 11 artiklassa, 12 artiklan 2, 3 ja 4 kohdassa sekä 17 artiklassa säädettyihin tukitoimenpiteisiin”.

| (72) | Siten 35 artiklassa määriteltiin selkeästi niiden tukitoimenpiteiden luonne, joita jäsenvaltioilla oli mahdollisuus toteuttaa, ja rajoitettiin jäsenvaltioiden toiminta-alaa yksinomaan valtion varoista rahoitettujen tukien osalta. Käytännössä jäsenvaltioiden oli ilmoitettava komissiolle kaikista asetuksen soveltamisalaan kuuluvia aloitteita koskevien tukien myöntämispäätöksistä joko kyseisessä asetuksessa säädetyn yhteisön osarahoituksen myöntämistä koskevan menettelyn tai valtiontukea koskevien EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan mukaisesti. Italian viranomaiset eivät olleet ilmoittaneet komissiolle tarkasteltavana olevista tuista asetuksessa (ETY) N:o 2328/91 säädetyn, yhteisön osarahoituksen saamista koskevan menettelyn tai saman asetuksen 12 artiklan 2, 3 ja 4 kohdassa tarkoitetun tuen myöntämistä koskevien säännösten mukaisesti. Sen vuoksi kyseisiä tukitoimenpiteitä olisi arvioitava perustamissopimuksen 87, 88 ja 89 artiklan perusteella ja edellä mainitussa asetuksessa säädettyjen rajoitusten ja edellytysten mukaisesti. |
| --- | --- |

(72)

Siten 35 artiklassa määriteltiin selkeästi niiden tukitoimenpiteiden luonne, joita jäsenvaltioilla oli mahdollisuus toteuttaa, ja rajoitettiin jäsenvaltioiden toiminta-alaa yksinomaan valtion varoista rahoitettujen tukien osalta. Käytännössä jäsenvaltioiden oli ilmoitettava komissiolle kaikista asetuksen soveltamisalaan kuuluvia aloitteita koskevien tukien myöntämispäätöksistä joko kyseisessä asetuksessa säädetyn yhteisön osarahoituksen myöntämistä koskevan menettelyn tai valtiontukea koskevien EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan mukaisesti. Italian viranomaiset eivät olleet ilmoittaneet komissiolle tarkasteltavana olevista tuista asetuksessa (ETY) N:o 2328/91 säädetyn, yhteisön osarahoituksen saamista koskevan menettelyn tai saman asetuksen 12 artiklan 2, 3 ja 4 kohdassa tarkoitetun tuen myöntämistä koskevien säännösten mukaisesti. Sen vuoksi kyseisiä tukitoimenpiteitä olisi arvioitava perustamissopimuksen 87, 88 ja 89 artiklan perusteella ja edellä mainitussa asetuksessa säädettyjen rajoitusten ja edellytysten mukaisesti.

| (73) | Asetuksen (ETY) N:o 2328/91 12 artiklassa täsmennetään investoinnit, joita jäsenvaltiot saavat rahoittaa yksinomaan omista varoistaan. Kuten asetuksen 35 artiklassa mainitaan, perustamissopimuksen 87, 88 ja 89 artiklaa ei sovelleta 12 artiklan 2, 3 ja 4 kohdassa säädettyihin toimenpiteisiin. Sen vuoksi kyseisiä tukia on arvioitava yksinomaan asetuksen (ETY) N:o 2328/91 12 artiklan 1 ja 5 kohdan perusteella. |
| --- | --- |

(73)

Asetuksen (ETY) N:o 2328/91 12 artiklassa täsmennetään investoinnit, joita jäsenvaltiot saavat rahoittaa yksinomaan omista varoistaan. Kuten asetuksen 35 artiklassa mainitaan, perustamissopimuksen 87, 88 ja 89 artiklaa ei sovelleta 12 artiklan 2, 3 ja 4 kohdassa säädettyihin toimenpiteisiin. Sen vuoksi kyseisiä tukia on arvioitava yksinomaan asetuksen (ETY) N:o 2328/91 12 artiklan 1 ja 5 kohdan perusteella.

| (74) | Asetuksen (ETY) N:o 2328/91 12 artiklan 1 kohdassa säädetyt tukitoimenpiteet ovat lisätukea, jota jäsenvaltiot voivat myöntää tiukasti määritellyin edellytyksin kyseisen asetuksen mukaisen yhteisön osarahoittaman tukijärjestelmän lisäksi. Tällaista lisätukea voidaan myöntää ainoastaan sellaisille tiloille, jotka täyttävät kaikki asetuksessa (5–9 artikla) säädetyt yhteisön tukikelpoisuusedellytykset, ja ainoastaan aikaisemmin hyväksyttyjen yhteisrahoitettujen tukien sisällyttämiseksi järjestelmään. Tarkasteltavana olevat tuet eivät kuulu edellä mainitun kohdan soveltamisalaan, koska se liittyy ainoastaan tukiin, jotka koskevat aikaisemmin hyväksyttyjen osarahoitettujen tukien sisällyttämistä tukijärjestelmään. |
| --- | --- |

(74)

Asetuksen (ETY) N:o 2328/91 12 artiklan 1 kohdassa säädetyt tukitoimenpiteet ovat lisätukea, jota jäsenvaltiot voivat myöntää tiukasti määritellyin edellytyksin kyseisen asetuksen mukaisen yhteisön osarahoittaman tukijärjestelmän lisäksi. Tällaista lisätukea voidaan myöntää ainoastaan sellaisille tiloille, jotka täyttävät kaikki asetuksessa (5–9 artikla) säädetyt yhteisön tukikelpoisuusedellytykset, ja ainoastaan aikaisemmin hyväksyttyjen yhteisrahoitettujen tukien sisällyttämiseksi järjestelmään. Tarkasteltavana olevat tuet eivät kuulu edellä mainitun kohdan soveltamisalaan, koska se liittyy ainoastaan tukiin, jotka koskevat aikaisemmin hyväksyttyjen osarahoitettujen tukien sisällyttämistä tukijärjestelmään.

| (75) | Asetuksen (ETY) N:o 2328/91 12 artiklan 5 kohdassa täsmennetään investointituet, joihin ei sovelleta saman artiklan muissa kohdissa säädettyjä kieltoja ja rajoituksia ja jotka voidaan periaatteessa sallia. Tällaisia toimenpiteitä ovat






  — | maanhankintaa koskevat tukitoimenpiteet, |
| --- | --- | --- |

(75)

Asetuksen (ETY) N:o 2328/91 12 artiklan 5 kohdassa täsmennetään investointituet, joihin ei sovelleta saman artiklan muissa kohdissa säädettyjä kieltoja ja rajoituksia ja jotka voidaan periaatteessa sallia. Tällaisia toimenpiteitä ovat

—

maanhankintaa koskevat tukitoimenpiteet,

| — | tuetut käyttölainat, joiden laina-aika on enintään yksi markkinointivuosi, |
| --- | --- |

—

tuetut käyttölainat, joiden laina-aika on enintään yksi markkinointivuosi,

| — | urospuolisten siitoseläinten hankintaa koskevat tukitoimenpiteet, |
| --- | --- |

—

urospuolisten siitoseläinten hankintaa koskevat tukitoimenpiteet,

| — | lainojen takaukset, mukaan lukien niiden korot, |
| --- | --- |

—

lainojen takaukset, mukaan lukien niiden korot,

| — | investointitoimenpiteet, jotka koskevat ympäristönsuojelua ja ympäristön tilan parantamista, jos ne eivät lisää tuotantoa, |
| --- | --- |

—

investointitoimenpiteet, jotka koskevat ympäristönsuojelua ja ympäristön tilan parantamista, jos ne eivät lisää tuotantoa,

| — | investointitoimenpiteet, jotka liittyvät karjankasvatuksen hygienian parantamiseen ja eläinten hyvinvointiin liittyvien yhteisön vaatimusten tai kansallisten vaatimusten noudattamiseen, jos ne ovat yhteisön vaatimuksia tiukempia ja kyseiset investoinnit eivät lisää tuotantoa, edellyttäen että kaikki edellä luetellut toimenpiteet ovat perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan (ent. 92 ja 93 artiklan) mukaiset. |
| --- | --- |

—

investointitoimenpiteet, jotka liittyvät karjankasvatuksen hygienian parantamiseen ja eläinten hyvinvointiin liittyvien yhteisön vaatimusten tai kansallisten vaatimusten noudattamiseen, jos ne ovat yhteisön vaatimuksia tiukempia ja kyseiset investoinnit eivät lisää tuotantoa, edellyttäen että kaikki edellä luetellut toimenpiteet ovat perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan (ent. 92 ja 93 artiklan) mukaiset.

| (76) | Italian viranomaiset ilmoittivat 13 päivänä lokakuuta 2000 päivätyssä kirjeessä, että lain nro 252/91 mukaista tukea alkutuotannon investointeihin oli myönnetty ainoastaan kolmelle hankkeelle. Kyseisten investointien tarkoituksena oli jalostuskeskusten rakenteiden uudistaminen ja parantaminen tuotantokustannusten alentamiseksi, laadun parantamiseksi, hygieniaolosuhteiden parantamiseksi ja eläinten hyvinvoinnin lisäämiseksi. Kokonaisuutena investointien avulla parannettiin tilojen ilmanvaihtoa, alennettiin eläintiheyttä, parannettiin valaistusta, vedenjakelua jne. Italian viranomaiset ovat vakuuttaneet, että tuki myönnettiin investointeihin, joiden avulla saavutettiin direktiiveissä 91/629/ETY (23) ja 91/630/ETY (24) säädettyjä hygieniaan ja eläinten hyvinvointiin liittyviä yhteisiä vaatimuksia korkeampi taso. Italian viranomaiset toimittivat 24 päivänä marraskuuta 2004 päivätyssä ja 3 päivänä joulukuuta 2004 saapuneeksi kirjatussa kirjeessä luettelon investoinneista osoittaakseen, että ne oli suunnattu hygieniaolosuhteiden ja eläinten hyvinvoinnin parantamiseen ja niiden avulla ylitettiin kyseisenä ajankohtana voimassa olleiden vaatimusten mukainen taso. Maa- ja metsätalousministeriön ja asianomaisen alueen tarkastusviranomaiset tarkastivat kaikki rahoitusta saaneet hankkeet todetakseen, että niille asetetut tavoitteet oli saavutettu. |
| --- | --- |

(76)

Italian viranomaiset ilmoittivat 13 päivänä lokakuuta 2000 päivätyssä kirjeessä, että lain nro 252/91 mukaista tukea alkutuotannon investointeihin oli myönnetty ainoastaan kolmelle hankkeelle. Kyseisten investointien tarkoituksena oli jalostuskeskusten rakenteiden uudistaminen ja parantaminen tuotantokustannusten alentamiseksi, laadun parantamiseksi, hygieniaolosuhteiden parantamiseksi ja eläinten hyvinvoinnin lisäämiseksi. Kokonaisuutena investointien avulla parannettiin tilojen ilmanvaihtoa, alennettiin eläintiheyttä, parannettiin valaistusta, vedenjakelua jne. Italian viranomaiset ovat vakuuttaneet, että tuki myönnettiin investointeihin, joiden avulla saavutettiin direktiiveissä 91/629/ETY (23) ja 91/630/ETY (24) säädettyjä hygieniaan ja eläinten hyvinvointiin liittyviä yhteisiä vaatimuksia korkeampi taso. Italian viranomaiset toimittivat 24 päivänä marraskuuta 2004 päivätyssä ja 3 päivänä joulukuuta 2004 saapuneeksi kirjatussa kirjeessä luettelon investoinneista osoittaakseen, että ne oli suunnattu hygieniaolosuhteiden ja eläinten hyvinvoinnin parantamiseen ja niiden avulla ylitettiin kyseisenä ajankohtana voimassa olleiden vaatimusten mukainen taso. Maa- ja metsätalousministeriön ja asianomaisen alueen tarkastusviranomaiset tarkastivat kaikki rahoitusta saaneet hankkeet todetakseen, että niille asetetut tavoitteet oli saavutettu.

| (77) | Asetuksessa säädetty tuen enimmäisintensiteetti (35 % ja epäsuotuisilla alueilla 75 %), kaikki kyseisiin investointeihin suunnattu julkinen tuki mukaan luettuna, ei ylittynyt. |
| --- | --- |

(77)

Asetuksessa säädetty tuen enimmäisintensiteetti (35 % ja epäsuotuisilla alueilla 75 %), kaikki kyseisiin investointeihin suunnattu julkinen tuki mukaan luettuna, ei ylittynyt.

| (78) | Viranomaiset vakuuttivat myös, että eläinten kokonaismäärä ei kasvanut investointien seurauksena ja että kaikki investoinnit tehtiin asetuksen (ETY) N:o 2328/91 6 artiklan säännösten mukaisesti. |
| --- | --- |

(78)

Viranomaiset vakuuttivat myös, että eläinten kokonaismäärä ei kasvanut investointien seurauksena ja että kaikki investoinnit tehtiin asetuksen (ETY) N:o 2328/91 6 artiklan säännösten mukaisesti.

| (79) | Kuten jäljempänä VI.1 a)3 jaksossa täsmennetään, niin sanottu taloudellisen vakauttamisen tarve tai velkojen konsolidointia varten otetut lainat eivät sisälly tukikelpoisiin kustannuksiin. |
| --- | --- |

(79)

Kuten jäljempänä VI.1 a)3 jaksossa täsmennetään, niin sanottu taloudellisen vakauttamisen tarve tai velkojen konsolidointia varten otetut lainat eivät sisälly tukikelpoisiin kustannuksiin.

| (80) | Edellä sanotun perusteella edellä mainitut Italian viranomaisten alkutuotannon investointeihin myöntämät tuet soveltuvat yhteismarkkinoille EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(80)

Edellä sanotun perusteella edellä mainitut Italian viranomaisten alkutuotannon investointeihin myöntämät tuet soveltuvat yhteismarkkinoille EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti.

VI.1 a) 3   Tuet yritysten taloudelliseen vakauttamiseen ja velkojen konsolidointiin

| (81) | Kuten edellä olevassa jaksossa todetaan, lain nro 290/99 5 §:n 2 momentin mukaan lain nro 67/88 15 §:n 16 momentin mukaisten yhteistä kehittämistä tai velkojen konsolidointia varten otettujen lainojen luottoetuudet ovat edelleen voimassa myös silloin, kun lain nro 87/90 1 §:n, sellaisena kuin se on korvattuna lain nro 252/91 1 §:llä, mukaisesti hyväksytty integroitu hanke on pantu täytäntöön ainoastaan osittain, edellyttäen että lainanottajan oma integroitu hanke on saatettu päätökseen. Lain 5 §:n 3 momentissa säädetään, että yksinomaan velkojen konsolidointia varten edellä olevan lain mukaisesti otettuihin lainoihin liittyvät luottoetuudet ovat voimassa myös siinä tapauksessa, että integroitua hanketta ei ole saatettu kokonaisuudessaan päätökseen, mikäli lainanottaja esittää oman investointihankkeen, joka on määrä toteuttaa käyttäen osaa myönnetyistä lainavaroista. |
| --- | --- |

(81)

Kuten edellä olevassa jaksossa todetaan, lain nro 290/99 5 §:n 2 momentin mukaan lain nro 67/88 15 §:n 16 momentin mukaisten yhteistä kehittämistä tai velkojen konsolidointia varten otettujen lainojen luottoetuudet ovat edelleen voimassa myös silloin, kun lain nro 87/90 1 §:n, sellaisena kuin se on korvattuna lain nro 252/91 1 §:llä, mukaisesti hyväksytty integroitu hanke on pantu täytäntöön ainoastaan osittain, edellyttäen että lainanottajan oma integroitu hanke on saatettu päätökseen. Lain 5 §:n 3 momentissa säädetään, että yksinomaan velkojen konsolidointia varten edellä olevan lain mukaisesti otettuihin lainoihin liittyvät luottoetuudet ovat voimassa myös siinä tapauksessa, että integroitua hanketta ei ole saatettu kokonaisuudessaan päätökseen, mikäli lainanottaja esittää oman investointihankkeen, joka on määrä toteuttaa käyttäen osaa myönnetyistä lainavaroista.

| (82) | Lain nro 290/99 5 §:ssä tarkoitetuista luottoetuuksista, joita komissio alun perin arvioi, säädetään laissa nro 67/88. Sen 15 §:n 16 momentissa, jonka osalta komissio päätti aloittaa menettelyn, säädetään, että osuuskunnat ja niiden yhteenliittymät voivat saada yhteensä enintään 700 miljardin Italian liiran suuruisia lainoja teurastamojen rakentamiseen, uudistamiseen tai laajentamiseen. Laissa säädetään myös, että 100 miljardin liiran enimmäismäärän rajoissa vuonna 1988 ja 50 miljardin liiran enimmäismäärän rajoissa vuonna 1989 kyseisiä lainoja voidaan käyttää edellä mainittuihin rakenteisiin ja laitoksiin liittyvien velkojen konsolidointiin. |
| --- | --- |

(82)

Lain nro 290/99 5 §:ssä tarkoitetuista luottoetuuksista, joita komissio alun perin arvioi, säädetään laissa nro 67/88. Sen 15 §:n 16 momentissa, jonka osalta komissio päätti aloittaa menettelyn, säädetään, että osuuskunnat ja niiden yhteenliittymät voivat saada yhteensä enintään 700 miljardin Italian liiran suuruisia lainoja teurastamojen rakentamiseen, uudistamiseen tai laajentamiseen. Laissa säädetään myös, että 100 miljardin liiran enimmäismäärän rajoissa vuonna 1988 ja 50 miljardin liiran enimmäismäärän rajoissa vuonna 1989 kyseisiä lainoja voidaan käyttää edellä mainittuihin rakenteisiin ja laitoksiin liittyvien velkojen konsolidointiin.

| (83) | Siten sekä lain nro 290/99 5 §:ssä että lain nro 67/88 15 §:n 16 momentissa annetaan mahdollisuus käyttää myönnettyjä varoja myös velkojen konsolidointiin. |
| --- | --- |

(83)

Siten sekä lain nro 290/99 5 §:ssä että lain nro 67/88 15 §:n 16 momentissa annetaan mahdollisuus käyttää myönnettyjä varoja myös velkojen konsolidointiin.

| (84) | Lisäksi niiden tietojen perusteella, jotka Italian viranomaiset toimittivat vastauksessaan menettelyn aloittamista koskevaan komission kirjeeseen (25) valtio otti lain nro 252/91 soveltamisen yhteydessä huomioon myös niin sanotun ”taloudellisen vakauttamisen tarpeen”. Viranomaisten mukaan hankkeen toteuttaminen edellytti huomattavaa taloudellista sitoutumista sekä ”kehittämishankkeen” varsinaisen täytäntöönpanon että siitä johtuvan taloudellisen vakauttamisen tarpeen osalta (26). Taloudellisen vakauttamisen tarve katsottiin ylimääräiseksi lisäksi investointiin, koska se liittyi suoraan kyseisestä investoinnista saatuun tuottoon. |
| --- | --- |

(84)

Lisäksi niiden tietojen perusteella, jotka Italian viranomaiset toimittivat vastauksessaan menettelyn aloittamista koskevaan komission kirjeeseen (25) valtio otti lain nro 252/91 soveltamisen yhteydessä huomioon myös niin sanotun ”taloudellisen vakauttamisen tarpeen”. Viranomaisten mukaan hankkeen toteuttaminen edellytti huomattavaa taloudellista sitoutumista sekä ”kehittämishankkeen” varsinaisen täytäntöönpanon että siitä johtuvan taloudellisen vakauttamisen tarpeen osalta (26). Taloudellisen vakauttamisen tarve katsottiin ylimääräiseksi lisäksi investointiin, koska se liittyi suoraan kyseisestä investoinnista saatuun tuottoon.

| (85) | Edellä sanotun perusteella on ilmeistä, että osa Italian viranomaisten yritysten hankkeille myöntämästä tuesta oli todellisuudessa tarkoitettu helpottamaan näiden yritysten rahoitustaakkaa, joka johtui kyseisistä investoinneista olematta kuitenkaan välittömässä yhteydessä niihin. |
| --- | --- |

(85)

Edellä sanotun perusteella on ilmeistä, että osa Italian viranomaisten yritysten hankkeille myöntämästä tuesta oli todellisuudessa tarkoitettu helpottamaan näiden yritysten rahoitustaakkaa, joka johtui kyseisistä investoinneista olematta kuitenkaan välittömässä yhteydessä niihin.

| (86) | Komissio on aina epäillyt laissa nro 67/88 säädetyn velkojen konsolidointiin myönnetyn tuen ja laissa nro 252/91 säädetyn taloudelliseen vakauttamiseen tarkoitetun tuen soveltuvuutta yhteismarkkinoille. Menettelyn aloittamista koskevassa 18 päivänä toukokuuta 2000 päivätyssä vastauskirjeessään Italian viranomaiset väittivät, että molemmat tuet liittyvät suunniteltujen integroitujen hankkeiden yhteydessä toteutettuihin investointeihin. Ne ilmoittivat, että laissa nro 67/88 velkojen konsolidoinnin hyväksyminen sidottiin investointihankkeiden tosiasialliseen täytäntöönpanoon. Viranomaisten mukaan konsolidointilainan tarkoituksena oli yksinkertaisesti palauttaa osuuskuntien maksuvalmius, joten sillä oli tässä suhteessa samanlainen vaikutus kuin tuella. Se oli aina investointiin sidoksissa oleva rahoitustoimi. |
| --- | --- |

(86)

Komissio on aina epäillyt laissa nro 67/88 säädetyn velkojen konsolidointiin myönnetyn tuen ja laissa nro 252/91 säädetyn taloudelliseen vakauttamiseen tarkoitetun tuen soveltuvuutta yhteismarkkinoille. Menettelyn aloittamista koskevassa 18 päivänä toukokuuta 2000 päivätyssä vastauskirjeessään Italian viranomaiset väittivät, että molemmat tuet liittyvät suunniteltujen integroitujen hankkeiden yhteydessä toteutettuihin investointeihin. Ne ilmoittivat, että laissa nro 67/88 velkojen konsolidoinnin hyväksyminen sidottiin investointihankkeiden tosiasialliseen täytäntöönpanoon. Viranomaisten mukaan konsolidointilainan tarkoituksena oli yksinkertaisesti palauttaa osuuskuntien maksuvalmius, joten sillä oli tässä suhteessa samanlainen vaikutus kuin tuella. Se oli aina investointiin sidoksissa oleva rahoitustoimi.

| (87) | Näistä vakuutteluista huolimatta komissio ilmaisi epäilynsä edellä mainittujen tukitoimenpiteiden osalta ja ilmoitti Italian viranomaisten kannasta poiketen, että kuvauksen ja asianomaisten lakitekstien perusteella tukien tarkoituksena vaikutti olevan helpottaa taloudellisissa vaikeuksissa olevien tuensaajien asemaa olematta mitenkään sidoksissa investointien tosiasialliseen toteuttamiseen. Samassa kirjeessä, jossa komissio ilmaisi varauksensa, se kehotti Italian viranomaisia myös täsmentämään, olivatko kyseiset tuet niiden myöntämisajankohtana voimassa olleiden säännösten mukaiset. |
| --- | --- |

(87)

Näistä vakuutteluista huolimatta komissio ilmaisi epäilynsä edellä mainittujen tukitoimenpiteiden osalta ja ilmoitti Italian viranomaisten kannasta poiketen, että kuvauksen ja asianomaisten lakitekstien perusteella tukien tarkoituksena vaikutti olevan helpottaa taloudellisissa vaikeuksissa olevien tuensaajien asemaa olematta mitenkään sidoksissa investointien tosiasialliseen toteuttamiseen. Samassa kirjeessä, jossa komissio ilmaisi varauksensa, se kehotti Italian viranomaisia myös täsmentämään, olivatko kyseiset tuet niiden myöntämisajankohtana voimassa olleiden säännösten mukaiset.

| (88) | Vastauksessaan edellä mainittuun kirjeeseen (27) Italian viranomaiset ilmoittivat, että taloudellisen vakauttamisen osalta suunnitelluissa rahoitustoimenpiteissä otettiin huomioon kaikkien integroitujen hankkeiden kokonaisrahoitustarve, joka muodostui tosiasiallisista investoinneista ja taloudellisesta vakauttamisesta, jonka osuus sai olla enintään 50 prosenttia kokonaisrahoitustarpeesta. Näin taloudellisen vakauttamisen avulla varmistettiin tehtyihin investointiin liittyvien taloudellisten sitoumusten maksaminen. |
| --- | --- |

(88)

Vastauksessaan edellä mainittuun kirjeeseen (27) Italian viranomaiset ilmoittivat, että taloudellisen vakauttamisen osalta suunnitelluissa rahoitustoimenpiteissä otettiin huomioon kaikkien integroitujen hankkeiden kokonaisrahoitustarve, joka muodostui tosiasiallisista investoinneista ja taloudellisesta vakauttamisesta, jonka osuus sai olla enintään 50 prosenttia kokonaisrahoitustarpeesta. Näin taloudellisen vakauttamisen avulla varmistettiin tehtyihin investointiin liittyvien taloudellisten sitoumusten maksaminen.

| (89) | Asiaa koskevien komission huomautusten osalta Italian viranomaiset sitoutuivat 29 päivänä lokakuuta 2004 päivätyssä ja 3 päivänä marraskuuta 2004 saapuneeksi kirjatussa kirjeessään irrottamaan taloudellisen vakauttamisen tarpeen tukikelpoisista kustannuksista. Sen vuoksi yritysten taloudellisen vakauttamisen tarve, joka oli alun perin sisällytetty investointeihin liittyviin tukikelpoisiin kustannuksiin, laskettiin pois. Tämä merkitsee, että tukea myönnettäessä tukikelpoisina kustannuksina otettiin huomioon ainoastaan edellä mainittujen edellytysten mukaisesti rahoitettavien investointien toteuttamiseen suoraan liittyvät kustannukset. Taloudellinen vakauttaminen ei missään tapauksessa johtanut ylimääräisten varojen siirtämiseen valtiolta integroituja hankkeita käynnistäneille yrityksille, mutta se oli alun perin sisällytetty tukikelpoisiin kustannuksiin. |
| --- | --- |

(89)

Asiaa koskevien komission huomautusten osalta Italian viranomaiset sitoutuivat 29 päivänä lokakuuta 2004 päivätyssä ja 3 päivänä marraskuuta 2004 saapuneeksi kirjatussa kirjeessään irrottamaan taloudellisen vakauttamisen tarpeen tukikelpoisista kustannuksista. Sen vuoksi yritysten taloudellisen vakauttamisen tarve, joka oli alun perin sisällytetty investointeihin liittyviin tukikelpoisiin kustannuksiin, laskettiin pois. Tämä merkitsee, että tukea myönnettäessä tukikelpoisina kustannuksina otettiin huomioon ainoastaan edellä mainittujen edellytysten mukaisesti rahoitettavien investointien toteuttamiseen suoraan liittyvät kustannukset. Taloudellinen vakauttaminen ei missään tapauksessa johtanut ylimääräisten varojen siirtämiseen valtiolta integroituja hankkeita käynnistäneille yrityksille, mutta se oli alun perin sisällytetty tukikelpoisiin kustannuksiin.

| (90) | Uuden laskutavan mukaan (ts. taloudellisen vakauttamisen tarve on jätetty tukikelpoisten kustannusten ulkopuolelle), kahden tukea saaneen osuuskunnan (CONAZO ja Consorzio latterie sociali mantovane) osalta tuen intensiteetti oli enintään 35 prosenttia alkutuotannossa, alle 55 prosenttia jalostamisen ja kaupan pitämisen alalla tavanomaisilla alueilla ja enintään 75 prosenttia epäsuotuisilla alueilla. Nämä tiedot ilmenevät myös jäljempänä olevasta taulukosta.
  Taulukko 3
  Taloudellinen vakauttaminen | Tukikelpoiset kustannukset ITL | Julkinen tuki (laki nro 252/91) | % |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| CONAZO |
| Tuotanto | 7 652 930 000 | 2 678 525 500 | 35,00 |
| Jalostaminen epäsuotuisilla alueilla | 4 972 623 097 | 3 729 467 323 | 75,00 |
| Jalostaminen | 48 753 248 149 | 20 700 797 658 | 42,46 |
| CONAZO YHTEENSÄ | 61 378 801 246 | 27 108 790 481 | 44,16 |
| Consorzio Latterie Sociali Mantovane |
| Jalostaminen muilla kuin epäsuotuisilla alueilla | 6 067 000 000 | 3 260 533 100 | 53,74 |

(90)

Uuden laskutavan mukaan (ts. taloudellisen vakauttamisen tarve on jätetty tukikelpoisten kustannusten ulkopuolelle), kahden tukea saaneen osuuskunnan (CONAZO ja Consorzio latterie sociali mantovane) osalta tuen intensiteetti oli enintään 35 prosenttia alkutuotannossa, alle 55 prosenttia jalostamisen ja kaupan pitämisen alalla tavanomaisilla alueilla ja enintään 75 prosenttia epäsuotuisilla alueilla. Nämä tiedot ilmenevät myös jäljempänä olevasta taulukosta.

Taulukko 3

Taloudellinen vakauttaminen

Tukikelpoiset kustannukset ITL

Julkinen tuki (laki nro 252/91)

%

CONAZO

Tuotanto

7 652 930 000

2 678 525 500

35,00

Jalostaminen epäsuotuisilla alueilla

4 972 623 097

3 729 467 323

75,00

Jalostaminen

48 753 248 149

20 700 797 658

42,46

CONAZO YHTEENSÄ

61 378 801 246

27 108 790 481

44,16

Consorzio Latterie Sociali Mantovane

Jalostaminen muilla kuin epäsuotuisilla alueilla

6 067 000 000

3 260 533 100

53,74

| (91) | Velkojen konsolidoinnin osalta Italian viranomaiset täsmensivät, että niin sanottu velkojen konsolidoinnin rahoitus oli tarkoitettu toisaalta niin sanottujen kehittämislainojen, toisin sanoen integroitujen hankkeiden toteuttamiseen liittyvien lainojen rahoittamiseen silloin, kun laissa nro 252/91 säädetyt määrärahat osoittautuivat riittämättömiksi, ja toisaalta edellä tarkoitettujen investointien rahoittamisen tarkoitettujen konsolidointilainojen rahoittamiseen. |
| --- | --- |

(91)

Velkojen konsolidoinnin osalta Italian viranomaiset täsmensivät, että niin sanottu velkojen konsolidoinnin rahoitus oli tarkoitettu toisaalta niin sanottujen kehittämislainojen, toisin sanoen integroitujen hankkeiden toteuttamiseen liittyvien lainojen rahoittamiseen silloin, kun laissa nro 252/91 säädetyt määrärahat osoittautuivat riittämättömiksi, ja toisaalta edellä tarkoitettujen investointien rahoittamisen tarkoitettujen konsolidointilainojen rahoittamiseen.

| (92) | Kehittämislainat myönnetään lain nro 252/91 nojalla rahoitettujen integroitujen hankkeiden yhteydessä samassa laissa säädetyin edellytyksin. CONAZO, GEA ja Val di Cesola ovat saaneet tällaiset lainat. Niiden bruttoavustusekvivalentti on sisällytetty tuen kokonaisintensiteettiin, kun taas enimmäisavustusekvivalentti saadaan laissa nro 252/91 tarkoitettujen avustusten ja laissa nro 67/88 tarkoitettujen kehittämislainojen muodossa myönnetyn tuen kasautumisesta. Tuen kokonaisintensiteetit vastasivat komission kyseisenä ajankohtana hyväksymiä tasoja (vrt. edellä oleva taulukko 2). |
| --- | --- |

(92)

Kehittämislainat myönnetään lain nro 252/91 nojalla rahoitettujen integroitujen hankkeiden yhteydessä samassa laissa säädetyin edellytyksin. CONAZO, GEA ja Val di Cesola ovat saaneet tällaiset lainat. Niiden bruttoavustusekvivalentti on sisällytetty tuen kokonaisintensiteettiin, kun taas enimmäisavustusekvivalentti saadaan laissa nro 252/91 tarkoitettujen avustusten ja laissa nro 67/88 tarkoitettujen kehittämislainojen muodossa myönnetyn tuen kasautumisesta. Tuen kokonaisintensiteetit vastasivat komission kyseisenä ajankohtana hyväksymiä tasoja (vrt. edellä oleva taulukko 2).

| (93) | Konsolidointilainojen ainoa edunsaaja oli CONAZO. Kyseiset lainat liittyvät aikaisempiin investointeihin, ja niiden tarkoituksena on alentaa aikaisempien investointien rahoittamiseksi otettujen lainojen kustannuksia. Ne myönnettiin 7 päivänä maaliskuuta 1989 päivätyssä komission kirjeessä (28) vahvistetuin seuraavin edellytyksin:






  — | tuen (esim. korkotuen) tarkoituksena on oltava investointien rahoittamiseksi aikaisemmin otettujen lainojen rahoitustaakan keventäminen; |
| --- | --- | --- |

(93)

Konsolidointilainojen ainoa edunsaaja oli CONAZO. Kyseiset lainat liittyvät aikaisempiin investointeihin, ja niiden tarkoituksena on alentaa aikaisempien investointien rahoittamiseksi otettujen lainojen kustannuksia. Ne myönnettiin 7 päivänä maaliskuuta 1989 päivätyssä komission kirjeessä (28) vahvistetuin seuraavin edellytyksin:

—

tuen (esim. korkotuen) tarkoituksena on oltava investointien rahoittamiseksi aikaisemmin otettujen lainojen rahoitustaakan keventäminen;

| — | lainojen ottamisajankohtana mahdollisesti myönnetyn aikaisemman tuen ja uuden tuen kumuloitunut avustusekvivalentti ei saa ylittää komission yleisesti hyväksymiä enimmäismääriä: alkutuotannon investointien osalta 35 prosenttia tai 75 prosenttia epäsuotuisilla alueilla direktiivin 75/268/ETY mukaisesti taikka jalostamisen ja kaupan pitämisen investointien osalta 55 prosenttia (75 % tavoite 1 -alueilla); |
| --- | --- |

—

lainojen ottamisajankohtana mahdollisesti myönnetyn aikaisemman tuen ja uuden tuen kumuloitunut avustusekvivalentti ei saa ylittää komission yleisesti hyväksymiä enimmäismääriä: alkutuotannon investointien osalta 35 prosenttia tai 75 prosenttia epäsuotuisilla alueilla direktiivin 75/268/ETY mukaisesti taikka jalostamisen ja kaupan pitämisen investointien osalta 55 prosenttia (75 % tavoite 1 -alueilla);

| — | uusi tuki on myönnettävä sen jälkeen, kun uusien lainojen korkoa on mukautettu rahan arvon muutosten huomioon ottamiseksi (tuen määrä saa olla enintään yhtä suuri kuin uusien lainojen koron muutos), tai se on myönnettävä maatalousyrityksille, jotka pystyvät esittämään takeet elinkelpoisuudestaan erityisesti siinä tapauksessa, että aikaisemmista lainoista johtuva rahoitustaakka saattaa vaarantaa maatalousyritysten elinkelpoisuuden ja mahdollisesti johtaa konkurssiin. |
| --- | --- |

—

uusi tuki on myönnettävä sen jälkeen, kun uusien lainojen korkoa on mukautettu rahan arvon muutosten huomioon ottamiseksi (tuen määrä saa olla enintään yhtä suuri kuin uusien lainojen koron muutos), tai se on myönnettävä maatalousyrityksille, jotka pystyvät esittämään takeet elinkelpoisuudestaan erityisesti siinä tapauksessa, että aikaisemmista lainoista johtuva rahoitustaakka saattaa vaarantaa maatalousyritysten elinkelpoisuuden ja mahdollisesti johtaa konkurssiin.

| (94) | Tarkasteltavana olevan tapauksen osalta Italian viranomaiset täsmensivät 12 päivänä heinäkuuta 2001 päivätyssä kirjeessä sekä 29 päivänä lokakuuta 2004 päivätyssä ja 3 päivänä marraskuuta 2004 saapuneeksi kirjatussa kirjeessä, että velkojen konsolidointilainaa oli myönnetty ainoastaan yhdelle yritykselle, CONAZO:lle, joka ei ollut taloudellisissa vaikeuksissa. Velkojen konsolidointia varten myönnetyn tuen tarkoituksena oli vapauttaa yritys sille aikaisempien investointien tekemisestä aiheutuneista veloista, jotta osuuskunnalla olisi mahdollisuus tehdä uusia investointeja kotieläintalousalan uudenaikaistamiseksi. Konsolidointilainat myönnettiin sellaisten vuosina 1986–1993 toteutettujen teurastamoalan hankkeiden rahoittamiseksi, jotka liittyivät teurastamojen rakentamiseen, laitteiden hankintaan ja jalostuskeskuksen rakentamiseen. Hankkeiden kokonaisarvo oli 12 396 406 733 Italian liiraa (n. 6 milj. EUR). Tuen bruttoavustusekvivalentti suhteessa tukikelpoisiin kokonaiskustannuksiin on noin 9 prosenttia (1 198 351 597 ITL), joten se ei edellä esitetyn mukaisesti ylitä komission sallimaa tuen enimmäisintensiteettiä. |
| --- | --- |

(94)

Tarkasteltavana olevan tapauksen osalta Italian viranomaiset täsmensivät 12 päivänä heinäkuuta 2001 päivätyssä kirjeessä sekä 29 päivänä lokakuuta 2004 päivätyssä ja 3 päivänä marraskuuta 2004 saapuneeksi kirjatussa kirjeessä, että velkojen konsolidointilainaa oli myönnetty ainoastaan yhdelle yritykselle, CONAZO:lle, joka ei ollut taloudellisissa vaikeuksissa. Velkojen konsolidointia varten myönnetyn tuen tarkoituksena oli vapauttaa yritys sille aikaisempien investointien tekemisestä aiheutuneista veloista, jotta osuuskunnalla olisi mahdollisuus tehdä uusia investointeja kotieläintalousalan uudenaikaistamiseksi. Konsolidointilainat myönnettiin sellaisten vuosina 1986–1993 toteutettujen teurastamoalan hankkeiden rahoittamiseksi, jotka liittyivät teurastamojen rakentamiseen, laitteiden hankintaan ja jalostuskeskuksen rakentamiseen. Hankkeiden kokonaisarvo oli 12 396 406 733 Italian liiraa (n. 6 milj. EUR). Tuen bruttoavustusekvivalentti suhteessa tukikelpoisiin kokonaiskustannuksiin on noin 9 prosenttia (1 198 351 597 ITL), joten se ei edellä esitetyn mukaisesti ylitä komission sallimaa tuen enimmäisintensiteettiä.

| (95) | Tuki myönnettiin osuuskuntien auttamiseksi selviytymään korkeasta korkoprosentista (17,80 % vuonna 1986–14,75 % vuonna 1993) johtuvista vaikeuksista. Vaikka kyseisen osuuskunnan taloudellinen tilanne olikin vakaa, pankkien korkea korkotaso vaikeutti vakavasti rahoitustilannetta. Lisäksi osuuskunta oli toteuttanut uusia investointeja lain nro 252/91 mukaisesti rahoitettujen integroitujen hankkeiden puitteissa. Voidakseen osallistua tällaisiin hankkeisiin osuuskunnan oli noudatettava ehdotonta edellytystä, jonka mukaan tuensaajayritysten oli varmistettava valtiontuen ulkopuolelle jäävä osuus kokonaisrahoitustarpeesta kahdella tavalla:






  a) | vähintään 20 prosenttia yrityksen osakkaiden maksaman pääomankorotuksen tai kymmenen vuoden markkinakorkoisen lainan avulla; |
| --- | --- | --- |

(95)

Tuki myönnettiin osuuskuntien auttamiseksi selviytymään korkeasta korkoprosentista (17,80 % vuonna 1986–14,75 % vuonna 1993) johtuvista vaikeuksista. Vaikka kyseisen osuuskunnan taloudellinen tilanne olikin vakaa, pankkien korkea korkotaso vaikeutti vakavasti rahoitustilannetta. Lisäksi osuuskunta oli toteuttanut uusia investointeja lain nro 252/91 mukaisesti rahoitettujen integroitujen hankkeiden puitteissa. Voidakseen osallistua tällaisiin hankkeisiin osuuskunnan oli noudatettava ehdotonta edellytystä, jonka mukaan tuensaajayritysten oli varmistettava valtiontuen ulkopuolelle jäävä osuus kokonaisrahoitustarpeesta kahdella tavalla:

a)

vähintään 20 prosenttia yrityksen osakkaiden maksaman pääomankorotuksen tai kymmenen vuoden markkinakorkoisen lainan avulla;

| b) | antamalla koko hankkeen kattava takaus, jonka liitteenä oli yhteisvastuulauseke, jonka mukaan kukin integroituun hankkeeseen osallistuva yritys oli vastuussa muihin osallistujiin nähden, mikäli hanke jäisi osittain tai kokonaan toteuttamatta. |
| --- | --- |

b)

antamalla koko hankkeen kattava takaus, jonka liitteenä oli yhteisvastuulauseke, jonka mukaan kukin integroituun hankkeeseen osallistuva yritys oli vastuussa muihin osallistujiin nähden, mikäli hanke jäisi osittain tai kokonaan toteuttamatta.

| (96) | Italian viranomaisten mukaan uusien taloudellisten sitoumusten kasaantumisella aikaisempien (edellisten investointien toteuttamiseen liittyneestä korkeasta korkotasosta johtuvien) sitoumusten kanssa olisi ollut taloudellisesti raskaat seuraukset myös asianomaisen tuensaajayrityksen kaltaisille taloudellisesti elinkelpoisille yrityksille. Lisäksi konsolidointilainat edellyttivät aina yritykseltä kehittämissuunnitelmaa, josta ilmenee yrityksen taloudellinen tilanne, tehdyt ja suunnitellut investoinnit sekä 94 kohdassa mainittujen edellytysten noudattaminen. |
| --- | --- |

(96)

Italian viranomaisten mukaan uusien taloudellisten sitoumusten kasaantumisella aikaisempien (edellisten investointien toteuttamiseen liittyneestä korkeasta korkotasosta johtuvien) sitoumusten kanssa olisi ollut taloudellisesti raskaat seuraukset myös asianomaisen tuensaajayrityksen kaltaisille taloudellisesti elinkelpoisille yrityksille. Lisäksi konsolidointilainat edellyttivät aina yritykseltä kehittämissuunnitelmaa, josta ilmenee yrityksen taloudellinen tilanne, tehdyt ja suunnitellut investoinnit sekä 94 kohdassa mainittujen edellytysten noudattaminen.

| (97) | Investoinnit, joihin on myönnetty velkojen konsolidointilainoja, ovat täysin erillisiä lain nro 252/91 nojalla rahoitettuihin investointeihin nähden, eikä velkojen konsolidointiin (edellä mainituin edellytyksin) myönnetty julkinen tuki vaikuttanut lain nro 252/91 nojalla rahoitettujen investointien tuen intensiteettiin. |
| --- | --- |

(97)

Investoinnit, joihin on myönnetty velkojen konsolidointilainoja, ovat täysin erillisiä lain nro 252/91 nojalla rahoitettuihin investointeihin nähden, eikä velkojen konsolidointiin (edellä mainituin edellytyksin) myönnetty julkinen tuki vaikuttanut lain nro 252/91 nojalla rahoitettujen investointien tuen intensiteettiin.

| (98) | Italian viranomaiset ovat myös korostaneet, että lain nro 290/99 5 §:n 3 momenttia (jossa säädetään, että yksinomaan velkojen konsolidointia varten otettuihin lainoihin liittyvät luottoetuudet ovat voimassa myös siinä tapauksessa, että integroitua hanketta ei ole saatettu kokonaisuudessaan päätökseen, mikäli lainanottaja esittää oman investointihankkeen, joka on määrä toteuttaa käyttäen osaa myönnetyistä lainavaroista), ei ole koskaan sovellettu. Minkäänlaista tukea ei ole koskaan myönnetty (velkojen konsolidointilainan muodossa) investoinneille, joita ei ole toteutettu kokonaisuudessaan. |
| --- | --- |

(98)

Italian viranomaiset ovat myös korostaneet, että lain nro 290/99 5 §:n 3 momenttia (jossa säädetään, että yksinomaan velkojen konsolidointia varten otettuihin lainoihin liittyvät luottoetuudet ovat voimassa myös siinä tapauksessa, että integroitua hanketta ei ole saatettu kokonaisuudessaan päätökseen, mikäli lainanottaja esittää oman investointihankkeen, joka on määrä toteuttaa käyttäen osaa myönnetyistä lainavaroista), ei ole koskaan sovellettu. Minkäänlaista tukea ei ole koskaan myönnetty (velkojen konsolidointilainan muodossa) investoinneille, joita ei ole toteutettu kokonaisuudessaan.

| (99) | Sen vuoksi komissio voi Italian viranomaisten toimittamien tietojen perusteella päätellä, että






  — | lain nro 67/88 mukaisesti velkojen konsolidointiin myönnetyt lainat olivat niiden myöntämisajankohtana voimassa olleiden yhteisön valtiontukisääntöjen mukaisia; |
| --- | --- | --- |

(99)

Sen vuoksi komissio voi Italian viranomaisten toimittamien tietojen perusteella päätellä, että

—

lain nro 67/88 mukaisesti velkojen konsolidointiin myönnetyt lainat olivat niiden myöntämisajankohtana voimassa olleiden yhteisön valtiontukisääntöjen mukaisia;

| — | lain nro 67/88 mukaisesti kehittämislainoina myönnetyt varat oli sisällytetty kunkin hankkeen kokonaistalousarvioon, ja niitä on arvioitu alkutuotantoon tai jalostamiseen ja kaupan pitämiseen tehtyihin investointeihin sovellettavien valtiontukisääntöjen perusteella (vrt. VI.1 a) 1 ja VI.1 a) 2 kohta); |
| --- | --- |

—

lain nro 67/88 mukaisesti kehittämislainoina myönnetyt varat oli sisällytetty kunkin hankkeen kokonaistalousarvioon, ja niitä on arvioitu alkutuotantoon tai jalostamiseen ja kaupan pitämiseen tehtyihin investointeihin sovellettavien valtiontukisääntöjen perusteella (vrt. VI.1 a) 1 ja VI.1 a) 2 kohta);

| — | taloudellisen vakauttamisen tarve ei ole missään tapauksessa johtanut julkisten varojen siirtämiseen, ja sen määrä on vähennetty tukikelpoisista kustannuksista. |
| --- | --- |

—

taloudellisen vakauttamisen tarve ei ole missään tapauksessa johtanut julkisten varojen siirtämiseen, ja sen määrä on vähennetty tukikelpoisista kustannuksista.

VI.2 d)   Lain nro 290/99 4 §:ssä tarkoitetut lainat

| (100) | Italian viranomaiset ilmoittivat selkeästi 27 päivänä helmikuuta 2003 päivätyssä kirjeessään, että lain nro 290/99 4 §:ssä säädettyä toimenpidettä ei ollut koskaan sovellettu, koska kyseisen säännöksen nojalla rahoitettaviksi tarkoitettujen luottotoimenpiteiden (ts. 31 päivänä maaliskuuta 1998 erääntyvät maatalous-, käyttöpääoma- ja kehittämislainat) olemassaoloa ei pystytty todentamaan. Tällaisia toimenpiteitä ei tosiasiallisesti ollut olemassa, minkä vuoksi perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea ei ollut myönnetty lain nro 290/99 4 §:n ja siihen liittyvien toimenpiteiden soveltamisalalla. |
| --- | --- |

(100)

Italian viranomaiset ilmoittivat selkeästi 27 päivänä helmikuuta 2003 päivätyssä kirjeessään, että lain nro 290/99 4 §:ssä säädettyä toimenpidettä ei ollut koskaan sovellettu, koska kyseisen säännöksen nojalla rahoitettaviksi tarkoitettujen luottotoimenpiteiden (ts. 31 päivänä maaliskuuta 1998 erääntyvät maatalous-, käyttöpääoma- ja kehittämislainat) olemassaoloa ei pystytty todentamaan. Tällaisia toimenpiteitä ei tosiasiallisesti ollut olemassa, minkä vuoksi perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea ei ollut myönnetty lain nro 290/99 4 §:n ja siihen liittyvien toimenpiteiden soveltamisalalla.

VI.3   FINAGRA

VI.3.1   Tuen olemassaolo

| (101) | Kuten edellisessä kohdassa muistutetaan, laissa nro 252/91 säädetään myös yksityisoikeudellisen holdingyhtiön perustamisesta. Sen merkitty ja maksettu osakepääoma on 70,114 miljoonaa Italian liiraa. Pääosakas on maa- ja metsätalousministeriö, jonka hallussa on 92,79 prosenttia yhtiön pääomasta. Loput 7,21 prosenttia jakautuvat kolmentoista eri luottolaitoksen kesken. |
| --- | --- |

(101)

Kuten edellisessä kohdassa muistutetaan, laissa nro 252/91 säädetään myös yksityisoikeudellisen holdingyhtiön perustamisesta. Sen merkitty ja maksettu osakepääoma on 70,114 miljoonaa Italian liiraa. Pääosakas on maa- ja metsätalousministeriö, jonka hallussa on 92,79 prosenttia yhtiön pääomasta. Loput 7,21 prosenttia jakautuvat kolmentoista eri luottolaitoksen kesken.

| (102) | Yhtiön tehtävät on määritelty seuraavasti: avustaminen taloudellisten ja rahoitukseen liittyvien rakenneuudistus- ja kehittämisohjelmien laatimisessa, luottotoimenpiteiden takuujärjestelyt, ottolainaustoiminta pääomamarkkinoilta, yritysten, osuuskuntien, konsortioiden, erilaisten laitosten ja yhteenliittymien osuuksien hankkiminen ja myyminen sekä rahoituksen myöntäminen. |
| --- | --- |

(102)

Yhtiön tehtävät on määritelty seuraavasti: avustaminen taloudellisten ja rahoitukseen liittyvien rakenneuudistus- ja kehittämisohjelmien laatimisessa, luottotoimenpiteiden takuujärjestelyt, ottolainaustoiminta pääomamarkkinoilta, yritysten, osuuskuntien, konsortioiden, erilaisten laitosten ja yhteenliittymien osuuksien hankkiminen ja myyminen sekä rahoituksen myöntäminen.

| (103) | Finagra fuusioitiin Sviluppo Italia S.p.A -yritykseen 9 päivänä tammikuuta 1999 annetulla asetuksella (Riordino degli enti e delle società di promozione e istituzione della società Sviluppo Italia S.p.A) nro 1 (29). |
| --- | --- |

(103)

Finagra fuusioitiin Sviluppo Italia S.p.A -yritykseen 9 päivänä tammikuuta 1999 annetulla asetuksella (Riordino degli enti e delle società di promozione e istituzione della società Sviluppo Italia S.p.A) nro 1 (29).

| (104) | Italian viranomaiset ovat vakuuttaneet toistuvasti, että Finagran toimintaan ei ole koskaan liittynyt valtiontukea ja että yritys on aina toiminut tavanomaisissa markkinatalousolosuhteissa, sellaisina kuin ne on määritelty komission tiedonannossa perustamissopimuksen 92 ja 93 artiklan (nykyisten 87, 88 ja 89 artiklan) soveltamisesta julkisiin yrityksiin (30). |
| --- | --- |

(104)

Italian viranomaiset ovat vakuuttaneet toistuvasti, että Finagran toimintaan ei ole koskaan liittynyt valtiontukea ja että yritys on aina toiminut tavanomaisissa markkinatalousolosuhteissa, sellaisina kuin ne on määritelty komission tiedonannossa perustamissopimuksen 92 ja 93 artiklan (nykyisten 87, 88 ja 89 artiklan) soveltamisesta julkisiin yrityksiin (30).

| (105) | Osoittaakseen että Finagra on aina toiminut tavanomaisissa markkinaolosuhteissa Italian viranomaiset esittivät komission pyynnöstä yksityiskohtaiset tiedot kaikista yrityksen 31 päivään joulukuuta 1998 mennessä (5 §:ssä tarkoitetuissa yrityksissä) hyväksymistä kahdestatoista toimenpiteestä (31). |
| --- | --- |

(105)

Osoittaakseen että Finagra on aina toiminut tavanomaisissa markkinaolosuhteissa Italian viranomaiset esittivät komission pyynnöstä yksityiskohtaiset tiedot kaikista yrityksen 31 päivään joulukuuta 1998 mennessä (5 §:ssä tarkoitetuissa yrityksissä) hyväksymistä kahdestatoista toimenpiteestä (31).

| (106) | Finagran toteuttamien toimenpiteiden tarkasteleminen osoitti, että yritys on toiminut kolmella tasolla:






  — | osuuksien hankkiminen, |
| --- | --- | --- |

(106)

Finagran toteuttamien toimenpiteiden tarkasteleminen osoitti, että yritys on toiminut kolmella tasolla:

—

osuuksien hankkiminen,

| — | lainojen myöntäminen, |
| --- | --- |

—

lainojen myöntäminen,

| — | takausten myöntäminen. |
| --- | --- |

—

takausten myöntäminen.

| (107) | Italian viranomaiset korostivat 13 päivänä lokakuuta 2000 päivätyssä kirjeessään, että vaikka Finagran yhtiöjärjestyksessä mainitaankin yritysten pelastamis- ja rakenneuudistustoimenpiteet, se ei ole koskaan toteuttanut tällaisia toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(107)

Italian viranomaiset korostivat 13 päivänä lokakuuta 2000 päivätyssä kirjeessään, että vaikka Finagran yhtiöjärjestyksessä mainitaankin yritysten pelastamis- ja rakenneuudistustoimenpiteet, se ei ole koskaan toteuttanut tällaisia toimenpiteitä.

VI.3.1 a)   Osuuksien hankkiminen

| (108) | Komission kanta julkisen sektorin yksityisistä yrityksistä hankkimiin osuuksiin käy ilmi komission tiedonannosta perustamissopimuksen 92 ja 93 artiklan soveltamisesta julkisiin yrityksiin. Mainitun tiedonannon mukaan ”julkisen sektorin osuudella” tarkoitetaan keskus-, alue- tai paikallishallinnon taikka valtion varoista EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaisesti rahoitettujen tai keskus-, alue- tai paikallisviranomaisten määräysvallassa olevien kansallisten, alueellisten tai paikallisten rahoituslaitosten tai muiden laitosten suoraa osallistumista pääomaan. |
| --- | --- |

(108)

Komission kanta julkisen sektorin yksityisistä yrityksistä hankkimiin osuuksiin käy ilmi komission tiedonannosta perustamissopimuksen 92 ja 93 artiklan soveltamisesta julkisiin yrityksiin. Mainitun tiedonannon mukaan ”julkisen sektorin osuudella” tarkoitetaan keskus-, alue- tai paikallishallinnon taikka valtion varoista EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaisesti rahoitettujen tai keskus-, alue- tai paikallisviranomaisten määräysvallassa olevien kansallisten, alueellisten tai paikallisten rahoituslaitosten tai muiden laitosten suoraa osallistumista pääomaan.

| (109) | Maa- ja metsätalousministeriön kautta Italian valtion hallussa on noin 92 prosentin osuus Finagran pääomasta. Sen vuoksi tämä rahoitusosuus voidaan edellä mainitun tiedonannon mukaan määritellä ”julkiseksi rahoitusosuudeksi”. |
| --- | --- |

(109)

Maa- ja metsätalousministeriön kautta Italian valtion hallussa on noin 92 prosentin osuus Finagran pääomasta. Sen vuoksi tämä rahoitusosuus voidaan edellä mainitun tiedonannon mukaan määritellä ”julkiseksi rahoitusosuudeksi”.

| (110) | Perustamissopimuksessa vahvistetaan sekä jäsenvaltioiden omistusoikeusjärjestelmien puolueettoman kohtelun periaate (entinen 222 artikla) että julkisen ja yksityisen sektorin yritysten tasa-arvoperiaate. Tämä merkitsee, että komissio ei voi rangaista eikä palkita julkisviranomaisia, jotka siirtävät pääomaa yrityksille. Se ei myöskään voi puuttua yritysten valitsemiin rahoitusmenetelmiin (laina, oma pääoma), riippumatta siitä, ovatko varat peräisin julkisista vai yksityisistä lähteistä. Tässä suhteessa komission on todettava, ovatko Finagran maatalousalalla toimivista yrityksistä hankkimat osuudet tosiasiallisesti EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, jolloin niitä on arvioitava perustamissopimuksen 87, 88 ja 89 artiklan perusteella, vai onko kyseiset toimenpiteet — kuten Italian viranomaiset väittävät — jätettävä edellä mainitun tiedonannon mukaisesti valtiontuen määritelmän ulkopuolelle. |
| --- | --- |

(110)

Perustamissopimuksessa vahvistetaan sekä jäsenvaltioiden omistusoikeusjärjestelmien puolueettoman kohtelun periaate (entinen 222 artikla) että julkisen ja yksityisen sektorin yritysten tasa-arvoperiaate. Tämä merkitsee, että komissio ei voi rangaista eikä palkita julkisviranomaisia, jotka siirtävät pääomaa yrityksille. Se ei myöskään voi puuttua yritysten valitsemiin rahoitusmenetelmiin (laina, oma pääoma), riippumatta siitä, ovatko varat peräisin julkisista vai yksityisistä lähteistä. Tässä suhteessa komission on todettava, ovatko Finagran maatalousalalla toimivista yrityksistä hankkimat osuudet tosiasiallisesti EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, jolloin niitä on arvioitava perustamissopimuksen 87, 88 ja 89 artiklan perusteella, vai onko kyseiset toimenpiteet — kuten Italian viranomaiset väittävät — jätettävä edellä mainitun tiedonannon mukaisesti valtiontuen määritelmän ulkopuolelle.

| (111) | Tiedonannossa mainitaan neljä eri tilannetta, joissa julkisviranomaiset voivat hankkia osuuksia yhtiön pääomasta:






  a) | yrityksen perustaminen; |
| --- | --- | --- |

(111)

Tiedonannossa mainitaan neljä eri tilannetta, joissa julkisviranomaiset voivat hankkia osuuksia yhtiön pääomasta:

a)

yrityksen perustaminen;

| b) | omistusoikeuden osittainen tai täydellinen siirtäminen yksityiseltä sektorilta julkiselle sektorille; |
| --- | --- |

b)

omistusoikeuden osittainen tai täydellinen siirtäminen yksityiseltä sektorilta julkiselle sektorille;

| c) | kun on kyseessä jo olemassa oleva julkinen yritys, uuden pääoman sijoittaminen yritykseen tai lahjoitusvarojen sisällyttäminen pääomaan; |
| --- | --- |

c)

kun on kyseessä jo olemassa oleva julkinen yritys, uuden pääoman sijoittaminen yritykseen tai lahjoitusvarojen sisällyttäminen pääomaan;

| d) | kun on kyseessä jo olemassa oleva yksityinen yritys, osallistuminen pääomankorotukseen. |
| --- | --- |

d)

kun on kyseessä jo olemassa oleva yksityinen yritys, osallistuminen pääomankorotukseen.

| (112) | Pääomaosuuden suora hankkiminen jo olemassa olevan yrityksen koko pääomasta tai sen osasta ilman uuden pääoman sijoittamista ei ole kyseiselle yritykselle myönnettyä valtiontukea. |
| --- | --- |

(112)

Pääomaosuuden suora hankkiminen jo olemassa olevan yrityksen koko pääomasta tai sen osasta ilman uuden pääoman sijoittamista ei ole kyseiselle yritykselle myönnettyä valtiontukea.

| (113) | Italian viranomaisten toimittamien tietojen perusteella Finagran jo olemassa olevia yksityisiä yrityksiä koskevat toimenpiteet toteutettiin asianomaisten yritysten osakepääoman korotuksina, minkä vuoksi ei voida välittömästi sulkea pois mahdollisuutta, että oli kyse EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta valtiontuesta. |
| --- | --- |

(113)

Italian viranomaisten toimittamien tietojen perusteella Finagran jo olemassa olevia yksityisiä yrityksiä koskevat toimenpiteet toteutettiin asianomaisten yritysten osakepääoman korotuksina, minkä vuoksi ei voida välittömästi sulkea pois mahdollisuutta, että oli kyse EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta valtiontuesta.

| (114) | Uuden pääoman sijoittamista yksityiseen yritykseen ei kuitenkaan voida välttämättä pitää valtiontukena, jos valtio asettaa käyttöön kyseisen pääoman edellytyksin, jotka voidaan hyväksyä kun kyseessä on tavanomaisissa markkinaolosuhteissa toimiva yksityinen sijoittaja. Jos taas ”yksityisen sijoittajan” periaatetta ei noudateta ja uuden pääoman sijoittaminen tapahtuu edellytyksin, joita ei voida hyväksyä tavanomaisissa markkinaolosuhteissa toimivan yksityisen sijoittajan kohdalla, on kyse valtiontuesta (32) Tiedonannon 3.2 kohdassa luetellaan kuusi tapausta, jolloin tämä on mahdollista. |
| --- | --- |

(114)

Uuden pääoman sijoittamista yksityiseen yritykseen ei kuitenkaan voida välttämättä pitää valtiontukena, jos valtio asettaa käyttöön kyseisen pääoman edellytyksin, jotka voidaan hyväksyä kun kyseessä on tavanomaisissa markkinaolosuhteissa toimiva yksityinen sijoittaja. Jos taas ”yksityisen sijoittajan” periaatetta ei noudateta ja uuden pääoman sijoittaminen tapahtuu edellytyksin, joita ei voida hyväksyä tavanomaisissa markkinaolosuhteissa toimivan yksityisen sijoittajan kohdalla, on kyse valtiontuesta (32) Tiedonannon 3.2 kohdassa luetellaan kuusi tapausta, jolloin tämä on mahdollista.

| (115) | Italian viranomaiset ilmoittivat 13 päivänä lokakuuta 2000 päivätyssä kirjeessään, että osuudet olivat aina väliaikaisia ja kestoltaan enintään viisi vuotta. Sen vuoksi osuudet vaikuttaisivat alustavan tarkastelun perusteella kuuluvan tiedonannon 3.3 iii) kohdan soveltamisalaan, jonka mukaan kyseessä on valtiontuki, jos osuus on lyhytaikainen ja sen kesto ja myyntihinta on vahvistettu ennalta, jolloin sijoittajan saama tuotto on selvästi alhaisempi verrattuna siihen, minkä se olisi voinut odottaa saavansa, jos investointi olisi tehty samaksi ajaksi pääomamarkkinoilla. Italian viranomaisten toimittamat tiedot osoittivat kuitenkin, että yhtäläisyydet 3.3 iii) kohdassa tarkoitetun valtiontuen mahdollisuuden kanssa rajoittuvat ainoastaan tähän näkökohtaan. Hankinnan ajallisesti rajoitettu kesto ei tosiasiallisesti sisältynyt mihinkään säädökseen, vaan siitä päätti oman harkintansa mukaan hallintoneuvosto, jossa olivat edustettuina myös muut 13 jäsentä. Kuten edellä täsmennetään (vrt. 120 kohta), Finagra hankki osuuksia osuuskunnista niin sanottuna sijoittajajäsenenä (socio sovventore) ja sai rahoitusosuudestaan suuremman edun kuin tavanomainen sijoittaja. Kukin sijoittajajäsen oli velvollinen pitämään osakkeet hallussaan tietyn vähimmäisajan, mutta osakkeiden myyntivelvoitetta kyseisen ajan päätyttyä ei ollut. Kuten edellä on täsmennetty, Finagra oli vain yksi monista sijoittajajäsenistä (joiden joukossa oli useita luottolaitoksia), ja sen edellytettiin noudattavan samoja sääntöjä ja velvollisuuksia kuin minkä tahansa muun yksityisen sijoittajan. Muiden yritysten kohdalla Finagran rahoitusosuuden keskimääräinen voimassaoloaika vaihteli kolmesta vuodesta kolmeen ja puoleen vuoteen, ja osakkeet myytiin markkinahintaan. Italian viranomaiset toistivat useaan kertaan, että osakkeiden myyntihintaa ei koskaan määrätty etukäteen, vaan se vahvistettiin osakkeiden markkina-arvon mukaan. Viranomaiset kiistivät sellaisten tositteiden (oikeudellisen asiakirjan, kirjallisen tai suullisen sopimuksen taikka minkäänlaisen epävirallisen keskinäisen päätöksen) olemassaolon, jotka voisivat osoittaa, että rahoitusosuuden myyntihinta olisi vahvistettu etukäteen. Kyseinen hinta määritettiin myyntiajankohtana voimassa olleen markkina-arvon perusteella (vrt. 27 päivänä helmikuuta 2003 päivätty kirje). |
| --- | --- |

(115)

Italian viranomaiset ilmoittivat 13 päivänä lokakuuta 2000 päivätyssä kirjeessään, että osuudet olivat aina väliaikaisia ja kestoltaan enintään viisi vuotta. Sen vuoksi osuudet vaikuttaisivat alustavan tarkastelun perusteella kuuluvan tiedonannon 3.3 iii) kohdan soveltamisalaan, jonka mukaan kyseessä on valtiontuki, jos osuus on lyhytaikainen ja sen kesto ja myyntihinta on vahvistettu ennalta, jolloin sijoittajan saama tuotto on selvästi alhaisempi verrattuna siihen, minkä se olisi voinut odottaa saavansa, jos investointi olisi tehty samaksi ajaksi pääomamarkkinoilla. Italian viranomaisten toimittamat tiedot osoittivat kuitenkin, että yhtäläisyydet 3.3 iii) kohdassa tarkoitetun valtiontuen mahdollisuuden kanssa rajoittuvat ainoastaan tähän näkökohtaan. Hankinnan ajallisesti rajoitettu kesto ei tosiasiallisesti sisältynyt mihinkään säädökseen, vaan siitä päätti oman harkintansa mukaan hallintoneuvosto, jossa olivat edustettuina myös muut 13 jäsentä. Kuten edellä täsmennetään (vrt. 120 kohta), Finagra hankki osuuksia osuuskunnista niin sanottuna sijoittajajäsenenä (socio sovventore) ja sai rahoitusosuudestaan suuremman edun kuin tavanomainen sijoittaja. Kukin sijoittajajäsen oli velvollinen pitämään osakkeet hallussaan tietyn vähimmäisajan, mutta osakkeiden myyntivelvoitetta kyseisen ajan päätyttyä ei ollut. Kuten edellä on täsmennetty, Finagra oli vain yksi monista sijoittajajäsenistä (joiden joukossa oli useita luottolaitoksia), ja sen edellytettiin noudattavan samoja sääntöjä ja velvollisuuksia kuin minkä tahansa muun yksityisen sijoittajan. Muiden yritysten kohdalla Finagran rahoitusosuuden keskimääräinen voimassaoloaika vaihteli kolmesta vuodesta kolmeen ja puoleen vuoteen, ja osakkeet myytiin markkinahintaan. Italian viranomaiset toistivat useaan kertaan, että osakkeiden myyntihintaa ei koskaan määrätty etukäteen, vaan se vahvistettiin osakkeiden markkina-arvon mukaan. Viranomaiset kiistivät sellaisten tositteiden (oikeudellisen asiakirjan, kirjallisen tai suullisen sopimuksen taikka minkäänlaisen epävirallisen keskinäisen päätöksen) olemassaolon, jotka voisivat osoittaa, että rahoitusosuuden myyntihinta olisi vahvistettu etukäteen. Kyseinen hinta määritettiin myyntiajankohtana voimassa olleen markkina-arvon perusteella (vrt. 27 päivänä helmikuuta 2003 päivätty kirje).

| (116) | Italian viranomaisten mukaan todisteena tästä on se, että yhtä lukuun ottamatta Finagra on kaikissa tapauksissa saanut voittoa osakkeiden myynnistä. Ainoa poikkeus oli erään valvotun hallinnon menettelyn soveltamista pyytäneen osuuskunnan (ARA) osakkeiden ostaminen, josta aiheutuneet tappiot olivat 500 000 000 Italian liiraa (n. 250 000 EUR). Yhtä tappiollista osakekauppaa ei voitu sinänsä pitää osoituksena siitä, etteikö Finagra olisi toiminut kuten mikä tahansa muu yksityinen sijoittaja, koska osakkeiden ostopäätös oli tehty vilpittömässä mielessä ja perustui lupaaviin talous- ja rahoitusnäkymiin ja Finagra oli käyttänyt kaikki aiheelliset keinot investoidun pääoman takaisinsaamiseksi. Tässä erityistapauksessa osuuskunta oli ostopäätöksen tekemisajankohtana toteuttamassa rakenneuudistus- ja uudenaikaistamisprosessia tuotannon lisäämiseksi ja työmenetelmien rationalisoimiseksi. Osuuskunnan kasvupotentiaali oli huomattava, koska se oli vankasti sidoksissa maantieteellisen toimintaympäristönsä vallitseviin olosuhteisiin. Sen tulos kasvoi jatkuvasti vuosina 1990–1994, ja sen taloudellinen suorituskyky parani. Osuuskunta joutui kuitenkin vaikeuksiin korkeiden uudenaikaistamiskustannusten ja lihan hinnan alenemisen vuoksi, ja vuonna 1996 se joutui valvotun hallinnon menettelyyn. Osuuskunta, joka osallistui myös lain nro 252/92 nojalla rahoitettuun integroituun hankkeeseen, saattoi päätökseen vastuullaan olleen osan hankkeesta. Valvotun hallinnon menettelyn päätyttyä valtio peri kokonaisuudessaan takaisin rahoitettuihin investointeihin myönnetyt varat. Finagra menetti kuitenkin osuuskunnan valvotun hallinnon menettelyyn asettamisen seurauksena hallussaan olleen osuuden osakkeista, vaikka kaikki takaisinsaamiseen liittyvät menettelyt käynnistettiin. Italian viranomaiset täsmensivät 24 päivänä marraskuuta 2004 päivätyssä kirjeessään, että yhteensä 125 000 000 Italian liiran suuruinen takaus realisoitiin, joten jäljelle jääneet 375 000 000 Italian liiraa kuuluivat Finagran saataviin. Takaisinsaamismenettely on edelleen kesken, ja (tavanomaisten perimismenettelyjen mukaisesti) Finagralla on mahdollisuus saada takaisin vähintään 40 prosenttia saatavistaan. |
| --- | --- |

(116)

Italian viranomaisten mukaan todisteena tästä on se, että yhtä lukuun ottamatta Finagra on kaikissa tapauksissa saanut voittoa osakkeiden myynnistä. Ainoa poikkeus oli erään valvotun hallinnon menettelyn soveltamista pyytäneen osuuskunnan (ARA) osakkeiden ostaminen, josta aiheutuneet tappiot olivat 500 000 000 Italian liiraa (n. 250 000 EUR). Yhtä tappiollista osakekauppaa ei voitu sinänsä pitää osoituksena siitä, etteikö Finagra olisi toiminut kuten mikä tahansa muu yksityinen sijoittaja, koska osakkeiden ostopäätös oli tehty vilpittömässä mielessä ja perustui lupaaviin talous- ja rahoitusnäkymiin ja Finagra oli käyttänyt kaikki aiheelliset keinot investoidun pääoman takaisinsaamiseksi. Tässä erityistapauksessa osuuskunta oli ostopäätöksen tekemisajankohtana toteuttamassa rakenneuudistus- ja uudenaikaistamisprosessia tuotannon lisäämiseksi ja työmenetelmien rationalisoimiseksi. Osuuskunnan kasvupotentiaali oli huomattava, koska se oli vankasti sidoksissa maantieteellisen toimintaympäristönsä vallitseviin olosuhteisiin. Sen tulos kasvoi jatkuvasti vuosina 1990–1994, ja sen taloudellinen suorituskyky parani. Osuuskunta joutui kuitenkin vaikeuksiin korkeiden uudenaikaistamiskustannusten ja lihan hinnan alenemisen vuoksi, ja vuonna 1996 se joutui valvotun hallinnon menettelyyn. Osuuskunta, joka osallistui myös lain nro 252/92 nojalla rahoitettuun integroituun hankkeeseen, saattoi päätökseen vastuullaan olleen osan hankkeesta. Valvotun hallinnon menettelyn päätyttyä valtio peri kokonaisuudessaan takaisin rahoitettuihin investointeihin myönnetyt varat. Finagra menetti kuitenkin osuuskunnan valvotun hallinnon menettelyyn asettamisen seurauksena hallussaan olleen osuuden osakkeista, vaikka kaikki takaisinsaamiseen liittyvät menettelyt käynnistettiin. Italian viranomaiset täsmensivät 24 päivänä marraskuuta 2004 päivätyssä kirjeessään, että yhteensä 125 000 000 Italian liiran suuruinen takaus realisoitiin, joten jäljelle jääneet 375 000 000 Italian liiraa kuuluivat Finagran saataviin. Takaisinsaamismenettely on edelleen kesken, ja (tavanomaisten perimismenettelyjen mukaisesti) Finagralla on mahdollisuus saada takaisin vähintään 40 prosenttia saatavistaan.

| (117) | Edellä sanotun perusteella Finagran lyhytaikaista osallistumista ei sinällään voida pitää perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna valtiontukena. |
| --- | --- |

(117)

Edellä sanotun perusteella Finagran lyhytaikaista osallistumista ei sinällään voida pitää perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna valtiontukena.

| (118) | On otettava huomioon myös muut osallistumiseen liittyvät näkökohdat. Italian viranomaiset esittivät 12 päivänä heinäkuuta 2001 päivätyssä kirjeessään perusteellisen selvityksen osoittaakseen, että niiden osakehankintoina toteuttamat toimenpiteet olivat tapahtuneet markkinaperiaatteiden mukaisesti sen jälkeen, kun kyseisen yrityksen taloudellinen tilanne ja erityisesti sen velkarakenne ja velkaantumisaste oli arvioitu huolellisesti. Mitään investointeja ei tehty, mikäli yrityksen taloudellinen tilanne osoittautui sellaiseksi, että sen perusteella ei voitu odottaa sijoitetusta pääomasta saatavaa tuottoa kohtuullisen ajan kuluessa. Kuten Italian viranomaiset nimenomaisesti ilmoittivat, Finagran toimenpiteet kaikissa kyseisissä tapauksissa perustuivat yrityksen taloudellisen tilanteen perinpohjaiseen tarkasteluun (tilinpäätöstietojen arvioiminen toimenpiteen täytäntöönpanoajankohtana), jossa selvitettiin erityisesti investoinnista saatavan tavanomaisen tuoton mahdollisuus. Yrityksen taloudellinen tilanne oli aina vakaa. Ennen osakkeiden hankintaa yrityksen taloudellinen tehokkuus arvioitiin seuraavien perusteiden mukaisesti:






  — | yrityksen asema markkinoilla (maantieteellinen sijainti, monipuolisuusaste, myyntiosuudet paikallisilla ja maailmanmarkkinoilla), |
| --- | --- | --- |

(118)

On otettava huomioon myös muut osallistumiseen liittyvät näkökohdat. Italian viranomaiset esittivät 12 päivänä heinäkuuta 2001 päivätyssä kirjeessään perusteellisen selvityksen osoittaakseen, että niiden osakehankintoina toteuttamat toimenpiteet olivat tapahtuneet markkinaperiaatteiden mukaisesti sen jälkeen, kun kyseisen yrityksen taloudellinen tilanne ja erityisesti sen velkarakenne ja velkaantumisaste oli arvioitu huolellisesti. Mitään investointeja ei tehty, mikäli yrityksen taloudellinen tilanne osoittautui sellaiseksi, että sen perusteella ei voitu odottaa sijoitetusta pääomasta saatavaa tuottoa kohtuullisen ajan kuluessa. Kuten Italian viranomaiset nimenomaisesti ilmoittivat, Finagran toimenpiteet kaikissa kyseisissä tapauksissa perustuivat yrityksen taloudellisen tilanteen perinpohjaiseen tarkasteluun (tilinpäätöstietojen arvioiminen toimenpiteen täytäntöönpanoajankohtana), jossa selvitettiin erityisesti investoinnista saatavan tavanomaisen tuoton mahdollisuus. Yrityksen taloudellinen tilanne oli aina vakaa. Ennen osakkeiden hankintaa yrityksen taloudellinen tehokkuus arvioitiin seuraavien perusteiden mukaisesti:

—

yrityksen asema markkinoilla (maantieteellinen sijainti, monipuolisuusaste, myyntiosuudet paikallisilla ja maailmanmarkkinoilla),

| — | yrityksen positiivinen tuloskehitys ja voitonsaantiin johtaneiden syiden kriittinen tarkasteleminen, |
| --- | --- |

—

yrityksen positiivinen tuloskehitys ja voitonsaantiin johtaneiden syiden kriittinen tarkasteleminen,

| — | käyttökate, marginaalinen voitto ja nettovarallisuus, |
| --- | --- |

—

käyttökate, marginaalinen voitto ja nettovarallisuus,

| — | varainhoidon tehokkuus määrärahojen käytön osalta. |
| --- | --- |

—

varainhoidon tehokkuus määrärahojen käytön osalta.

Nämä perusteet on vahvistettu ja määritelty yksityiskohtaisesti Finagran yhtiöjärjestyksessä.

Italian viranomaiset toimittivat yksityiskohtaiset tiedot viiden yrityksen/osuuskunnan osakkeiden hankinnasta ja täsmensivät kunkin kyseisen yrityksen/osuuskunnan tilanteen kaikkien edellä mainittujen perusteiden osalta (vrt. 5 päivänä helmikuuta 2001 ja 26 päivänä marraskuuta 2004 päivätyt kirjeet).

| (119) | Finagran rahoitusosuus yrityksissä oli yleensä enintään 30 prosenttia kohdeyrityksen nettopääomasta ja enintään 10 prosenttia Finagran pääomasta osakkeiden hankintapäätöksen tekemisajankohtana, kuten jäljempänä olevasta taulukosta käy ilmi.
  Taulukko 4
  Finagran osuus yritysten kokonaisnettopääomasta (33)









  Yritys | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| MCLC | Nettopääoma | Finagra | % |
| 1994 | 28 412 481 648 | 1 240 200 000 | 4,36 |
| 1995 | 28 458 138 741 | 2 479 800 000 | 8,71 |
| 1996 | 30 546 834 954 | 2 479 800 000 | 8,12 |
| 1997 | 32 191 589 226 | 2 479 800 000 | 7,70 |
| 1998 | 33 957 143 898 | 2 479 800 000 | 7,30 |
| 1999 | 32 090 948 834 | 1 239 600 000 | 3,86 |
| 2000 | 34 682 267 274 | 1 239 600 000 | 3,57 |
| Unicarni | Nettopääoma | Finagra | % |
| 1994 | 12 669 243 845 | 2 000 000 000 | 15,79 |
| 1995 | 13 416 526 526 | 2 000 000 000 | 14,91 |
| 1996 | 14 558 518 843 | 2 060 000 000 | 14,15 |
| 1997 | 51 844 215 895 | 1 060 000 000 | 2,04 |
| 1998 | 51 918 316 470 | 1 075 000 000 | 2,07 |
| 1999 | 57 568 500 113 | 765 899 344 | 1,33 |
| 2000 | 60 804 913 354 | 795 580 426 | 1,31 |
| 2001 | 63 879 483 570 | 778 153 996 | 1,22 |
| 2002 | 64 931 137 640 | 799 164 462 | 1,23 |
| Ultrocchi | Nettopääoma | Finagra | % |
| 1995 | 46 033 965 272 | 1 805 200 000 | 3,92 |
| 1996 | 46 202 537 881 | 1 805 200 000 | 3,91 |
| 1997 | 46 376 056 268 | 1 805 200 000 | 3,89 |
| Guardamiglio | Nettopääoma | Finagra | % |
| 1995 | 9 807 056 542 | 0 | 0,00 |
| 1996 | 17 688 327 264 | 3 000 000 000 | 16,96 |
| 1997 | 17 457 904 625 | 3 000 000 000 | 17,18 |
| 1998 | 17 703 648 203 | 3 000 000 000 | 16,95 |

(119)

Finagran rahoitusosuus yrityksissä oli yleensä enintään 30 prosenttia kohdeyrityksen nettopääomasta ja enintään 10 prosenttia Finagran pääomasta osakkeiden hankintapäätöksen tekemisajankohtana, kuten jäljempänä olevasta taulukosta käy ilmi.

Taulukko 4

Finagran osuus yritysten kokonaisnettopääomasta (33)

Yritys

MCLC

Nettopääoma

Finagra

%

1994

28 412 481 648

1 240 200 000

4,36

1995

28 458 138 741

2 479 800 000

8,71

1996

30 546 834 954

2 479 800 000

8,12

1997

32 191 589 226

2 479 800 000

7,70

1998

33 957 143 898

2 479 800 000

7,30

1999

32 090 948 834

1 239 600 000

3,86

2000

34 682 267 274

1 239 600 000

3,57

Unicarni

Nettopääoma

Finagra

%

1994

12 669 243 845

2 000 000 000

15,79

1995

13 416 526 526

2 000 000 000

14,91

1996

14 558 518 843

2 060 000 000

14,15

1997

51 844 215 895

1 060 000 000

2,04

1998

51 918 316 470

1 075 000 000

2,07

1999

57 568 500 113

765 899 344

1,33

2000

60 804 913 354

795 580 426

1,31

2001

63 879 483 570

778 153 996

1,22

2002

64 931 137 640

799 164 462

1,23

Ultrocchi

Nettopääoma

Finagra

%

1995

46 033 965 272

1 805 200 000

3,92

1996

46 202 537 881

1 805 200 000

3,91

1997

46 376 056 268

1 805 200 000

3,89

Guardamiglio

Nettopääoma

Finagra

%

1995

9 807 056 542

0

0,00

1996

17 688 327 264

3 000 000 000

16,96

1997

17 457 904 625

3 000 000 000

17,18

1998

17 703 648 203

3 000 000 000

16,95

| (120) | Yrityksillä oli aina tavanomaiset sijoitusnäkymät ja riittävä omarahoituskate. Finagra määritteli toteutettujen toimenpiteiden yhteydessä tehtyjen investointien rahaksimuuton perusteet ja sai liikekumppaneiltaan edellä mainittuun tiedonantoon sisältyvien periaatteiden mukaiset vakuudet. Kuten Finagran yhtiöjärjestyksessä määrätään, hallintoneuvosto muodostui viidestä jäsenestä, jotka edustivat myös vähemmistöosakkaita (pankkeja, luottolaitoksia ja yksityisiä yrityksiä). Kaikki hallintoneuvoston päätökset tehtiin enemmistöpäätöksinä ja täysin hallituksesta riippumatta, eikä niiden osalta edellytetty julkishallinnon vahvistusta tai valvontaa. Hallintoneuvosto arvioi kaikki toimenpiteet täysin itsenäisesti ja noudatti toiminnassaan liikepankkeihin sovellettavia yleisiä vaatimuksia (asetus nro 385/93). Hallintoneuvosto toteutti Finagran rahoitus- ja luottotoimet täysin valtiovallasta riippumatta, ja sen päätökset perustuivat kolmeen tekijään: riskit, odotettu tuotto ja yrityksen taloudellinen tehokkuus. Menettelytavat määriteltiin Finagran yhtiöjärjestyksessä. |
| --- | --- |

(120)

Yrityksillä oli aina tavanomaiset sijoitusnäkymät ja riittävä omarahoituskate. Finagra määritteli toteutettujen toimenpiteiden yhteydessä tehtyjen investointien rahaksimuuton perusteet ja sai liikekumppaneiltaan edellä mainittuun tiedonantoon sisältyvien periaatteiden mukaiset vakuudet. Kuten Finagran yhtiöjärjestyksessä määrätään, hallintoneuvosto muodostui viidestä jäsenestä, jotka edustivat myös vähemmistöosakkaita (pankkeja, luottolaitoksia ja yksityisiä yrityksiä). Kaikki hallintoneuvoston päätökset tehtiin enemmistöpäätöksinä ja täysin hallituksesta riippumatta, eikä niiden osalta edellytetty julkishallinnon vahvistusta tai valvontaa. Hallintoneuvosto arvioi kaikki toimenpiteet täysin itsenäisesti ja noudatti toiminnassaan liikepankkeihin sovellettavia yleisiä vaatimuksia (asetus nro 385/93). Hallintoneuvosto toteutti Finagran rahoitus- ja luottotoimet täysin valtiovallasta riippumatta, ja sen päätökset perustuivat kolmeen tekijään: riskit, odotettu tuotto ja yrityksen taloudellinen tehokkuus. Menettelytavat määriteltiin Finagran yhtiöjärjestyksessä.

| (121) | Kun oli kyse osuuskuntien osakkuudesta, Finagra toimi sijoittajajäsenenä. Sen vuoksi se oli Italian lainsäädännön mukaan erityisasemassa osuuskuntien tavanomaisiin jäseniin verrattuna ja






  — | sai siksi muita jäseniä korkeamman voitto-osuuden (keskimäärin 2 % enemmän); |
| --- | --- | --- |

(121)

Kun oli kyse osuuskuntien osakkuudesta, Finagra toimi sijoittajajäsenenä. Sen vuoksi se oli Italian lainsäädännön mukaan erityisasemassa osuuskuntien tavanomaisiin jäseniin verrattuna ja

—

sai siksi muita jäseniä korkeamman voitto-osuuden (keskimäärin 2 % enemmän);

| — | oli oikeutettu nimeämään yhden jäsenen hallintoneuvostoon ja yhden jäsenen tilintarkastuslautakuntaan; |
| --- | --- |

—

oli oikeutettu nimeämään yhden jäsenen hallintoneuvostoon ja yhden jäsenen tilintarkastuslautakuntaan;

| — | sai osallistuessaan sijoittajajäsenenä osuuskunnan pääomaan panttioikeuteen perustuvan vakuuden 50 prosentille sijoittamastaan pääomasta. Muut jäsenet eivät olleet vaatineet tällaista vakuutta, minkä vuoksi se tarjosi lisätakeet Finagran osallistumiselle. |
| --- | --- |

—

sai osallistuessaan sijoittajajäsenenä osuuskunnan pääomaan panttioikeuteen perustuvan vakuuden 50 prosentille sijoittamastaan pääomasta. Muut jäsenet eivät olleet vaatineet tällaista vakuutta, minkä vuoksi se tarjosi lisätakeet Finagran osallistumiselle.

| (122) | Nain ollen hankkiessaan sijoittajajäsenenä osuuksia osuuskunnista Finagra toimi samalla tavoin ja samojen edellytysten mukaisesti kuin mikä tahansa muu yksityinen jäsen (yleensä pankki tai luottolaitos). Italian viranomaiset toimittivat todisteet tästä esittämällä luettelon kaikista luottolaitoksista ja yksityishenkilöistä/yrityksistä, jotka osallistuivat sijoittajajäseninä niiden osuuskuntien rahoitukseen, joista Finagra oli hankkinut osuuksia (34) (vrt. kohdassa 136 oleva taulukko 5). Ne toimittivat myös liitetiedot, jotka liittyivät erään pankin osallistumiseen yhden tällaisen osuuskunnan (MCLC) toimintaan, osoittaakseen että Finagra toimi samojen edellytysten mukaan kuin mikä tahansa muu yksityinen sijoittajajäsen. Ainoa ero oli se, että Finagra pyysi ennen päätöstään osallistua sijoittajajäsenenä kyseisen osuuskunnan rahoitukseen muita suuremman vakuuden sijoitukselleen. Viranomaiset toimittivat lisäksi päätökset, jotka koskivat sijoittajajäsenille tarkoitettujen Unicarni-osuuskunnan osuuksien myöntämistä, sekä useiden sijoittajajäseniksi halunneiden yksityisten luottolaitosten esittämät pyynnöt (ja niiden hyväksymispäätökset). |
| --- | --- |

(122)

Nain ollen hankkiessaan sijoittajajäsenenä osuuksia osuuskunnista Finagra toimi samalla tavoin ja samojen edellytysten mukaisesti kuin mikä tahansa muu yksityinen jäsen (yleensä pankki tai luottolaitos). Italian viranomaiset toimittivat todisteet tästä esittämällä luettelon kaikista luottolaitoksista ja yksityishenkilöistä/yrityksistä, jotka osallistuivat sijoittajajäseninä niiden osuuskuntien rahoitukseen, joista Finagra oli hankkinut osuuksia (34) (vrt. kohdassa 136 oleva taulukko 5). Ne toimittivat myös liitetiedot, jotka liittyivät erään pankin osallistumiseen yhden tällaisen osuuskunnan (MCLC) toimintaan, osoittaakseen että Finagra toimi samojen edellytysten mukaan kuin mikä tahansa muu yksityinen sijoittajajäsen. Ainoa ero oli se, että Finagra pyysi ennen päätöstään osallistua sijoittajajäsenenä kyseisen osuuskunnan rahoitukseen muita suuremman vakuuden sijoitukselleen. Viranomaiset toimittivat lisäksi päätökset, jotka koskivat sijoittajajäsenille tarkoitettujen Unicarni-osuuskunnan osuuksien myöntämistä, sekä useiden sijoittajajäseniksi halunneiden yksityisten luottolaitosten esittämät pyynnöt (ja niiden hyväksymispäätökset).

| (123) | Finagran pyytämä lisävakuus muodostui sen hyväksi asetetusta pantista, joka kattoi 50 prosenttia osakkeista. Esimerkiksi MCLC:n osalta valtion obligaatioina annettu pantti oli 1 240 000 000 Italian liiraa (Finagran hallussa olleiden osakkeiden 2 479 800 000 liiran kokonaisarvon osalta) ja Unicarnin osalta 674 000 000 liiraa (Finagran hallussa olleiden osakkeiden 2 825 900 000 liiran kokonaisarvon osalta). Italian viranomaiset korostivat, että muut yksityiset sijoittajajäsenet eivät pyytäneet tällaista lisävakuutta (jonka määrä oli huomattavan korkea suhteessa Finagran hallussa olleisiin yritysten osakkeisiin), mikä oli viranomaisten mukaan lisätodiste siitä, että Finagra noudatti samoja (ja jopa tiukempia) perusteita kuin muut yksityiset sijoittajat. |
| --- | --- |

(123)

Finagran pyytämä lisävakuus muodostui sen hyväksi asetetusta pantista, joka kattoi 50 prosenttia osakkeista. Esimerkiksi MCLC:n osalta valtion obligaatioina annettu pantti oli 1 240 000 000 Italian liiraa (Finagran hallussa olleiden osakkeiden 2 479 800 000 liiran kokonaisarvon osalta) ja Unicarnin osalta 674 000 000 liiraa (Finagran hallussa olleiden osakkeiden 2 825 900 000 liiran kokonaisarvon osalta). Italian viranomaiset korostivat, että muut yksityiset sijoittajajäsenet eivät pyytäneet tällaista lisävakuutta (jonka määrä oli huomattavan korkea suhteessa Finagran hallussa olleisiin yritysten osakkeisiin), mikä oli viranomaisten mukaan lisätodiste siitä, että Finagra noudatti samoja (ja jopa tiukempia) perusteita kuin muut yksityiset sijoittajat.

| (124) | Lopuksi Italian viranomaiset huomauttivat, että Finagran tilinpäätöksessä pääomatuotto oli aina positiivinen. |
| --- | --- |

(124)

Lopuksi Italian viranomaiset huomauttivat, että Finagran tilinpäätöksessä pääomatuotto oli aina positiivinen.

| (125) | Edellä sanotun perusteella komissio voi päätellä, että osakkeita hankkiessaan Finagra oli toiminut markkinaedellytysten mukaisesti kuten mikä tahansa muu yksityinen toimija. Sen vuoksi kyseiseen osakkeiden hankintaan ei sisältynyt perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(125)

Edellä sanotun perusteella komissio voi päätellä, että osakkeita hankkiessaan Finagra oli toiminut markkinaedellytysten mukaisesti kuten mikä tahansa muu yksityinen toimija. Sen vuoksi kyseiseen osakkeiden hankintaan ei sisältynyt perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

VI.3 1 b)   Lainojen myöntäminen

| (126) | Kuten edellä 106 kohdassa mainitaan, Finagran toiminta käsitti myös lainojen myöntämistä maatalousalalla toimiville yrityksille. Italian viranomaisten toimittamien tietojen perusteella Finagran myöntämien lainojen määrä oli yhteensä 17 800 miljoonaa Italian liiraa. |
| --- | --- |

(126)

Kuten edellä 106 kohdassa mainitaan, Finagran toiminta käsitti myös lainojen myöntämistä maatalousalalla toimiville yrityksille. Italian viranomaisten toimittamien tietojen perusteella Finagran myöntämien lainojen määrä oli yhteensä 17 800 miljoonaa Italian liiraa.

| (127) | Italian viranomaiset ilmoittivat 13 päivänä lokakuuta 2000 päivätyssä kirjeessään, että lainat myönnettiin aina markkinaedellytyksin. Niihin sovelletussa korkoprosentissa otettiin huomioon myönnettyyn lainaan liittyvä riski, ja korkoprosentti oli aina vähintään lainan myöntämisajankohtana voimassa olleen määrän suuruinen. |
| --- | --- |

(127)

Italian viranomaiset ilmoittivat 13 päivänä lokakuuta 2000 päivätyssä kirjeessään, että lainat myönnettiin aina markkinaedellytyksin. Niihin sovelletussa korkoprosentissa otettiin huomioon myönnettyyn lainaan liittyvä riski, ja korkoprosentti oli aina vähintään lainan myöntämisajankohtana voimassa olleen määrän suuruinen.

| (128) | Lainat myönnettiin käyttäen korkoprosenttia, joka vastasi kestoltaan yli 18 kuukauden valtion obligaatiolainoihin (Rendistato) sovellettavaa tasoa alennettuna viidellä prosenttiyksiköllä. Vähimmäiskoroksi oli kuitenkin vahvistettu kolme prosenttia. Valtion obligaatiolainojen korkoprosenttia käytetään yleensä viitearvona pääomainvestointien taloudellisen kannattavuuden määrittämisessä. Investointia pidetään kannattavana, jos sen odotetun tuoton arvioidaan vastaavan vähintään saman määrän sijoittamisesta valtion obligaatioihin saatavaa tuottoa. Edellä mainittu viiden prosenttiyksikön alennus viittaa kuitenkin siihen, että Finagra on saattanut hyväksyä lainoja myöntäessään myös markkinakorkoa alhaisemman korkotason. |
| --- | --- |

(128)

Lainat myönnettiin käyttäen korkoprosenttia, joka vastasi kestoltaan yli 18 kuukauden valtion obligaatiolainoihin (Rendistato) sovellettavaa tasoa alennettuna viidellä prosenttiyksiköllä. Vähimmäiskoroksi oli kuitenkin vahvistettu kolme prosenttia. Valtion obligaatiolainojen korkoprosenttia käytetään yleensä viitearvona pääomainvestointien taloudellisen kannattavuuden määrittämisessä. Investointia pidetään kannattavana, jos sen odotetun tuoton arvioidaan vastaavan vähintään saman määrän sijoittamisesta valtion obligaatioihin saatavaa tuottoa. Edellä mainittu viiden prosenttiyksikön alennus viittaa kuitenkin siihen, että Finagra on saattanut hyväksyä lainoja myöntäessään myös markkinakorkoa alhaisemman korkotason.

| (129) | Tältä osin Italian viranomaiset huomauttivat, että yritykset, joille lainoja myönnettiin, valittiin äärimmäisen tarkasti maksukyvyttömyysriskin minimoimiseksi. Lainoja myöntäessään Finagra toimi kuten mikä tahansa markkinaolosuhteissa toimiva rahoituslaitos, eli se arvioi edellä mainittujen edunsaajien luottokelpoisuuden. Lainat myönnettiin hakijoiden esittämien investointihankkeiden perusteella, ja lainasopimuksissa määrätyt myöntämis- ja takaisinmaksuehdot vahvistettiin aina hakijayritysten sitoumusten mukaan. Sopimusten mukaan lainat oli aina maksettava takaisin 48 kuukauden kuluessa tai välittömästi, mikäli sopimusvelvoitteita ei noudateta tai takaisinmaksu viivästyy. Lainat myönnettiin aina taloudellisesti kannattavien hankkeiden tukemiseen ja todellisia kehittämisnäkymiä omaaviin konkreettisiin ohjelmiin perustuviin hankkeisiin osallistuvien toimijoiden välisen yhteistyön edistämiseen. Finagra arvioi yritysten takaisinmaksukyvyn käytettävissään olleiden asiakirjojen (tilinpäätökset, investointihankkeet, kolmivuotissuunnitelmat) ja luottolaitosten yleisesti käyttämien perusteellisten arviointimenetelmien perusteella. Kaikki asianomaiset yritykset huolehtivat myös säännöllisesti takaisinmaksuista asetettujen määräaikojen puitteissa, mikä Italian viranomaisten mukaan osoittaa, että edunsaajayritykset oli valittu puhtaasti taloudellisin perustein maksukyvyttömyysriskin minimoimiseksi. |
| --- | --- |

(129)

Tältä osin Italian viranomaiset huomauttivat, että yritykset, joille lainoja myönnettiin, valittiin äärimmäisen tarkasti maksukyvyttömyysriskin minimoimiseksi. Lainoja myöntäessään Finagra toimi kuten mikä tahansa markkinaolosuhteissa toimiva rahoituslaitos, eli se arvioi edellä mainittujen edunsaajien luottokelpoisuuden. Lainat myönnettiin hakijoiden esittämien investointihankkeiden perusteella, ja lainasopimuksissa määrätyt myöntämis- ja takaisinmaksuehdot vahvistettiin aina hakijayritysten sitoumusten mukaan. Sopimusten mukaan lainat oli aina maksettava takaisin 48 kuukauden kuluessa tai välittömästi, mikäli sopimusvelvoitteita ei noudateta tai takaisinmaksu viivästyy. Lainat myönnettiin aina taloudellisesti kannattavien hankkeiden tukemiseen ja todellisia kehittämisnäkymiä omaaviin konkreettisiin ohjelmiin perustuviin hankkeisiin osallistuvien toimijoiden välisen yhteistyön edistämiseen. Finagra arvioi yritysten takaisinmaksukyvyn käytettävissään olleiden asiakirjojen (tilinpäätökset, investointihankkeet, kolmivuotissuunnitelmat) ja luottolaitosten yleisesti käyttämien perusteellisten arviointimenetelmien perusteella. Kaikki asianomaiset yritykset huolehtivat myös säännöllisesti takaisinmaksuista asetettujen määräaikojen puitteissa, mikä Italian viranomaisten mukaan osoittaa, että edunsaajayritykset oli valittu puhtaasti taloudellisin perustein maksukyvyttömyysriskin minimoimiseksi.

| (130) | Finagran soveltama vähimmäiskorko oli kolme prosenttia toukokuuhun 1999 asti ja kaksi prosenttia sen jälkeen (kesäkuuhun 2000 asti, jolloin Finagra fuusioitiin Sviluppo Italiaan). Taso on selvästi komission kyseisenä ajankohtana käyttämää viitekorkoa alhaisempi. |
| --- | --- |

(130)

Finagran soveltama vähimmäiskorko oli kolme prosenttia toukokuuhun 1999 asti ja kaksi prosenttia sen jälkeen (kesäkuuhun 2000 asti, jolloin Finagra fuusioitiin Sviluppo Italiaan). Taso on selvästi komission kyseisenä ajankohtana käyttämää viitekorkoa alhaisempi.

| (131) | Lainoja saaneiden osuuskuntien ja yksityisten yritysten välille voidaan kuitenkin tehdä ero. Finagra myönsi lainaa ainoastaan kahdelle osuuskunnalle (MCLC ja Unicarni) yhteensä 8,3 miljardin Italian liiran arvosta. |
| --- | --- |

(131)

Lainoja saaneiden osuuskuntien ja yksityisten yritysten välille voidaan kuitenkin tehdä ero. Finagra myönsi lainaa ainoastaan kahdelle osuuskunnalle (MCLC ja Unicarni) yhteensä 8,3 miljardin Italian liiran arvosta.

| (132) | Finagra myönsi osuuskuntien lainat sijoittajajäsenille vahvistettujen edellytysten mukaan. Kyseisestä osuuskuntien jäsenluokasta säädetään nimenomaisesti laissa nro 59/92 (vrt. edellä oleva 120 kohta). Finagra teki lainojen myöntämispäätökset osuuskuntien yhtiöjärjestyksessä vahvistettujen korkoprosenttien mukaan määräytyvän lainan tuoton perusteella. Finagran hallintoneuvosto, jossa olivat edustettuina kaikki sijoittajajäsenten ja muiden jäsenten (joihin kuului pankkeja, luottolaitoksia ja yksityisiä sijoittajia, kuten jo aiemmin on mainittu) edustajat, hyväksyi nämä päätökset. |
| --- | --- |

(132)

Finagra myönsi osuuskuntien lainat sijoittajajäsenille vahvistettujen edellytysten mukaan. Kyseisestä osuuskuntien jäsenluokasta säädetään nimenomaisesti laissa nro 59/92 (vrt. edellä oleva 120 kohta). Finagra teki lainojen myöntämispäätökset osuuskuntien yhtiöjärjestyksessä vahvistettujen korkoprosenttien mukaan määräytyvän lainan tuoton perusteella. Finagran hallintoneuvosto, jossa olivat edustettuina kaikki sijoittajajäsenten ja muiden jäsenten (joihin kuului pankkeja, luottolaitoksia ja yksityisiä sijoittajia, kuten jo aiemmin on mainittu) edustajat, hyväksyi nämä päätökset.

| (133) | Sovellettu korkoprosentti oli osa pääomainvestointien odotettua tuottoa. Finagra sai sijoittajajäsenenä tavanomaisiin jäseniin verrattuna suuremman tuoton, mikä oli myös Finagran yleisen investointistrategian mukaista. Paitsi että Finagra pystyi suoraan valvomaan lainansaajayritysten hallintoa (35) ja saamaan suuremman voiton, se saattoi myös vähentää hallintokustannuksia, koska sen osakkaina oli tunnettuja pankkeja ja luottolaitoksia. Italian viranomaiset ilmoittivat, että muut yksityiset sijoittajajäsenet sovelsivat myöntäessään rahoitusta osuuskunnille, joiden jäseniä ne olivat, samoja korkoprosentteja, koska ne oli määritelty osuuskuntien hyväksymissä jäsenten lainoja koskevissa säännöissä. |
| --- | --- |

(133)

Sovellettu korkoprosentti oli osa pääomainvestointien odotettua tuottoa. Finagra sai sijoittajajäsenenä tavanomaisiin jäseniin verrattuna suuremman tuoton, mikä oli myös Finagran yleisen investointistrategian mukaista. Paitsi että Finagra pystyi suoraan valvomaan lainansaajayritysten hallintoa (35) ja saamaan suuremman voiton, se saattoi myös vähentää hallintokustannuksia, koska sen osakkaina oli tunnettuja pankkeja ja luottolaitoksia. Italian viranomaiset ilmoittivat, että muut yksityiset sijoittajajäsenet sovelsivat myöntäessään rahoitusta osuuskunnille, joiden jäseniä ne olivat, samoja korkoprosentteja, koska ne oli määritelty osuuskuntien hyväksymissä jäsenten lainoja koskevissa säännöissä.

| (134) | Sen vuoksi Italian viranomaisten mukaan Finagran käyttämiä lainojen korkoprosentteja olisi arvioitava lainojen muiden myöntämisedellytysten perusteella, joita ovat






  — | osuuskunnan sijoittajajäsenen aseman ja lainanantajan välinen yhteys, |
| --- | --- | --- |

(134)

Sen vuoksi Italian viranomaisten mukaan Finagran käyttämiä lainojen korkoprosentteja olisi arvioitava lainojen muiden myöntämisedellytysten perusteella, joita ovat

—

osuuskunnan sijoittajajäsenen aseman ja lainanantajan välinen yhteys,

| — | saman korkoprosentin soveltaminen kaikkien sijoittajajäsenten osalta, |
| --- | --- |

—

saman korkoprosentin soveltaminen kaikkien sijoittajajäsenten osalta,

| — | Finagran suora osallistuminen lainansaajaosuuskuntien hallintoon niiden hallintoneuvostojen jäsenenä, |
| --- | --- |

—

Finagran suora osallistuminen lainansaajaosuuskuntien hallintoon niiden hallintoneuvostojen jäsenenä,

| — | kaksi prosenttiyksikköä korkeampi pääoman tuotto osuuskuntien tavanomaisiin jäseniin verrattuna, |
| --- | --- |

—

kaksi prosenttiyksikköä korkeampi pääoman tuotto osuuskuntien tavanomaisiin jäseniin verrattuna,

| — | se, että Finagra myönsi lainaa ainoastaan osuuskunnille, jotka antoivat riittävät takeet takaisinmaksukyvystään, ja sovelsi lainaa myöntäessään tavanomaista tiukempia sääntöjä, |
| --- | --- |

—

se, että Finagra myönsi lainaa ainoastaan osuuskunnille, jotka antoivat riittävät takeet takaisinmaksukyvystään, ja sovelsi lainaa myöntäessään tavanomaista tiukempia sääntöjä,

| — | Finagran alhaiset hallintokustannukset sen osakkaina olleiden pankkien ja niiden mahdollistaman alhaisemman korkotason ansiosta, |
| --- | --- |

—

Finagran alhaiset hallintokustannukset sen osakkaina olleiden pankkien ja niiden mahdollistaman alhaisemman korkotason ansiosta,

| — | pääoman muodostamista koskevat säännöt, joiden mukainen vähimmäiskorko oli toukokuuhun 1999 asti kolme prosenttia, vaikka valtion obligaatiolainojen mukaisen koron soveltaminen vähennettynä viidellä prosenttiyksiköllä olisi johtanut korkoprosenttiin, joka olisi ollut lähes nolla — ja joissakin tapauksessa jopa alle nolla. |
| --- | --- |

—

pääoman muodostamista koskevat säännöt, joiden mukainen vähimmäiskorko oli toukokuuhun 1999 asti kolme prosenttia, vaikka valtion obligaatiolainojen mukaisen koron soveltaminen vähennettynä viidellä prosenttiyksiköllä olisi johtanut korkoprosenttiin, joka olisi ollut lähes nolla — ja joissakin tapauksessa jopa alle nolla.

| (135) | Osoittaakseen, että Finagra oli yksi näiden osuuskuntien monista sijoittajajäsenistä, Italian viranomaiset toimittivat useiden luottolaitosten esittämän pyynnön (ja siihen liittyvän myöntävän vastauksen) päästä MCLC:n ja Unicarnin sijoittajajäseneksi samoin edellytyksin kuin Finagra. |
| --- | --- |

(135)

Osoittaakseen, että Finagra oli yksi näiden osuuskuntien monista sijoittajajäsenistä, Italian viranomaiset toimittivat useiden luottolaitosten esittämän pyynnön (ja siihen liittyvän myöntävän vastauksen) päästä MCLC:n ja Unicarnin sijoittajajäseneksi samoin edellytyksin kuin Finagra.

| (136) | MCLC:n ja Unicarnin sijoittajajäsenten lukumäärä ilmenee seuraavasta taulukosta:
  Taulukko 5
  MCLC:n ja Unicarnin sijoittajajäsenet | MCLC:n ja Unicarnin sijoittajajäsenet |
| --- | --- | --- |
| 1994 | 23 |
| 1995 | 35 |
| 1996 | 39 |
| 1997 | 52 |
| 1998 | 55 |
| 1999 | 58 |
| 2000 | 61 |
| 2001 | 79 |
| 2002 | 93 |
| 2003 | 103 |

(136)

MCLC:n ja Unicarnin sijoittajajäsenten lukumäärä ilmenee seuraavasta taulukosta:

Taulukko 5

MCLC:n ja Unicarnin sijoittajajäsenet

MCLC:n ja Unicarnin sijoittajajäsenet

1994

23

1995

35

1996

39

1997

52

1998

55

1999

58

2000

61

2001

79

2002

93

2003

103

Vuonna 2004 Unicarnilla oli 10 sijoittajajäsentä, joiden kokonaisrahoitusosuus oli 5 918 000 euroa, ja MCLC:llä 64 sijoittajajäsentä, joiden kokonaisrahoitusosuus oli 1 559 286 euroa.

| (137) | Lainojen myöntämisen osalta kaikkia sijoittajajäseniä sitoivat osuuskuntien hallintoneuvostojen jäsenten hyväksymät lainajärjestelyjä koskevat säännöt, joiden mukaan korkoprosentti vastasi kestoltaan yli 18 kuukauden valtion obligaatiolainoihin (Rendistato) sovellettavaa tasoa alennettuna viidellä prosenttiyksiköllä. Vähimmäiskorkoprosentiksi oli vahvistettu toukokuuhun 1999 asti kolme prosenttia. Siten Finagra toimi lainoja osuuskunnille myöntäessään kuten mikä tahansa muu (yksityinen) sijoittajajäsen. |
| --- | --- |

(137)

Lainojen myöntämisen osalta kaikkia sijoittajajäseniä sitoivat osuuskuntien hallintoneuvostojen jäsenten hyväksymät lainajärjestelyjä koskevat säännöt, joiden mukaan korkoprosentti vastasi kestoltaan yli 18 kuukauden valtion obligaatiolainoihin (Rendistato) sovellettavaa tasoa alennettuna viidellä prosenttiyksiköllä. Vähimmäiskorkoprosentiksi oli vahvistettu toukokuuhun 1999 asti kolme prosenttia. Siten Finagra toimi lainoja osuuskunnille myöntäessään kuten mikä tahansa muu (yksityinen) sijoittajajäsen.

| (138) | Sijoittajajäsenten osuus kyseisten kahden osuuskunnan saamasta rahoituksesta oli huomattava. Kuten jäljempänä olevasta taulukosta ilmenee, MCLC ja Unicarni saivat vuosina 1996–2003 Finagran ja muiden yksityisten sijoittajien, jotka kaikki olivat sijoittajajäseniä, myöntämiä lainoja.
  Taulukko 6
  Kaikkien sijoittajajäsenten MCLC:lle ja Unicarnille kaudella 1996–2003 myöntämät lainat








  Vuosi | Sijoittajajäsenten myöntämien lainojen kokonaismäärä (ITL) | Sijoittajajäsenten lukumäärä | Finagran myöntämien lainojen arvo (ITL) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1996 | 6 390 361 001 | 39 | 3 500 000 000 (36) |
| 1997 | 6 727 572 001 | 48 | |
| 1998 | 10 366 345 007 | 51 | 33 000 000 000 (37) |
| 1999 | 10 274 854 007 | 53 | |
| 2000 | 8 342 949 006 | 53 | |
| 2001 | 8 520 314 006 | 54 | |
| 2002 | 6 603 670 715 | 91 | |
| 2003 | 7 491 842 237 | 98 | |

(138)

Sijoittajajäsenten osuus kyseisten kahden osuuskunnan saamasta rahoituksesta oli huomattava. Kuten jäljempänä olevasta taulukosta ilmenee, MCLC ja Unicarni saivat vuosina 1996–2003 Finagran ja muiden yksityisten sijoittajien, jotka kaikki olivat sijoittajajäseniä, myöntämiä lainoja.

Taulukko 6

Kaikkien sijoittajajäsenten MCLC:lle ja Unicarnille kaudella 1996–2003 myöntämät lainat

Vuosi

Sijoittajajäsenten myöntämien lainojen kokonaismäärä (ITL)

Sijoittajajäsenten lukumäärä

Finagran myöntämien lainojen arvo (ITL)

1996

6 390 361 001

39

3 500 000 000 (36)

1997

6 727 572 001

48

1998

10 366 345 007

51

33 000 000 000 (37)

1999

10 274 854 007

53

2000

8 342 949 006

53

2001

8 520 314 006

54

2002

6 603 670 715

91

2003

7 491 842 237

98

| (139) | Se, että muut yksityiset sijoittajat, jotka sijoittivat huomattavia määriä samoihin osuuskuntiin kuin sijoittajajäsenenä osallistunut Finagra, myönsivät kyseiset lainat samoin edellytyksin, osoittaa että yhdenvertaisen kohtelun periaatetta noudatettiin. |
| --- | --- |

(139)

Se, että muut yksityiset sijoittajat, jotka sijoittivat huomattavia määriä samoihin osuuskuntiin kuin sijoittajajäsenenä osallistunut Finagra, myönsivät kyseiset lainat samoin edellytyksin, osoittaa että yhdenvertaisen kohtelun periaatetta noudatettiin.

| (140) | Edellä sanotun perusteella komissio voi päätellä, että myöntäessään lainoja osuuskunnille Finagra toimi samoin kuin mikä tahansa muu markkinoilla samoin edellytyksin toimiva yksityinen sijoittaja. Se, että Finagra asetti etusijalle tietyt maatalousalalla toimivat lainanottajat, johtuu sen halukkuudesta ja yhtiöjärjestyksessä määrätystä suuntautumisesta toimia maatalousyritysten parissa. Tässä suhteessa Finagran osuuskunnille myöntämät lainat eivät ole perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(140)

Edellä sanotun perusteella komissio voi päätellä, että myöntäessään lainoja osuuskunnille Finagra toimi samoin kuin mikä tahansa muu markkinoilla samoin edellytyksin toimiva yksityinen sijoittaja. Se, että Finagra asetti etusijalle tietyt maatalousalalla toimivat lainanottajat, johtuu sen halukkuudesta ja yhtiöjärjestyksessä määrätystä suuntautumisesta toimia maatalousyritysten parissa. Tässä suhteessa Finagran osuuskunnille myöntämät lainat eivät ole perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

| (141) | Muiden yksityisten yritysten osalta on edelleen mahdollista, että lainoja myönnettäessä sovelletun koron ja komission viitekoron välinen erotus on perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, vaikka kaikki edellä 125–129 kohdassa mainitut edellytykset täyttyvätkin. Yksityisille yrityksille myönnettyjen lainojen tuoton ja osuuskunnille, joiden sijoittajajäsen Finagra oli, myönnettyjen lainojen tuoton välinen erotus on kiistaton ja käy ilmi myös edellä olevasta 131–133 kohdasta. Vaikka Finagra sovelsikin osuuskuntiin komission viitekorkoa alhaisempaa korkoa, se toimi kuten mikä tahansa muu yksityinen sijoittaja samassa tilanteessa ja odotti saavansa lainoihin liittyvistä pääomasijoituksista paremman tuoton. Tällaista lisätuottoa ja mihin tahansa muuhun vastaavassa tilanteessa olevaan yksityiseen toimijaan verrattavissa olevaa Finagran markkinakäyttäytymistä ei selvästikään esiinny muille yksityisille yrityksille myönnettyjen lainojen yhteydessä. |
| --- | --- |

(141)

Muiden yksityisten yritysten osalta on edelleen mahdollista, että lainoja myönnettäessä sovelletun koron ja komission viitekoron välinen erotus on perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, vaikka kaikki edellä 125–129 kohdassa mainitut edellytykset täyttyvätkin. Yksityisille yrityksille myönnettyjen lainojen tuoton ja osuuskunnille, joiden sijoittajajäsen Finagra oli, myönnettyjen lainojen tuoton välinen erotus on kiistaton ja käy ilmi myös edellä olevasta 131–133 kohdasta. Vaikka Finagra sovelsikin osuuskuntiin komission viitekorkoa alhaisempaa korkoa, se toimi kuten mikä tahansa muu yksityinen sijoittaja samassa tilanteessa ja odotti saavansa lainoihin liittyvistä pääomasijoituksista paremman tuoton. Tällaista lisätuottoa ja mihin tahansa muuhun vastaavassa tilanteessa olevaan yksityiseen toimijaan verrattavissa olevaa Finagran markkinakäyttäytymistä ei selvästikään esiinny muille yksityisille yrityksille myönnettyjen lainojen yhteydessä.

| (142) | Italian viranomaiset ilmoittivat, että Finagra oli myöntänyt lainoja ainoastaan kahdelle yksityiselle yritykselle (Guardamiglio ja Ultrocchi) ja että kyseisiin lainoihin sovelletun koron ja kyseisenä ajankohtana sovelletun komission viitekoron välinen erotus vaihteli –3,18 prosenttiyksikön ja –5,20 prosenttiyksikön välillä. Italian viranomaisten mukaan tätä erotusta voidaan pitää laissa nro 252/91 säädettyihin integroituihin hankkeisiin liittyvien, mutta kyseisen lain nojalla rahoitettuihin investointeihin nähden selkeästi erillisten investointien toteuttamiseen liittyvänä tukena. Sen vuoksi investoinnit eivät saaneet laissa nro 252/91 tarkoitettua tai muista julkisista varoista peräisin olevaa rahoitusta, vaikka edellä mainitun lain mukaisen rahoituksen kaikki myöntämisedellytykset täyttyivätkin. Vaikka hankkeet liittyivätkin integroituihin ohjelmiin, ne olivat toiminnallisesti ohjelmista riippumattomia. Sen vuoksi lainat kuuluivat osana integroitujen hankkeiden toteuttamisstrategiaan, joka rahoitettiin eri rahoitusvälineistä (jotka eivät kasautuneet, kuten tässä tapauksessa). Kahden jalostamisen ja kaupan pitämisen alan investointien toteuttamiseksi myönnetyn lainan bruttoavustusekvivalenttina ilmaistu tuen intensiteetti on 0,96 ja 4,51 prosenttia, kuten seuraavasta taulukosta ilmenee:
  Taulukko 7
  Finagran yksityisille yrityksille myöntämät lainat








  Edunsaaja | Tukikelpoiset kustannukset (jotka eivät kuulu lain nro 252/91 soveltamisalaan) (ITL) | Korkoero (ITL) | Tuen määrä (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 2 | 3 | 4 = 3/2 |
| GUARDAMIGLIO | 9 162 000 000 | 413 508 030 | 4,51 |
| ULTROCCHI | 42 940 033 423 | 415 954 000 | 0,96 |

(142)

Italian viranomaiset ilmoittivat, että Finagra oli myöntänyt lainoja ainoastaan kahdelle yksityiselle yritykselle (Guardamiglio ja Ultrocchi) ja että kyseisiin lainoihin sovelletun koron ja kyseisenä ajankohtana sovelletun komission viitekoron välinen erotus vaihteli –3,18 prosenttiyksikön ja –5,20 prosenttiyksikön välillä. Italian viranomaisten mukaan tätä erotusta voidaan pitää laissa nro 252/91 säädettyihin integroituihin hankkeisiin liittyvien, mutta kyseisen lain nojalla rahoitettuihin investointeihin nähden selkeästi erillisten investointien toteuttamiseen liittyvänä tukena. Sen vuoksi investoinnit eivät saaneet laissa nro 252/91 tarkoitettua tai muista julkisista varoista peräisin olevaa rahoitusta, vaikka edellä mainitun lain mukaisen rahoituksen kaikki myöntämisedellytykset täyttyivätkin. Vaikka hankkeet liittyivätkin integroituihin ohjelmiin, ne olivat toiminnallisesti ohjelmista riippumattomia. Sen vuoksi lainat kuuluivat osana integroitujen hankkeiden toteuttamisstrategiaan, joka rahoitettiin eri rahoitusvälineistä (jotka eivät kasautuneet, kuten tässä tapauksessa). Kahden jalostamisen ja kaupan pitämisen alan investointien toteuttamiseksi myönnetyn lainan bruttoavustusekvivalenttina ilmaistu tuen intensiteetti on 0,96 ja 4,51 prosenttia, kuten seuraavasta taulukosta ilmenee:

Taulukko 7

Finagran yksityisille yrityksille myöntämät lainat

Edunsaaja

Tukikelpoiset kustannukset (jotka eivät kuulu lain nro 252/91 soveltamisalaan) (ITL)

Korkoero (ITL)

Tuen määrä (%)

1

2

3

4 = 3/2

GUARDAMIGLIO

9 162 000 000

413 508 030

4,51

ULTROCCHI

42 940 033 423

415 954 000

0,96

| (143) | Koska kaikki tukea saaneet investoinnit ovat VI.1 a) 1 luvussa lueteltuihin jalostamisen ja kaupan pitämisen alan investointeihin sovellettavien vaatimusten mukaisia ja koska tuen intensiteetti (kyseisiin lainoihin sovelletun koron ja komission kyseisenä ajankohtana käyttämän viitekoron välisen erotuksen bruttoavustusekvivalenttina laskettuna) ei ylitä tällaisille investoinneille hyväksyttyä tuen enimmäisintensiteettiä, komissio voi päätellä, että Finagran yksityisille yrityksille myöntämät lainat ovat perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti kyseinen tuki soveltuu yhteismarkkinoille. |
| --- | --- |

(143)

Koska kaikki tukea saaneet investoinnit ovat VI.1 a) 1 luvussa lueteltuihin jalostamisen ja kaupan pitämisen alan investointeihin sovellettavien vaatimusten mukaisia ja koska tuen intensiteetti (kyseisiin lainoihin sovelletun koron ja komission kyseisenä ajankohtana käyttämän viitekoron välisen erotuksen bruttoavustusekvivalenttina laskettuna) ei ylitä tällaisille investoinneille hyväksyttyä tuen enimmäisintensiteettiä, komissio voi päätellä, että Finagran yksityisille yrityksille myöntämät lainat ovat perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti kyseinen tuki soveltuu yhteismarkkinoille.

VI.3.1 c)   Takuiden myöntäminen

| (144) | Italian viranomaiset täsmensivät 29 päivänä lokakuuta 2004 päivätyssä ja 3 päivänä marraskuuta 2004 saapuneeksi kirjatussa kirjeessään sekä 23 päivänä marraskuuta 2004 päivätyssä kirjeessään, että Finagra oli myöntänyt yhden ainoan pankkilainoihin liittyvän takuun Guardamiglion hyväksi. |
| --- | --- |

(144)

Italian viranomaiset täsmensivät 29 päivänä lokakuuta 2004 päivätyssä ja 3 päivänä marraskuuta 2004 saapuneeksi kirjatussa kirjeessään sekä 23 päivänä marraskuuta 2004 päivätyssä kirjeessään, että Finagra oli myöntänyt yhden ainoan pankkilainoihin liittyvän takuun Guardamiglion hyväksi.

| (145) | Määrältään kahden miljardin Italian liiran suuruinen takuu myönnettiin 17 miljardin Italian liiran suuruiselle lainalle, jonka Guardamiglio on maksanut kokonaisuudessaan takaisin ilman takuun realisoimiseen liittyviä vaatimuksia. |
| --- | --- |

(145)

Määrältään kahden miljardin Italian liiran suuruinen takuu myönnettiin 17 miljardin Italian liiran suuruiselle lainalle, jonka Guardamiglio on maksanut kokonaisuudessaan takaisin ilman takuun realisoimiseen liittyviä vaatimuksia.

| (146) | Takuun antamisajankohtana valtiontakauksia tarkasteltiin niiden periaatteiden perusteella, jotka sisältyivät 5 päivänä huhtikuuta 1989 päivättyyn komission kirjeeseen SG(89) D/4328, komission jäsenvaltioille 12 päivänä lokakuuta 1989 osoittamaan kirjeeseen SG(89) D/12772 ja komission jäsenvaltioille osoittamaan tiedonantoon EY:n perustamissopimuksen 92 ja 93 artiklan sekä komission direktiivin 80/723/ETY soveltamisesta julkisiin teollisuusyrityksiin (38). Näiden asiakirjojen nojalla komissio hyväksyi takuut ainoastaan sillä edellytyksellä, että niiden realisoimiselle oli sopimuksessa asetettu erityisehtoja, jotka saattoivat äärimmillään johtaa velvollisuuteen julistaa edunsaajayritys maksukyvyttömäksi tai muuhun vastaavaan menettelyyn. Takuiden tukielementtiä arvioitaessa tarkasteltiin myös lainansaajan rahoitustilannetta. Takuiden tukielementti vastasi lainansaajalta vapailla markkinoilla edellytetyn koron ja takuun ansiosta tosiasiallisesti maksetun koron välistä erotusta ilman takuusta mahdollisesti perittyä lisämaksua. |
| --- | --- |

(146)

Takuun antamisajankohtana valtiontakauksia tarkasteltiin niiden periaatteiden perusteella, jotka sisältyivät 5 päivänä huhtikuuta 1989 päivättyyn komission kirjeeseen SG(89) D/4328, komission jäsenvaltioille 12 päivänä lokakuuta 1989 osoittamaan kirjeeseen SG(89) D/12772 ja komission jäsenvaltioille osoittamaan tiedonantoon EY:n perustamissopimuksen 92 ja 93 artiklan sekä komission direktiivin 80/723/ETY soveltamisesta julkisiin teollisuusyrityksiin (38). Näiden asiakirjojen nojalla komissio hyväksyi takuut ainoastaan sillä edellytyksellä, että niiden realisoimiselle oli sopimuksessa asetettu erityisehtoja, jotka saattoivat äärimmillään johtaa velvollisuuteen julistaa edunsaajayritys maksukyvyttömäksi tai muuhun vastaavaan menettelyyn. Takuiden tukielementtiä arvioitaessa tarkasteltiin myös lainansaajan rahoitustilannetta. Takuiden tukielementti vastasi lainansaajalta vapailla markkinoilla edellytetyn koron ja takuun ansiosta tosiasiallisesti maksetun koron välistä erotusta ilman takuusta mahdollisesti perittyä lisämaksua.

| (147) | Italian viranomaisten mukaan takuu ei tarkasteltavana olevassa tapauksessa ollut perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea seuraavista syistä:






  — | edunsaaja ei ollut taloudellisissa vaikeuksissa; |
| --- | --- | --- |

(147)

Italian viranomaisten mukaan takuu ei tarkasteltavana olevassa tapauksessa ollut perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea seuraavista syistä:

—

edunsaaja ei ollut taloudellisissa vaikeuksissa;

| — | edunsaaja sai rahoitusmarkkinoilta 17 miljardin Italian liiran suuruisen lainan, mikä osoittaa, että yritystä pidettiin luotettavana ja investointia kannattavana; |
| --- | --- |

—

edunsaaja sai rahoitusmarkkinoilta 17 miljardin Italian liiran suuruisen lainan, mikä osoittaa, että yritystä pidettiin luotettavana ja investointia kannattavana;

| — | takuu liittyi määrättyyn rahoitustoimeen, koski tiettyä määrää ja oli kestoltaan rajoitettu. Se kattoi ainoastaan noin 11 prosenttia lainan kokonaismäärästä; |
| --- | --- |

—

takuu liittyi määrättyyn rahoitustoimeen, koski tiettyä määrää ja oli kestoltaan rajoitettu. Se kattoi ainoastaan noin 11 prosenttia lainan kokonaismäärästä;

| — | Finagran takuun vuoksi lainaa ei myönnetty edunsaajalle tavanomaista markkinakorkoa edullisemmilla ehdoilla; |
| --- | --- |

—

Finagran takuun vuoksi lainaa ei myönnetty edunsaajalle tavanomaista markkinakorkoa edullisemmilla ehdoilla;

| — | takuun realisoiminen oli sidottu tiettyihin lainan takaisinperintään liittyviin ehtoihin joko tuomioistuimen ulkopuolisten menettelyjen tai Italian siviililain mukaisen, takuun saaneen velallisen omaisuudesta suoritettavan lainan pakkoperinnän puitteissa; |
| --- | --- |

—

takuun realisoiminen oli sidottu tiettyihin lainan takaisinperintään liittyviin ehtoihin joko tuomioistuimen ulkopuolisten menettelyjen tai Italian siviililain mukaisen, takuun saaneen velallisen omaisuudesta suoritettavan lainan pakkoperinnän puitteissa;

| — | Finagran perimä lisämaksu oli 0,40 prosenttia vuodessa, ja se vastasi Italian viranomaisten mukaan kyseisenä ajankohtana lisätakuiden osalta voimassa ollutta markkinahintaa (39), kun otetaan huomioon edunsaajan vakaa taloudellinen tilanne, rahoitusnäkymät ja toteutettaviksi suunnitellut investoinnit. Tavanomaisen varsinaisen takuun käypä hinta kyseisenä ajankohtana oli Italian viranomaisten mukaan 0,70 prosenttia. Lisätakuun markkinakorko vaihteli 0,40:n ja 0,70 prosentin välillä edunsaajan taloudellisesta tilanteesta riippuen. Kun on kyse sellaiselle yritykselle myönnetystä lainasta, jonka tilanteen useammat pankit ovat arvioineet positiiviseksi, jolla on hyvät rahoitusnäkymät ja joka on käynnistänyt perinpohjaisen uudenaikaistamisohjelman, vuotuinen 0,40 prosentin korko vastaa Italian viranomaisten mukaan tämäntyyppisiin rahoitustoimiin sovellettavaa markkinakorkoa. Takuu liittyy liiketoimeen (investointien toteuttaminen), joka rahoitetaan lain nro 252/91 nojalla osittain julkisista varoista valtiontukisääntöjen mukaisesti. |
| --- | --- |

—

Finagran perimä lisämaksu oli 0,40 prosenttia vuodessa, ja se vastasi Italian viranomaisten mukaan kyseisenä ajankohtana lisätakuiden osalta voimassa ollutta markkinahintaa (39), kun otetaan huomioon edunsaajan vakaa taloudellinen tilanne, rahoitusnäkymät ja toteutettaviksi suunnitellut investoinnit. Tavanomaisen varsinaisen takuun käypä hinta kyseisenä ajankohtana oli Italian viranomaisten mukaan 0,70 prosenttia. Lisätakuun markkinakorko vaihteli 0,40:n ja 0,70 prosentin välillä edunsaajan taloudellisesta tilanteesta riippuen. Kun on kyse sellaiselle yritykselle myönnetystä lainasta, jonka tilanteen useammat pankit ovat arvioineet positiiviseksi, jolla on hyvät rahoitusnäkymät ja joka on käynnistänyt perinpohjaisen uudenaikaistamisohjelman, vuotuinen 0,40 prosentin korko vastaa Italian viranomaisten mukaan tämäntyyppisiin rahoitustoimiin sovellettavaa markkinakorkoa. Takuu liittyy liiketoimeen (investointien toteuttaminen), joka rahoitetaan lain nro 252/91 nojalla osittain julkisista varoista valtiontukisääntöjen mukaisesti.

| (148) | Edellä sanotun perusteella komissio voi päätellä, että Finagran myöntämä takuu ei ole perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(148)

Edellä sanotun perusteella komissio voi päätellä, että Finagran myöntämä takuu ei ole perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

VII   PÄÄTELMÄT

| (149) | Komissio toteaa, että Italia on toteuttanut kyseisen sääntöjenvastaisen tuen perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan vastaisesti. Edellä sanotusta ilmenee kuitenkin, että






  — | lain nro 67/88 15 §:n 16 momentissa, lain nro 290/99 5 §:ssä ja laissa nro 252/91 (integroidut hankkeet) säädetyt tukitoimenpiteet soveltuvat yhteismarkkinoille perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti; |
| --- | --- | --- |

(149)

Komissio toteaa, että Italia on toteuttanut kyseisen sääntöjenvastaisen tuen perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan vastaisesti. Edellä sanotusta ilmenee kuitenkin, että

—

lain nro 67/88 15 §:n 16 momentissa, lain nro 290/99 5 §:ssä ja laissa nro 252/91 (integroidut hankkeet) säädetyt tukitoimenpiteet soveltuvat yhteismarkkinoille perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti;

| — | lain nro 290/99 4 §:ssä säädettyjä toimenpiteitä (31 päivänä maaliskuuta 1998 erääntyvät maatalous-, käyttöpääoma- ja kehittämislainat) ei ole koskaan pantu täytäntöön, minkä vuoksi ne eivät johtaneet perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun valtiontuen myöntämiseen; |
| --- | --- |

—

lain nro 290/99 4 §:ssä säädettyjä toimenpiteitä (31 päivänä maaliskuuta 1998 erääntyvät maatalous-, käyttöpääoma- ja kehittämislainat) ei ole koskaan pantu täytäntöön, minkä vuoksi ne eivät johtaneet perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun valtiontuen myöntämiseen;

| — | laissa nro 252/91 tarkoitetut Finagran toimenpiteet, jotka liittyivät osuuksien hankintaan, lainojen myöntämiseen osuuskunnille ja takuiden myöntämiseen, eivät ole perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea; |
| --- | --- |

—

laissa nro 252/91 tarkoitetut Finagran toimenpiteet, jotka liittyivät osuuksien hankintaan, lainojen myöntämiseen osuuskunnille ja takuiden myöntämiseen, eivät ole perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea;

| — | Finagran lain nro 252/91 nojalla toteuttamat toimenpiteet, jotka liittyivät lainojen myöntämiseen yksityisille yrityksille, ovat perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Kyseiset toimenpiteet soveltuvat yhteismarkkinoille perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

Finagran lain nro 252/91 nojalla toteuttamat toimenpiteet, jotka liittyivät lainojen myöntämiseen yksityisille yrityksille, ovat perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Kyseiset toimenpiteet soveltuvat yhteismarkkinoille perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

1.   Italian kotieläintuotannon alan hyväksi toteuttamat tukitoimenpiteet, joista säädetään lain nro 67/88 15 §:n 16 momentissa, lain nro 290/99 5 §:ssä ja laissa nro 252/91 (integroidut hankkeet), sekä laissa nro 252/91 tarkoitetut Finagran toteuttamat toimenpiteet, jotka liittyvät lainojen myöntämiseen yksityisille yrityksille, soveltuvat yhteismarkkinoille perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti.

2.   Lain nro 290/99 4 §:ssä säädettyjä toimenpiteitä, jotka koskivat 31 päivänä maaliskuuta 1998 erääntyviä maatalous-, käyttöpääoma- ja kehittämislainoja, ei ole koskaan pantu täytäntöön, minkä vuoksi ne eivät ole johtaneet perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun valtiontuen myöntämiseen.

3.   Laissa nro 252/91 tarkoitetut Finagran toimenpiteet, jotka liittyivät osuuksien hankintaan, lainojen myöntämiseen osuuskunnille ja takuiden myöntämiseen, eivät ole perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu Italian tasavallalle.

Tehty Brysselissä 5 päivänä heinäkuuta 2005.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EYVL C 148, 27.5.2000, s. 2.

1

(2)  SG(2000) D/101808.

2

(3)  EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1.

3

(4)  EYVL C 148, 27.5.2000, s. 2.

4

(5)  Komission päätös SG (2002) D/229239, tehty 5 päivänä huhtikuuta 2002.

5

(6)  Ranska onnistui kaudella 1970–1990 laskemaan teurastamojen lukumäärän 1 738:sta 357:ään. Italiassa sitä vastoin oli vielä 1990-luvun alussa 8 500 toimivaa teurastamoa, kun vastaava luku oli 357 Ranskassa, 270 Saksassa ja 30 Alankomaissa.

6

(7)  Yhteensä 700 miljardin Italian liiran summa jakaantui seuraavasti: 400 miljardia vuonna 1988 ja 300 miljardia vuonna 1989.

7

(8)  Kirje nro SG(2002) D/229239.

8

(9)  Komission arvioinnissa Italian osalta käyttämä viitekorko lainan myöntämisajankohtana.

9

(10)  Vrt. 28 päivänä tammikuuta 1999 päivätty kirje.

10

(11)  EYVL L 160, 26.6.1999, s. 21.

11

(12)  EYVL L 282, 1.11.1975, s. 1.

12

(13)  EYVL L 341, 22.12.2001, s. 3.

13

(14)  Vuonna 2000 Italiassa teurastettujen nautojen teuraspaino oli yhteensä 1 154 000 tonnia ja samana vuonna koko EU:ssa 7 401 000 tonnia.

14

(15)  Vrt. 18 päivänä toukokuuta 2000 päivätty Italian viranomaisten kirje.

15

(16)  EYVL C 232, 12.8.2000, s. 17–41.

16

(17)  Alun perin ehdotetuista 13 integroidusta hankkeesta ainoastaan 8 hyväksyttiin ja vain 5 saatettiin päätökseen.

17

(18)  Maataloustuotteiden jalostamisen ja kaupan pitämisen edellytysten parantamisesta 29 päivänä maaliskuuta 1990 annettu neuvoston asetus (ETY) N:o 866/90 (EYVL L 91, 6.4.1990, s. 1–6).

18

(19)  Osoittaakseen, että kyseistä edellytystä oli noudatettu, Italian viranomaiset esittivät aluksi maatalousmarkkinoiden tutkimus- ja tiedotuslaitoksen (ISMEA — Istituto per studi, ricerche ed informazioni sul mercato agricolo) syyskuussa 2000 laatiman tutkimuksen, johon sisältyi yleiskatsaus merkittävimmistä teurastamoalalla Italiassa 1990-luvulla tapahtuneista muutoksista. Tutkimuksen päätelmien mukaan maan teurastamokapasiteetti aleni 3 prosenttia kaudella 1990–1998. Italian viranomaisten mukaan aleneminen oli osoitus siitä, että tarkasteltavana olevien lakien nojalla tehdyt investoinnit noudattivat edellä mainittuja alakohtaisia rajoituksia. Komissio puolestaan katsoi, että ISMEA:n tutkimuksessa kuvattu teurastuskapasiteetin aleneminen johtui liha-alalla kyseisinä vuosina kaikkialla Euroopassa vallinneesta erityiskehityksestä. Italiassa 1990-luvulla tapahtunut teurastamojen lukumäärän ja teurastuskapasiteetin aleneminen (joka johtui pääasiassa teurastamoalan mukauttamisesta uusiin hygieniavaatimuksiin) oli tapahtunut muissa maissa (esimerkiksi Ranskassa) jo 1970-luvulla. Kuten kyseisestä tutkimuksestakin ilmenee, alan uudelleenjärjestelyt käynnistyivät Italiassa vasta myöhemmin, 1980- ja 1990-luvuilla. Italian viranomaisten ilmoittama 3 prosenttiyksikön aleneminen osoitti, ettei päätöksessä 90/342/ETY vahvistettuja vaatimuksia ollut noudatettu. Sen vuoksi Italian viranomaisia kehotettiin toimittamaan tarkempia tietoja kaikissa integroituihin hankkeisiin osallistuneissa laitoksissa tehtyjen investointien vaikutuksista teurastuskapasiteetin muutoksiin.

19

(20)  EYVL C 74, 10.3.1998, s. 9, sellaisina kuin ne ovat muutettuina (EYVL C 258, 9.9.2000, s. 5).

20

(21)  Gea ja Val di Cesola osallistuivat alkuperäiseen Centro Carni Sud -hankkeeseen, jota ei saatettu päätökseen ja joka ei sen vuoksi ollut tukikelpoinen. Sen sijaan Gean ja Val di Cesolan toteuttamat kaksi hanketta saatettiin päätökseen, ja niille myönnettiin rahoitusta.

21

(22)  EYVL L 218, 6.8.1991, s. 1.

22

(23)  Vasikoiden suojelun vähimmäisvaatimuksista 19 päivänä marraskuuta 1991 annettu neuvoston direktiivi 91/629/ETY (EYVL L 340, 11.12.1991, s. 28–32).

23

(24)  Sikojen suojelun vähimmäisvaatimuksista 19 päivänä marraskuuta 1991 annettu neuvoston direktiivi 91/630/ETY (EYVL L 340, 11.12.1991, s. 33–38).

24

(25)  Italian viranomaisten 18 päivänä toukokuuta 2000 päivätty kirje.

25

(26)  Vrt. edellä mainitun kirjeen sivu 5.

26

(27)  Italian viranomaisten 13 päivänä lokakuuta 2000 päivätty kirje.

27

(28)  SEC(89) 343/2, 7.3.1989.

28

(29)  9 päivänä tammikuuta 1999 annettu asetus nro 1 — ”Riordino degli enti e delle società di promozione e istituzione della società Sviluppo Italia S.p.A”.

29

(30)  EY:n tiedote 9-1984.

30

(31)  Yhteensä 33 458 miljoonaa Italian liiraa.

31

(32)  Ks. 3.3 kohta.

32

(33)  Kunkin vuoden 31 päivänä joulukuuta.

33

(34)  Yritykset ja yksityishenkilöt: CoopFons Spa, Agricola Sabbadina srl, CCFR Scarl. Luottolaitokset: Banca Agricola Mantovana, Em. Ro. Popolare Spa, Bipop Carire Spa, Banca popolare Verona — Banca S. Geminiano S. Prospero, Banca di Roma, Finec merchant Spa, Agrisviluppo spa.

34

(35)  Osuuskuntien sijoittajajäsenenä Finagra voi nimetä yhden jäsenen hallintoneuvostoon ja yhden jäsenen tilintarkastuslautakuntaan.

35

(36)  Määrä sisältää vuonna 1996 Unicarnille neljäksi vuodeksi myönnetyn 500 000 000 Italian liiran suuruisen lainan ja MCLC:lle neljäksi vuodeksi myönnetyn 3 000 000 000 Italian liiran suuruisen lainan. MCLC oli lisäksi saanut vuonna 1994 lainaa yhteensä 1 500 000 000 Italian liiran arvosta (Italian viranomaisten 5 päivänä heinäkuuta 2001 päivätty kirje).

36

(37)  Unicarnille myönnetty laina.

37

(38)  EYVL C 307, 13.11.1993, s. 3-14.

38

(39)  Finagran myöntämä takuu oli lisätakuu, koska lainalle oli jo myönnetty varsinainen takuu.

39

---

| 19.10.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 276/22 |
| --- | --- | --- | --- |

19.10.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 276/22

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 20 päivänä joulukuuta 2006,

valtiontuesta C 12/2005 (ex N 611/2003), jonka Saksa aikoo myöntää e-glass AG:lle

(tiedoksiannettu numerolla K(2006) 6587)

(Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2007/656/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan,

on kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa edellä mainittujen artiklojen mukaisesti (2) ja ottaa huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

| (1) | Saksa ilmoitti 15 päivänä joulukuuta 2003 päivätyllä ja 18 päivänä lokakuuta 2003 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä komissiolle aikomuksestaan myöntää investointitukea Osterweddingenissä toimivalle yritykselle e-glass AG (N 611/03). Saksa noudatti näin alueellisesta tuesta suurille investointihankkeille vuonna 1998 annettujen monialaisten puitteiden (3), jäljempänä ’vuonna 1998 annetut puitteet’, mukaista velvollisuutta ilmoittaa yksittäisistä suurista investointihankkeista. Komissio pyysi lisätietoja 23 päivänä tammikuuta 2004 ja 27 päivänä helmikuuta 2004. Saksa toimitti pyydetyt tiedot 13 päivänä helmikuuta 2004 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä sekä 4 päivänä maaliskuuta 2004 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. |
| --- | --- |

(1)

Saksa ilmoitti 15 päivänä joulukuuta 2003 päivätyllä ja 18 päivänä lokakuuta 2003 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä komissiolle aikomuksestaan myöntää investointitukea Osterweddingenissä toimivalle yritykselle e-glass AG (N 611/03). Saksa noudatti näin alueellisesta tuesta suurille investointihankkeille vuonna 1998 annettujen monialaisten puitteiden (3), jäljempänä ’vuonna 1998 annetut puitteet’, mukaista velvollisuutta ilmoittaa yksittäisistä suurista investointihankkeista. Komissio pyysi lisätietoja 23 päivänä tammikuuta 2004 ja 27 päivänä helmikuuta 2004. Saksa toimitti pyydetyt tiedot 13 päivänä helmikuuta 2004 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä sekä 4 päivänä maaliskuuta 2004 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä.

| (2) | Komissio hyväksyi 20 päivänä huhtikuuta 2004 (asiakirjaviite K(2004) 1350 lopullinen) vuonna 1998 annettujen puitteiden mukaisesti ilmoitetun tuki-intensiteetin myöntämisen e-glass AG:lle. |
| --- | --- |

(2)

Komissio hyväksyi 20 päivänä huhtikuuta 2004 (asiakirjaviite K(2004) 1350 lopullinen) vuonna 1998 annettujen puitteiden mukaisesti ilmoitetun tuki-intensiteetin myöntämisen e-glass AG:lle.

| (3) | Saksa ilmoitti komissiolle 25 päivänä lokakuuta 2004 päivätyllä ja 26 päivänä lokakuuta 2004 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, että e-glass AG:n omistajia koskevat tiedot olivat alkuperäisessä ilmoituksessa osittain virheellisiä. Tästä syystä Saksa pyysi komissiota muuttamaan 20 päivänä huhtikuuta 2004 tehtyä päätöstä. |
| --- | --- |

(3)

Saksa ilmoitti komissiolle 25 päivänä lokakuuta 2004 päivätyllä ja 26 päivänä lokakuuta 2004 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, että e-glass AG:n omistajia koskevat tiedot olivat alkuperäisessä ilmoituksessa osittain virheellisiä. Tästä syystä Saksa pyysi komissiota muuttamaan 20 päivänä huhtikuuta 2004 tehtyä päätöstä.

| (4) | Saksa toimitti täydentäviä tietoja 8 päivänä helmikuuta 2005 päivätyllä ja 9 päivänä helmikuuta 2005 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. |
| --- | --- |

(4)

Saksa toimitti täydentäviä tietoja 8 päivänä helmikuuta 2005 päivätyllä ja 9 päivänä helmikuuta 2005 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä.

| (5) | Komissio antoi 24 päivänä helmikuuta 2005 päivätyllä kirjeellä (asiakirjaviite D/51447) Saksalle mahdollisuuden esittää huomautuksensa komission aikeeseen peruuttaa 20 päivänä huhtikuuta 2004 tehty päätös ja aloittaa muodollinen tutkintamenettely. Saksa esitti huomautuksensa 4 päivänä maaliskuuta 2005 päivätyllä ja 8 päivänä maaliskuuta 2005 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. |
| --- | --- |

(5)

Komissio antoi 24 päivänä helmikuuta 2005 päivätyllä kirjeellä (asiakirjaviite D/51447) Saksalle mahdollisuuden esittää huomautuksensa komission aikeeseen peruuttaa 20 päivänä huhtikuuta 2004 tehty päätös ja aloittaa muodollinen tutkintamenettely. Saksa esitti huomautuksensa 4 päivänä maaliskuuta 2005 päivätyllä ja 8 päivänä maaliskuuta 2005 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä.

| (6) | Komissio ilmoitti Saksalle 20 päivänä huhtikuuta 2005 (asiakirjaviite K(2005) 1114 lopullinen) päätöksestään aloittaa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukainen menettely e-glass AG:lle myönnetystä tuesta. Komission päätös menettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (4). Komissio on pyytänyt asianomaisia esittämään huomautuksensa. |
| --- | --- |

(6)

Komissio ilmoitti Saksalle 20 päivänä huhtikuuta 2005 (asiakirjaviite K(2005) 1114 lopullinen) päätöksestään aloittaa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukainen menettely e-glass AG:lle myönnetystä tuesta. Komission päätös menettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (4). Komissio on pyytänyt asianomaisia esittämään huomautuksensa.

| (7) | Saksa esitti huomautuksensa 7 päivänä kesäkuuta 2005 päivätyllä ja 9 päivänä kesäkuuta 2005 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. |
| --- | --- |

(7)

Saksa esitti huomautuksensa 7 päivänä kesäkuuta 2005 päivätyllä ja 9 päivänä kesäkuuta 2005 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä.

| (8) | Asianomaiset esittivät komissiolle huomautuksia 3 päivänä lokakuuta 2005 päivätyllä ja 4 päivänä lokakuuta 2005 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, 7 päivänä lokakuuta 2005 päivätyllä ja 10 päivänä lokakuuta 2005 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä sekä 10 päivänä lokakuuta 2005 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Komissio toimitti huomautukset Saksalle antaakseen sille tilaisuuden esittää kantansa. Saksa esitti huomautuksensa 22 päivänä marraskuuta 2005 päivätyllä ja 25 päivänä marraskuuta 2005 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. |
| --- | --- |

(8)

Asianomaiset esittivät komissiolle huomautuksia 3 päivänä lokakuuta 2005 päivätyllä ja 4 päivänä lokakuuta 2005 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, 7 päivänä lokakuuta 2005 päivätyllä ja 10 päivänä lokakuuta 2005 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä sekä 10 päivänä lokakuuta 2005 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Komissio toimitti huomautukset Saksalle antaakseen sille tilaisuuden esittää kantansa. Saksa esitti huomautuksensa 22 päivänä marraskuuta 2005 päivätyllä ja 25 päivänä marraskuuta 2005 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä.

2.   TUKITOIMENPITEEN KUVAUS

| (9) | Saksa aikoi myöntää alueellista investointitukea e-glass AG -osakeyhtiölle, jäljempänä ’e-glass’. Tuki on tarkoitettu uuden hiomatonta floatlasia valmistavan tehtaan rakentamiseen Sachsen-Anhaltiin. |
| --- | --- |

(9)

Saksa aikoi myöntää alueellista investointitukea e-glass AG -osakeyhtiölle, jäljempänä ’e-glass’. Tuki on tarkoitettu uuden hiomatonta floatlasia valmistavan tehtaan rakentamiseen Sachsen-Anhaltiin.

2.1   Tuensaaja ja omistusrakenteen muutos

| (10) | Yhtiösäännön mukaan e-glassin liiketoiminta-ajatuksena on ”kaikentyyppisen tasolasin valmistus, jalostus ja myynti”. |
| --- | --- |

(10)

Yhtiösäännön mukaan e-glassin liiketoiminta-ajatuksena on ”kaikentyyppisen tasolasin valmistus, jalostus ja myynti”.

| (11) | Yhtiön omistusrakenne on 15 päivänä joulukuuta 2003 tehdyn ilmoituksen mukaan seuraava:






  — | Luxfinpart SA, Luxemburg, omistusosuus [...] (5) prosenttia; |
| --- | --- | --- |

(11)

Yhtiön omistusrakenne on 15 päivänä joulukuuta 2003 tehdyn ilmoituksen mukaan seuraava:

—

Luxfinpart SA, Luxemburg, omistusosuus [...] (5) prosenttia;

| — | Semco Glaskooperation GmbH, jäljempänä ’Semco’, Saksa, omistusosuus [...] prosenttia; |
| --- | --- |

—

Semco Glaskooperation GmbH, jäljempänä ’Semco’, Saksa, omistusosuus [...] prosenttia;

| — | Asianajaja Heckmann, joka toimii erään saksalaisen yrityksen edustajana, omistusosuus [...] prosenttia. |
| --- | --- |

—

Asianajaja Heckmann, joka toimii erään saksalaisen yrityksen edustajana, omistusosuus [...] prosenttia.

Vuonna 1997 perustettu Luxfinpart S.S on holdingyhtiö, jolle ilmoitettu hanke näytti ilmoitusajankohtana olevan pelkkä rahoituskohde.

Vuonna 1997 perustettu Semco on floatlasia jalostava yritys. Sen osakkaita ovat Sawatzki GmbH & Co. Vermögensanlage KG ja Hermann Schüler GmbH & Co. KG. Kummankin omistusosuus on [...] prosenttia.

Edustajan nimennyt yritys on lasia ja floatlasia työstävä ja jalostava [...]. Kyseessä on [...], jonka osakkaina on lisäksi myös [...].

| (12) | Saksa ilmoitti komissiolle 25 päivänä lokakuuta 2004 päivätyllä kirjeellä, että ilmoitus sisälsi virheellisiä tietoja yhdestä e-glassin omistajasta ja sen toiminnasta floatlasimarkkinoilla (6). |
| --- | --- |

(12)

Saksa ilmoitti komissiolle 25 päivänä lokakuuta 2004 päivätyllä kirjeellä, että ilmoitus sisälsi virheellisiä tietoja yhdestä e-glassin omistajasta ja sen toiminnasta floatlasimarkkinoilla (6).

| (13) | Saksa ilmoitti komissiolle 8 päivänä helmikuuta 2005 päivätyllä kirjeellä, että e-glassin omistusrakenteessa oli tapahtunut muutoksia, jotka olivat tulleet voimaan 21 päivänä joulukuuta 2004. Komissiolle ilmoitettiin, että Luxfinpart S.A. oli myynyt osuutensa e-glassista Bad Krozingenissä Saksassa toimivalle Trösch Holding GmbH -yritykselle, jäljempänä ’Trösch’. Trösch osti lisäksi [...] prosentin osuuden, joten yrityksen omistusosuus e-glassista oli näin [...] prosenttia. |
| --- | --- |

(13)

Saksa ilmoitti komissiolle 8 päivänä helmikuuta 2005 päivätyllä kirjeellä, että e-glassin omistusrakenteessa oli tapahtunut muutoksia, jotka olivat tulleet voimaan 21 päivänä joulukuuta 2004. Komissiolle ilmoitettiin, että Luxfinpart S.A. oli myynyt osuutensa e-glassista Bad Krozingenissä Saksassa toimivalle Trösch Holding GmbH -yritykselle, jäljempänä ’Trösch’. Trösch osti lisäksi [...] prosentin osuuden, joten yrityksen omistusosuus e-glassista oli näin [...] prosenttia.

| (14) | Trösch on saksalainen holdingyhtiö, joka kuuluu Trösch-konserniin. Konsernin päätoimipaikka sijaitsee Bernissä (Sveitsissä). Trösch on enemmistöosakas yrityksissä Euroglas SA, Hombourg (Ranska), ja Euroglas GmbH, Haldensleben (Saksa). Trösch-konserni valmistaa floatlasia ja toimii myös floatlasin jalostussektorilla. |
| --- | --- |

(14)

Trösch on saksalainen holdingyhtiö, joka kuuluu Trösch-konserniin. Konsernin päätoimipaikka sijaitsee Bernissä (Sveitsissä). Trösch on enemmistöosakas yrityksissä Euroglas SA, Hombourg (Ranska), ja Euroglas GmbH, Haldensleben (Saksa). Trösch-konserni valmistaa floatlasia ja toimii myös floatlasin jalostussektorilla.

| (15) | Erään saksalaisen yrityksen nimeämä edustaja asianajaja Heckmann luovutti 21 päivänä joulukuuta 2004 osuutensa Stuttgartissa toimivalle saksalaiselle AD Augento GmbH -yritykselle, jäljempänä ’AD-GmbH’. [...] (7). |
| --- | --- |

(15)

Erään saksalaisen yrityksen nimeämä edustaja asianajaja Heckmann luovutti 21 päivänä joulukuuta 2004 osuutensa Stuttgartissa toimivalle saksalaiselle AD Augento GmbH -yritykselle, jäljempänä ’AD-GmbH’. [...] (7).

| (16) | Näin ollen 21 päivänä joulukuuta 2004 tehtyjen järjestelyjen jälkeen e-glassin omistusrakenne oli seuraava:












  — | Trösch |
| --- | --- | --- |

(16)

Näin ollen 21 päivänä joulukuuta 2004 tehtyjen järjestelyjen jälkeen e-glassin omistusrakenne oli seuraava:

—

Trösch

[...] prosenttia.

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

[...] prosenttia.

| — | kolmas osakas (omistusosuus edustajana toimivan AD-GmbH:n hallussa) |
| --- | --- |

—

kolmas osakas (omistusosuus edustajana toimivan AD-GmbH:n hallussa)

[...] prosenttia.

2.2   Hanke

| (17) | Hanke on tarkoitus toteuttaa EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisella tukialueella Sülzetal-Osterweddingenissä. Alueellinen tuen enimmäisintensiteetti on suuryritysten osalta 28 prosenttia brutto tai poikkeustapauksissa 35 prosenttia brutto (8). Investointihanke käynnistettiin 15 päivänä huhtikuuta 2003, ja sen oli suunniteltu päättyvän 31 päivänä joulukuuta 2005. Tukihakemus esitettiin ennen hankkeen aloittamista. |
| --- | --- |

(17)

Hanke on tarkoitus toteuttaa EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisella tukialueella Sülzetal-Osterweddingenissä. Alueellinen tuen enimmäisintensiteetti on suuryritysten osalta 28 prosenttia brutto tai poikkeustapauksissa 35 prosenttia brutto (8). Investointihanke käynnistettiin 15 päivänä huhtikuuta 2003, ja sen oli suunniteltu päättyvän 31 päivänä joulukuuta 2005. Tukihakemus esitettiin ennen hankkeen aloittamista.

| (18) | Hankkeella on tarkoitus rakentaa uusi floatlasitehdas. Floatlasi on selkeästi yleisin tasolasin tyyppi. Muita tasolasiryhmiä ovat esim. valulasi, peililasi ja ikkunalasi. Floatlasin osuus maailmanlaajuisesta tasolasintuotannosta on yli 80 prosenttia (9). Euroopan talousalueella sen osuus on todennäköisesti selvästi yli 80 prosenttia. Floatlasimarkkinat jakautuvat kahteen tasoon: hiomattoman floatlasin valmistus (taso 1) ja floatlasin jalostaminen (taso 2). |
| --- | --- |

(18)

Hankkeella on tarkoitus rakentaa uusi floatlasitehdas. Floatlasi on selkeästi yleisin tasolasin tyyppi. Muita tasolasiryhmiä ovat esim. valulasi, peililasi ja ikkunalasi. Floatlasin osuus maailmanlaajuisesta tasolasintuotannosta on yli 80 prosenttia (9). Euroopan talousalueella sen osuus on todennäköisesti selvästi yli 80 prosenttia. Floatlasimarkkinat jakautuvat kahteen tasoon: hiomattoman floatlasin valmistus (taso 1) ja floatlasin jalostaminen (taso 2).

| (19) | Hiomatonta floatlasia valmistetaan siten, että ensin tuotetaan jatkuvaa nauhamaista lasilevyä kuljettamalla lasimassaa sulan tinakerroksen pinnalla. Näin saadaan aikaan täysin tasaiset lasipinnat. Jäähdytyksen jälkeen lasi leikataan ja se on sen jälkeen valmista myyntiin. Yleensä hiomatonta floatlasia jatkokäsitellään (jalostetaan) ja sitä voidaan käyttää kaikissa tasolasin käyttösovelluksissa, pääasiassa rakennus- ja ajoneuvoteollisuudessa. |
| --- | --- |

(19)

Hiomatonta floatlasia valmistetaan siten, että ensin tuotetaan jatkuvaa nauhamaista lasilevyä kuljettamalla lasimassaa sulan tinakerroksen pinnalla. Näin saadaan aikaan täysin tasaiset lasipinnat. Jäähdytyksen jälkeen lasi leikataan ja se on sen jälkeen valmista myyntiin. Yleensä hiomatonta floatlasia jatkokäsitellään (jalostetaan) ja sitä voidaan käyttää kaikissa tasolasin käyttösovelluksissa, pääasiassa rakennus- ja ajoneuvoteollisuudessa.

| (20) | Uusi tehdas on e-glassin ensimmäinen tuotantolaitos. Tuotanto oli tarkoitus aloittaa [...] ja tehtaan odotettiin olevan täysin toimintakykyinen [...]. Vuosien [...] käynnistysvaiheen jälkeen hiomattoman floatlasin tuotantokapasiteetin odotetaan olevan noin [...] tonnia (brutto) vuodessa. |
| --- | --- |

(20)

Uusi tehdas on e-glassin ensimmäinen tuotantolaitos. Tuotanto oli tarkoitus aloittaa [...] ja tehtaan odotettiin olevan täysin toimintakykyinen [...]. Vuosien [...] käynnistysvaiheen jälkeen hiomattoman floatlasin tuotantokapasiteetin odotetaan olevan noin [...] tonnia (brutto) vuodessa.

| (21) | Hankkeen tukikelpoiset kustannukset ovat 121 miljoonaa euroa ja ne jakautuvat seuraavasti:







  Kustannuserät | Tukikelpoiset kustannukset (euroa) |
| --- | --- | --- |
| Tontti | [...] |
| Rakennukset | [...] |
| Ulkotilat | [...] |
| Koneet ja laitteet | [...] |
| Aineettomat hyödykkeet (ohjelmistot) | [...] |
| Yhteensä | 121 000 000 |

(21)

Hankkeen tukikelpoiset kustannukset ovat 121 miljoonaa euroa ja ne jakautuvat seuraavasti:

Kustannuserät

Tukikelpoiset kustannukset (euroa)

Tontti

[...]

Rakennukset

[...]

Ulkotilat

[...]

Koneet ja laitteet

[...]

Aineettomat hyödykkeet (ohjelmistot)

[...]

Yhteensä

121 000 000

| (22) | Ilmoituksen mukaan hanke johtaa suoraan 186 työpaikan luomiseen, joihin sisältyy 10 oppisopimuskoulutuspaikkaa. Lisäksi odotetaan, että kyseiselle tukialueelle ja sen lähellä sijaitseville tukialueille syntyy välillisesti 358 työpaikkaa (NUTS II -taso). |
| --- | --- |

(22)

Ilmoituksen mukaan hanke johtaa suoraan 186 työpaikan luomiseen, joihin sisältyy 10 oppisopimuskoulutuspaikkaa. Lisäksi odotetaan, että kyseiselle tukialueelle ja sen lähellä sijaitseville tukialueille syntyy välillisesti 358 työpaikkaa (NUTS II -taso).

2.3   Tuki-intensiteetti

| (23) | Saksa pyytää komissiota hyväksymään myönnettäväksi suunnitellun tuen, jonka bruttointensiteetti on enintään 35 prosenttia 121 miljoonan euron tukikelpoisista kokonaiskustannuksista. |
| --- | --- |

(23)

Saksa pyytää komissiota hyväksymään myönnettäväksi suunnitellun tuen, jonka bruttointensiteetti on enintään 35 prosenttia 121 miljoonan euron tukikelpoisista kokonaiskustannuksista.

2.4   Tukitoimenpiteet

| (24) | Tuki e-glassin hyväksi käsittää seuraavat toimenpiteet:






  — | Investointituki, jota myönnetään alueellisia elinkeinorakenteita edistävän Saksan yhteisen tukiohjelman 32. puitesuunnitelman nojalla. Kyseessä olevat 32. puitesuunnitelman säännökset vastaavat täysin 31. puitesuunnitelman säännöksiä, joiden soveltamisen komissio on hyväksynyt vuoden 2006 loppuun asti (10). |
| --- | --- | --- |

(24)

Tuki e-glassin hyväksi käsittää seuraavat toimenpiteet:

—

Investointituki, jota myönnetään alueellisia elinkeinorakenteita edistävän Saksan yhteisen tukiohjelman 32. puitesuunnitelman nojalla. Kyseessä olevat 32. puitesuunnitelman säännökset vastaavat täysin 31. puitesuunnitelman säännöksiä, joiden soveltamisen komissio on hyväksynyt vuoden 2006 loppuun asti (10).

| — | Investointien verohelpotus, joka myönnetään vuonna 1999 annetun investointien verohelpotuksia koskevan lain (Investitionszulagengesetz) nojalla. Komissio on hyväksynyt verohelpotuksen soveltamisen tuotantoon tai tuotantohyödykkeiden hankkimiseen, kun tämä tapahtuu ennen vuotta 2005 ja liittyy alkuinvestointihankkeeseen (11). Saksalla on oikeus soveltaa myös vuonna 1999 annettua lakia mahdollisesti seuraavaa säädöstä. |
| --- | --- |

—

Investointien verohelpotus, joka myönnetään vuonna 1999 annetun investointien verohelpotuksia koskevan lain (Investitionszulagengesetz) nojalla. Komissio on hyväksynyt verohelpotuksen soveltamisen tuotantoon tai tuotantohyödykkeiden hankkimiseen, kun tämä tapahtuu ennen vuotta 2005 ja liittyy alkuinvestointihankkeeseen (11). Saksalla on oikeus soveltaa myös vuonna 1999 annettua lakia mahdollisesti seuraavaa säädöstä.

| — | Pankkilainan takaus, joka perustuu vuonna 1991 hyväksyttyyn tukiohjelmaan (12). |
| --- | --- |

—

Pankkilainan takaus, joka perustuu vuonna 1991 hyväksyttyyn tukiohjelmaan (12).

| (25) | Saksa on vahvistanut, että hyväksyttyjä aluetukikarttoja ja edellä mainittuja hyväksyttyjä tukiohjelmia (13) noudatetaan. |
| --- | --- |

(25)

Saksa on vahvistanut, että hyväksyttyjä aluetukikarttoja ja edellä mainittuja hyväksyttyjä tukiohjelmia (13) noudatetaan.

3.   MENETTELYN ALOITTAMINEN

3.1   Virheelliset tiedot

| (26) | Saksa ilmoitti komissiolle 25 päivänä lokakuuta 2004 päivätyllä kirjeellä, että e-glassin omistajia koskevat tiedot olivat alkuperäisessä ilmoituksessa osittain virheellisiä. Saksa ja e-glassin johto väittivät, että ne eivät olleet tietoisia kyseisistä asioista ennen kuin komissio teki päätöksensä. |
| --- | --- |

(26)

Saksa ilmoitti komissiolle 25 päivänä lokakuuta 2004 päivätyllä kirjeellä, että e-glassin omistajia koskevat tiedot olivat alkuperäisessä ilmoituksessa osittain virheellisiä. Saksa ja e-glassin johto väittivät, että ne eivät olleet tietoisia kyseisistä asioista ennen kuin komissio teki päätöksensä.

| (27) | Uudet tiedot koskevat yhtä e-glassin osakasta (Luxfinpart S.A.) ja sen toimintaa jalostusmarkkinoilla (taso 2). Alkuperäisen ilmoituksen mukaan osakkaita oli kolme, joista kaksi toimi jo jalostusmarkkinoilla (taso 2). Kolmas osakas oli sen sijaan pelkkä sijoittaja (Luxfinpart S.A.), joka ei toiminut hiomattoman floatlasin valmistuksen (taso 1) eikä jalostuksen (taso 2) markkinoilla. Saksan 25 päivänä lokakuuta 2004 päivätyllä kirjeellä toimittamien oikeiden tietojen mukaan e-glassin kaikki kolme osakasta toimivat ilmoitusajankohtana jalostusmarkkinoilla (taso 2). |
| --- | --- |

(27)

Uudet tiedot koskevat yhtä e-glassin osakasta (Luxfinpart S.A.) ja sen toimintaa jalostusmarkkinoilla (taso 2). Alkuperäisen ilmoituksen mukaan osakkaita oli kolme, joista kaksi toimi jo jalostusmarkkinoilla (taso 2). Kolmas osakas oli sen sijaan pelkkä sijoittaja (Luxfinpart S.A.), joka ei toiminut hiomattoman floatlasin valmistuksen (taso 1) eikä jalostuksen (taso 2) markkinoilla. Saksan 25 päivänä lokakuuta 2004 päivätyllä kirjeellä toimittamien oikeiden tietojen mukaan e-glassin kaikki kolme osakasta toimivat ilmoitusajankohtana jalostusmarkkinoilla (taso 2).

| (28) | Luxfinpart S.A.:lla oli maaliskuusta 2003 alkaen ollut liikesuhde yrityksen [...] kanssa, ja tämä yritys toimii floatlasin jalostuksen markkinoilla (taso 2). [...] kantoi taloudellisen riskin Luxfinpartin osakkuudesta e-glassissa. Samalla [...] sitoutui tehdyllä sopimuksella ostamaan [...] prosenttia e-glassin tuotannosta. |
| --- | --- |

(28)

Luxfinpart S.A.:lla oli maaliskuusta 2003 alkaen ollut liikesuhde yrityksen [...] kanssa, ja tämä yritys toimii floatlasin jalostuksen markkinoilla (taso 2). [...] kantoi taloudellisen riskin Luxfinpartin osakkuudesta e-glassissa. Samalla [...] sitoutui tehdyllä sopimuksella ostamaan [...] prosenttia e-glassin tuotannosta.

3.2   Virheellisten tietojen vaikutukset arviointiin

| (29) | Alkuperäisessä 20 päivänä huhtikuuta 2004 tehdyssä päätöksessä hiomattoman floatlasin markkinat (taso 1) määriteltiin merkityksellisiksi markkinoiksi. Vaikka kaksi e-glassin kolmesta osakkaasta toimi jalostusmarkkinoilla (taso 2), Saksa toimitti näyttöä, jonka perusteella komissio pystyi päättelemään, että analyysi voitiin rajata tason 1 markkinoihin. |
| --- | --- |

(29)

Alkuperäisessä 20 päivänä huhtikuuta 2004 tehdyssä päätöksessä hiomattoman floatlasin markkinat (taso 1) määriteltiin merkityksellisiksi markkinoiksi. Vaikka kaksi e-glassin kolmesta osakkaasta toimi jalostusmarkkinoilla (taso 2), Saksa toimitti näyttöä, jonka perusteella komissio pystyi päättelemään, että analyysi voitiin rajata tason 1 markkinoihin.

| (30) | Komissiolla oli hallussaan jäljennökset e-glassin ja erään riippumattoman asiakkaan välisistä sopimusluonnoksista. Kyseisen riippumattoman asiakkaan kanssa tehdystä sopimuksesta ilmeni, että asiakkaaseen sovellettiin samoja edellytyksiä ja sääntöjä kuin asiakkaana oleviin osakkaisiin. Tämän vuoksi pääteltiin, että asiakkaana oleviin osakkaisiin ja muihin läheisillä markkinoilla toimiviin asiakkaisiin sovellettiin samanlaista kohtelua, joten tuki ei vaikuttaisi jalostusmarkkinoihin eikä komission tarvitsisi ottaa jalostusmarkkinoita (taso 2) huomioon merkityksellisten markkinoiden määrittelyssä. Lisäksi esitettiin, että kehitys lasin valmistuksen (taso 1) ja jalostuksen (taso 2) markkinoilla olisi samansuuntaista, sillä hiomaton floatlasi on tärkein jalostusmarkkinoilla käytettävä raaka-aine. |
| --- | --- |

(30)

Komissiolla oli hallussaan jäljennökset e-glassin ja erään riippumattoman asiakkaan välisistä sopimusluonnoksista. Kyseisen riippumattoman asiakkaan kanssa tehdystä sopimuksesta ilmeni, että asiakkaaseen sovellettiin samoja edellytyksiä ja sääntöjä kuin asiakkaana oleviin osakkaisiin. Tämän vuoksi pääteltiin, että asiakkaana oleviin osakkaisiin ja muihin läheisillä markkinoilla toimiviin asiakkaisiin sovellettiin samanlaista kohtelua, joten tuki ei vaikuttaisi jalostusmarkkinoihin eikä komission tarvitsisi ottaa jalostusmarkkinoita (taso 2) huomioon merkityksellisten markkinoiden määrittelyssä. Lisäksi esitettiin, että kehitys lasin valmistuksen (taso 1) ja jalostuksen (taso 2) markkinoilla olisi samansuuntaista, sillä hiomaton floatlasi on tärkein jalostusmarkkinoilla käytettävä raaka-aine.

| (31) | Saksan 25 päivänä lokakuuta 2004 toimittamat tiedot osoittivat kuitenkin, että edellä mainittua sopimusta ei ollut tehty riippumattoman asiakkaan kanssa, kuten ilmoituksessa esitettiin. Sen sijaan sopimuspuolena oli yksi e-glassin välillisistä osakkaista ilmoitusajankohtana, eli [...], joka toimii floatlasin jalostusmarkkinoilla (taso 2).
  Tämän vuoksi ei enää voitu pitää asianmukaisena päätelmää, jonka mukaan tuella ei olisi kilpailua vääristävää vaikutusta jalostusmarkkinoilla (taso 2). Komissio ei myöskään voisi jättää jalostusmarkkinoilla tapahtuvaa kehitystä tarkastelunsa ulkopuolelle. Uusien tietojen perusteella on selvää, että komission on otettava jalostusmarkkinat (taso 2) huomioon arvioidessaan tukitoimenpiteiden soveltuvuutta yhteismarkkinoille. |
| --- | --- |

(31)

Saksan 25 päivänä lokakuuta 2004 toimittamat tiedot osoittivat kuitenkin, että edellä mainittua sopimusta ei ollut tehty riippumattoman asiakkaan kanssa, kuten ilmoituksessa esitettiin. Sen sijaan sopimuspuolena oli yksi e-glassin välillisistä osakkaista ilmoitusajankohtana, eli [...], joka toimii floatlasin jalostusmarkkinoilla (taso 2).

Tämän vuoksi ei enää voitu pitää asianmukaisena päätelmää, jonka mukaan tuella ei olisi kilpailua vääristävää vaikutusta jalostusmarkkinoilla (taso 2). Komissio ei myöskään voisi jättää jalostusmarkkinoilla tapahtuvaa kehitystä tarkastelunsa ulkopuolelle. Uusien tietojen perusteella on selvää, että komission on otettava jalostusmarkkinat (taso 2) huomioon arvioidessaan tukitoimenpiteiden soveltuvuutta yhteismarkkinoille.

| (32) | Koska virheelliset tiedot vaikuttivat merkityksellisten markkinoiden määrittelyperusteisiin ja siten myös kilpailutekijän arviointiin sekä viime kädessä myös vuonna 1998 annettujen puitteiden mukaiseen sallittuun enimmäisintensiteettiin, kyseisiä virheellisiä tietoja on pidettävä neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 9 artiklassa tarkoitettuina päätöksen kannalta ratkaisevina tietoina. |
| --- | --- |

(32)

Koska virheelliset tiedot vaikuttivat merkityksellisten markkinoiden määrittelyperusteisiin ja siten myös kilpailutekijän arviointiin sekä viime kädessä myös vuonna 1998 annettujen puitteiden mukaiseen sallittuun enimmäisintensiteettiin, kyseisiä virheellisiä tietoja on pidettävä neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 9 artiklassa tarkoitettuina päätöksen kannalta ratkaisevina tietoina.

| (33) | Asetuksen (EY) N:o 659/1999 9 artiklassa säädetään seuraavaa: ”Komissio voi peruuttaa [...] päätöksen annettuaan asianomaiselle jäsenvaltiolle tilaisuuden toimittaa huomautuksensa, jos päätös on perustunut menettelyn aikana annettuihin virheellisiin tietoihin, jotka ovat olleet päätöksen kannalta ratkaisevia. Ennen päätöksen peruuttamista ja uuden päätöksen tekemistä komissio aloittaa muodollisen tutkintamenettelyn 4 artiklan 4 kohdan mukaisesti. [...]”. |
| --- | --- |

(33)

Asetuksen (EY) N:o 659/1999 9 artiklassa säädetään seuraavaa: ”Komissio voi peruuttaa [...] päätöksen annettuaan asianomaiselle jäsenvaltiolle tilaisuuden toimittaa huomautuksensa, jos päätös on perustunut menettelyn aikana annettuihin virheellisiin tietoihin, jotka ovat olleet päätöksen kannalta ratkaisevia. Ennen päätöksen peruuttamista ja uuden päätöksen tekemistä komissio aloittaa muodollisen tutkintamenettelyn 4 artiklan 4 kohdan mukaisesti. [...]”.

| (34) | Ennen kuin komissio peruuttaa alkuperäisen päätöksen, joka tehtiin virheellisten ja päätöksen kannalta ratkaisevien tietojen perusteella, ja ennen uuden päätöksen tekemistä, komissio aloitti asetuksen (EY) N:o 659/1999 9 artiklan mukaisesti muodollisen tutkintamenettelyn 20 päivänä huhtikuuta 2005. |
| --- | --- |

(34)

Ennen kuin komissio peruuttaa alkuperäisen päätöksen, joka tehtiin virheellisten ja päätöksen kannalta ratkaisevien tietojen perusteella, ja ennen uuden päätöksen tekemistä, komissio aloitti asetuksen (EY) N:o 659/1999 9 artiklan mukaisesti muodollisen tutkintamenettelyn 20 päivänä huhtikuuta 2005.

4.   ASIANOMAISTEN HUOMAUTUKSET

| (35) | Komissio on kehottanut EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisesti asianomaisia esittämään huomautuksensa. Kolme kilpailijaa on toimittanut huomautuksia komissiolle. |
| --- | --- |

(35)

Komissio on kehottanut EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisesti asianomaisia esittämään huomautuksensa. Kolme kilpailijaa on toimittanut huomautuksia komissiolle.

| (36) | Ensimmäinen asianomainen, Saint-Gobain, katsoo, että komission on otettava huomioon markkinakehitys, joka oli sen tiedossa tehtäessä päätöstä valtiontuen yhteensopivuudesta EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan määräysten ja vuonna 1998 annettujen puitteiden säännösten kanssa. Tämän vuoksi komissio ei voisi tässä muodollisessa tutkintamenettelyssä perustaa arviotaan ainoastaan kulutuksen keskimääräiseen vuotuiseen kasvuun kaudella 1997–2002. Saint-Gobainin mukaan komission olisikin nyt ilmoituksen virheellisten tietojen tarkastelussa katsottava tuki-intensiteetin määrittämisen viitejaksoksi kausi 1999–2004. |
| --- | --- |

(36)

Ensimmäinen asianomainen, Saint-Gobain, katsoo, että komission on otettava huomioon markkinakehitys, joka oli sen tiedossa tehtäessä päätöstä valtiontuen yhteensopivuudesta EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan määräysten ja vuonna 1998 annettujen puitteiden säännösten kanssa. Tämän vuoksi komissio ei voisi tässä muodollisessa tutkintamenettelyssä perustaa arviotaan ainoastaan kulutuksen keskimääräiseen vuotuiseen kasvuun kaudella 1997–2002. Saint-Gobainin mukaan komission olisikin nyt ilmoituksen virheellisten tietojen tarkastelussa katsottava tuki-intensiteetin määrittämisen viitejaksoksi kausi 1999–2004.

| (37) | Saint-Gobainin mukaan hiomattoman floatlasin kulutuksen keskimääräinen vuotuinen kasvu on ollut viimeisten viiden vuoden aikana negatiivista (1999–2004: –0,62 %). Tämän vuoksi komission olisi määriteltävä, että ”markkinoiden taantuman katsotaan olevan täydellistä” vuonna 1998 annettujen puitteiden 7.8 kohdassa tarkoitetulla tavalla. |
| --- | --- |

(37)

Saint-Gobainin mukaan hiomattoman floatlasin kulutuksen keskimääräinen vuotuinen kasvu on ollut viimeisten viiden vuoden aikana negatiivista (1999–2004: –0,62 %). Tämän vuoksi komission olisi määriteltävä, että ”markkinoiden taantuman katsotaan olevan täydellistä” vuonna 1998 annettujen puitteiden 7.8 kohdassa tarkoitetulla tavalla.

| (38) | Saint-Gobain katsoo lisäksi, että komission olisi pitänyt jo 20 päivänä huhtikuuta 2004 tehdyssä päätöksessään ottaa huomioon kasvuennusteet. Tämä olisi ollut erityisen tärkeää, koska ennusteiden mukaan kulutuksen keskimääräinen vuotuinen kasvu oli selvästi muuttumassa. Saint-Gobain muistuttaa siitä, että komissio pyysi itse ilmoituksen tehnyttä jäsenvaltiota toimittamaan sille arviot ja ennusteet kulutuksen keskimääräisestä vuotuisesta kasvukehityksestä ilmoitusta seuraavien kolmen tilikauden ajalta (vrt. vuonna 1998 annettujen puitteiden liitteessä olevan 5 osan 5.4.2. kohta). |
| --- | --- |

(38)

Saint-Gobain katsoo lisäksi, että komission olisi pitänyt jo 20 päivänä huhtikuuta 2004 tehdyssä päätöksessään ottaa huomioon kasvuennusteet. Tämä olisi ollut erityisen tärkeää, koska ennusteiden mukaan kulutuksen keskimääräinen vuotuinen kasvu oli selvästi muuttumassa. Saint-Gobain muistuttaa siitä, että komissio pyysi itse ilmoituksen tehnyttä jäsenvaltiota toimittamaan sille arviot ja ennusteet kulutuksen keskimääräisestä vuotuisesta kasvukehityksestä ilmoitusta seuraavien kolmen tilikauden ajalta (vrt. vuonna 1998 annettujen puitteiden liitteessä olevan 5 osan 5.4.2. kohta).

| (39) | Saint-Gobainin mukaan merkityksellisten markkinoiden olisi sisällettävä lasin jalostamisen markkinat (taso 2). Yrityksen mukaan käsiteltävänä olevassa asiassa merkityksellisinä markkinoina voitaisiin kuitenkin pitää vain osaa koko jalostusmarkkinoista. Saint-Gobainin mielestä ajoneuvolasin ja rakennuslasin markkinat on ensiksikin erotettava toisistaan. Sen mukaan ajoneuvolasin tuotantoteknologia, asiakaskunta ja markkinointitavat poikkeavat täysin rakennusalalla käytettävistä. Sen lisäksi yritys jakaa rakennuslasimarkkinat edelleen seuraaviin neljään erilliseen markkinasegmenttiin: i) eristyslasi (kaksi- tai monikerroksiset umpiolasit), ii) karkaistu lasi (turvalasi), iii) laminoitu lasi (turvalasi) ja iv) hopeoitu lasi (peililasi). Eristyslasisovelluksiin (kaksikerroksiset umpiolasit) käytetään määrällisesti tarkasteltuna noin 80 prosenttia yleisiin käyttötarkoituksiin (muut kuin ajoneuvosovellukset) myydystä floatlasista. Tämän vuoksi Saint-Gobain pitää eristyslasin markkinoita ensisijaisina merkityksellisinä markkinoina käsiteltävänä olevassa asiassa. |
| --- | --- |

(39)

Saint-Gobainin mukaan merkityksellisten markkinoiden olisi sisällettävä lasin jalostamisen markkinat (taso 2). Yrityksen mukaan käsiteltävänä olevassa asiassa merkityksellisinä markkinoina voitaisiin kuitenkin pitää vain osaa koko jalostusmarkkinoista. Saint-Gobainin mielestä ajoneuvolasin ja rakennuslasin markkinat on ensiksikin erotettava toisistaan. Sen mukaan ajoneuvolasin tuotantoteknologia, asiakaskunta ja markkinointitavat poikkeavat täysin rakennusalalla käytettävistä. Sen lisäksi yritys jakaa rakennuslasimarkkinat edelleen seuraaviin neljään erilliseen markkinasegmenttiin: i) eristyslasi (kaksi- tai monikerroksiset umpiolasit), ii) karkaistu lasi (turvalasi), iii) laminoitu lasi (turvalasi) ja iv) hopeoitu lasi (peililasi). Eristyslasisovelluksiin (kaksikerroksiset umpiolasit) käytetään määrällisesti tarkasteltuna noin 80 prosenttia yleisiin käyttötarkoituksiin (muut kuin ajoneuvosovellukset) myydystä floatlasista. Tämän vuoksi Saint-Gobain pitää eristyslasin markkinoita ensisijaisina merkityksellisinä markkinoina käsiteltävänä olevassa asiassa.

| (40) | Saint-Gobain on sitä mieltä edellä mainittujen markkinoiden maantieteellisestä kattavuudesta, että hopeoidun lasin (peilit) ja laminoidun lasin markkinoita olisi pidettävä yhteisönlaajuisina. Sen mielestä kyseisten muiden tuotemarkkinoiden, erityisesti karkaistun lasin ja eristyslasin markkinoiden tapauksessa ei kuitenkaan vaikuta siltä, että varsinaisia yhteisönlaajuisia markkinoita olisi olemassa. Näiden tuotteiden kohdalla on pikemminkin kyse kansallisista tai jopa alueellisista markkinoista, mikä johtuu pääasiassa suuremmista kuljetuskustannuksista. Kaksikerroksisen umpiolasin nykyisten hintojen myötä ei ole enää mahdollista kattaa suuria kuljetuskustannuksia, jotka aiheutuisivat pitkistä toimitusetäisyyksistä. Saint-Gobainin tietojen mukaan kaikki lasitehtaat toimittavat eristyslasia asiakkaille, jotka sijaitsevat noin 250–300 kilometrin päässä tehtaalta. Tämän vuoksi Saint-Gobain katsoo, että eristyslasin markkinat olisi katsottava kansallisiksi tai jopa alueellisiksi. |
| --- | --- |

(40)

Saint-Gobain on sitä mieltä edellä mainittujen markkinoiden maantieteellisestä kattavuudesta, että hopeoidun lasin (peilit) ja laminoidun lasin markkinoita olisi pidettävä yhteisönlaajuisina. Sen mielestä kyseisten muiden tuotemarkkinoiden, erityisesti karkaistun lasin ja eristyslasin markkinoiden tapauksessa ei kuitenkaan vaikuta siltä, että varsinaisia yhteisönlaajuisia markkinoita olisi olemassa. Näiden tuotteiden kohdalla on pikemminkin kyse kansallisista tai jopa alueellisista markkinoista, mikä johtuu pääasiassa suuremmista kuljetuskustannuksista. Kaksikerroksisen umpiolasin nykyisten hintojen myötä ei ole enää mahdollista kattaa suuria kuljetuskustannuksia, jotka aiheutuisivat pitkistä toimitusetäisyyksistä. Saint-Gobainin tietojen mukaan kaikki lasitehtaat toimittavat eristyslasia asiakkaille, jotka sijaitsevat noin 250–300 kilometrin päässä tehtaalta. Tämän vuoksi Saint-Gobain katsoo, että eristyslasin markkinat olisi katsottava kansallisiksi tai jopa alueellisiksi.

| (41) | Saint-Gobain esittää näkemyksensä myös investointien avulla luotavien uusien työpaikkojen arvioidusta lukumäärästä. Saint-Gobain viittaa siihen, että Osterweddingeniin suunniteltu floatlasitehdas sijaitsee 40 kilometrin päässä jo toiminnassa olevasta floatlasitehtaasta, jossa toimintaa harjoittaa Euroglas. Yksi Euroglasin kolmesta osakkaasta on Trösch. Näiden kahden lasitehtaan välisen mahdollisen synergian vuoksi ja koska e-glassin uusi tehdas varustetaan huipputeknologialla, e-glass tarvitsee Saint-Gobainin mielestä todennäköisesti alle 120 uutta työntekijää (oppisopimuskoulutettavat mukaan luettuina). |
| --- | --- |

(41)

Saint-Gobain esittää näkemyksensä myös investointien avulla luotavien uusien työpaikkojen arvioidusta lukumäärästä. Saint-Gobain viittaa siihen, että Osterweddingeniin suunniteltu floatlasitehdas sijaitsee 40 kilometrin päässä jo toiminnassa olevasta floatlasitehtaasta, jossa toimintaa harjoittaa Euroglas. Yksi Euroglasin kolmesta osakkaasta on Trösch. Näiden kahden lasitehtaan välisen mahdollisen synergian vuoksi ja koska e-glassin uusi tehdas varustetaan huipputeknologialla, e-glass tarvitsee Saint-Gobainin mielestä todennäköisesti alle 120 uutta työntekijää (oppisopimuskoulutettavat mukaan luettuina).

| (42) | Toinen asianomainen, [...] (14), toimitti hiomattoman floatlasin markkinoita (yhteisönlaajuisten markkinoiden volyymi ja arvo) koskevat ajantasaistetut tiedot, joita komissio käytti 20 päivänä huhtikuuta 2004 tehdyssä päätöksessään. Se esitti myös, että komission pitäisi ottaa huomioon markkinatilanne Saksassa. Tästä syystä se toimitti komissiolle tietoja hiomattoman lasin kokonaiskulutuksen määrästä ja arvosta Saksassa vuosina 2001–2004. |
| --- | --- |

(42)

Toinen asianomainen, [...] (14), toimitti hiomattoman floatlasin markkinoita (yhteisönlaajuisten markkinoiden volyymi ja arvo) koskevat ajantasaistetut tiedot, joita komissio käytti 20 päivänä huhtikuuta 2004 tehdyssä päätöksessään. Se esitti myös, että komission pitäisi ottaa huomioon markkinatilanne Saksassa. Tästä syystä se toimitti komissiolle tietoja hiomattoman lasin kokonaiskulutuksen määrästä ja arvosta Saksassa vuosina 2001–2004.

| (43) | Toinen asianomainen huomauttaa myös, että vaikka on erittäin vaikeaa saada ajantasaista tietoa hiomattoman floatlasin kokonaiskulutuksen määrästä ja arvosta yhteisössä, nämä luvut kuvaavat hyvin hiomattoman floatlasin markkinatrendiä. Asianomainen korostaa, että hiomatonta floatlasia koskeviin tietoihin perustuvaa markkinatrendiä voitaisiin soveltaa myös jalostusmarkkinoiden arvioinnissa, sillä kaikki hiomaton floatlasi jalostetaan ja vaihteluja jalostetun lasin tuonnissa ja viennissä voidaan pitää vähäisinä. |
| --- | --- |

(43)

Toinen asianomainen huomauttaa myös, että vaikka on erittäin vaikeaa saada ajantasaista tietoa hiomattoman floatlasin kokonaiskulutuksen määrästä ja arvosta yhteisössä, nämä luvut kuvaavat hyvin hiomattoman floatlasin markkinatrendiä. Asianomainen korostaa, että hiomatonta floatlasia koskeviin tietoihin perustuvaa markkinatrendiä voitaisiin soveltaa myös jalostusmarkkinoiden arvioinnissa, sillä kaikki hiomaton floatlasi jalostetaan ja vaihteluja jalostetun lasin tuonnissa ja viennissä voidaan pitää vähäisinä.

| (44) | Toinen asianomainen esittää kantansa myös pääoman ja työvoiman suhdetta koskevasta komission arvioinnista. Asianomainen mainitsee ensinnäkin, että Tröschin Ranskan Hombourgiin rakentaman vastaavanlaisen floatlasitehtaan myötä luotiin 168 uutta työpaikkaa. Toiseksi se toteaa, että Trösch voi tarjota e-glassille hallinnollisia, teknisiä, kaupallisia ja muita avustavia palveluja, tukea sen liikkeenjohtoa ja tarjota koulutusta. Tästä syystä e-glassin hankkeen myötä syntyvien uusien työpaikkojen lukumäärä jäisi jopa alle 168:n. |
| --- | --- |

(44)

Toinen asianomainen esittää kantansa myös pääoman ja työvoiman suhdetta koskevasta komission arvioinnista. Asianomainen mainitsee ensinnäkin, että Tröschin Ranskan Hombourgiin rakentaman vastaavanlaisen floatlasitehtaan myötä luotiin 168 uutta työpaikkaa. Toiseksi se toteaa, että Trösch voi tarjota e-glassille hallinnollisia, teknisiä, kaupallisia ja muita avustavia palveluja, tukea sen liikkeenjohtoa ja tarjota koulutusta. Tästä syystä e-glassin hankkeen myötä syntyvien uusien työpaikkojen lukumäärä jäisi jopa alle 168:n.

| (45) | Kolmas asianomainen, Pilkington, ottaa kantaa viiteajanjaksoon, joka pitäisi ottaa huomioon kilpailutekijän määrittelyssä. Pilkingtonin mukaan komissio ei jatka alkuperäistä tutkimustaan, vaan se aloittaa nyt uuden. Samalla komission velvollisuutena on ottaa huomioon tuoreimmat saatavilla olevat tiedot. Tämän vuoksi lähtökohtana olevaksi viisivuotisjaksoksi olisi otettava kausi 1999–2004. |
| --- | --- |

(45)

Kolmas asianomainen, Pilkington, ottaa kantaa viiteajanjaksoon, joka pitäisi ottaa huomioon kilpailutekijän määrittelyssä. Pilkingtonin mukaan komissio ei jatka alkuperäistä tutkimustaan, vaan se aloittaa nyt uuden. Samalla komission velvollisuutena on ottaa huomioon tuoreimmat saatavilla olevat tiedot. Tämän vuoksi lähtökohtana olevaksi viisivuotisjaksoksi olisi otettava kausi 1999–2004.

| (46) | Pilkington esittää edelleen, että merkitykselliset tuotemarkkinat ovat rakennusteollisuuden käyttötarkoituksiin myydyn lasin jalostusmarkkinat, ja ajoneuvosovellukset on jätettävä markkinoiden ulkopuolelle. Näillä markkinoilla selvästi suurin osuus on eristyslasilla. Pilkingtonin mukaan lasin jalostuksen (taso 2) merkitykselliset maantieteelliset markkinat eivät kata koko yhteisön aluetta vaan pelkästään Saksan (tai korkeintaan Saksan ja sen lähinaapurit). |
| --- | --- |

(46)

Pilkington esittää edelleen, että merkitykselliset tuotemarkkinat ovat rakennusteollisuuden käyttötarkoituksiin myydyn lasin jalostusmarkkinat, ja ajoneuvosovellukset on jätettävä markkinoiden ulkopuolelle. Näillä markkinoilla selvästi suurin osuus on eristyslasilla. Pilkingtonin mukaan lasin jalostuksen (taso 2) merkitykselliset maantieteelliset markkinat eivät kata koko yhteisön aluetta vaan pelkästään Saksan (tai korkeintaan Saksan ja sen lähinaapurit).

5.   SAKSAN HUOMAUTUKSET

| (47) | Saksa esitti huomautuksensa menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen 7 päivänä kesäkuuta 2005 päivätyllä ja 9 päivänä kesäkuuta 2005 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. |
| --- | --- |

(47)

Saksa esitti huomautuksensa menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen 7 päivänä kesäkuuta 2005 päivätyllä ja 9 päivänä kesäkuuta 2005 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä.

| (48) | Saksa yhtyy komission käsitykseen arvioinnin viiteajanjaksosta, jonka komissio esitti 20 päivänä huhtikuuta 2005 tehdyssä päätöksessään. Huomioon olisi otettava vuosia 1997–2002 koskevat tiedot, sillä kyseessä ovat viimeisimmät ilmoitusajankohtana saatavilla olleet tiedot. |
| --- | --- |

(48)

Saksa yhtyy komission käsitykseen arvioinnin viiteajanjaksosta, jonka komissio esitti 20 päivänä huhtikuuta 2005 tehdyssä päätöksessään. Huomioon olisi otettava vuosia 1997–2002 koskevat tiedot, sillä kyseessä ovat viimeisimmät ilmoitusajankohtana saatavilla olleet tiedot.

| (49) | Saksa ehdottaa, että toisistaan erotettaisiin (karkaistun ja laminoidun) turvalasin, monikerroksisen lasin ja teknisen lasin tason 2 markkinat. Karkaistua tai laminoitua turvalasia käytetään sekä ajoneuvo- että rakennusteollisuudessa, kun monikerroksista lasia taas käytetään pääasiassa rakennusteollisuudessa. Koska kaikki kolme e-glassin osakasta valmistavat (karkaistua ja laminoitua) turvalasia ja monikerroksista lasia rakennusteollisuuden tarpeisiin, merkityksellisiksi markkinoiksi olisi katsottava vain nämä markkinasegmentit. Lisäksi Saksa toimittaa tietoja näiden tuotteiden korvattavuudesta tarjontapuolella. |
| --- | --- |

(49)

Saksa ehdottaa, että toisistaan erotettaisiin (karkaistun ja laminoidun) turvalasin, monikerroksisen lasin ja teknisen lasin tason 2 markkinat. Karkaistua tai laminoitua turvalasia käytetään sekä ajoneuvo- että rakennusteollisuudessa, kun monikerroksista lasia taas käytetään pääasiassa rakennusteollisuudessa. Koska kaikki kolme e-glassin osakasta valmistavat (karkaistua ja laminoitua) turvalasia ja monikerroksista lasia rakennusteollisuuden tarpeisiin, merkityksellisiksi markkinoiksi olisi katsottava vain nämä markkinasegmentit. Lisäksi Saksa toimittaa tietoja näiden tuotteiden korvattavuudesta tarjontapuolella.

| (50) | Saksan mukaan (karkaistun ja laminoidun) turvalasin ja monikerroksisen lasin tason 2 markkinat kattavat koko Euroopan talousalueen. Lisäksi Saksa esitti tietoja positiivisesta markkinakehityksestä vuosina 1997–2002. |
| --- | --- |

(50)

Saksan mukaan (karkaistun ja laminoidun) turvalasin ja monikerroksisen lasin tason 2 markkinat kattavat koko Euroopan talousalueen. Lisäksi Saksa esitti tietoja positiivisesta markkinakehityksestä vuosina 1997–2002.

| (51) | Saksa toimitti 22 päivänä marraskuuta 2005 päivätyllä ja 25 päivänä marraskuuta 2005 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä huomautuksensa e-glassin kilpailijoiden esittämiin näkemyksiin. Saksa korostaa, että viiteajajaksona on pidettävä kausi 1997–2002, sillä huomioon voidaan ottaa vain ilmoitusajankohtana saatavilla olleet tiedot. Aloittaessaan muodollisen tutkintamenettelyn komissio jatkaa arviointia, jonka se aloitti ilmoituksen perusteella joulukuussa 2003. |
| --- | --- |

(51)

Saksa toimitti 22 päivänä marraskuuta 2005 päivätyllä ja 25 päivänä marraskuuta 2005 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä huomautuksensa e-glassin kilpailijoiden esittämiin näkemyksiin. Saksa korostaa, että viiteajajaksona on pidettävä kausi 1997–2002, sillä huomioon voidaan ottaa vain ilmoitusajankohtana saatavilla olleet tiedot. Aloittaessaan muodollisen tutkintamenettelyn komissio jatkaa arviointia, jonka se aloitti ilmoituksen perusteella joulukuussa 2003.

| (52) | Saksa toimitti tietoja hiomattoman floatlasin markkinakehityksestä vuosina 2003 ja 2004, ja niiden perusteella markkinakehitys oli myönteistä. Ne osoittavat lisäksi, että suurimmat floatlasin valmistajat suunnittelivat tuotantokapasiteettinsa kasvattamista. Tämä osoittaa, että markkinanäkymät olivat hyvät. |
| --- | --- |

(52)

Saksa toimitti tietoja hiomattoman floatlasin markkinakehityksestä vuosina 2003 ja 2004, ja niiden perusteella markkinakehitys oli myönteistä. Ne osoittavat lisäksi, että suurimmat floatlasin valmistajat suunnittelivat tuotantokapasiteettinsa kasvattamista. Tämä osoittaa, että markkinanäkymät olivat hyvät.

| (53) | Saksa katsoo jalostetun lasin markkinoista (taso 2), että näitä markkinoita ei pitäisi ottaa huomioon analyysissa. Saksan mukaan erittäin suuri osa hiomattomasta floatlasista myydään suoraan markkinoilla ja e-glassin osakkaat tarjoavat hiomatonta floatlasia markkinahintaan. Tämän vuoksi tuella ei olisi minkäänlaista vaikutusta tason 2 markkinoihin. |
| --- | --- |

(53)

Saksa katsoo jalostetun lasin markkinoista (taso 2), että näitä markkinoita ei pitäisi ottaa huomioon analyysissa. Saksan mukaan erittäin suuri osa hiomattomasta floatlasista myydään suoraan markkinoilla ja e-glassin osakkaat tarjoavat hiomatonta floatlasia markkinahintaan. Tämän vuoksi tuella ei olisi minkäänlaista vaikutusta tason 2 markkinoihin.

| (54) | Kun tarkastellaan merkityksellisten markkinoiden rajaamista, Saksa vastustaa näkemystä siitä, että ainoastaan monikerroksisen lasin markkinat olisivat merkitykselliset. Saksa korostaa, että merkitykselliset markkinat ovat ETA:n laajuiset ja niiden pitäisi kattaa sekä (karkaistun ja laminoidun) turvalasin että monikerroksisen lasin tuotemarkkinat. |
| --- | --- |

(54)

Kun tarkastellaan merkityksellisten markkinoiden rajaamista, Saksa vastustaa näkemystä siitä, että ainoastaan monikerroksisen lasin markkinat olisivat merkitykselliset. Saksa korostaa, että merkitykselliset markkinat ovat ETA:n laajuiset ja niiden pitäisi kattaa sekä (karkaistun ja laminoidun) turvalasin että monikerroksisen lasin tuotemarkkinat.

| (55) | Saksa toimittaa myös tietoja hiomattoman ja jalostetun floatlasin kuljetuskustannuksista. Kuljetuskustannukset muodostavat suuremman prosenttiosuuden hiomattoman floatlasin kuin jalostetun lasin tapauksessa, koska jalostettu lasi on kalliimpaa. Myös tämä puoltaa markkinoiden määrittelemistä ETA:n laajuisiksi. Lisäksi Saksa esittää, että jalostetun lasin tuotantolaitosten markkina-alueet ETA:ssa ovat päällekkäisiä, minkä perusteella voidaan päätellä, että markkinat kattavat koko ETA:n. |
| --- | --- |

(55)

Saksa toimittaa myös tietoja hiomattoman ja jalostetun floatlasin kuljetuskustannuksista. Kuljetuskustannukset muodostavat suuremman prosenttiosuuden hiomattoman floatlasin kuin jalostetun lasin tapauksessa, koska jalostettu lasi on kalliimpaa. Myös tämä puoltaa markkinoiden määrittelemistä ETA:n laajuisiksi. Lisäksi Saksa esittää, että jalostetun lasin tuotantolaitosten markkina-alueet ETA:ssa ovat päällekkäisiä, minkä perusteella voidaan päätellä, että markkinat kattavat koko ETA:n.

| (56) | Saksa ottaa kantaa kilpailijan näkemykseen, jonka mukaan pääoman ja työvoiman suhdetta olisi mukautettava, koska Trösch voi hyödyntää e-glassin tehtaan ja muiden alueella toimivien saman konsernin tehtaiden välisiä synergiaetuja. Saksa väittää erityisesti, että koska Trösch on vain yksi kolmesta osakkaasta, jotka kaikki toimivat kilpailijoina jalostusmarkkinoilla, tällaisten synergiaetujen hyödyntäminen ei olisi mahdollista. Lisäksi Saksa toimittaa asianmukaiset arviot työtekijämäärästä ja korostaa, että kilpailijoiden esittämät vertailut yksittäisten tehtaiden välillä eivät ole käyttökelpoisia ja johtavat vääriin johtopäätöksiin. |
| --- | --- |

(56)

Saksa ottaa kantaa kilpailijan näkemykseen, jonka mukaan pääoman ja työvoiman suhdetta olisi mukautettava, koska Trösch voi hyödyntää e-glassin tehtaan ja muiden alueella toimivien saman konsernin tehtaiden välisiä synergiaetuja. Saksa väittää erityisesti, että koska Trösch on vain yksi kolmesta osakkaasta, jotka kaikki toimivat kilpailijoina jalostusmarkkinoilla, tällaisten synergiaetujen hyödyntäminen ei olisi mahdollista. Lisäksi Saksa toimittaa asianmukaiset arviot työtekijämäärästä ja korostaa, että kilpailijoiden esittämät vertailut yksittäisten tehtaiden välillä eivät ole käyttökelpoisia ja johtavat vääriin johtopäätöksiin.

6.   TUEN ARVIOINTI

6.1   Johdanto

| (57) | Komissio hyväksyi 20 päivänä huhtikuuta 2004 Saksan 15 päivänä joulukuuta 2003 tekemän ilmoituksen mukaisen tuen myöntämisen e-glassille. Koska Saksa ilmoitti päätöksen tekemisen jälkeen komissiolle, että tietyt tiedot alkuperäisessä ilmoituksessa olivat virheellisiä ja koska nämä tiedot olivat päätöksen kannalta ratkaisevia, komissio päätti 20 päivänä huhtikuuta 2005 aloittaa muodollisen tutkintamenettelyn. Menettelyn tarkoituksena oli peruuttaa 20 päivänä huhtikuuta 2004 tehty alkuperäinen päätös ja tehdä uusi päätös. |
| --- | --- |

(57)

Komissio hyväksyi 20 päivänä huhtikuuta 2004 Saksan 15 päivänä joulukuuta 2003 tekemän ilmoituksen mukaisen tuen myöntämisen e-glassille. Koska Saksa ilmoitti päätöksen tekemisen jälkeen komissiolle, että tietyt tiedot alkuperäisessä ilmoituksessa olivat virheellisiä ja koska nämä tiedot olivat päätöksen kannalta ratkaisevia, komissio päätti 20 päivänä huhtikuuta 2005 aloittaa muodollisen tutkintamenettelyn. Menettelyn tarkoituksena oli peruuttaa 20 päivänä huhtikuuta 2004 tehty alkuperäinen päätös ja tehdä uusi päätös.

| (58) | Alkuperäisessä 20 päivänä huhtikuuta 2004 tehdyssä päätöksessä esitetään täydellinen arviointi ilmoituksesta. Esitetty arviointi siirretään tähän päätökseen lukuun ottamatta niitä osia, jotka on korjattava Saksan 25 päivänä lokakuuta 2004 toimittamien tietojen perusteella ja jotka olivat menettelyn aloittamisesta 20 päivänä huhtikuuta 2005 tehdyn päätöksen aiheena. |
| --- | --- |

(58)

Alkuperäisessä 20 päivänä huhtikuuta 2004 tehdyssä päätöksessä esitetään täydellinen arviointi ilmoituksesta. Esitetty arviointi siirretään tähän päätökseen lukuun ottamatta niitä osia, jotka on korjattava Saksan 25 päivänä lokakuuta 2004 toimittamien tietojen perusteella ja jotka olivat menettelyn aloittamisesta 20 päivänä huhtikuuta 2005 tehdyn päätöksen aiheena.

| (59) | Saksa ilmoitti e-glassille myönnettävästä tuesta 15 päivänä joulukuuta 2003 päivätyllä ja 18 päivänä joulukuuta 2003 saapuneeksi kirjatulla ilmoituksella. Alueellisesta tuesta suurille investointihankkeille vuonna 2002 annettujen monialaisten puitteiden (15), jäljempänä ’vuonna 2002 annetut puitteet’, 40 kohdan mukaan hankkeita arvioidaan ilmoitusajankohtana voimassa olleiden perusteiden mukaisesti: ”[...] puitteiden sääntöjä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2004. Aikaisempia monialaisia puitteita sovelletaan 31 päivään joulukuuta 2003 asti. Kuitenkin ilmoitukset, jotka on kirjattu komissiossa ennen 1 päivää tammikuuta 2004 tarkastetaan ilmoitusten tekoaikana voimassa olleiden perusteiden mukaan.” Tämän vuoksi e-glassille myönnettyä tukea tarkastellaan vuonna 1998 annetuissa puitteissa vahvistettujen arviointiperusteiden mukaisesti. |
| --- | --- |

(59)

Saksa ilmoitti e-glassille myönnettävästä tuesta 15 päivänä joulukuuta 2003 päivätyllä ja 18 päivänä joulukuuta 2003 saapuneeksi kirjatulla ilmoituksella. Alueellisesta tuesta suurille investointihankkeille vuonna 2002 annettujen monialaisten puitteiden (15), jäljempänä ’vuonna 2002 annetut puitteet’, 40 kohdan mukaan hankkeita arvioidaan ilmoitusajankohtana voimassa olleiden perusteiden mukaisesti: ”[...] puitteiden sääntöjä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2004. Aikaisempia monialaisia puitteita sovelletaan 31 päivään joulukuuta 2003 asti. Kuitenkin ilmoitukset, jotka on kirjattu komissiossa ennen 1 päivää tammikuuta 2004 tarkastetaan ilmoitusten tekoaikana voimassa olleiden perusteiden mukaan.” Tämän vuoksi e-glassille myönnettyä tukea tarkastellaan vuonna 1998 annetuissa puitteissa vahvistettujen arviointiperusteiden mukaisesti.

| (60) | Tämän arvioinnin lähtökohtana ovat ilmoitusajankohtana eli 15 päivänä joulukuuta 2003 saatavilla olleet tosiseikat, numerotiedot ja olosuhteet. |
| --- | --- |

(60)

Tämän arvioinnin lähtökohtana ovat ilmoitusajankohtana eli 15 päivänä joulukuuta 2003 saatavilla olleet tosiseikat, numerotiedot ja olosuhteet.

| (61) | Komission on tehtävä ennakkopäätös, jonka lähtökohtana ovat ennusteet ja arvioidut markkinatiedot. Myöskään jäsenvaltiolla ei ole tuesta päätettäessä käytettävissään muita tietoja kuin ilmoitushetkellä saatavilla olevat tosiseikat, numerotiedot ja vallitsevat olosuhteet. Tukimääriä ei myöhemmin mukauteta, vaikka numerotiedot toimenpidettä seuraavilta muutamilta vuosilta osoittaisivatkin jälkikäteen, että markkinat ovat esimerkiksi kehittyneet toisin kuin arvioitiin. Käsiteltävänä olevassa asiassa komission on tehtävä päätös kaksi ja puoli vuotta alkuperäisen ilmoituksen jälkeen, mutta sen on silti otettava arviointinsa lähtökohdaksi ilmoitusajankohtana tiedossa olleet tosiseikat ja silloin vallinneet olosuhteet. |
| --- | --- |

(61)

Komission on tehtävä ennakkopäätös, jonka lähtökohtana ovat ennusteet ja arvioidut markkinatiedot. Myöskään jäsenvaltiolla ei ole tuesta päätettäessä käytettävissään muita tietoja kuin ilmoitushetkellä saatavilla olevat tosiseikat, numerotiedot ja vallitsevat olosuhteet. Tukimääriä ei myöhemmin mukauteta, vaikka numerotiedot toimenpidettä seuraavilta muutamilta vuosilta osoittaisivatkin jälkikäteen, että markkinat ovat esimerkiksi kehittyneet toisin kuin arvioitiin. Käsiteltävänä olevassa asiassa komission on tehtävä päätös kaksi ja puoli vuotta alkuperäisen ilmoituksen jälkeen, mutta sen on silti otettava arviointinsa lähtökohdaksi ilmoitusajankohtana tiedossa olleet tosiseikat ja silloin vallinneet olosuhteet.

| (62) | Alkuperäisessä 20 päivänä huhtikuuta 2004 tehdyssä päätöksessä viiteajanjaksoksi oli määritelty vuodet 1997–2002. E-glassin kilpailijat ehdottivat, että analyysin perustana käytettävää viiteajanjaksoa olisi muutettava, jotta voitaisiin ottaa huomioon nyt käytettävissä olevat ajantasaisemmat tiedot. Koska alkuperäisen ilmoituksen ja tämän päätöksen välillä on kulunut jo jonkin verran aikaa, olosuhteet ovat voineet muuttua, markkinat kehittyä ja ratkaisevat tosiseikat ovat voineet osoittautua toisenlaisiksi kuin alun perin ennustettiin. Näistä syistä komissio ei voi ottaa näitä tekijöitä huomioon arvioinnissaan. |
| --- | --- |

(62)

Alkuperäisessä 20 päivänä huhtikuuta 2004 tehdyssä päätöksessä viiteajanjaksoksi oli määritelty vuodet 1997–2002. E-glassin kilpailijat ehdottivat, että analyysin perustana käytettävää viiteajanjaksoa olisi muutettava, jotta voitaisiin ottaa huomioon nyt käytettävissä olevat ajantasaisemmat tiedot. Koska alkuperäisen ilmoituksen ja tämän päätöksen välillä on kulunut jo jonkin verran aikaa, olosuhteet ovat voineet muuttua, markkinat kehittyä ja ratkaisevat tosiseikat ovat voineet osoittautua toisenlaisiksi kuin alun perin ennustettiin. Näistä syistä komissio ei voi ottaa näitä tekijöitä huomioon arvioinnissaan.

6.2   EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu tuki

| (63) | Kyseessä oleva toimenpide on EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua jäsenvaltion myöntämää tai valtion varoista myönnettyä tukia (ks. tämän päätöksen 2.4 jakso). E-glass saa tuista etua, sillä yrityksen olisi muutoin vastattava itse kaikista investoinneista. Koska floatlasia kuljetetaan tuntuvia määriä muihin maihin, floatlasimarkkinoilla käydään maidenvälistä kauppaa. Tämän vuoksi kyseiselle yritykselle myönnetty taloudellinen etu vääristää kilpailua tavalla, joka voi vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Komissio päättelee tämän arvioinnin perusteella, että ilmoitettu toimenpide on e-glassille myönnetty EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu valtiontuki. |
| --- | --- |

(63)

Kyseessä oleva toimenpide on EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua jäsenvaltion myöntämää tai valtion varoista myönnettyä tukia (ks. tämän päätöksen 2.4 jakso). E-glass saa tuista etua, sillä yrityksen olisi muutoin vastattava itse kaikista investoinneista. Koska floatlasia kuljetetaan tuntuvia määriä muihin maihin, floatlasimarkkinoilla käydään maidenvälistä kauppaa. Tämän vuoksi kyseiselle yritykselle myönnetty taloudellinen etu vääristää kilpailua tavalla, joka voi vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Komissio päättelee tämän arvioinnin perusteella, että ilmoitettu toimenpide on e-glassille myönnetty EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu valtiontuki.

6.3   Ilmoitusvelvollisuus

| (64) | Koska kaikki vuonna 1998 annettujen puitteiden 2.1 kohdan i alakohdassa esitetyt edellytykset täyttyvät, tukihanke kuuluu ilmoitusvelvollisuuden alaan ja sallittu enimmäisintensiteetti on määritettävä vuonna 1998 annettujen puitteiden perusteella. Komissio toteaa, että tuki liittyy kolmeen komission jo hyväksymään aluetukiohjelmaan. Kyse ei siis ole alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen (16) 2 kohdassa tarkoitetusta tapauskohtaisesta tuesta, jonka periaatteellinen soveltuvuus yhteismarkkinoille on arvioitava erikseen. Komission tutkintavelvollisuus rajoittuu pikemminkin siihen, soveltuuko ehdotettu 35 prosentin (brutto) tuki-intensiteetti vuonna 1998 annettujen puitteiden nojalla yhteismarkkinoille. |
| --- | --- |

(64)

Koska kaikki vuonna 1998 annettujen puitteiden 2.1 kohdan i alakohdassa esitetyt edellytykset täyttyvät, tukihanke kuuluu ilmoitusvelvollisuuden alaan ja sallittu enimmäisintensiteetti on määritettävä vuonna 1998 annettujen puitteiden perusteella. Komissio toteaa, että tuki liittyy kolmeen komission jo hyväksymään aluetukiohjelmaan. Kyse ei siis ole alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen (16) 2 kohdassa tarkoitetusta tapauskohtaisesta tuesta, jonka periaatteellinen soveltuvuus yhteismarkkinoille on arvioitava erikseen. Komission tutkintavelvollisuus rajoittuu pikemminkin siihen, soveltuuko ehdotettu 35 prosentin (brutto) tuki-intensiteetti vuonna 1998 annettujen puitteiden nojalla yhteismarkkinoille.

6.4   Tuen arviointi vuonna 1998 annettujen puitteiden perusteella

| (65) | Vuonna 1998 annettujen puitteiden mukaan hankkeen sallittu enimmäisintensiteetti on määritettävä niiden sallittujen alueellisten tuen enimmäisintensiteettien perusteella, joita ilmoitusajankohtana sovellettiin aluetukiin kyseisellä tukialueella. |
| --- | --- |

(65)

Vuonna 1998 annettujen puitteiden mukaan hankkeen sallittu enimmäisintensiteetti on määritettävä niiden sallittujen alueellisten tuen enimmäisintensiteettien perusteella, joita ilmoitusajankohtana sovellettiin aluetukiin kyseisellä tukialueella.

| (66) | Sülzetal-Osterweddingenissa, jossa e-glassin toimipaikka sijaitsee, suuryrityksille myönnettävän aluetuen enimmäisintensiteetti on 28 prosenttia brutto. Jos kaikki määrätyt edellytykset täytetään, enimmäisintensiteettiä voidaan kuitenkin korottaa 35 prosenttiin brutto. Osavaltion pyynnöstä ja yhteisiä tukiohjelmia käsittelevän alivaliokunnan hyväksynnän perusteella voidaan perustelluissa poikkeustapauksissa hyväksyä korkeampi tuki-intensiteetti. Tällöin kyseessä on oltava rakenteellisesti erityisen tehokkaiden toimenpiteiden toteuttaminen yritysten sijaintipaikkojen hyväksi. Saksan toimittamien tietojen mukaan nämä edellytykset täyttyivät, sillä yhteisiä tukiohjelmia käsittelevä alivaliokunta hyväksyi Sachsen-Anhaltin hakemuksen 23 päivänä heinäkuuta 2003 (17). |
| --- | --- |

(66)

Sülzetal-Osterweddingenissa, jossa e-glassin toimipaikka sijaitsee, suuryrityksille myönnettävän aluetuen enimmäisintensiteetti on 28 prosenttia brutto. Jos kaikki määrätyt edellytykset täytetään, enimmäisintensiteettiä voidaan kuitenkin korottaa 35 prosenttiin brutto. Osavaltion pyynnöstä ja yhteisiä tukiohjelmia käsittelevän alivaliokunnan hyväksynnän perusteella voidaan perustelluissa poikkeustapauksissa hyväksyä korkeampi tuki-intensiteetti. Tällöin kyseessä on oltava rakenteellisesti erityisen tehokkaiden toimenpiteiden toteuttaminen yritysten sijaintipaikkojen hyväksi. Saksan toimittamien tietojen mukaan nämä edellytykset täyttyivät, sillä yhteisiä tukiohjelmia käsittelevä alivaliokunta hyväksyi Sachsen-Anhaltin hakemuksen 23 päivänä heinäkuuta 2003 (17).

| (67) | Näistä syistä alueellinen enimmäisintensiteetti on tässä tapauksessa 35 prosenttia brutto. Kun määritetään kyseisen hankkeen sallittua enimmäisintensiteettiä, laskelmassa on otettava huomioon vuonna 1998 annettujen puitteiden mukaisesti eri tekijöitä, jotka perustuvat kolmen erityyppisen arviointiperusteen soveltamiseen. Näitä arviointiperusteita ovat kilpailutekijä (T), jolla otetaan huomioon merkityksellisillä tuotemarkkinoilla vallitseva tilanne, pääoman ja työvoiman suhde (I) ja alueellinen vaikutus (M). |
| --- | --- |

(67)

Näistä syistä alueellinen enimmäisintensiteetti on tässä tapauksessa 35 prosenttia brutto. Kun määritetään kyseisen hankkeen sallittua enimmäisintensiteettiä, laskelmassa on otettava huomioon vuonna 1998 annettujen puitteiden mukaisesti eri tekijöitä, jotka perustuvat kolmen erityyppisen arviointiperusteen soveltamiseen. Näitä arviointiperusteita ovat kilpailutekijä (T), jolla otetaan huomioon merkityksellisillä tuotemarkkinoilla vallitseva tilanne, pääoman ja työvoiman suhde (I) ja alueellinen vaikutus (M).

6.4.1   Kilpailutekijä

| (68) | Kun hyväksytään tukien myöntäminen sellaisilla aloilla toimiville yrityksille, joilla esiintyy rakenteellista ylikapasiteettia, kilpailun vääristymisen vaara on erityisen suuri. Kapasiteetin kasvattaminen, jota ei kompensoida supistamalla kapasiteettia toisaalla, pahentaa rakenteellisen ylikapasiteetin ongelmaa. Kilpailutekijän määrittämiseksi komission on tämän vuoksi tutkittava, toteutetaanko suunniteltu hanke toimialalla tai segmentillä, jolla esiintyy rakenteellista ylikapasiteettia. |
| --- | --- |

(68)

Kun hyväksytään tukien myöntäminen sellaisilla aloilla toimiville yrityksille, joilla esiintyy rakenteellista ylikapasiteettia, kilpailun vääristymisen vaara on erityisen suuri. Kapasiteetin kasvattaminen, jota ei kompensoida supistamalla kapasiteettia toisaalla, pahentaa rakenteellisen ylikapasiteetin ongelmaa. Kilpailutekijän määrittämiseksi komission on tämän vuoksi tutkittava, toteutetaanko suunniteltu hanke toimialalla tai segmentillä, jolla esiintyy rakenteellista ylikapasiteettia.

| (69) | Vuonna 1998 annettujen puitteiden 7.6 kohdan mukaan merkitykselliset tuotemarkkinat käsittävät investointihankkeessa tarkoitetut tuotteet ja soveltuvissa tapauksissa niitä kuluttajan mielestä (tuotteiden ominaisuuksien, hintojen ja käyttötarkoituksen vuoksi) korvaavat tuotteet/palvelut taikka tuottajan kannalta (tuotantolaitteiden joustavuuden vuoksi) korvaavat tuotteet/palvelut. |
| --- | --- |

(69)

Vuonna 1998 annettujen puitteiden 7.6 kohdan mukaan merkitykselliset tuotemarkkinat käsittävät investointihankkeessa tarkoitetut tuotteet ja soveltuvissa tapauksissa niitä kuluttajan mielestä (tuotteiden ominaisuuksien, hintojen ja käyttötarkoituksen vuoksi) korvaavat tuotteet/palvelut taikka tuottajan kannalta (tuotantolaitteiden joustavuuden vuoksi) korvaavat tuotteet/palvelut.

| (70) | Floatlasi on selkeästi yleisin tasolasityyppi. Koska floatlasia ei voida erityisen valmistusmenetelmänsä ja ominaisuuksiensa vuoksi korvata tarjonta- eikä kysyntäpuolella muilla tasolasityypeillä (esim. levylasi, kuviolasi, peililasi), floatlasin markkinoita on pidettävä itsenäisinä tuotemarkkinoina (18). Nämä tuotemarkkinat jakautuvat edelleen kahteen tasoon, joita on tarkasteltava erikseen: hiomattoman floatlasin valmistamisen markkinat (taso 1) ja floatlasin jalostamisen markkinat (taso 2) (19). |
| --- | --- |

(70)

Floatlasi on selkeästi yleisin tasolasityyppi. Koska floatlasia ei voida erityisen valmistusmenetelmänsä ja ominaisuuksiensa vuoksi korvata tarjonta- eikä kysyntäpuolella muilla tasolasityypeillä (esim. levylasi, kuviolasi, peililasi), floatlasin markkinoita on pidettävä itsenäisinä tuotemarkkinoina (18). Nämä tuotemarkkinat jakautuvat edelleen kahteen tasoon, joita on tarkasteltava erikseen: hiomattoman floatlasin valmistamisen markkinat (taso 1) ja floatlasin jalostamisen markkinat (taso 2) (19).

| (71) | Komission 20 päivänä huhtikuuta 2004 tekemän päätöksen analyysissä päätellään, että kyseisessä tapauksessa on tarkasteltava ainoastaan hiomattoman floatlasin markkinoita (taso 1) (20). Omistussuhteita koskevien virheellisten tietojen vuoksi tätä päätelmää ei voida enää pitää asianmukaisena, vaan jalostamisen markkinat (taso 2) on sisällytettävä merkityksellisten markkinoiden määritelmään, sillä tuet voivat vääristää kilpailua myös tämän tason markkinoilla. |
| --- | --- |

(71)

Komission 20 päivänä huhtikuuta 2004 tekemän päätöksen analyysissä päätellään, että kyseisessä tapauksessa on tarkasteltava ainoastaan hiomattoman floatlasin markkinoita (taso 1) (20). Omistussuhteita koskevien virheellisten tietojen vuoksi tätä päätelmää ei voida enää pitää asianmukaisena, vaan jalostamisen markkinat (taso 2) on sisällytettävä merkityksellisten markkinoiden määritelmään, sillä tuet voivat vääristää kilpailua myös tämän tason markkinoilla.

| (72) | Jäljempänä tarkastellaan aluksi hiomattoman floatlasin markkinoita (taso 1) ja sitten jalostetun floatlasin markkinoita (taso 2). |
| --- | --- |

(72)

Jäljempänä tarkastellaan aluksi hiomattoman floatlasin markkinoita (taso 1) ja sitten jalostetun floatlasin markkinoita (taso 2).

| (73) | Alkuperäisessä 20 päivänä huhtikuuta 2004 tehdyssä päätöksessä esitettyä hiomattoman floatlasin markkinoiden (taso 1) analyysia ei ole asetettu kyseenalaiseksi eikä se ollut menettelyn aloittamisesta 20 päivänä huhtikuuta 2005 tehdyn päätöksen kohteena. Tämän vuoksi jäljempänä toistetaan arviointi, joka toteutettiin ja esitettiin 20 päivänä huhtikuuta 2004 tehdyssä päätöksessä. |
| --- | --- |

(73)

Alkuperäisessä 20 päivänä huhtikuuta 2004 tehdyssä päätöksessä esitettyä hiomattoman floatlasin markkinoiden (taso 1) analyysia ei ole asetettu kyseenalaiseksi eikä se ollut menettelyn aloittamisesta 20 päivänä huhtikuuta 2005 tehdyn päätöksen kohteena. Tämän vuoksi jäljempänä toistetaan arviointi, joka toteutettiin ja esitettiin 20 päivänä huhtikuuta 2004 tehdyssä päätöksessä.

| (74) | Vuonna 1998 annettujen puitteiden 7.6 kohdan mukaan merkitykselliset maantieteelliset markkinat käsittävät periaatteessa Euroopan talousalueen tai merkittävän osan siitä, jos kyseisellä alueella vallitsevat kilpailuedellytykset eroavat riittävästi Euroopan talousalueen muista alueista. Soveltuvissa tapauksissa voidaan katsoa, että merkitykselliset markkinat ovat maailmanlaajuiset. |
| --- | --- |

(74)

Vuonna 1998 annettujen puitteiden 7.6 kohdan mukaan merkitykselliset maantieteelliset markkinat käsittävät periaatteessa Euroopan talousalueen tai merkittävän osan siitä, jos kyseisellä alueella vallitsevat kilpailuedellytykset eroavat riittävästi Euroopan talousalueen muista alueista. Soveltuvissa tapauksissa voidaan katsoa, että merkitykselliset markkinat ovat maailmanlaajuiset.

| (75) | Hiomattoman floatlasin suhteellisen suurten kuljetuskustannusten (21) perusteella yksittäisten tuotantolaitosten markkina-alueet eivät kata koko Euroopan talousaluetta. Sen sijaan markkina-alueet sijoittuvat kunkin tuotantopaikkakunnan ympärille siten, että alueen laajuus määräytyy taloudellisesti vielä kannattavan kuljetusmatkan perusteella. Yleensä tällainen kuljetusetäisyys on enintään 500–1 000 kilometriä maanteitse, sillä maantiekuljetukset ovat yleisin kuljetusmuoto. Koska eurooppalaisilla floatlasin valmistajilla on nykyisin yli 50 tuotantolaitosta, jotka sijoittuvat eri puolille Euroopan talousaluetta ja joiden markkina-alueet ovat tämän vuoksi päällekkäisiä, ne kattavat yhdessä koko Euroopan talousalueen. |
| --- | --- |

(75)

Hiomattoman floatlasin suhteellisen suurten kuljetuskustannusten (21) perusteella yksittäisten tuotantolaitosten markkina-alueet eivät kata koko Euroopan talousaluetta. Sen sijaan markkina-alueet sijoittuvat kunkin tuotantopaikkakunnan ympärille siten, että alueen laajuus määräytyy taloudellisesti vielä kannattavan kuljetusmatkan perusteella. Yleensä tällainen kuljetusetäisyys on enintään 500–1 000 kilometriä maanteitse, sillä maantiekuljetukset ovat yleisin kuljetusmuoto. Koska eurooppalaisilla floatlasin valmistajilla on nykyisin yli 50 tuotantolaitosta, jotka sijoittuvat eri puolille Euroopan talousaluetta ja joiden markkina-alueet ovat tämän vuoksi päällekkäisiä, ne kattavat yhdessä koko Euroopan talousalueen.

| (76) | Selvittääkseen, vallitsevatko eri puolilla Euroopan talousaluetta samanlaiset kilpailuedellytykset tämän yksittäisten markkinoiden maantieteellisen päällekkäisyyden vuoksi, komissio on tutkinut, onko erillisiä markkinoita, joilla voisi muodostua muista markkina-alueista riippumattomia erillisiä hintoja, vai perustuuko hintakehitys ETA:ssa pikemminkin samaan perusmalliin. Tätä varten komissio on verrannut käytettävissä olevien Eurostatin tilastojen avulla tonnihinnan kehitystä suurimmissa floatlasin tuottajamaissa. Vertailuja on tehty Ranskan, Saksan, Italian, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Espanjan osalta vuosien 1997–2002 tietojen perusteella ja Belgian osalta (puuttuvien tietojen vuoksi) vuosien 1999–2002 perusteella. Nämä tiedot osoittavat, että hiomattoman floatlasin arvon kehitys näissä yksittäisissä jäsenvaltioissa vuosina 1997–2002 näyttää varsin samankaltaiselta. Tällaisen rinnakkaisen hintakehityksen perusteella voidaan päätellä, että hiomattoman floatlasin kuluttajilla on riittävästi mahdollisuuksia kääntyä toisissa jäsenvaltioissa toimivien valmistajien puoleen. Tämä on selkeä osoitus siitä, että kyse on yhtenäisistä maantieteellisistä markkinoista. |
| --- | --- |

(76)

Selvittääkseen, vallitsevatko eri puolilla Euroopan talousaluetta samanlaiset kilpailuedellytykset tämän yksittäisten markkinoiden maantieteellisen päällekkäisyyden vuoksi, komissio on tutkinut, onko erillisiä markkinoita, joilla voisi muodostua muista markkina-alueista riippumattomia erillisiä hintoja, vai perustuuko hintakehitys ETA:ssa pikemminkin samaan perusmalliin. Tätä varten komissio on verrannut käytettävissä olevien Eurostatin tilastojen avulla tonnihinnan kehitystä suurimmissa floatlasin tuottajamaissa. Vertailuja on tehty Ranskan, Saksan, Italian, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Espanjan osalta vuosien 1997–2002 tietojen perusteella ja Belgian osalta (puuttuvien tietojen vuoksi) vuosien 1999–2002 perusteella. Nämä tiedot osoittavat, että hiomattoman floatlasin arvon kehitys näissä yksittäisissä jäsenvaltioissa vuosina 1997–2002 näyttää varsin samankaltaiselta. Tällaisen rinnakkaisen hintakehityksen perusteella voidaan päätellä, että hiomattoman floatlasin kuluttajilla on riittävästi mahdollisuuksia kääntyä toisissa jäsenvaltioissa toimivien valmistajien puoleen. Tämä on selkeä osoitus siitä, että kyse on yhtenäisistä maantieteellisistä markkinoista.

| (77) | Päätelmä: Komissio toteaa, että hiomattoman floatlasin maantieteelliset markkinat ovat koko ETA:n laajuiset (22). |
| --- | --- |

(77)

Päätelmä: Komissio toteaa, että hiomattoman floatlasin maantieteelliset markkinat ovat koko ETA:n laajuiset (22).

| (78) | NACE-luokituksen alin taso, joka vastaa hiomattoman floatlasin tuotantoa, on NACE-luokka 26.11. ”tasolasin valmistus”. Hiomattoman floatlasin osuus tasolasin kokonaistuotannosta ETA:ssa on selvästi yli 80 prosenttia, joten sitä voidaan pitää NACE-luokan 26.11 kannalta edustavana tuotteena. Tasolasisektorilla kapasiteettia mitataan kuitenkin käytettävissä (markkinoitavissa) olevan kapasiteetin perusteella (23). Tämä määritysmenetelmä ei kuitenkaan ole verrattavissa kapasiteetin määrittämiseen koko jalostusteollisuudessa. |
| --- | --- |

(78)

NACE-luokituksen alin taso, joka vastaa hiomattoman floatlasin tuotantoa, on NACE-luokka 26.11. ”tasolasin valmistus”. Hiomattoman floatlasin osuus tasolasin kokonaistuotannosta ETA:ssa on selvästi yli 80 prosenttia, joten sitä voidaan pitää NACE-luokan 26.11 kannalta edustavana tuotteena. Tasolasisektorilla kapasiteettia mitataan kuitenkin käytettävissä (markkinoitavissa) olevan kapasiteetin perusteella (23). Tämä määritysmenetelmä ei kuitenkaan ole verrattavissa kapasiteetin määrittämiseen koko jalostusteollisuudessa.

| (79) | Tämän vuoksi komissio katsoo, että hiomattoman floatlasin markkinoiden kapasiteettitilannetta ei voida ottaa huomioon kilpailutekijän arvioinnissa (24). |
| --- | --- |

(79)

Tämän vuoksi komissio katsoo, että hiomattoman floatlasin markkinoiden kapasiteettitilannetta ei voida ottaa huomioon kilpailutekijän arvioinnissa (24).

| (80) | Vuonna 1998 annettujen puitteiden 3.4 kohdassa todetaan, että jos kapasiteetin käyttöasteesta ei ole saatavilla riittävästi tietoa, komissio tarkastelee kulutusta määrittääkseen, tehdäänkö investointi taantuvilla markkinoilla. Markkinat katsotaan taantuviksi, jos kyseisen tuotteen keskimääräinen vuosittainen kulutus on kasvanut viimeisten viiden vuoden aikana yli 10 prosenttia hitaammin kuin koko jalostusteollisuuden alalla mitattu vuotuinen kasvu ETA:ssa, jollei tuotteen suhteellinen kysyntä ole voimakkaassa nousussa. Markkinoiden taantuman katsotaan olevan täydellistä, jos kulutuksen keskimääräinen vuotuinen kasvu on viimeisten viiden vuoden aikana ollut negatiivinen. |
| --- | --- |

(80)

Vuonna 1998 annettujen puitteiden 3.4 kohdassa todetaan, että jos kapasiteetin käyttöasteesta ei ole saatavilla riittävästi tietoa, komissio tarkastelee kulutusta määrittääkseen, tehdäänkö investointi taantuvilla markkinoilla. Markkinat katsotaan taantuviksi, jos kyseisen tuotteen keskimääräinen vuosittainen kulutus on kasvanut viimeisten viiden vuoden aikana yli 10 prosenttia hitaammin kuin koko jalostusteollisuuden alalla mitattu vuotuinen kasvu ETA:ssa, jollei tuotteen suhteellinen kysyntä ole voimakkaassa nousussa. Markkinoiden taantuman katsotaan olevan täydellistä, jos kulutuksen keskimääräinen vuotuinen kasvu on viimeisten viiden vuoden aikana ollut negatiivinen.

| (81) | Komissiolla on käytettävissään seuraavat tiedot hiomattoman floatlasin kulutuksesta vuosina 1997–2002:












  Hiomattoman floatlasin markkinat yhteisössä | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | Keskimääräinen kasvu |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskikulutus (milj. tonnia) yhteisössä (25) | 6,937 | 7,334 | 7,716 | 7,677 | 7,509 | 7,599 | 1,84 % |
| Keskihinta/tonni (EUR) yhteisössä (26) | 293,87 | 285,20 | 291,79 | 333,26 | 349,15 | 346,92 | |
| Kokonaiskulutus (milj. EUR) | 2 038,6 | 2 091,7 | 2 251,5 | 2 558,4 | 2 621,8 | 2 636,2 | 5,28 % |

(81)

Komissiolla on käytettävissään seuraavat tiedot hiomattoman floatlasin kulutuksesta vuosina 1997–2002:

Hiomattoman floatlasin markkinat yhteisössä

1997

1998

1999

2000

2001

2002

Keskimääräinen kasvu

Keskikulutus (milj. tonnia) yhteisössä (25)

6,937

7,334

7,716

7,677

7,509

7,599

1,84 %

Keskihinta/tonni (EUR) yhteisössä (26)

293,87

285,20

291,79

333,26

349,15

346,92

Kokonaiskulutus (milj. EUR)

2 038,6

2 091,7

2 251,5

2 558,4

2 621,8

2 636,2

5,28 %

| (82) | Vuosina 1997–2002 keskimääräinen vuotuinen kasvu ETA:n jalostusteollisuudessa oli 4,8 prosenttia. Raja-arvo, jonka alittuessa markkinoiden katsotaan vuonna 1998 annettujen suuntaviivojen 7.8 kohdan mukaan olevan taantuvia, on näin ollen 4,4 prosenttia. Hiomattoman floatlasin Euroopan markkinoiden arvo kasvoi samalla jaksolla vuodessa keskimäärin 5,28 prosenttia. Tämä on siis selvästi yli ETA:n keskiarvon (27). Komissio on tutkinut käytettävissä olevia Eurostatin/Comextin tietoja yhteisön sisäisestä kaupasta arvioidakseen, onko hiomattoman floatlasin kulutuksen arvon kehitys yksittäisissä jäsenvaltioissa vastaavanlainen. Tutkimukset vahvistavat tämän tuloksen. |
| --- | --- |

(82)

Vuosina 1997–2002 keskimääräinen vuotuinen kasvu ETA:n jalostusteollisuudessa oli 4,8 prosenttia. Raja-arvo, jonka alittuessa markkinoiden katsotaan vuonna 1998 annettujen suuntaviivojen 7.8 kohdan mukaan olevan taantuvia, on näin ollen 4,4 prosenttia. Hiomattoman floatlasin Euroopan markkinoiden arvo kasvoi samalla jaksolla vuodessa keskimäärin 5,28 prosenttia. Tämä on siis selvästi yli ETA:n keskiarvon (27). Komissio on tutkinut käytettävissä olevia Eurostatin/Comextin tietoja yhteisön sisäisestä kaupasta arvioidakseen, onko hiomattoman floatlasin kulutuksen arvon kehitys yksittäisissä jäsenvaltioissa vastaavanlainen. Tutkimukset vahvistavat tämän tuloksen.

| (83) | Hiomattoman floatlasin markkinoiden positiivinen kehitys näkyy lasinvalmistajien toiminnassa, sillä Euroopan markkinoilla, joilla toiminta on keskittynyt muutamille suurille floatlasitehtaille (28), on viime vuosina investoitu uusiin tuotantolaitoksiin Ranskassa (2001 — Pilkington/Interpane), Belgiassa (2001 — Glaverbel/Scheuten) ja Italiassa (2002 — Sangalli) (29). |
| --- | --- |

(83)

Hiomattoman floatlasin markkinoiden positiivinen kehitys näkyy lasinvalmistajien toiminnassa, sillä Euroopan markkinoilla, joilla toiminta on keskittynyt muutamille suurille floatlasitehtaille (28), on viime vuosina investoitu uusiin tuotantolaitoksiin Ranskassa (2001 — Pilkington/Interpane), Belgiassa (2001 — Glaverbel/Scheuten) ja Italiassa (2002 — Sangalli) (29).

| (84) | Päätelmä: Komissio päättelee, että hiomattoman floatlasin markkinat eivät ole taantuvat markkinat ja näin ollen vuonna 1998 annettujen puitteiden 3.10.1 kohdan iv alakohdan mukaisesti kilpailutekijäksi on vahvistettava 1,0. |
| --- | --- |

(84)

Päätelmä: Komissio päättelee, että hiomattoman floatlasin markkinat eivät ole taantuvat markkinat ja näin ollen vuonna 1998 annettujen puitteiden 3.10.1 kohdan iv alakohdan mukaisesti kilpailutekijäksi on vahvistettava 1,0.

| (85) | Vuonna 1998 annettujen puitteiden mukaan merkitykselliset tuotemarkkinat käsittävät investointihankkeessa tarkoitetut tuotteet ja soveltuvissa tapauksissa niitä kuluttajan mielestä (tuotteiden ominaisuuksien, hintojen ja käyttötarkoituksen vuoksi) korvaavat tuotteet/palvelut taikka tuottajan kannalta (tuotantolaitteiden joustavuuden vuoksi) korvaavat tuotteet/palvelut. |
| --- | --- |

(85)

Vuonna 1998 annettujen puitteiden mukaan merkitykselliset tuotemarkkinat käsittävät investointihankkeessa tarkoitetut tuotteet ja soveltuvissa tapauksissa niitä kuluttajan mielestä (tuotteiden ominaisuuksien, hintojen ja käyttötarkoituksen vuoksi) korvaavat tuotteet/palvelut taikka tuottajan kannalta (tuotantolaitteiden joustavuuden vuoksi) korvaavat tuotteet/palvelut.

| (86) | Tarkasteltavana olevassa asiassa jalostetun lasin markkinat (taso 2) on kuitenkin jaettava edelleen segmentteihin, jotta merkitykselliset tuotteet voidaan yksilöidä ja merkitykselliset markkinat määrittää. Voidaan selvästi erottaa kaksi pääryhmää, jotka eivät ole kuluttajan tai tuottajan kannalta korvattavissa: ajoneuvolasi ja rakennuslasi (30). Molemmat tuotteet muodostavat erilliset tuotemarkkinat, sillä niiden tuotantoteknologia, asiakaskunta ja markkinointi poikkeavat huomattavasti toisistaan. Rakennuslasin markkinat voidaan jakaa edelleen seuraaviin segmentteihin: i) monikerroksinen lasi (eristyslasi), ii) karkaistu lasi (turvalasi), iii) laminoitu lasi (turvalasi) ja iv) hopeoitu lasi (peililasi). |
| --- | --- |

(86)

Tarkasteltavana olevassa asiassa jalostetun lasin markkinat (taso 2) on kuitenkin jaettava edelleen segmentteihin, jotta merkitykselliset tuotteet voidaan yksilöidä ja merkitykselliset markkinat määrittää. Voidaan selvästi erottaa kaksi pääryhmää, jotka eivät ole kuluttajan tai tuottajan kannalta korvattavissa: ajoneuvolasi ja rakennuslasi (30). Molemmat tuotteet muodostavat erilliset tuotemarkkinat, sillä niiden tuotantoteknologia, asiakaskunta ja markkinointi poikkeavat huomattavasti toisistaan. Rakennuslasin markkinat voidaan jakaa edelleen seuraaviin segmentteihin: i) monikerroksinen lasi (eristyslasi), ii) karkaistu lasi (turvalasi), iii) laminoitu lasi (turvalasi) ja iv) hopeoitu lasi (peililasi).

| (87) | Karkaistu ja laminoitu turvalasi ja monikerroksinen lasi ovat tarjontapuolella korvattavissa keskenään, sillä valmistaja voi muuttaa tuotantoaan eri tuotteisiin nopeasti ja ilman mainittavia kustannuksia. Saksan mukaan noin 70–80 prosenttia rakennusteollisuuden käyttämästä jalostetusta lasista on sellaisten valmistajien tuottamaa, jotka voivat tarjota samanaikaisesti molempia tuotteita — sekä turvalasia että monikerroksista lasia. Lisäksi on huomattava, että turvalasia voidaan myydä sekä lopputuotteena että raaka-aineena monikerroksisen lasin valmistukseen. Lisäksi turva- ja monikerroksisen lasin myynti ja jakelu rakennusteollisuudelle tapahtuu yleensä yhtä aikaa. |
| --- | --- |

(87)

Karkaistu ja laminoitu turvalasi ja monikerroksinen lasi ovat tarjontapuolella korvattavissa keskenään, sillä valmistaja voi muuttaa tuotantoaan eri tuotteisiin nopeasti ja ilman mainittavia kustannuksia. Saksan mukaan noin 70–80 prosenttia rakennusteollisuuden käyttämästä jalostetusta lasista on sellaisten valmistajien tuottamaa, jotka voivat tarjota samanaikaisesti molempia tuotteita — sekä turvalasia että monikerroksista lasia. Lisäksi on huomattava, että turvalasia voidaan myydä sekä lopputuotteena että raaka-aineena monikerroksisen lasin valmistukseen. Lisäksi turva- ja monikerroksisen lasin myynti ja jakelu rakennusteollisuudelle tapahtuu yleensä yhtä aikaa.

| (88) | Olisi siis virheellistä olettaa, että merkitykselliset tuotemarkkinat pitäisi rajata kattamaan vain eristyslasi, kuten erään kilpailijan esittämissä huomautuksissa pääteltiin. |
| --- | --- |

(88)

Olisi siis virheellistä olettaa, että merkitykselliset tuotemarkkinat pitäisi rajata kattamaan vain eristyslasi, kuten erään kilpailijan esittämissä huomautuksissa pääteltiin.

| (89) | Komissio huomauttaa, että kaikki kolme e-glassin osakasta valmistaa (laminoitua ja karkaistua) turvalasia ja monikerroksista lasia rakennusteollisuuden tarpeisiin, mutta ne eivät valmista teknistä lasia tai ajoneuvolasia. |
| --- | --- |

(89)

Komissio huomauttaa, että kaikki kolme e-glassin osakasta valmistaa (laminoitua ja karkaistua) turvalasia ja monikerroksista lasia rakennusteollisuuden tarpeisiin, mutta ne eivät valmista teknistä lasia tai ajoneuvolasia.

| (90) | Päätelmä: Komissio päättelee, että merkitykselliset tuotemarkkinat muodostuvat tason 2 markkinasegmentistä eli rakennusteollisuuden käyttöön tarkoitetun (laminoidun ja karkaistun) turvalasin ja monikerroksisen lasin markkinoista. Kyseessä ovat seuraavat PRODCOM-koodit: 26121230 (muualle kuulumaton karkaistu varmuuslasi), 26121270 (muualle kuulumaton laminoitu varmuuslasi) ja 26121330 (monikerroksiset erikoislasielementit). |
| --- | --- |

(90)

Päätelmä: Komissio päättelee, että merkitykselliset tuotemarkkinat muodostuvat tason 2 markkinasegmentistä eli rakennusteollisuuden käyttöön tarkoitetun (laminoidun ja karkaistun) turvalasin ja monikerroksisen lasin markkinoista. Kyseessä ovat seuraavat PRODCOM-koodit: 26121230 (muualle kuulumaton karkaistu varmuuslasi), 26121270 (muualle kuulumaton laminoitu varmuuslasi) ja 26121330 (monikerroksiset erikoislasielementit).

| (91) | Vuonna 1998 annettujen puitteiden 7.6 kohdan mukaan merkitykselliset maantieteelliset markkinat käsittävät periaatteessa Euroopan talousalueen tai merkittävän osan siitä, jos kyseisellä alueella vallitsevat kilpailuedellytykset eroavat riittävästi Euroopan talousalueen muista alueista. Soveltuvissa tapauksissa voidaan katsoa, että merkitykselliset markkinat ovat maailmanlaajuiset. |
| --- | --- |

(91)

Vuonna 1998 annettujen puitteiden 7.6 kohdan mukaan merkitykselliset maantieteelliset markkinat käsittävät periaatteessa Euroopan talousalueen tai merkittävän osan siitä, jos kyseisellä alueella vallitsevat kilpailuedellytykset eroavat riittävästi Euroopan talousalueen muista alueista. Soveltuvissa tapauksissa voidaan katsoa, että merkitykselliset markkinat ovat maailmanlaajuiset.

| (92) | Saksan mukaan hiomattoman floatlasin markkinoiden (taso 1) tavoin on lähdettävä siitä, että jalostetun floatlasin markkinat (taso 2) kattavat koko Euroopan talousalueen. |
| --- | --- |

(92)

Saksan mukaan hiomattoman floatlasin markkinoiden (taso 1) tavoin on lähdettävä siitä, että jalostetun floatlasin markkinat (taso 2) kattavat koko Euroopan talousalueen.

| (93) | E-glassin kilpailijat katsoivat, että jalostetun lasin (taso 2) osalta kyse olisi kansallisista tai jopa alueellisista markkinoista, sillä korkeat kuljetuskustannukset estivät laajan markkina-alueen kattavan myynnin. |
| --- | --- |

(93)

E-glassin kilpailijat katsoivat, että jalostetun lasin (taso 2) osalta kyse olisi kansallisista tai jopa alueellisista markkinoista, sillä korkeat kuljetuskustannukset estivät laajan markkina-alueen kattavan myynnin.

| (94) | Saksan toimittamien todisteiden perusteella e-glassin osakkaiden asiakaskanta on johdanto-osan 85–90 kappaleessa määritellyillä merkityksellisillä markkinoilla laajempi kuin kansallinen tai alueellinen, ja se kattaa useita eri alueita ETA:ssa (31). |
| --- | --- |

(94)

Saksan toimittamien todisteiden perusteella e-glassin osakkaiden asiakaskanta on johdanto-osan 85–90 kappaleessa määritellyillä merkityksellisillä markkinoilla laajempi kuin kansallinen tai alueellinen, ja se kattaa useita eri alueita ETA:ssa (31).

| (95) | Markkina-alueet sijoittuvat kunkin tuotantopaikkakunnan ympärille, ja vaikka kuljetuskustannukset ovat suhteellisen suuret, jalostettua lasia toimitetaan suurten etäisyyksien päähän (32). Nämä tuotantolaitosten ympärille muodostuvat markkina-alueet ovat päällekkäisiä ja kattavat koko ETA:n. ETA:ssa ei lisäksi ole toisistaan poikkeavia teknisiä normeja tai lainsäädännöllisiä esteitä jalostetun lasin (taso 2) kaupalle, ja runsaat 20 prosenttia Saksan tuotannosta myydään kotimaahan. |
| --- | --- |

(95)

Markkina-alueet sijoittuvat kunkin tuotantopaikkakunnan ympärille, ja vaikka kuljetuskustannukset ovat suhteellisen suuret, jalostettua lasia toimitetaan suurten etäisyyksien päähän (32). Nämä tuotantolaitosten ympärille muodostuvat markkina-alueet ovat päällekkäisiä ja kattavat koko ETA:n. ETA:ssa ei lisäksi ole toisistaan poikkeavia teknisiä normeja tai lainsäädännöllisiä esteitä jalostetun lasin (taso 2) kaupalle, ja runsaat 20 prosenttia Saksan tuotannosta myydään kotimaahan.

| (96) | Sulautuma- ja valtiontukiasioissa aikaisemmin tekemiensä päätösten tavoin komissio katsoo tässäkin tapauksessa, että jalostetun lasin markkinat (taso) on katsottava hiomattoman floatlasin markkinoiden (taso 1) tavoin ETA:n laajuisiksi. |
| --- | --- |

(96)

Sulautuma- ja valtiontukiasioissa aikaisemmin tekemiensä päätösten tavoin komissio katsoo tässäkin tapauksessa, että jalostetun lasin markkinat (taso) on katsottava hiomattoman floatlasin markkinoiden (taso 1) tavoin ETA:n laajuisiksi.

| (97) | Tukiasiassa Pilkington/Interpane (N 291/2000), SG (2000) D/106264, 17.8.2000) komissio päätteli, että laminoidun turvalasin ja monikerroksisen lasin (ml. eristyslasin) markkinat kattoivat koko ETA:n. |
| --- | --- |

(97)

Tukiasiassa Pilkington/Interpane (N 291/2000), SG (2000) D/106264, 17.8.2000) komissio päätteli, että laminoidun turvalasin ja monikerroksisen lasin (ml. eristyslasin) markkinat kattoivat koko ETA:n.

| (98) | Sulautuma-asiassa IV/M/1230 Glaverbel/PPG tehdyn päätöksen johdanto-osan 16 kappaleessa todetaan seuraavaa: ”Komissio jättää asiassa Pilkington-Techint/SIV merkityksellisten maantieteellisten markkinoiden täsmällisen määritelmän avoimeksi yleisen kaupan osalta. Komissio toteaa, että suuret valmistajat kuljettavat erityisesti hopeoitua lasia ja laminoitua lasia pitkien etäisyyksien päähän. Tämän vuoksi osapuolten mukaan on vahvat perusteet sille, että nämäkin markkinat määritellään EU:n laajuisiksi. Osapuolet esittävät, että nämä päätelmät soveltuvat myös karkaistuun lasiin ja eristyslasiin, sillä kaikki suurimmat valmistajat toimivat vähintään EU:n laajuisesti, ja markkinaolosuhteet eri jäsenvaltioissa ovat riittävän samankaltaiset. Komission tutkimuksissa saadut tulokset vahvistavat tämän, sillä hopeoidun lasin (peililasi) ja laminoidun lasin markkinat kattavat koko EU:n. Muille tuotemarkkinoille yleisen kaupan segmentissä saadut tulokset eivät ole yhtä yksiselitteisiä.” |
| --- | --- |

(98)

Sulautuma-asiassa IV/M/1230 Glaverbel/PPG tehdyn päätöksen johdanto-osan 16 kappaleessa todetaan seuraavaa: ”Komissio jättää asiassa Pilkington-Techint/SIV merkityksellisten maantieteellisten markkinoiden täsmällisen määritelmän avoimeksi yleisen kaupan osalta. Komissio toteaa, että suuret valmistajat kuljettavat erityisesti hopeoitua lasia ja laminoitua lasia pitkien etäisyyksien päähän. Tämän vuoksi osapuolten mukaan on vahvat perusteet sille, että nämäkin markkinat määritellään EU:n laajuisiksi. Osapuolet esittävät, että nämä päätelmät soveltuvat myös karkaistuun lasiin ja eristyslasiin, sillä kaikki suurimmat valmistajat toimivat vähintään EU:n laajuisesti, ja markkinaolosuhteet eri jäsenvaltioissa ovat riittävän samankaltaiset. Komission tutkimuksissa saadut tulokset vahvistavat tämän, sillä hopeoidun lasin (peililasi) ja laminoidun lasin markkinat kattavat koko EU:n. Muille tuotemarkkinoille yleisen kaupan segmentissä saadut tulokset eivät ole yhtä yksiselitteisiä.”

| (99) | Näistä syistä maantieteellisten markkinoiden rajaaminen tason 2 osalta kansallisiksi markkinoiksi, kuten Pilkington huomautuksessaan ehdottaa, on vastoin kantaa, jonka yritykset esittivät sulautuma-asiaan liittyvien tutkimusten yhteydessä. |
| --- | --- |

(99)

Näistä syistä maantieteellisten markkinoiden rajaaminen tason 2 osalta kansallisiksi markkinoiksi, kuten Pilkington huomautuksessaan ehdottaa, on vastoin kantaa, jonka yritykset esittivät sulautuma-asiaan liittyvien tutkimusten yhteydessä.

| (100) | Päätelmä: Komissio päättelee, että rakennusteollisuudelle tarkoitetun turvalasin ja monikerroksisen lasin osalta jalostetun lasin (taso 2) maantieteelliset markkinat ovat koko ETA:n laajuiset. Komissiolla ei ole syytä päätellä, että jalostetun lasin maantieteelliset markkinat olisi rajattava eri tavalla kuin hiomattoman floatlasin markkinat. |
| --- | --- |

(100)

Päätelmä: Komissio päättelee, että rakennusteollisuudelle tarkoitetun turvalasin ja monikerroksisen lasin osalta jalostetun lasin (taso 2) maantieteelliset markkinat ovat koko ETA:n laajuiset. Komissiolla ei ole syytä päätellä, että jalostetun lasin maantieteelliset markkinat olisi rajattava eri tavalla kuin hiomattoman floatlasin markkinat.

| (101) | Komissio huomauttaa, että sen käytössä tai saatavilla ei ole tietoja kapasiteetin käyttöasteesta tason 2 markkinoilla. Tarvittavia tietoja (vuosittaisesta) tuotantovolyymista ja (vuosittaisesta) sellaisten tehtaiden enimmäiskapasiteetista ETA:ssa, jotka valmistavat hiomatonta floatlasia turvalasiksi ja monikerroslasiksi rakennusteollisuuden käyttöön, ei ole saatavilla Eurostatista, tutkimuslaitoksista eikä toimialajärjestöiltä. |
| --- | --- |

(101)

Komissio huomauttaa, että sen käytössä tai saatavilla ei ole tietoja kapasiteetin käyttöasteesta tason 2 markkinoilla. Tarvittavia tietoja (vuosittaisesta) tuotantovolyymista ja (vuosittaisesta) sellaisten tehtaiden enimmäiskapasiteetista ETA:ssa, jotka valmistavat hiomatonta floatlasia turvalasiksi ja monikerroslasiksi rakennusteollisuuden käyttöön, ei ole saatavilla Eurostatista, tutkimuslaitoksista eikä toimialajärjestöiltä.

| (102) | Tästä syystä komissio katsoo, että turvalasiksi ja monikerroslasiksi rakennusteollisuuden käyttöön tarkoitetun jalostetun lasin tuotantokapasiteettia ei voida ottaa huomioon kilpailutekijää määritettäessä. |
| --- | --- |

(102)

Tästä syystä komissio katsoo, että turvalasiksi ja monikerroslasiksi rakennusteollisuuden käyttöön tarkoitetun jalostetun lasin tuotantokapasiteettia ei voida ottaa huomioon kilpailutekijää määritettäessä.

| (103) | Kuten johdanto-osan 80 kappaleessa mainittiin, vuonna 1998 annettujen puitteiden 3.4 kohdassa todetaan, että jos kapasiteetin käytöstä ei ole saatavilla riittävästi tietoa, komissio tarkastelee kulutusta arvioidakseen, tehdäänkö investointi taantuvilla markkinoilla. Vuonna 1998 annettujen puitteiden 7.8 kohdan mukaan markkinoiden katsotaan olevan taantuvia, jos kyseisen tuotteen kulutuksen vuotuinen kasvuvauhti viimeisten viiden vuoden aikana on yli 10 prosenttia hitaampaa kuin ETA:n jalostusteollisuuden keskimääräinen vuotuinen kasvu, jollei tuotteen suhteellinen kysyntä ole voimakkaassa nousussa. Markkinoiden taantuman katsotaan olevan täydellistä, jos kulutuksen keskimääräinen vuotuinen kasvu on viimeisten viiden vuoden aikana ollut negatiivinen. |
| --- | --- |

(103)

Kuten johdanto-osan 80 kappaleessa mainittiin, vuonna 1998 annettujen puitteiden 3.4 kohdassa todetaan, että jos kapasiteetin käytöstä ei ole saatavilla riittävästi tietoa, komissio tarkastelee kulutusta arvioidakseen, tehdäänkö investointi taantuvilla markkinoilla. Vuonna 1998 annettujen puitteiden 7.8 kohdan mukaan markkinoiden katsotaan olevan taantuvia, jos kyseisen tuotteen kulutuksen vuotuinen kasvuvauhti viimeisten viiden vuoden aikana on yli 10 prosenttia hitaampaa kuin ETA:n jalostusteollisuuden keskimääräinen vuotuinen kasvu, jollei tuotteen suhteellinen kysyntä ole voimakkaassa nousussa. Markkinoiden taantuman katsotaan olevan täydellistä, jos kulutuksen keskimääräinen vuotuinen kasvu on viimeisten viiden vuoden aikana ollut negatiivinen.

| (104) | Komissiolla on käytettävissään seuraavat tiedot hiomattoman floatlasin kulutuksesta viitejaksolta 1997–2002 (lähde: Comext/Eurostat):








  Jalostetun floatlasin markkinat (taso 2) (euroa)
  PRODCOM | 1997 | 2002 | Kulutuksen keskimääräinen vuotuinen kasvu (1997—2002) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 26121230 (muualle kuulumaton karkaistu varmuuslasi) | 807 949 414 | 1 272 280 870 | 9,51 % |
| 26121270 (muualle kuulumaton laminoitu varmuuslasi) | 717 692 284 | 1 085 038 665 | 8,62 % |
| 26121330 (monikerroksiset erikoislasielementit) | 2 171 614 199 | 3 090 852 791 | 7,31 % (33) |

(104)

Komissiolla on käytettävissään seuraavat tiedot hiomattoman floatlasin kulutuksesta viitejaksolta 1997–2002 (lähde: Comext/Eurostat):

Jalostetun floatlasin markkinat (taso 2) (euroa)

PRODCOM

1997

2002

Kulutuksen keskimääräinen vuotuinen kasvu (1997—2002)

26121230 (muualle kuulumaton karkaistu varmuuslasi)

807 949 414

1 272 280 870

9,51 %

26121270 (muualle kuulumaton laminoitu varmuuslasi)

717 692 284

1 085 038 665

8,62 %

26121330 (monikerroksiset erikoislasielementit)

2 171 614 199

3 090 852 791

7,31 % (33)

| (105) | Saksa toimitti toimialajärjestön CPIV:n (34) keräämät volyymitiedot, joiden mukaan (karkaistun ja laminoidun) turvalasin ja monikerroksisen lasin markkinoilla kasvu oli 5,54 prosenttia viitejaksolla 1997–2002. Nämä tiedot on muunnettu liikevaihtoluvuiksi käyttämällä saatavilla olevia tuensaajan toimittamia hintatietoja ja hinta-arvioita. Tulokseksi saatu keskimääräinen vuotuinen kasvu on 7,6 prosenttia viitejaksolla 1997–2002. Tämä luku on linjassa edellä esitettyjen Comextin/Eurostatin tietojen kanssa. |
| --- | --- |

(105)

Saksa toimitti toimialajärjestön CPIV:n (34) keräämät volyymitiedot, joiden mukaan (karkaistun ja laminoidun) turvalasin ja monikerroksisen lasin markkinoilla kasvu oli 5,54 prosenttia viitejaksolla 1997–2002. Nämä tiedot on muunnettu liikevaihtoluvuiksi käyttämällä saatavilla olevia tuensaajan toimittamia hintatietoja ja hinta-arvioita. Tulokseksi saatu keskimääräinen vuotuinen kasvu on 7,6 prosenttia viitejaksolla 1997–2002. Tämä luku on linjassa edellä esitettyjen Comextin/Eurostatin tietojen kanssa.

| (106) | Kaikkien merkityksellisten tuotteiden (laminoitu ja karkaistu turvalasi sekä monikerroksinen lasi) sekä kunkin yksittäisen osavaltion että kaikkien osavaltioiden yhteenlaskettu (ks. taulukko jäljempänä) keskimääräinen vuotuinen kasvu ylittää (35) ETA:n koko jalostusteollisuuden keskimääräisen vuotuisen kasvun, joka oli 4,8 prosenttia. |
| --- | --- |

(106)

Kaikkien merkityksellisten tuotteiden (laminoitu ja karkaistu turvalasi sekä monikerroksinen lasi) sekä kunkin yksittäisen osavaltion että kaikkien osavaltioiden yhteenlaskettu (ks. taulukko jäljempänä) keskimääräinen vuotuinen kasvu ylittää (35) ETA:n koko jalostusteollisuuden keskimääräisen vuotuisen kasvun, joka oli 4,8 prosenttia.

| (107) | Päätelmä: Komissio päättelee, että edellä esitetyn määritelmän mukaiset jalostetun lasin markkinat eivät ole taantuvat markkinat ja näin ollen vuonna 1998 annettujen puitteiden 3.10.1 kohdan iv alakohdan mukaisesti kilpailutekijäksi on vahvistettava 1,0. |
| --- | --- |

(107)

Päätelmä: Komissio päättelee, että edellä esitetyn määritelmän mukaiset jalostetun lasin markkinat eivät ole taantuvat markkinat ja näin ollen vuonna 1998 annettujen puitteiden 3.10.1 kohdan iv alakohdan mukaisesti kilpailutekijäksi on vahvistettava 1,0.

| (108) | Jalostetun lasin markkinoiden (taso 2) arviointi ja hiomattoman floatlasin markkinoiden (taso 1) analyysi osoittavat yhdessä, että nämä markkinat kehittyivät samansuuntaisesti viitejaksolla 1997–2002 ja kasvu ylitti niillä jalostusteollisuuden keskimääräisen kasvun. Komissio huomauttaa, että molemmilla markkinoilla (tasot 1 ja 2) kilpailutekijäksi on vahvistettu 1,0. Tämä merkitsee, että myös koko hankkeen kilpailutekijäksi on asetettava 1,0 (36). |
| --- | --- |

(108)

Jalostetun lasin markkinoiden (taso 2) arviointi ja hiomattoman floatlasin markkinoiden (taso 1) analyysi osoittavat yhdessä, että nämä markkinat kehittyivät samansuuntaisesti viitejaksolla 1997–2002 ja kasvu ylitti niillä jalostusteollisuuden keskimääräisen kasvun. Komissio huomauttaa, että molemmilla markkinoilla (tasot 1 ja 2) kilpailutekijäksi on vahvistettu 1,0. Tämä merkitsee, että myös koko hankkeen kilpailutekijäksi on asetettava 1,0 (36).

6.4.2   Pääoman ja työvoiman suhde

| (109) | Alkuperäisessä 20 päivänä huhtikuuta 2004 tehdyssä päätöksessä esitettyä pääoman ja työvoiman suhteen analyysia ei ole asetettu kyseenalaiseksi, eikä se ollut menettelyn aloittamisesta 20 päivänä huhtikuuta 2005 tehdyn päätöksen kohteena. Tämän vuoksi jäljempänä toistetaan arviointi, joka toteutettiin ja esitettiin 20 päivänä huhtikuuta 2004 tehdyssä päätöksessä. |
| --- | --- |

(109)

Alkuperäisessä 20 päivänä huhtikuuta 2004 tehdyssä päätöksessä esitettyä pääoman ja työvoiman suhteen analyysia ei ole asetettu kyseenalaiseksi, eikä se ollut menettelyn aloittamisesta 20 päivänä huhtikuuta 2005 tehdyn päätöksen kohteena. Tämän vuoksi jäljempänä toistetaan arviointi, joka toteutettiin ja esitettiin 20 päivänä huhtikuuta 2004 tehdyssä päätöksessä.

| (110) | Vuonna 1998 annettujen puitteiden mukaan pääoman ja työvoiman suhdetta koskevalla tekijällä pyritään mukauttamaan sallittua enimmäisintensiteettiä sellaisten hankkeiden hyväksi, jotka edistävät tehokkaasti ja muita paremmin työttömyyden vähentämistä luomalla suhteellisen suuren määrän uusia työpaikkoja tai säilyttämällä olemassa olevia työpaikkoja. |
| --- | --- |

(110)

Vuonna 1998 annettujen puitteiden mukaan pääoman ja työvoiman suhdetta koskevalla tekijällä pyritään mukauttamaan sallittua enimmäisintensiteettiä sellaisten hankkeiden hyväksi, jotka edistävät tehokkaasti ja muita paremmin työttömyyden vähentämistä luomalla suhteellisen suuren määrän uusia työpaikkoja tai säilyttämällä olemassa olevia työpaikkoja.

| (111) | Saksan toimittamien tietojen mukaan hankkeella luodaan 186 uutta vakituista työpaikkaa. Nämä työpaikat jakautuvat seuraavasti:






  Toimintalohko | Suora työpaikka |
| --- | --- | --- |
| Hallinto | 3 |
| Myynti | 4 |
| Tuotanto — johto | 8 |
| Tuotanto — raaka-aineiden sekoitus/murskaus | 11 |
| Tuotanto — sulatus (hot end) | 27 |
| Tuotanto — tinakylpy/jäähdytys/cold end | 31 |
| Tuotanto — leikkaaminen | 1 |
| Tuotanto — varastointi/lähettäminen | 44 |
| Tuotanto — laaduntarkkailu/laboratorio | 9 |
| Tekniset palvelut | 38 |
| Oppisopimuskoulutuspaikat | 10 |
| Yhteensä | 186 |

(111)

Saksan toimittamien tietojen mukaan hankkeella luodaan 186 uutta vakituista työpaikkaa. Nämä työpaikat jakautuvat seuraavasti:

Toimintalohko

Suora työpaikka

Hallinto

3

Myynti

4

Tuotanto — johto

8

Tuotanto — raaka-aineiden sekoitus/murskaus

11

Tuotanto — sulatus (hot end)

27

Tuotanto — tinakylpy/jäähdytys/cold end

31

Tuotanto — leikkaaminen

1

Tuotanto — varastointi/lähettäminen

44

Tuotanto — laaduntarkkailu/laboratorio

9

Tekniset palvelut

38

Oppisopimuskoulutuspaikat

10

Yhteensä

186

| (112) | Nämä arviot perustuvat vertailuun toisen Sachsen-Anhaltissa sijaitsevan tuotantolaitoksen kanssa, joka oli ilmoitusajankohtana toiminut jo ainakin kuuden vuoden ajan. Kyseinen tehdas tuottaa [...] tonnia (brutto) floatlasia päivässä ja se työllistää 187 henkilöä (ilman oppisopimuspaikkoja). E-glass tuottaa [...] tonnia (brutto) päivässä, ja se tarjoaa hieman vähemmän työpaikkoja kuin vertailukohtana oleva tehdas, sillä e-glass on ulkoistanut tiettyjä toimintoja (työsuojelu) ja se käyttää nykyaikaisimpia teknologioita. Komissio pitää näitä tietoja uskottavina. |
| --- | --- |

(112)

Nämä arviot perustuvat vertailuun toisen Sachsen-Anhaltissa sijaitsevan tuotantolaitoksen kanssa, joka oli ilmoitusajankohtana toiminut jo ainakin kuuden vuoden ajan. Kyseinen tehdas tuottaa [...] tonnia (brutto) floatlasia päivässä ja se työllistää 187 henkilöä (ilman oppisopimuspaikkoja). E-glass tuottaa [...] tonnia (brutto) päivässä, ja se tarjoaa hieman vähemmän työpaikkoja kuin vertailukohtana oleva tehdas, sillä e-glass on ulkoistanut tiettyjä toimintoja (työsuojelu) ja se käyttää nykyaikaisimpia teknologioita. Komissio pitää näitä tietoja uskottavina.

| (113) | Tukikelpoiset investointikustannukset ovat 121 miljoonaa euroa ja investoinnilla luodaan 186 työpaikkaa, joten työpaikkakohtainen määrä on 650 538 euroa. Vuonna 1998 annettujen puitteiden 3.10.2. kohdan mukaisesti pääoman ja työvoiman suhteeksi on tämän vuoksi vahvistettava 0,8. |
| --- | --- |

(113)

Tukikelpoiset investointikustannukset ovat 121 miljoonaa euroa ja investoinnilla luodaan 186 työpaikkaa, joten työpaikkakohtainen määrä on 650 538 euroa. Vuonna 1998 annettujen puitteiden 3.10.2. kohdan mukaisesti pääoman ja työvoiman suhteeksi on tämän vuoksi vahvistettava 0,8.

6.4.3   Alueellista vaikutusta koskeva tekijä

| (114) | Alkuperäisessä 20 päivänä huhtikuuta 2004 tehdyssä päätöksessä esitettyä alueellista vaikutusta koskevan tekijän analyysia ei ole asetettu kyseenalaiseksi, eikä se ollut menettelyn aloittamisesta 20 päivänä huhtikuuta 2005 tehdyn päätöksen kohteena. Tämän vuoksi jäljempänä toistetaan arviointi, joka toteutettiin ja esitettiin 20 päivänä huhtikuuta 2004 tehdyssä päätöksessä. |
| --- | --- |

(114)

Alkuperäisessä 20 päivänä huhtikuuta 2004 tehdyssä päätöksessä esitettyä alueellista vaikutusta koskevan tekijän analyysia ei ole asetettu kyseenalaiseksi, eikä se ollut menettelyn aloittamisesta 20 päivänä huhtikuuta 2005 tehdyn päätöksen kohteena. Tämän vuoksi jäljempänä toistetaan arviointi, joka toteutettiin ja esitettiin 20 päivänä huhtikuuta 2004 tehdyssä päätöksessä.

| (115) | Alueellista vaikutusta koskevalla tekijällä otetaan huomioon uuden investoinnin taloudelliset hyödyt tukialueelle. Työpaikkojen luomista voidaan komission mielestä pitää osoituksena siitä, että investointihanke edistää alueellista kehitystä. Pääomavaltaiset investoinnit voivat vaikuttaa välillisesti työpaikkojen luomiseen tukialueella tai sen lähellä sijaitsevilla tukialueilla. Tällä tarkoitetaan kaikkia välittömästi hankkeen kautta sekä ensisijaisten alihankkijoiden ja asiakkaiden keskuudessa luotuja työpaikkoja. |
| --- | --- |

(115)

Alueellista vaikutusta koskevalla tekijällä otetaan huomioon uuden investoinnin taloudelliset hyödyt tukialueelle. Työpaikkojen luomista voidaan komission mielestä pitää osoituksena siitä, että investointihanke edistää alueellista kehitystä. Pääomavaltaiset investoinnit voivat vaikuttaa välillisesti työpaikkojen luomiseen tukialueella tai sen lähellä sijaitsevilla tukialueilla. Tällä tarkoitetaan kaikkia välittömästi hankkeen kautta sekä ensisijaisten alihankkijoiden ja asiakkaiden keskuudessa luotuja työpaikkoja.

| (116) | Hanke johtaa välillisesti työpaikkojen luomiseen seuraavilla aloilla:








  Toimintalohko | Välillisesti luodut työpaikat | Aiesopimukset (37) | Hyväksyttävät |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Raaka-aineiden tuotanto — natriumkarbonaatti | 24 | 24 | 24 |
| Raaka-aineiden tuotanto — hiekka | 10 | 8 | 8 |
| Raaka-aineiden tuotanto — dolomiitti | 2 | 2 | 2 |
| Raaka-aineiden tuotanto — kalkki | 2 | 2 | 2 |
| Raaka-aineiden tuotanto — lasimurska | 20 | 15 | 15 |
| Raaka-aineiden kuljetus — hiekka, kalkki ja natriumkarbonaatti | 29 | 29 | 29 |
| Raaka-aineiden kuljetus — muut | 8 | 8 | 8 |
| Floatlasin kuljetus | 81 | 81 | 81 |
| Jatkojalostus (pienyritykset) | 30 | 6 | 6 |
| Syöttölaitteiden toiminta ja huolto — typpi, vety | 5 | — | 5 |
| Syöttölaitteiden toiminta ja huolto — sähkö, maakaasu (kunnallistekniikan tarjoajat) | 3 | — | 3 |
| Jätehuolto | 12 | 12 | 12 |
| Pakkausten valmistajat | 28 | 28 | 28 |
| Neuvonta, varaosat, huolto, korjaukset (koneet, tuotantolaitteet, nosturit, pumput, lämmitys-, ilmanvaihto-, saniteettilaitteet, elektroniikka, ilmastointitekniikka, kuljetuslaitteet, ajoneuvot) | 60 | 60 | 60 |
| Vakituinen maalaustyö | 1 | — | 1 |
| Tietokoneiden, viestintä- ja teollisuustelevisiotekniikan huolto/neuvontapalvelut | 8 | 8 | 8 |
| Siistimistyöt | 5 | — | 5 |
| Ulkotilojen siistiminen/hoito, talvikunnossapito | 6 | 5 | 5 |
| Vartiointipalvelut/työsuojelu | 12 | 7 | 7 |
| Ruokalapalvelut | 2 | 2 | 2 |
| Varaosien ja kuluvien osien toimittajat | 10 | — | 0 |
| Yhteensä | 358 | 297 | 311 |

(116)

Hanke johtaa välillisesti työpaikkojen luomiseen seuraavilla aloilla:

Toimintalohko

Välillisesti luodut työpaikat

Aiesopimukset (37)

Hyväksyttävät

Raaka-aineiden tuotanto — natriumkarbonaatti

24

24

24

Raaka-aineiden tuotanto — hiekka

10

8

8

Raaka-aineiden tuotanto — dolomiitti

2

2

2

Raaka-aineiden tuotanto — kalkki

2

2

2

Raaka-aineiden tuotanto — lasimurska

20

15

15

Raaka-aineiden kuljetus — hiekka, kalkki ja natriumkarbonaatti

29

29

29

Raaka-aineiden kuljetus — muut

8

8

8

Floatlasin kuljetus

81

81

81

Jatkojalostus (pienyritykset)

30

6

6

Syöttölaitteiden toiminta ja huolto — typpi, vety

5

—

5

Syöttölaitteiden toiminta ja huolto — sähkö, maakaasu (kunnallistekniikan tarjoajat)

3

—

3

Jätehuolto

12

12

12

Pakkausten valmistajat

28

28

28

Neuvonta, varaosat, huolto, korjaukset (koneet, tuotantolaitteet, nosturit, pumput, lämmitys-, ilmanvaihto-, saniteettilaitteet, elektroniikka, ilmastointitekniikka, kuljetuslaitteet, ajoneuvot)

60

60

60

Vakituinen maalaustyö

1

—

1

Tietokoneiden, viestintä- ja teollisuustelevisiotekniikan huolto/neuvontapalvelut

8

8

8

Siistimistyöt

5

—

5

Ulkotilojen siistiminen/hoito, talvikunnossapito

6

5

5

Vartiointipalvelut/työsuojelu

12

7

7

Ruokalapalvelut

2

2

2

Varaosien ja kuluvien osien toimittajat

10

—

0

Yhteensä

358

297

311

| (117) | Komissio hyväksyy yritysten, joihin otettiin yhteyttä, aiesopimuksiin sisältyvät tiedot kyseessä olevilta eri toimintalohkoilta (yhteensä 297 työpaikkaa). |
| --- | --- |

(117)

Komissio hyväksyy yritysten, joihin otettiin yhteyttä, aiesopimuksiin sisältyvät tiedot kyseessä olevilta eri toimintalohkoilta (yhteensä 297 työpaikkaa).

| (118) | Muita 24 työpaikkaa ei kuitenkaan mainita missään aiesopimuksessa. Saksan toimittamat selitykset sekä numerotiedot vaikuttavat kuitenkin näiden työpaikkojen osalta varsin uskottavilta. Komissiolla on epäilyjä ainoastaan ”varaosien ja kuluvien osien toimittajia” koskevan toimintalohkon suhteen. Tälle alalle esitetty 10 työpaikkaa vaikuttaa komission mielestä liian optimistiselta arviolta, sillä varaosatoimitukset näyttäisivät tulevan pääosin katetuksi jo toimintalohkolle ”neuvonta, varaosat, huolto ja korjaukset” osoitetuilla 60 työpaikalla. Tämän vuoksi komissio ottaa huomioon vain 14 yhteensä 24:stä aiesopimusten ulkopuolelle jäävästä työpaikasta. Tämän perusteella hyväksyttävien välillisten työpaikkojen määräksi saadaan yhteensä 311. |
| --- | --- |

(118)

Muita 24 työpaikkaa ei kuitenkaan mainita missään aiesopimuksessa. Saksan toimittamat selitykset sekä numerotiedot vaikuttavat kuitenkin näiden työpaikkojen osalta varsin uskottavilta. Komissiolla on epäilyjä ainoastaan ”varaosien ja kuluvien osien toimittajia” koskevan toimintalohkon suhteen. Tälle alalle esitetty 10 työpaikkaa vaikuttaa komission mielestä liian optimistiselta arviolta, sillä varaosatoimitukset näyttäisivät tulevan pääosin katetuksi jo toimintalohkolle ”neuvonta, varaosat, huolto ja korjaukset” osoitetuilla 60 työpaikalla. Tämän vuoksi komissio ottaa huomioon vain 14 yhteensä 24:stä aiesopimusten ulkopuolelle jäävästä työpaikasta. Tämän perusteella hyväksyttävien välillisten työpaikkojen määräksi saadaan yhteensä 311.

| (119) | Tämän perusteella komissio päättelee, että verrattuna 186 suoraan luotuun työpaikkaan välillisesti luotujen työpaikkojen määrä on selvästi suurempi (yli 100 prosenttia). Vuonna 1998 annettujen puitteiden 3.10.3 kohdan i alakohdan mukaisesti alueellista vaikusta koskevaksi tekijäksi vahvistetaan 1,5. |
| --- | --- |

(119)

Tämän perusteella komissio päättelee, että verrattuna 186 suoraan luotuun työpaikkaan välillisesti luotujen työpaikkojen määrä on selvästi suurempi (yli 100 prosenttia). Vuonna 1998 annettujen puitteiden 3.10.3 kohdan i alakohdan mukaisesti alueellista vaikusta koskevaksi tekijäksi vahvistetaan 1,5.

6.4.4   Sallittu enimmäisintensiteetti

| (120) | Edellä esitetyn perusteella ja Saksan toimittamat tiedot huomioon ottaen vuonna 1998 annettujen puitteiden mukainen laskukaava tämän hankkeen enimmäisintensiteetin laskemiseksi on seuraava: 35 % brutto × 1,0 × 0,8 × 1,5 = 42 % brutto. Tulos rajataan alueellisen enimmäisintensiteetin mukaan 35 prosentiksi brutto. |
| --- | --- |

(120)

Edellä esitetyn perusteella ja Saksan toimittamat tiedot huomioon ottaen vuonna 1998 annettujen puitteiden mukainen laskukaava tämän hankkeen enimmäisintensiteetin laskemiseksi on seuraava: 35 % brutto × 1,0 × 0,8 × 1,5 = 42 % brutto. Tulos rajataan alueellisen enimmäisintensiteetin mukaan 35 prosentiksi brutto.

| (121) | Tuki, jonka intensiteetti on enintään 35 prosenttia brutto tukikelpoisista investointikustannuksista ja jonka Saksa aikoo myöntää e-glassille, noudattaa siis vuonna 1998 annettujen puitteiden mukaisesti laskettua sallittua enimmäisintensiteettiä. |
| --- | --- |

(121)

Tuki, jonka intensiteetti on enintään 35 prosenttia brutto tukikelpoisista investointikustannuksista ja jonka Saksa aikoo myöntää e-glassille, noudattaa siis vuonna 1998 annettujen puitteiden mukaisesti laskettua sallittua enimmäisintensiteettiä.

7.   PÄÄTELMÄT

| (122) | Ilmoitettu tuki, jonka intensiteetti on enintään 35 prosenttia brutto ja jonka Saksa aikoo myöntää e-glassille, täyttää edellytykset, joiden mukaan sen voidaan katsoa noudattavan alueellisesta tuesta suurille investointihankkeille vuonna 1998 annettuja monialaisia puitteita, |
| --- | --- |

(122)

Ilmoitettu tuki, jonka intensiteetti on enintään 35 prosenttia brutto ja jonka Saksa aikoo myöntää e-glassille, täyttää edellytykset, joiden mukaan sen voidaan katsoa noudattavan alueellisesta tuesta suurille investointihankkeille vuonna 1998 annettuja monialaisia puitteita,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Peruutetaan 20 päivänä huhtikuuta 2004 asiassa N 611/03 tehty päätös.

2 artikla

E-glassille myönnettävä valtiontuki, jonka määrä on enintään 35 prosenttia brutto tukikelpoisista kustannuksista ja josta Saksa on ilmoittanut komissiolle 15 päivänä joulukuuta 2003, soveltuu yhteismarkkinoille EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan nojalla.

3 artikla

Tämä päätös on osoitettu Saksan liittotasavallalle.

Tehty Brysselissä 20 päivänä joulukuuta 2006.

Komission puolesta

Neelie KROES

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1; asetus sellaisena kuin se on muutettuna vuoden 2003 liittymisasiakirjalla.

1

(2)  EUVL C 220, 8.9.2005, s. 3.

2

(3)  EYVL C 107, 7.4.1998, s. 7.

3

(4)  Vrt. alaviite 1.

4

(5)  Liikesalaisuus.

5

(6)  Yksityiskohtaiset tiedot on esitetty johdanto-osan 3.1 jaksossa.

6

(7)  [...].

7

(8)  Komission päätös, tehty 2 päivänä huhtikuuta 2003, Saksan aluetukikarttaa koskevassa asiassa N 641/2002 (EUVL C 186, 6.8.2003, s. 18).

8

(9)  Pilkington plc on yksi suurimmista tasolasin valmistajista. Yrityksen julkaiseman Pilkington and the flat glass industry 2003 -selvityksen mukaan vuonna 2002 tasolasin maailmanlaajuinen tuotanto oli noin 35 miljoonaa tonnia, josta floatlasin osuus oli noin 29 miljoonaa tonnia.

9

Pilkington and the flat glass industry 2003

(10)  Komission päätös, tehty 1 päivänä lokakuuta 2003, tukiasiassa N 642/2002 (SG (2000) D/232040, 2.10.2003).

10

(11)  Komission päätökset, tehty 9 päivänä joulukuuta 1998 tukiasiassa N 702/1997 (SG (1998) D/12428, 31.12.1998), 28 päivänä helmikuuta 2001 tukiasiassa C 72/1998 (SG (2001) D/286551, 2.3.2001) ja 10 päivänä joulukuuta 2003 tukiasiassa N 336/2003 (SG (2003) D/233359, 11.12.2003).

11

(12)  Programm für unmittelbare Bürgschaften des Bundes und der Länder in den neuen Bundesländern und Berlin Ost, N 297/1991, SG (91) D/1344, 15.7.1991, E 24/1995, SG (96) D/5500, 18.6.1996, ja SG (98) D/54570, 11.11.1998.

12

Programm für unmittelbare Bürgschaften des Bundes und der Länder in den neuen Bundesländern und Berlin Ost

(13)  Kaikki komission hyväksymät Saksan tukiohjelmat sisältävät säännöksen, jonka mukaan vähintään 25 prosenttia kaikista tukikelpoisista kustannuksista on jätettävä tuen ulkopuolelle.

13

(14)  Tämä kilpailija halusi pysytellä anonyyminä.

14

(15)  EYVL C 70, 19.3.2002, s. 8.

15

(16)  EYVL C 74, 10.3.1998, s. 9.

16

(17)  Vrt. alueellisia elinkeinorakenteita edistävää Saksan yhteistä tukiohjelmaa käsittelevän alivaliokunnan 255. kokouksen pöytäkirja.

17

(18)  Vrt. päätös 94/359/EY, tehty 21 päivänä joulukuuta 1993, sulautuma-asiassa Pilkington-Techint/SIV, 11 kohta (EYVL L 158, 25.6.1994, s. 24), ja komission päätös, tehty 7 päivänä elokuuta 1998, sulautuma-asiassa Glaverbel/PPG , 7 a 12 kohta (EYVL C 282, 11.9.1998, s. 2).

18

Pilkington-Techint/SIV,

Glaverbel/PPG

(19)  Ks. alaviitteessä 17 mainittu päätös 94/359/EY, 13 kohta, ja päätös sulautuma-asiassa Glaverbel/PPG, 7 kohta.

19

Glaverbel/PPG

(20)  Perusteet on esitetty 3.2. jaksossa.

20

(21)  Pilkington and the flat glass industry 2003 -selvityksen mukaan kuljetuskustannukset muodostavat yleensä 10 prosenttia kokonaiskustannuksista.

21

Pilkington and the flat glass industry 2003

(22)  Komissio on seuraavissa päätöksissä tehnyt saman päätelmän: sulautuma-asia Pilkington-Techint/SIV (ks. alaviite 17), 16 kohta; tukiasia Sangalli Manefredonia Vetro (komission päätös, tehty 26 päivänä heinäkuuta 1999, EYVL L 137, 8.6.2000, s. 1), 32 kohta ja sitä seuraavat kohdat; päätös tukiasiassa Pilkington/Interpane, N 291/2000, tehty 26 päivänä heinäkuuta 2000 (SG(2000) D/106264, 17.8.2000), 4.4.2 jakso; päätös tukiasiassa Glaverbel Kavala, N 553/1999, tehty 26 päivänä heinäkuuta 2000 (SG(2000) D/106281, 17.8.2000), 58 kohta.

22

Pilkington-Techint/SIV

Sangalli Manefredonia Vetro

Pilkington/Interpane,

Glaverbel Kavala,

(23)  Eurooppalaisten tasolasinvalmistajien yhdistys GEP-VP (Groupement Européen des Producteurs de Verre Plat) katsoo, että efektiivinen enimmäiskapasiteetti on 90 prosenttia maksimaalisesta sulatuskapasiteetista.

23

Groupement Européen des Producteurs de Verre Plat

(24)  Komissio teki vastaavan päätelmän tukiasioissa Pilkington/Interpane, 4.4.3. jakso, ja Glaverbel Kavala, 51 kohta, tehdyissä päätöksissä, ks. alaviite 21.

24

Pilkington/Interpane,

Glaverbel Kavala,

(25)  Lähde: CPIV (Comité Permanent des Industries du Verre de l'Union Européenne).

25

(26)  Lähde: Eurostat/COMEXTin EU:n sisäistä kauppaa koskevat tiedot.

26

(27)  Komissio käyttää vertailussaan hiomattoman floatlasin markkinoiden arvon kasvua. Vaikka vertailusuuretta (koko jalostusteollisuuden kehitys) mitataan määrän perusteella, se lasketaan kuitenkin yksittäisten tuotteiden hinnan mukaan eli myös tällöin lähtökohtana ovat arvoa kuvaavat luvut.

27

(28)  Pilkington and the flat glass industry -selvityksen mukaan kaudella 2002–2003 eurooppalaisesta kokonaiskapasiteetista 90 tai 91 prosenttia keskittyi viiteen yritykseen (Saint-Gobain, Pilkington, Asahi (Glaverbel), Guardian ja Sisecam).

28

Pilkington and the flat glass industry

(29)  Pilkington and the flat glass industry -selvitykset vuosilta 2002 ja 2003. Aikaisemmilta vuosilta ei ole saatavilla tietoja.

29

Pilkington and the flat glass industry

(30)  Tämä erottelu vastaa merkityksellisten markkinoiden määritelmää tukiasiassa Pilkington/Interpane (N291/2000) 17 päivänä elokuuta 2000 tehdyssä päätöksessä.

30

(31)  Komissiolle on toimitettu kopioita laskuista, joihin on merkitty jalostetun lasin toimitusosoitteita ETA:ssa.

31

(32)  E-glassin kilpailijat mainitsivat huomautuksissaan kuljetusmatkojen olevan 250–300 kilometrin luokkaa.

32

(33)  Irlantia, Kreikkaa, Itävaltaa, Luxemburgia, Islantia ja Norjaa koskevat tiedot puuttuvat.

33

(34)  CPIV (Comité Permanent des Industries du Verre de l'Union Européenne).

34

(35)  Rakennusteollisuuden käyttöön tarkoitetun (laminoidun ja karkaistun) turvalasin ja monikerroksisen lasin positiivinen markkinakehitys johtuu monista eri tekijöistä. Erityisesti kehitykseen ovat vaikuttaneet arkkitehtuurin uudet muodot (esim. lasijulkisivut) ja myös energiansäästöohjelmat.

35

(36)  Saksa on vahvistanut, että e-glassin ja sen osakkaiden markkinaosuus ei ole yli 40 prosenttia millään merkityksellisillä markkinoilla. Tämä vuoksi vuonna 1998 annettujen puitteiden 3.6 kohtaa ei ole syytä soveltaa.

36

(37)  Komission käytettävissä on niiden yritysten aiesopimuksia, joihin on otettu yhteyttä. Aiesopimukset sisältävät ennusteita luotavien vakituisten työpaikkojen määrästä.

37

---