# Europeiska unionens L 255/2007

| | ISSN 1725-2628 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 255 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 50 årgången29 september 2007 |

ISSN 1725-2628

Europeiska unionens

officiella tidning

L 255

Svensk utgåva

Lagstiftning

50 årgången29 september 2007

---

| Innehållsförteckning | | I   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som ska offentliggöras | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Rådets förordning (EG) nr 1124/2007 av den 28 september 2007 om ändring av förordning (EG) nr 367/2006 rörande införande av en slutgiltig utjämningstull på import av polyetentereftalatfilm (PET-film) med ursprung i Indien | 1 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 1125/2007 av den 28 september 2007 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 12 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 1126/2007 av den 28 september 2007 om ändring av kommissionens förordning (EG) nr 1881/2006 om fastställande av gränsvärden för vissa främmande ämnen i livsmedel med avseende på fusariumtoxiner i majs och majsprodukter (
  1
  ) | 14 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 1127/2007 av den 28 september 2007 om ändring av förordning (EEG) nr 3149/92 om närmare bestämmelser för leverans av livsmedel från interventionslager till förmån för de sämst ställda i gemenskapen | 18 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 1128/2007 av den 28 september 2007 om fastställande av importtullar inom spannmålssektorn gällande från den 1 oktober 2007 | 24 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 1129/2007 av den 28 september 2007 om fastställande av exportbidrag för spannmål och för mjöl och krossgryn av vete eller råg | 27 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 1130/2007 av den 28 september 2007 om fastställande av det korrektionsbelopp som tillämpas på exportbidraget för spannmål | 29 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 1131/2007 av den 28 september 2007 om fastställande av exportbidragen för malt | 31 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 1132/2007 av den 28 september 2007 om fastställande av det korrektionsbelopp som tillämpas på exportbidraget för malt | 33 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 1133/2007 av den 28 september 2007 om fastställande av bidragen för de produkter ur spannmåls- och rissektorn som levereras i form av gemensamt eller nationellt livsmedelsbistånd | 35 |

Innehållsförteckning

I   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som ska offentliggöras

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Rådets förordning (EG) nr 1124/2007 av den 28 september 2007 om ändring av förordning (EG) nr 367/2006 rörande införande av en slutgiltig utjämningstull på import av polyetentereftalatfilm (PET-film) med ursprung i Indien

1

Kommissionens förordning (EG) nr 1125/2007 av den 28 september 2007 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

12

*

Kommissionens förordning (EG) nr 1126/2007 av den 28 september 2007 om ändring av kommissionens förordning (EG) nr 1881/2006 om fastställande av gränsvärden för vissa främmande ämnen i livsmedel med avseende på fusariumtoxiner i majs och majsprodukter (
  1
  )

1

14

*

Kommissionens förordning (EG) nr 1127/2007 av den 28 september 2007 om ändring av förordning (EEG) nr 3149/92 om närmare bestämmelser för leverans av livsmedel från interventionslager till förmån för de sämst ställda i gemenskapen

18

Kommissionens förordning (EG) nr 1128/2007 av den 28 september 2007 om fastställande av importtullar inom spannmålssektorn gällande från den 1 oktober 2007

24

Kommissionens förordning (EG) nr 1129/2007 av den 28 september 2007 om fastställande av exportbidrag för spannmål och för mjöl och krossgryn av vete eller råg

27

Kommissionens förordning (EG) nr 1130/2007 av den 28 september 2007 om fastställande av det korrektionsbelopp som tillämpas på exportbidraget för spannmål

29

Kommissionens förordning (EG) nr 1131/2007 av den 28 september 2007 om fastställande av exportbidragen för malt

31

Kommissionens förordning (EG) nr 1132/2007 av den 28 september 2007 om fastställande av det korrektionsbelopp som tillämpas på exportbidraget för malt

33

Kommissionens förordning (EG) nr 1133/2007 av den 28 september 2007 om fastställande av bidragen för de produkter ur spannmåls- och rissektorn som levereras i form av gemensamt eller nationellt livsmedelsbistånd

35

| | | II   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt |
| --- | --- | --- |
| | | BESLUT |
| | | Rådet |
| | | 2007/626/EG |
| | * | Rådets beslut av den 28 september 2007 om uppsägning på gemenskapens vägnar av avtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Republiken Indien om rörsocker | 37 |
| | | 2007/627/EG |
| | * | Rådets beslut av den 28 september 2007 om uppsägning på gemenskapens vägnar av protokoll 3 om AVS-socker, vilket ingår i Lomé-konventionen för AVS–EEG, och motsvarande förklaringar fogade till den konventionen, vilka ingår i protokoll 3 som åtföljer bilaga V till AVS–EG-partnerskapsavtalet, avseende Barbados, Belize, Republiken Kongo, Republiken Elfenbenskusten, Republiken Fijiöarna, Republiken Guyana, Jamaica, Republiken Kenya, Republiken Madagaskar, Republiken Malawi, Republiken Mauritius, Republiken Moçambique, Saint Kitts och Nevis, Republiken Surinam, Konungariket Swaziland, Förenade republiken Tanzania, Republiken Trinidad och Tobago, Republiken Uganda, Republiken Zambia och Republiken Zimbabwe | 38 |
| | | Kommissionen |
| | | 2007/628/EG |
| | * | Kommissionens beslut av den 19 september 2007 om att inte införa metomyl i bilaga I till rådets direktiv 91/414/EEG och om återkallande av godkännanden av växtskyddsmedel som innehåller detta ämne
  [delgivet med nr K(2007) 4258]

   (
  1
  ) | 40 |
| | | 2007/629/EG |
| | * | Kommissionens beslut av den 20 september 2007 om att inte införa trifluralin i bilaga I till rådets direktiv 91/414/EEG och om återkallande av godkännanden av växtskyddsmedel som innehåller detta ämne
  [delgivet med nr K(2007) 4282]

   (
  1
  ) | 42 |
| | | 2007/630/EG |
| | * | Kommissionens beslut av den 27 september 2007 om ändring av beslut 2006/779/EG för att förlänga dess tillämpningsperiod
  [delgivet med nr K(2007) 4459]

   (
  1
  ) | 44 |
| | | 2007/631/EG |
| | * | Kommissionens beslut av den 27 september 2007 om ändring av beslut 2006/805/EG för att förlänga dess tillämpningsperiod
  [delgivet med nr K(2007) 4460]

   (
  1
  ) | 45 |
| | | 2007/632/EG |
| | * | Kommissionens beslut av den 28 september 2007 om ändring av beslut 2006/415/EG vad gäller vissa skyddsåtgärder i samband med högpatogen aviär influensa av subtyp H5N1 hos fjäderfä i Tyskland
  [delgivet med nr K(2007) 4480]

   (
  1
  ) | 46 |

II   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt

BESLUT

Rådet

2007/626/EG

*

Rådets beslut av den 28 september 2007 om uppsägning på gemenskapens vägnar av avtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Republiken Indien om rörsocker

37

2007/627/EG

*

Rådets beslut av den 28 september 2007 om uppsägning på gemenskapens vägnar av protokoll 3 om AVS-socker, vilket ingår i Lomé-konventionen för AVS–EEG, och motsvarande förklaringar fogade till den konventionen, vilka ingår i protokoll 3 som åtföljer bilaga V till AVS–EG-partnerskapsavtalet, avseende Barbados, Belize, Republiken Kongo, Republiken Elfenbenskusten, Republiken Fijiöarna, Republiken Guyana, Jamaica, Republiken Kenya, Republiken Madagaskar, Republiken Malawi, Republiken Mauritius, Republiken Moçambique, Saint Kitts och Nevis, Republiken Surinam, Konungariket Swaziland, Förenade republiken Tanzania, Republiken Trinidad och Tobago, Republiken Uganda, Republiken Zambia och Republiken Zimbabwe

38

Kommissionen

2007/628/EG

*

Kommissionens beslut av den 19 september 2007 om att inte införa metomyl i bilaga I till rådets direktiv 91/414/EEG och om återkallande av godkännanden av växtskyddsmedel som innehåller detta ämne
  [delgivet med nr K(2007) 4258]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2007) 4258]

1

40

2007/629/EG

*

Kommissionens beslut av den 20 september 2007 om att inte införa trifluralin i bilaga I till rådets direktiv 91/414/EEG och om återkallande av godkännanden av växtskyddsmedel som innehåller detta ämne
  [delgivet med nr K(2007) 4282]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2007) 4282]

1

42

2007/630/EG

*

Kommissionens beslut av den 27 september 2007 om ändring av beslut 2006/779/EG för att förlänga dess tillämpningsperiod
  [delgivet med nr K(2007) 4459]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2007) 4459]

1

44

2007/631/EG

*

Kommissionens beslut av den 27 september 2007 om ändring av beslut 2006/805/EG för att förlänga dess tillämpningsperiod
  [delgivet med nr K(2007) 4460]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2007) 4460]

1

45

2007/632/EG

*

Kommissionens beslut av den 28 september 2007 om ändring av beslut 2006/415/EG vad gäller vissa skyddsåtgärder i samband med högpatogen aviär influensa av subtyp H5N1 hos fjäderfä i Tyskland
  [delgivet med nr K(2007) 4480]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2007) 4480]

1

46

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

I Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som ska offentliggöras

FÖRORDNINGAR

| 29.9.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 255/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 255/1

---

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 1124/2007

av den 28 september 2007

om ändring av förordning (EG) nr 367/2006 rörande införande av en slutgiltig utjämningstull på import av polyetentereftalatfilm (PET-film) med ursprung i Indien

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2026/97 av den 6 oktober 1997 om skydd mot subventionerad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad ”grundförordningen”), särskilt artikel 19,

med beaktande av det förslag som kommissionen lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

A.   FÖRFARANDE

I   Tidigare undersökning och gällande åtgärder

| (1) | Genom förordning (EG) nr 2597/1999 (2) införde rådet en slutgiltig utjämningstull på import av polyetentereftalatfilm (PET-film) enligt KN-nummer ex 3920 62 19 och ex 3920 62 90 med ursprung i Indien (nedan kallad ”berörd produkt”). Den undersökning som ledde fram till antagandet av förordningen kallas nedan ”den ursprungliga undersökningen”. Åtgärderna infördes i form av en värdetull på mellan 3,8 % och 19,1 % på import från individuellt namngivna exportörer och en övrig tull på 19,1 % på import av produkten från alla andra företag. Den utjämningstull som infördes för PET-film tillverkad och exporterad av Jindal Poly Films Limited, tidigare känt som Jindal Polyester Ltd (3), (nedan kallat ”Jindal” eller ”företaget”) var 7 %. Den ursprungliga undersökningsperioden var den 1 oktober 1997–30 september 1998. |
| --- | --- |

(1)

Genom förordning (EG) nr 2597/1999 (2) införde rådet en slutgiltig utjämningstull på import av polyetentereftalatfilm (PET-film) enligt KN-nummer ex 3920 62 19 och ex 3920 62 90 med ursprung i Indien (nedan kallad ”berörd produkt”). Den undersökning som ledde fram till antagandet av förordningen kallas nedan ”den ursprungliga undersökningen”. Åtgärderna infördes i form av en värdetull på mellan 3,8 % och 19,1 % på import från individuellt namngivna exportörer och en övrig tull på 19,1 % på import av produkten från alla andra företag. Den utjämningstull som infördes för PET-film tillverkad och exporterad av Jindal Poly Films Limited, tidigare känt som Jindal Polyester Ltd (3), (nedan kallat ”Jindal” eller ”företaget”) var 7 %. Den ursprungliga undersökningsperioden var den 1 oktober 1997–30 september 1998.

| (2) | Efter en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 18 i grundförordningen bibehöll rådet genom förordning (EG) nr 367/2006 (4) den slutliga utjämningstull som infördes genom förordning (EG) nr 2597/1999 på import av PET-film med ursprung i Indien. Översynsperioden var den 1 oktober 2003–30 september 2004. |
| --- | --- |

(2)

Efter en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 18 i grundförordningen bibehöll rådet genom förordning (EG) nr 367/2006 (4) den slutliga utjämningstull som infördes genom förordning (EG) nr 2597/1999 på import av PET-film med ursprung i Indien. Översynsperioden var den 1 oktober 2003–30 september 2004.

| (3) | Genom rådets förordning (EG) nr 1288/2006, som antogs efter en interimsöversyn av subventioneringen till en annan indisk PET-filmtillverkare, Garware Polyester Limited (nedan kallad ”Garware”), ändrade rådet den slutgiltiga utjämningstull som hade fastställts för Garware i förordning (EG) nr 367/2006. |
| --- | --- |

(3)

Genom rådets förordning (EG) nr 1288/2006, som antogs efter en interimsöversyn av subventioneringen till en annan indisk PET-filmtillverkare, Garware Polyester Limited (nedan kallad ”Garware”), ändrade rådet den slutgiltiga utjämningstull som hade fastställts för Garware i förordning (EG) nr 367/2006.

II   Inledande på eget initiativ av en partiell interimsöversyn

| (4) | Kommissionen hade prima facie-bevisning som tydde på att Jindal åtnjöt högre nivåer av subventionering än vad som hade konstaterats i den ursprungliga undersökningen och på att förändringen till dessa högre nivåer var av bestående karaktär. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionen hade prima facie-bevisning som tydde på att Jindal åtnjöt högre nivåer av subventionering än vad som hade konstaterats i den ursprungliga undersökningen och på att förändringen till dessa högre nivåer var av bestående karaktär.

III   Undersökning

| (5) | Efter samråd med rågivande kommittén bestämde kommissionen därför att inleda en partiell interimsöversyn på eget initiativ i enlighet med artikel 19 i grundförordningen, varvid översynen skulle begränsas till att gälla subventioner till Jindal och inriktas på att bedöma om de gällande utjämningsåtgärderna borde bibehållas, upphävas eller ändras. Den 2 augusti 2006 tillkännagav kommissionen i Europeiska unionens officiella tidning
   (5) att en sådan översyn skulle inledas. |
| --- | --- |

(5)

Efter samråd med rågivande kommittén bestämde kommissionen därför att inleda en partiell interimsöversyn på eget initiativ i enlighet med artikel 19 i grundförordningen, varvid översynen skulle begränsas till att gälla subventioner till Jindal och inriktas på att bedöma om de gällande utjämningsåtgärderna borde bibehållas, upphävas eller ändras. Den 2 augusti 2006 tillkännagav kommissionen i Europeiska unionens officiella tidning
   (5) att en sådan översyn skulle inledas.

| (6) | Undersökningen omfattade perioden (nedan kallad ”översynsperioden”) den 1 april 2005–31 mars 2006. |
| --- | --- |

(6)

Undersökningen omfattade perioden (nedan kallad ”översynsperioden”) den 1 april 2005–31 mars 2006.

| (7) | Kommissionen underrättade officiellt Jindal, Indiens myndigheter och Du Pont Tejin Films, Luxemburg, Mitsubishi Polyester Film, Tyskland, Toray Plastics Europe, Frankrike, och Nuroll, Italien, vilka svarar för merparten av PET-filmsproduktionen i EU (nedan kallad ”gemenskapsindustrin”), om att en partiell interimsöversyn hade inletts. Berörda parter gavs möjlighet att inom den tidsfrist som anges i tillkännagivandet om inledande, skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda. |
| --- | --- |

(7)

Kommissionen underrättade officiellt Jindal, Indiens myndigheter och Du Pont Tejin Films, Luxemburg, Mitsubishi Polyester Film, Tyskland, Toray Plastics Europe, Frankrike, och Nuroll, Italien, vilka svarar för merparten av PET-filmsproduktionen i EU (nedan kallad ”gemenskapsindustrin”), om att en partiell interimsöversyn hade inletts. Berörda parter gavs möjlighet att inom den tidsfrist som anges i tillkännagivandet om inledande, skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda.

| (8) | För att kommissionen skulle få de uppgifter som den ansåg nödvändiga för sin undersökning sände den ett frågeformulär till Jindal, som visade sin samarbetsvilja genom att besvara frågeformuläret. Ett kontrollbesök genomfördes på plats hos Jindal i Indien. |
| --- | --- |

(8)

För att kommissionen skulle få de uppgifter som den ansåg nödvändiga för sin undersökning sände den ett frågeformulär till Jindal, som visade sin samarbetsvilja genom att besvara frågeformuläret. Ett kontrollbesök genomfördes på plats hos Jindal i Indien.

| (9) | Jindal, de indiska myndigheterna och gemenskapsindustrin informerades om de viktigaste undersökningsresultaten och gavs tillfälle att lämna synpunkter. Från Jindal inkom synpunkter som behandlas nedan. De indiska myndigheterna lämnade inga synpunkter. |
| --- | --- |

(9)

Jindal, de indiska myndigheterna och gemenskapsindustrin informerades om de viktigaste undersökningsresultaten och gavs tillfälle att lämna synpunkter. Från Jindal inkom synpunkter som behandlas nedan. De indiska myndigheterna lämnade inga synpunkter.

B.   DEN BERÖRDA PRODUKTEN

| (10) | Den produkt som berörs är polyetentereftalatfilm (PET-film) med ursprung i Indien, som vanligtvis klassificeras enligt KN-nummer ex 3920 62 19 och ex 3920 62 90, enligt definitionen i den ursprungliga undersökningen. |
| --- | --- |

(10)

Den produkt som berörs är polyetentereftalatfilm (PET-film) med ursprung i Indien, som vanligtvis klassificeras enligt KN-nummer ex 3920 62 19 och ex 3920 62 90, enligt definitionen i den ursprungliga undersökningen.

C.   SUBVENTIONER

I   Inledning

| (11) | På grundval av de tillgängliga uppgifterna och svaret på kommissionens frågeformulär undersökte kommissionen följande system som påstods innefatta subventioner: |
| --- | --- |

(11)

På grundval av de tillgängliga uppgifterna och svaret på kommissionens frågeformulär undersökte kommissionen följande system som påstods innefatta subventioner:

a)   Landsomfattande system

| i) | Systemet med förhandslicenser |
| --- | --- |

i)

Systemet med förhandslicenser

| ii) | Tullkreditsystemet |
| --- | --- |

ii)

Tullkreditsystemet

| iii) | Systemet för exportorienterade företag/systemet för särskilda ekonomiska zoner |
| --- | --- |

iii)

Systemet för exportorienterade företag/systemet för särskilda ekonomiska zoner

| iv) | Systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror |
| --- | --- |

iv)

Systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror

| v) | Systemet med befrielse från skatt på exportinkomst |
| --- | --- |

v)

Systemet med befrielse från skatt på exportinkomst

| vi) | Exportkreditsystemet |
| --- | --- |

vi)

Exportkreditsystemet

| vii) | Systemet med certifikat för tullfri påfyllning av insatsmaterial |
| --- | --- |

vii)

Systemet med certifikat för tullfri påfyllning av insatsmaterial

| (12) | Systemen i punkt i–iv och vii grundar sig på utrikeshandelslagen (Foreign Trade (Development and Regulation) Act 1992) (nr 22/1992), som trädde i kraft den 7 augusti 1992 (nedan kallad ”utrikeshandelslagen”). Genom utrikeshandelslagen bemyndigas de indiska myndigheterna att göra tillkännagivanden inom ramen för export- och importpolitiken. En flerårsplan för indisk utrikeshandelspolitik över perioden den 1 september 2004–31 mars 2009, som följde på den tidigare export- och importpolitiken (EXIM), offentliggjordes av de indiska myndigheterna (FTP 2004–2009). Dessutom har de indiska myndigheterna publicerat en handbok för förfaranden för utrikeshandelspolitiken 2004–2009 (HOP I 2004–2009) som uppdateras regelbundet (6). |
| --- | --- |

(12)

Systemen i punkt i–iv och vii grundar sig på utrikeshandelslagen (Foreign Trade (Development and Regulation) Act 1992) (nr 22/1992), som trädde i kraft den 7 augusti 1992 (nedan kallad ”utrikeshandelslagen”). Genom utrikeshandelslagen bemyndigas de indiska myndigheterna att göra tillkännagivanden inom ramen för export- och importpolitiken. En flerårsplan för indisk utrikeshandelspolitik över perioden den 1 september 2004–31 mars 2009, som följde på den tidigare export- och importpolitiken (EXIM), offentliggjordes av de indiska myndigheterna (FTP 2004–2009). Dessutom har de indiska myndigheterna publicerat en handbok för förfaranden för utrikeshandelspolitiken 2004–2009 (HOP I 2004–2009) som uppdateras regelbundet (6).

| (13) | Systemet med befrielse från skatt på exportinkomst i punkt v ovan grundar sig på lagen om inkomstskatt (Income Tax Act) från 1961, som ändras varje år genom skattelagen (Finance Act). |
| --- | --- |

(13)

Systemet med befrielse från skatt på exportinkomst i punkt v ovan grundar sig på lagen om inkomstskatt (Income Tax Act) från 1961, som ändras varje år genom skattelagen (Finance Act).

| (14) | Exportkreditsystemen i punkt vi ovan baseras på avsnitten 21 och 35A i lagen om bankverksamhet (Banking Regulation Act) från 1949, som föreskriver att Indiens centralbank kan ge affärsbankerna instruktioner när det gäller exportkrediter. |
| --- | --- |

(14)

Exportkreditsystemen i punkt vi ovan baseras på avsnitten 21 och 35A i lagen om bankverksamhet (Banking Regulation Act) från 1949, som föreskriver att Indiens centralbank kan ge affärsbankerna instruktioner när det gäller exportkrediter.

b)   Regionala system

| (15) | På grundval av de tillgängliga uppgifterna och svaret på kommissionens frågeformulär undersökte kommissionen delstaten Maharashtras stimulanssystem som infördes 1993. Detta system grundar sig på resolutioner från Maharashtras ministerium för industri-, energi- och arbetskraftsfrågor. |
| --- | --- |

(15)

På grundval av de tillgängliga uppgifterna och svaret på kommissionens frågeformulär undersökte kommissionen delstaten Maharashtras stimulanssystem som infördes 1993. Detta system grundar sig på resolutioner från Maharashtras ministerium för industri-, energi- och arbetskraftsfrågor.

II   Landsomfattande system

1.   Systemet med förhandslicenser

a)   Rättslig grund

| (16) | Systemet med förhandslicenser beskrivs närmare i punkterna 4.1.3–4.1.14 i dokumentet om utrikeshandelspolitiken 2004–2009 och i kapitel 4.1–4.30 i förfarandehandboken (HOP I 2004–2009). Systemet ersattes i april 2006, dvs. efter översynsperiodens utgång, av systemet med förhandstillstånd. Detta förefaller dock främst vara en skillnad i beteckning. Analysen nedan behandlar systemet med förhandslicenser som gällde under översynsperioden. |
| --- | --- |

(16)

Systemet med förhandslicenser beskrivs närmare i punkterna 4.1.3–4.1.14 i dokumentet om utrikeshandelspolitiken 2004–2009 och i kapitel 4.1–4.30 i förfarandehandboken (HOP I 2004–2009). Systemet ersattes i april 2006, dvs. efter översynsperiodens utgång, av systemet med förhandstillstånd. Detta förefaller dock främst vara en skillnad i beteckning. Analysen nedan behandlar systemet med förhandslicenser som gällde under översynsperioden.

b)   Stödberättigade företag och verksamheter

| (17) | Systemet med förhandslicenser består av sex delsystem. Delsystemen skiljer sig åt bland annat när det gäller kriterier för behörighet. Tillverkande exportörer och exporterande handlare som ”har anknytning till” stödjande tillverkare har tillgång till förhandslicenser för fysisk export och förhandslicenser för årligt behov. Huvudleverantörer som levererar till företag som ingår i de kategorier av ”leverans likställd med export” som nämns i punkt 8.2 i dokumentet om utrikeshandelspolitiken 2004–2009, t.ex. leverantörer till exportorienterade företag, har tillgång till förhandslicenser för leverans likställd med export. Tillverkande exportörer som levererar till en slutgiltig exportör har tillgång till förhandslicenser för mellanliggande leverans. Slutligen har mellanliggande leverantörer till tillverkande exportörer rätt till förmåner från leveranser likställda med export inom ramen för delsystemen med dokument för förhandsbefrielse och med ömsesidig inhemsk remburs. Av de sex delsystemen använde Jindal bara de fyra första under översynsperioden, så beskrivningen nedan inskränker sig till dem. |
| --- | --- |

(17)

Systemet med förhandslicenser består av sex delsystem. Delsystemen skiljer sig åt bland annat när det gäller kriterier för behörighet. Tillverkande exportörer och exporterande handlare som ”har anknytning till” stödjande tillverkare har tillgång till förhandslicenser för fysisk export och förhandslicenser för årligt behov. Huvudleverantörer som levererar till företag som ingår i de kategorier av ”leverans likställd med export” som nämns i punkt 8.2 i dokumentet om utrikeshandelspolitiken 2004–2009, t.ex. leverantörer till exportorienterade företag, har tillgång till förhandslicenser för leverans likställd med export. Tillverkande exportörer som levererar till en slutgiltig exportör har tillgång till förhandslicenser för mellanliggande leverans. Slutligen har mellanliggande leverantörer till tillverkande exportörer rätt till förmåner från leveranser likställda med export inom ramen för delsystemen med dokument för förhandsbefrielse och med ömsesidig inhemsk remburs. Av de sex delsystemen använde Jindal bara de fyra första under översynsperioden, så beskrivningen nedan inskränker sig till dem.

c)   Praktiskt genomförande

| (18) | En förhandslicens kan utfärdas i fråga om följande:






  i) | Fysisk export: Detta är det viktigaste delsystemet. Det möjliggör tullfri import av insatsvaror för att tillverka en specifik resulterande exportprodukt. Med ”fysisk” i detta avseende avses att exportprodukten måste lämna Indiens territorium. I licensen anges den tillåtna importmängden och exportskyldigheten inbegripet typen av exportprodukt. |
| --- | --- | --- |

(18)

En förhandslicens kan utfärdas i fråga om följande:

i)

Fysisk export: Detta är det viktigaste delsystemet. Det möjliggör tullfri import av insatsvaror för att tillverka en specifik resulterande exportprodukt. Med ”fysisk” i detta avseende avses att exportprodukten måste lämna Indiens territorium. I licensen anges den tillåtna importmängden och exportskyldigheten inbegripet typen av exportprodukt.

| ii) | Årligt behov: Denna typ av licens är inte knuten till någon specifik exportprodukt utan till en bredare produktgrupp (t.ex. kemiska och närstående produkter). Licensinnehavaren kan – upp till ett visst tröskelvärde som bestäms av företagets tidigare exportresultat – tullfritt importera varje insatsvara som skall användas för att tillverka en produkt som ingår i en sådan produktgrupp. Företaget kan välja att exportera varje typ av resulterande produkt som ingår i produktgruppen och som tillverkats av sådant tullfritt material. |
| --- | --- |

ii)

Årligt behov: Denna typ av licens är inte knuten till någon specifik exportprodukt utan till en bredare produktgrupp (t.ex. kemiska och närstående produkter). Licensinnehavaren kan – upp till ett visst tröskelvärde som bestäms av företagets tidigare exportresultat – tullfritt importera varje insatsvara som skall användas för att tillverka en produkt som ingår i en sådan produktgrupp. Företaget kan välja att exportera varje typ av resulterande produkt som ingår i produktgruppen och som tillverkats av sådant tullfritt material.

| iii) | Leverans likställd med export: Genom detta delsystem kan en huvudleverantör tullfritt importera insatsvaror som behövs för att tillverka varor som skall säljas som leveranser likställda med export till de kundkategorier som nämns i punkt 8.2 b–f, g, i och j i dokumentet om utrikeshandelspolitiken 2004–2009. Enligt Indiens myndigheter avses med leverans som är likställd med export sådana transaktioner där de levererade varorna inte lämnar landet. Ett flertal kategorier av leveranser betraktas som leveranser likställda med export förutsatt att varorna har tillverkats i Indien, t.ex. leveranser av varor till ett exportorienterat företag eller till ett företag beläget i en särskild ekonomisk zon. |
| --- | --- |

iii)

Leverans likställd med export: Genom detta delsystem kan en huvudleverantör tullfritt importera insatsvaror som behövs för att tillverka varor som skall säljas som leveranser likställda med export till de kundkategorier som nämns i punkt 8.2 b–f, g, i och j i dokumentet om utrikeshandelspolitiken 2004–2009. Enligt Indiens myndigheter avses med leverans som är likställd med export sådana transaktioner där de levererade varorna inte lämnar landet. Ett flertal kategorier av leveranser betraktas som leveranser likställda med export förutsatt att varorna har tillverkats i Indien, t.ex. leveranser av varor till ett exportorienterat företag eller till ett företag beläget i en särskild ekonomisk zon.

| iv) | Mellanliggande leverans: Detta delsystem omfattar fall där två tillverkare avser att tillverka en enda bestämd exportprodukt och delar upp produktionsprocessen mellan sig. Den tillverkande exportören tillverkar den mellanliggande produkten. Denne kan tullfritt importera insatsvaror och för detta syfte få en förhandslicens för mellanliggande leverans. Den slutgiltiga exportören slutför produktionen och är skyldig att exportera den färdiga produkten. |
| --- | --- |

iv)

Mellanliggande leverans: Detta delsystem omfattar fall där två tillverkare avser att tillverka en enda bestämd exportprodukt och delar upp produktionsprocessen mellan sig. Den tillverkande exportören tillverkar den mellanliggande produkten. Denne kan tullfritt importera insatsvaror och för detta syfte få en förhandslicens för mellanliggande leverans. Den slutgiltiga exportören slutför produktionen och är skyldig att exportera den färdiga produkten.

| (19) | Som angavs ovan använde Jindal systemet med förhandslicenser under översynsperioden. Närmare bestämt använde företaget de fyra delsystem som anges ovan i punkt i–iv. |
| --- | --- |

(19)

Som angavs ovan använde Jindal systemet med förhandslicenser under översynsperioden. Närmare bestämt använde företaget de fyra delsystem som anges ovan i punkt i–iv.

| (20) | För att det skall vara möjligt för Indiens myndigheter att företa kontroller har en licensinnehavare rättslig skyldighet att i ett särskilt format korrekt redovisa förbrukningen och användningen av importerade varor per licens (se kapitel 4.30 i förfarandehandboken, HOP I 2004–2009) (nedan kallat ”register över förbrukning”). Kontrollen visade att företaget inte för ett sådant register över förbrukning på ett korrekt sätt, dvs. det visar inte på sambandet mellan insatsvarorna och slutlig destination för den resulterande produkten, vilket krävs enligt de indiska myndigheternas förfarande, och detta trots att företaget inte säljer de resulterande produkterna enbart på export utan också på hemmamarknaden. |
| --- | --- |

(20)

För att det skall vara möjligt för Indiens myndigheter att företa kontroller har en licensinnehavare rättslig skyldighet att i ett särskilt format korrekt redovisa förbrukningen och användningen av importerade varor per licens (se kapitel 4.30 i förfarandehandboken, HOP I 2004–2009) (nedan kallat ”register över förbrukning”). Kontrollen visade att företaget inte för ett sådant register över förbrukning på ett korrekt sätt, dvs. det visar inte på sambandet mellan insatsvarorna och slutlig destination för den resulterande produkten, vilket krävs enligt de indiska myndigheternas förfarande, och detta trots att företaget inte säljer de resulterande produkterna enbart på export utan också på hemmamarknaden.

| (21) | När det gäller de delsystem som avses i punkt i och iii ovan fastställer Indiens myndigheter värdet och volymen av både den tillåtna importmängden och exportskyldigheten (inklusive leverans likställd med export), och dessa dokumenteras på licensen. Dessutom skall myndigheternas tjänstemän vid import- och exporttillfällena dokumentera transaktionerna i licensen. Den importvolym som tillåts inom ramen för detta system fastställs av de indiska myndigheterna på grundval av standardnormer för input/output. Standardnormer för input/output finns för flertalet produkter, även den berörda produkten, och offentliggörs i förfarandehandboken 2004–2009, band II. Standardnormerna för input/output när det gäller PET-film och PET-flingor, en intermediär produkt, reviderades nedåt i oktober 2005. |
| --- | --- |

(21)

När det gäller de delsystem som avses i punkt i och iii ovan fastställer Indiens myndigheter värdet och volymen av både den tillåtna importmängden och exportskyldigheten (inklusive leverans likställd med export), och dessa dokumenteras på licensen. Dessutom skall myndigheternas tjänstemän vid import- och exporttillfällena dokumentera transaktionerna i licensen. Den importvolym som tillåts inom ramen för detta system fastställs av de indiska myndigheterna på grundval av standardnormer för input/output. Standardnormer för input/output finns för flertalet produkter, även den berörda produkten, och offentliggörs i förfarandehandboken 2004–2009, band II. Standardnormerna för input/output när det gäller PET-film och PET-flingor, en intermediär produkt, reviderades nedåt i oktober 2005.

| (22) | När det gäller delsystemet i punkt iii konstateras att de med export likställda leveranser som krävdes för att uppfylla åtagandet enligt systemet med förhandslicenser huvudsakligen var företagsintern handel, dvs. en Jindal-enhet (inte någon separat rättslig enhet) som tillverkade PET-flingor sålde dem till Jindals exportföretag för produktion av PET-film i ett senare led. Importen av råvaror sköttes av det företag som tillverkade den intermediära produkten (PET-flingor). Med andra ord betraktas inhemsk försäljning som export inom delsystemet enligt punkt iii. |
| --- | --- |

(22)

När det gäller delsystemet i punkt iii konstateras att de med export likställda leveranser som krävdes för att uppfylla åtagandet enligt systemet med förhandslicenser huvudsakligen var företagsintern handel, dvs. en Jindal-enhet (inte någon separat rättslig enhet) som tillverkade PET-flingor sålde dem till Jindals exportföretag för produktion av PET-film i ett senare led. Importen av råvaror sköttes av det företag som tillverkade den intermediära produkten (PET-flingor). Med andra ord betraktas inhemsk försäljning som export inom delsystemet enligt punkt iii.

| (23) | När det gäller delsystemet i punkt iv dras insatsvaror som Jindal har köpt på hemmamarknaden av från Jindals förhandslicens och en intermediär förhandslicens utfärdas till den inhemska leverantören. Innehavaren av den intermediära förhandslicensen kan importera de varor tullfritt som behövs för att tillverka den produkt som man därefter tillhandahåller Jindal som råvara för tillverkning av den berörda produkten. |
| --- | --- |

(23)

När det gäller delsystemet i punkt iv dras insatsvaror som Jindal har köpt på hemmamarknaden av från Jindals förhandslicens och en intermediär förhandslicens utfärdas till den inhemska leverantören. Innehavaren av den intermediära förhandslicensen kan importera de varor tullfritt som behövs för att tillverka den produkt som man därefter tillhandahåller Jindal som råvara för tillverkning av den berörda produkten.

| (24) | I fråga om delsystemet i punkt ii enligt ovan (förhandslicenser för årligt behov) anges på licensen endast värdet av den tillåtna importmängden. Licensinnehavaren är skyldig att bibehålla sambandet mellan importerade insatsvaror och den resulterande produkten (punkt 4.24A c i handboken för förfaranden 2004–2009, band I). |
| --- | --- |

(24)

I fråga om delsystemet i punkt ii enligt ovan (förhandslicenser för årligt behov) anges på licensen endast värdet av den tillåtna importmängden. Licensinnehavaren är skyldig att bibehålla sambandet mellan importerade insatsvaror och den resulterande produkten (punkt 4.24A c i handboken för förfaranden 2004–2009, band I).

| (25) | Importerade insatsvaror får inte överföras och måste användas för att tillverka den resulterande exportprodukten. Skyldigheten att exportera måste fullgöras inom en viss tidsfrist efter licensens utfärdande (18 månader med möjlighet till två förlängningar på 6 månader vardera, dvs. sammanlagt 30 månader). |
| --- | --- |

(25)

Importerade insatsvaror får inte överföras och måste användas för att tillverka den resulterande exportprodukten. Skyldigheten att exportera måste fullgöras inom en viss tidsfrist efter licensens utfärdande (18 månader med möjlighet till två förlängningar på 6 månader vardera, dvs. sammanlagt 30 månader).

| (26) | Kontrollen visade att företagets grad av förbrukning av det viktigaste råmaterialet för att tillverka ett kilo PET-film (viss variation beroende på PET-filmens kvalitet), som även rapporterades i registret över förbrukning, var lägre än den motsvarande standardnormen för input/output. Det var uppenbart så med hänsyn till den gamla standardnormen för input/output vid tillverkning av PET-film och PET-flingor och, i något mindre grad, gällde detta även för den reviderade standardnorm för input/output som trädde i kraft september 2005, dvs. under översynsperioden. Detta innebar att Jindal i enlighet med standardnormen för input/output fick importera tullfritt en större mängd råmaterial än vad företaget faktiskt behövde för sin tillverkning. Därmed blev registret över den faktiska förbrukningen det avgörande kontrollverktyget, vilket överensstämmer med den indiska utrikeshandelspolitiken 2004–2009. Men registret har hitintills varken förts ordentligt eller inspekterats av de indiska myndigheterna. Företaget gjorde gällande att Indiens myndigheter skulle komma att justera den överskjutande förmånen när licenserna upphör att gälla, dvs. 30 månader från utfärdandet av licensen, eftersom det är praxis att utnyttja de två förlängningarna på sex månader vardera. Detta påstående kunde dock inte kontrolleras, eftersom ingen licens som Jindal använder har förbrukats än. |
| --- | --- |

(26)

Kontrollen visade att företagets grad av förbrukning av det viktigaste råmaterialet för att tillverka ett kilo PET-film (viss variation beroende på PET-filmens kvalitet), som även rapporterades i registret över förbrukning, var lägre än den motsvarande standardnormen för input/output. Det var uppenbart så med hänsyn till den gamla standardnormen för input/output vid tillverkning av PET-film och PET-flingor och, i något mindre grad, gällde detta även för den reviderade standardnorm för input/output som trädde i kraft september 2005, dvs. under översynsperioden. Detta innebar att Jindal i enlighet med standardnormen för input/output fick importera tullfritt en större mängd råmaterial än vad företaget faktiskt behövde för sin tillverkning. Därmed blev registret över den faktiska förbrukningen det avgörande kontrollverktyget, vilket överensstämmer med den indiska utrikeshandelspolitiken 2004–2009. Men registret har hitintills varken förts ordentligt eller inspekterats av de indiska myndigheterna. Företaget gjorde gällande att Indiens myndigheter skulle komma att justera den överskjutande förmånen när licenserna upphör att gälla, dvs. 30 månader från utfärdandet av licensen, eftersom det är praxis att utnyttja de två förlängningarna på sex månader vardera. Detta påstående kunde dock inte kontrolleras, eftersom ingen licens som Jindal använder har förbrukats än.

| (27) | De ändringar när det gäller förvaltningen av utrikeshandelspolitiken 2004–2009 som började gälla hösten 2005 (obligatorisk inlämning av förbrukningsregister till de indiska myndigheterna i samband med inlösen av licensen) har ännu inte tillämpats på Jindal. Det gick därför inte i detta skede att kontrollera om den nya bestämmelsen hade genomförts. |
| --- | --- |

(27)

De ändringar när det gäller förvaltningen av utrikeshandelspolitiken 2004–2009 som började gälla hösten 2005 (obligatorisk inlämning av förbrukningsregister till de indiska myndigheterna i samband med inlösen av licensen) har ännu inte tillämpats på Jindal. Det gick därför inte i detta skede att kontrollera om den nya bestämmelsen hade genomförts.

d)   Slutsatser

| (28) | Befrielsen från importtull utgör en subvention i enlighet med artikel 2.1 a ii och artikel 2.2 i grundförordningen, eftersom tullavgifter på import som annars skulle ha krävts in efterskänks, vilket är ett finansiellt bidrag från Indiens myndigheter som innebär att Jindal beviljas en förmån som förbättrar dess likviditet. |
| --- | --- |

(28)

Befrielsen från importtull utgör en subvention i enlighet med artikel 2.1 a ii och artikel 2.2 i grundförordningen, eftersom tullavgifter på import som annars skulle ha krävts in efterskänks, vilket är ett finansiellt bidrag från Indiens myndigheter som innebär att Jindal beviljas en förmån som förbättrar dess likviditet.

| (29) | De fyra delsystem som Jindal använder (dvs. de som anges ovan i punkt i–iv) är uppenbarligen rättsligt sett knutna till exportresultat och anses följaktligen vara selektiva och utjämningsbara enligt artikel 3.4 a i grundförordningen. Ett företag kan inte få förmåner inom ramen för dessa system om det inte åtar sig att exportera. Detta gäller naturligtvis delsystemen enligt punkt i, ii och iv, men även systemet med leveranser likställda med export svarar mot det kravet i detta fall, eftersom leverans till ett exportorienterat företag ytterst syftar till faktisk export. |
| --- | --- |

(29)

De fyra delsystem som Jindal använder (dvs. de som anges ovan i punkt i–iv) är uppenbarligen rättsligt sett knutna till exportresultat och anses följaktligen vara selektiva och utjämningsbara enligt artikel 3.4 a i grundförordningen. Ett företag kan inte få förmåner inom ramen för dessa system om det inte åtar sig att exportera. Detta gäller naturligtvis delsystemen enligt punkt i, ii och iv, men även systemet med leveranser likställda med export svarar mot det kravet i detta fall, eftersom leverans till ett exportorienterat företag ytterst syftar till faktisk export.

| (30) | Inget av de delsystem som använts i detta fall kan betraktas som ett godkänt restitutionssystem eller som ett godkänt restitutionssystem som tillåter substitution i den mening som avses i artikel 2.1 a ii i grundförordningen. Delsystemen uppfyller inte de strikta reglerna i led i i bilaga I, bilaga II (definition av och regler rörande restitutionssystem) och bilaga III (definition av och regler rörande restitutionssystem som tillåter substitution) till grundförordningen. Indiens myndigheter tillämpade inte något effektivt kontrollsystem eller kontrollförfarande för att kunna avgöra vilka insatsvaror och vilka mängder av dem som förbrukats vid tillverkningen av den exporterade produkten (se avsnitt II.4 i bilaga II till grundförordningen och, när det gäller restitutionssystem som tillåter substitution, avsnitt II.2 i bilaga III till grundförordningen). Standardnormerna för input/output för den berörda produkten var inte tillräckligt exakta. Standardnormerna kan inte i sig själva betraktas som ett system för att kontrollera den faktiska förbrukningen, eftersom utformningen av dessa överdrivet generösa standardnormer inte gör det möjligt för Indiens myndigheter att med tillräcklig noggrannhet kontrollera vilken mängd insatsvaror som förbrukats i exportproduktionen. Indiens myndigheter utför inte heller någon effektiv kontroll baserad på ett riktigt register över förbrukning. |
| --- | --- |

(30)

Inget av de delsystem som använts i detta fall kan betraktas som ett godkänt restitutionssystem eller som ett godkänt restitutionssystem som tillåter substitution i den mening som avses i artikel 2.1 a ii i grundförordningen. Delsystemen uppfyller inte de strikta reglerna i led i i bilaga I, bilaga II (definition av och regler rörande restitutionssystem) och bilaga III (definition av och regler rörande restitutionssystem som tillåter substitution) till grundförordningen. Indiens myndigheter tillämpade inte något effektivt kontrollsystem eller kontrollförfarande för att kunna avgöra vilka insatsvaror och vilka mängder av dem som förbrukats vid tillverkningen av den exporterade produkten (se avsnitt II.4 i bilaga II till grundförordningen och, när det gäller restitutionssystem som tillåter substitution, avsnitt II.2 i bilaga III till grundförordningen). Standardnormerna för input/output för den berörda produkten var inte tillräckligt exakta. Standardnormerna kan inte i sig själva betraktas som ett system för att kontrollera den faktiska förbrukningen, eftersom utformningen av dessa överdrivet generösa standardnormer inte gör det möjligt för Indiens myndigheter att med tillräcklig noggrannhet kontrollera vilken mängd insatsvaror som förbrukats i exportproduktionen. Indiens myndigheter utför inte heller någon effektiv kontroll baserad på ett riktigt register över förbrukning.

| (31) | I sina kommentarer efter meddelandet av uppgifter vidhöll företaget att det för ett korrekt förbrukningsregister och att ett riktigt kontrollsystem därmed existerar i överensstämmelse med bilaga II i grundförordningen. Företaget hävdade vidare att systemet med förhandslicenser fungerar som ett restitutionssystem som tillåter substitution, dvs. tullfri import av insatsvaror får användas till att producera varor som säljs på hemmamarknaden, under förutsättning att de tullfria insatsvarorna antingen direkt eller genom substitution förbrukas i produktion av varor som därefter exporteras inom rimlig tid. Men även om företaget för ett register över förbrukningen av råvaror för att tillverka en viss mängd av den berörda produkten, saknade det ett system som gör det möjligt att kontrollera vilka insatsvaror som används för produktion på export och i vilken mängd, något som det skulle ha gjort enligt dokumentet om utrikeshandelspolitiken 2004–2009 (bilaga 23) och enligt avsnitt II.4 i bilaga II i grundförordningen. Det har vidare inget system som tillåter kontroll av att den mängd insatsvaror som ligger till grund för ansökan om restitution inte är större än mängden av motsvarande export enligt vad som anges i avsnitt II.2 i bilaga III. I föreliggande fall bibehålls uppfattningen, efter noggrant övervägande, att det saknas samband mellan den förbrukade tullfria importen och den exporterade produkten, och att det därför inte finns något riktigt kontrollsystem. |
| --- | --- |

(31)

I sina kommentarer efter meddelandet av uppgifter vidhöll företaget att det för ett korrekt förbrukningsregister och att ett riktigt kontrollsystem därmed existerar i överensstämmelse med bilaga II i grundförordningen. Företaget hävdade vidare att systemet med förhandslicenser fungerar som ett restitutionssystem som tillåter substitution, dvs. tullfri import av insatsvaror får användas till att producera varor som säljs på hemmamarknaden, under förutsättning att de tullfria insatsvarorna antingen direkt eller genom substitution förbrukas i produktion av varor som därefter exporteras inom rimlig tid. Men även om företaget för ett register över förbrukningen av råvaror för att tillverka en viss mängd av den berörda produkten, saknade det ett system som gör det möjligt att kontrollera vilka insatsvaror som används för produktion på export och i vilken mängd, något som det skulle ha gjort enligt dokumentet om utrikeshandelspolitiken 2004–2009 (bilaga 23) och enligt avsnitt II.4 i bilaga II i grundförordningen. Det har vidare inget system som tillåter kontroll av att den mängd insatsvaror som ligger till grund för ansökan om restitution inte är större än mängden av motsvarande export enligt vad som anges i avsnitt II.2 i bilaga III. I föreliggande fall bibehålls uppfattningen, efter noggrant övervägande, att det saknas samband mellan den förbrukade tullfria importen och den exporterade produkten, och att det därför inte finns något riktigt kontrollsystem.

| (32) | Delsystemen är således utjämningsbara. |
| --- | --- |

(32)

Delsystemen är således utjämningsbara.

e)   Beräkning av subventionens storlek

| (33) | Subventionens storlek beräknades på följande sätt. Täljaren är de sammanlagda uteblivna tullavgifterna på importen (grundläggande tull och särskild tilläggstull) på varor som har importerats enligt delsystemen i punkt i–iii och som får importeras via den mellanliggande tillverkaren, medan, när det gäller delsystemet i punkt iv, täljaren är de sammanlagda uteblivna tullavgifterna på de insatsvaror som har använts för att tillverka den berörda produkten under översynsperioden. |
| --- | --- |

(33)

Subventionens storlek beräknades på följande sätt. Täljaren är de sammanlagda uteblivna tullavgifterna på importen (grundläggande tull och särskild tilläggstull) på varor som har importerats enligt delsystemen i punkt i–iii och som får importeras via den mellanliggande tillverkaren, medan, när det gäller delsystemet i punkt iv, täljaren är de sammanlagda uteblivna tullavgifterna på de insatsvaror som har använts för att tillverka den berörda produkten under översynsperioden.

| (34) | I sina kommentarer efter meddelandet om uppgifter hävdade företaget att tullavgifterna för råvaror som behövs för att tillverka PET-film har sjunkit från 15 % till 7,5 % från mars 2006, dvs. efter utgången av översynsperioden, och begärde att kommissionen skulle ta hänsyn till förändringen vid beräkningen av storleken på subventionen inom ramen för systemet med förhandslicenser. Omständigheter som inträffat efter översynsperioden har visserligen någon gång tagits med i beräkningen, men bara om de är exceptionella och det förefaller inte vara fallet här. I enlighet med artikel 5 och artikel 11.1 i grundförordningen måste begäran därför avslås. |
| --- | --- |

(34)

I sina kommentarer efter meddelandet om uppgifter hävdade företaget att tullavgifterna för råvaror som behövs för att tillverka PET-film har sjunkit från 15 % till 7,5 % från mars 2006, dvs. efter utgången av översynsperioden, och begärde att kommissionen skulle ta hänsyn till förändringen vid beräkningen av storleken på subventionen inom ramen för systemet med förhandslicenser. Omständigheter som inträffat efter översynsperioden har visserligen någon gång tagits med i beräkningen, men bara om de är exceptionella och det förefaller inte vara fallet här. I enlighet med artikel 5 och artikel 11.1 i grundförordningen måste begäran därför avslås.

| (35) | Företaget hävdade vidare i sina kommentarer efter meddelandet om uppgifter att förmånen enligt delsystemet i punkt iv egentligen var prisskillnaden mellan vanliga inköp av insatsvaror på hemmamarknaden och inköp av insatsvaror mot avdrag från förhandslicensen och presterade vissa beräkningar, men utan några bevis, till stöd för detta. Men förmånen beräknas på grundval av den uteblivna tullavgiften i licensen, eftersom beslutet att sälja eller köpa till ett visst pris är ett rent affärsbeslut och inte påverkar storleken på icke inbetald tull. Denna begäran inkom i vilket fall som helst för första gången efter meddelandet om uppgifter och den avslogs, eftersom kommissionen inte hade någon möjlighet att kontrollera den. |
| --- | --- |

(35)

Företaget hävdade vidare i sina kommentarer efter meddelandet om uppgifter att förmånen enligt delsystemet i punkt iv egentligen var prisskillnaden mellan vanliga inköp av insatsvaror på hemmamarknaden och inköp av insatsvaror mot avdrag från förhandslicensen och presterade vissa beräkningar, men utan några bevis, till stöd för detta. Men förmånen beräknas på grundval av den uteblivna tullavgiften i licensen, eftersom beslutet att sälja eller köpa till ett visst pris är ett rent affärsbeslut och inte påverkar storleken på icke inbetald tull. Denna begäran inkom i vilket fall som helst för första gången efter meddelandet om uppgifter och den avslogs, eftersom kommissionen inte hade någon möjlighet att kontrollera den.

| (36) | I enlighet med artikel 7.1 a i grundförordningen gjordes avdrag för sådana avgifter som var nödvändiga för att få subventionerna från subventionsbeloppen i de fall väl underbyggda ansökningar om detta hade lämnats in. Hela beloppet utebliven importtull tas som täljare och inte den allt för stora eftergiften/befrielsen, som företaget begärde, eftersom systemet med förhandslicenser inte uppfyller de krav som fastställs i bilaga II i grundförordningen. I enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen utgörs nämnaren av exportomsättningen under översynsperioden. Företaget hävdade att de med export likställda leveranserna borde räknas in i företagets sammanlagda exportomsättning under översynsperioden. Men, eftersom den försäljningen inte är egentlig export utan försäljning till hemmamarknaden, kan den inte klassas som export, och därför inkluderades den inte i den sammanlagda exportomsättningen. |
| --- | --- |

(36)

I enlighet med artikel 7.1 a i grundförordningen gjordes avdrag för sådana avgifter som var nödvändiga för att få subventionerna från subventionsbeloppen i de fall väl underbyggda ansökningar om detta hade lämnats in. Hela beloppet utebliven importtull tas som täljare och inte den allt för stora eftergiften/befrielsen, som företaget begärde, eftersom systemet med förhandslicenser inte uppfyller de krav som fastställs i bilaga II i grundförordningen. I enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen utgörs nämnaren av exportomsättningen under översynsperioden. Företaget hävdade att de med export likställda leveranserna borde räknas in i företagets sammanlagda exportomsättning under översynsperioden. Men, eftersom den försäljningen inte är egentlig export utan försäljning till hemmamarknaden, kan den inte klassas som export, och därför inkluderades den inte i den sammanlagda exportomsättningen.

| (37) | Den subventionsnivå som fastställts för systemet med förhandslicenser är 14,68 %. |
| --- | --- |

(37)

Den subventionsnivå som fastställts för systemet med förhandslicenser är 14,68 %.

2.   Tullkreditsystemet

a)   Rättslig grund

| (38) | Tullkreditsystemet beskrivs i punkt 4.3 i dokumentet om utrikeshandelspolitiken 2004–2009. |
| --- | --- |

(38)

Tullkreditsystemet beskrivs i punkt 4.3 i dokumentet om utrikeshandelspolitiken 2004–2009.

b)   Stödberättigade företag och verksamheter

| (39) | Jindal befanns inte använda tullkreditsystemet under översynsperioden, och det är därför inte nödvändigt att undersöka om detta system bör utjämnas. |
| --- | --- |

(39)

Jindal befanns inte använda tullkreditsystemet under översynsperioden, och det är därför inte nödvändigt att undersöka om detta system bör utjämnas.

3.   Systemet med exportorienterade företag/systemet med särskilda ekonomiska zoner

a)   Rättslig grund

| (40) | En beskrivning av systemen finns i kapitel 6 i dokumentet om utrikeshandelspolitiken 2004–2009, i förfarandehandboken 2004–2009, band I (exportorienterade företag), i lagen om särskilda ekonomiska zoner, 2005, och därtill kopplade regler (särskilda ekonomiska zoner). |
| --- | --- |

(40)

En beskrivning av systemen finns i kapitel 6 i dokumentet om utrikeshandelspolitiken 2004–2009, i förfarandehandboken 2004–2009, band I (exportorienterade företag), i lagen om särskilda ekonomiska zoner, 2005, och därtill kopplade regler (särskilda ekonomiska zoner).

b)   Stödberättigade företag och verksamheter

| (41) | Med undantag av rena handelsföretag kan alla företag som åtar sig att exportera en del av sin produktion av varor eller tjänster inrättas inom ramen för systemet för exportorienterade företag eller systemet för särskilda ekonomiska zoner. Det konstaterades att Jindal hade deltagit i systemet för exportorienterade företag, men inte i det för särskilda ekonomiska zoner, under översynsperioden och därför behandlas endast systemet för exportorienterade företag. |
| --- | --- |

(41)

Med undantag av rena handelsföretag kan alla företag som åtar sig att exportera en del av sin produktion av varor eller tjänster inrättas inom ramen för systemet för exportorienterade företag eller systemet för särskilda ekonomiska zoner. Det konstaterades att Jindal hade deltagit i systemet för exportorienterade företag, men inte i det för särskilda ekonomiska zoner, under översynsperioden och därför behandlas endast systemet för exportorienterade företag.

c)   Praktiskt genomförande

| (42) | Ett exportorienterat företag kan etableras var som helst i Indien. Systemet för exportorienterade företag utgör ett komplement till systemet för särskilda ekonomiska zoner. |
| --- | --- |

(42)

Ett exportorienterat företag kan etableras var som helst i Indien. Systemet för exportorienterade företag utgör ett komplement till systemet för särskilda ekonomiska zoner.

| (43) | En ansökan om status som ett exportorienterat företag måste innehålla uppgifter om bl.a. planerade produktionsvolymer, prognostiserat exportvärde, importbehov och behov på den inhemska marknaden för de kommande fem åren. Om myndigheterna godkänner företagets ansökan, underrättas företaget om villkoren för godkännandet. Godkännandet som ett företag enligt systemet för exportorienterade företag gäller i fem år och kan därefter förlängas. |
| --- | --- |

(43)

En ansökan om status som ett exportorienterat företag måste innehålla uppgifter om bl.a. planerade produktionsvolymer, prognostiserat exportvärde, importbehov och behov på den inhemska marknaden för de kommande fem åren. Om myndigheterna godkänner företagets ansökan, underrättas företaget om villkoren för godkännandet. Godkännandet som ett företag enligt systemet för exportorienterade företag gäller i fem år och kan därefter förlängas.

| (44) | En mycket viktig skyldighet för ett exportorienterat företag är enligt dokumentet om utrikeshandelspolitiken 2004–2009 att uppnå nettoinkomster i utländsk valuta, dvs. att företaget under en referensperiod (5 år) uppnår ett totalt exportvärde som är högre än det totala värdet av importerade varor. |
| --- | --- |

(44)

En mycket viktig skyldighet för ett exportorienterat företag är enligt dokumentet om utrikeshandelspolitiken 2004–2009 att uppnå nettoinkomster i utländsk valuta, dvs. att företaget under en referensperiod (5 år) uppnår ett totalt exportvärde som är högre än det totala värdet av importerade varor.

| (45) | Ett exportorienterat företag är berättigat till följande förmåner:






  i) | Befrielse från importtullar på alla typer av varor (bl.a. kapitalvaror, råvaror och förbrukningsvaror) som behövs för tillverkning eller bearbetning eller i samband därmed. |
| --- | --- | --- |

(45)

Ett exportorienterat företag är berättigat till följande förmåner:

i)

Befrielse från importtullar på alla typer av varor (bl.a. kapitalvaror, råvaror och förbrukningsvaror) som behövs för tillverkning eller bearbetning eller i samband därmed.

| ii) | Befrielse från punktskatter på varor som köpts på den inhemska marknaden. |
| --- | --- |

ii)

Befrielse från punktskatter på varor som köpts på den inhemska marknaden.

| iii) | Återbetalning av statlig omsättningsskatt som betalats för varor som köpts på den inhemska marknaden. |
| --- | --- |

iii)

Återbetalning av statlig omsättningsskatt som betalats för varor som köpts på den inhemska marknaden.

| iv) | Möjlighet att sälja högst 50 % av fob-värdet av exporten på hemmamarknaden, det s.k. inre tullområdet (domestic tariff area), mot betalning av förmånliga tullavgifter. |
| --- | --- |

iv)

Möjlighet att sälja högst 50 % av fob-värdet av exporten på hemmamarknaden, det s.k. inre tullområdet (domestic tariff area), mot betalning av förmånliga tullavgifter.

| v) | Befrielse från inkomstskatt som normalt är tillämplig på vinst av exportförsäljning i enlighet med avsnitt 10B i lagen om inkomstskatt, under en period av tio år efter inledandet av verksamhet, dock inte längre än till 2010. |
| --- | --- |

v)

Befrielse från inkomstskatt som normalt är tillämplig på vinst av exportförsäljning i enlighet med avsnitt 10B i lagen om inkomstskatt, under en period av tio år efter inledandet av verksamhet, dock inte längre än till 2010.

| vi) | Möjlighet till 100 % utländskt ägande av det egna kapitalet. |
| --- | --- |

vi)

Möjlighet till 100 % utländskt ägande av det egna kapitalet.

| (46) | Företag som omfattas av dessa system bedriver verksamhet under övervakning av tulltjänstemän i enlighet med avsnitt 65 i tullagen (Customs Act). Exportorienterade företag är rättsligt förpliktade att hålla bokföring i specificerad form över all import, över förbrukningen och användningen av alla importerade material och över all export. Dessa räkenskaper skall lämnas in regelbundet till de behöriga myndigheterna i form av kvartals- och årsvisa lägesrapporter. Enligt punkt 6.11.2 i dokumentet om utrikeshandelspolitiken 2004–2009 är ett exportorienterat företag emellertid aldrig skyldigt att påvisa sambandet mellan varje enskild importsändning och företagets export, överföringar till andra enheter, försäljning på hemmamarknaden eller kvarvarande lager. |
| --- | --- |

(46)

Företag som omfattas av dessa system bedriver verksamhet under övervakning av tulltjänstemän i enlighet med avsnitt 65 i tullagen (Customs Act). Exportorienterade företag är rättsligt förpliktade att hålla bokföring i specificerad form över all import, över förbrukningen och användningen av alla importerade material och över all export. Dessa räkenskaper skall lämnas in regelbundet till de behöriga myndigheterna i form av kvartals- och årsvisa lägesrapporter. Enligt punkt 6.11.2 i dokumentet om utrikeshandelspolitiken 2004–2009 är ett exportorienterat företag emellertid aldrig skyldigt att påvisa sambandet mellan varje enskild importsändning och företagets export, överföringar till andra enheter, försäljning på hemmamarknaden eller kvarvarande lager.

| (47) | Produkter som sålts på den inhemska marknaden avsänds och registreras genom egenhändigt intygande. Ett exportorienterat företags avsändning av exportprodukter övervakas av en tull- och punktskattetjänsteman som är permanent stationerad i företaget. |
| --- | --- |

(47)

Produkter som sålts på den inhemska marknaden avsänds och registreras genom egenhändigt intygande. Ett exportorienterat företags avsändning av exportprodukter övervakas av en tull- och punktskattetjänsteman som är permanent stationerad i företaget.

| (48) | Jindal använde systemet med exportorienterade företag för att tullfritt importera kapitalvaror och för att få återbetalning av den statliga omsättningsskatt som betalats för lokalt förvärvade varor. Det utnyttjade inte befrielsen från importtullar på råvaror, eftersom det exportorienterade företaget använder PET-flingor som råvaror för att tillverka PET-film. Detta PET-granulat tillverkas i en annan företagsintern enhet av råvaror som köps in enligt systemet med förhandslicenser. |
| --- | --- |

(48)

Jindal använde systemet med exportorienterade företag för att tullfritt importera kapitalvaror och för att få återbetalning av den statliga omsättningsskatt som betalats för lokalt förvärvade varor. Det utnyttjade inte befrielsen från importtullar på råvaror, eftersom det exportorienterade företaget använder PET-flingor som råvaror för att tillverka PET-film. Detta PET-granulat tillverkas i en annan företagsintern enhet av råvaror som köps in enligt systemet med förhandslicenser.

d)   Slutsatser om exportorienterade företag

| (49) | Ett exportorienterat företags befrielse från två typer av importtullar (grundläggande tull och särskild tilläggstull) samt återbetalningen av statlig omsättningsskatt utgör finansiella bidrag från Indiens myndigheter enligt artikel 2.1 a ii i grundförordningen. Statliga intäkter som skulle ha uppstått i avsaknad av detta system uteblir, vilket vidare innebär att det exportorienterade företaget får en förmån i den mening som avses i artikel 2.2 i grundförordningen, eftersom det förbättrar sin likviditet. |
| --- | --- |

(49)

Ett exportorienterat företags befrielse från två typer av importtullar (grundläggande tull och särskild tilläggstull) samt återbetalningen av statlig omsättningsskatt utgör finansiella bidrag från Indiens myndigheter enligt artikel 2.1 a ii i grundförordningen. Statliga intäkter som skulle ha uppstått i avsaknad av detta system uteblir, vilket vidare innebär att det exportorienterade företaget får en förmån i den mening som avses i artikel 2.2 i grundförordningen, eftersom det förbättrar sin likviditet.

| (50) | Befrielsen från grundläggande tull och särskild tilläggstull och återbetalningen av omsättningsskatt utgör således subventioner enligt artikel 2 i grundförordningen. De är rättsligt knutna till exportresultatet och betraktas därför på grundval av artikel 3.4 a i grundförordningen som selektiva och utjämningsbara. Ett exportorienterat företags exportmål enligt punkt 6.1 i dokumentet om utrikeshandelspolitiken 2004–2009 är ett nödvändigt villkor för att erhålla förmånerna. |
| --- | --- |

(50)

Befrielsen från grundläggande tull och särskild tilläggstull och återbetalningen av omsättningsskatt utgör således subventioner enligt artikel 2 i grundförordningen. De är rättsligt knutna till exportresultatet och betraktas därför på grundval av artikel 3.4 a i grundförordningen som selektiva och utjämningsbara. Ett exportorienterat företags exportmål enligt punkt 6.1 i dokumentet om utrikeshandelspolitiken 2004–2009 är ett nödvändigt villkor för att erhålla förmånerna.

| (51) | Vidare bekräftades det att Indiens myndigheter inte tilllämpade ett effektivt kontrollsystem eller kontrollförfarande för att kunna avgöra om tull- eller omsättningsskattebefriade insatsvaror förbrukades vid tillverkningen av exportprodukten och i så fall i vilka mängder (se avsnitt II.4 i bilaga II till grundförordningen och, när det gäller restitutionssystem som tillåter substitution, avsnitt II.2 i bilaga III till grundförordningen). Tullbefrielse för kapitalvaror är hur som helst inte något godkänt restitutionssystem, eftersom kapitalvaror inte förbrukas i tillverkningen. |
| --- | --- |

(51)

Vidare bekräftades det att Indiens myndigheter inte tilllämpade ett effektivt kontrollsystem eller kontrollförfarande för att kunna avgöra om tull- eller omsättningsskattebefriade insatsvaror förbrukades vid tillverkningen av exportprodukten och i så fall i vilka mängder (se avsnitt II.4 i bilaga II till grundförordningen och, när det gäller restitutionssystem som tillåter substitution, avsnitt II.2 i bilaga III till grundförordningen). Tullbefrielse för kapitalvaror är hur som helst inte något godkänt restitutionssystem, eftersom kapitalvaror inte förbrukas i tillverkningen.

| (52) | Indiens myndigheter företog inte heller några ytterligare granskningar som grundade sig på de insatsvaror som faktiskt förbrukats, vilket de normalt sett borde ha gjort när det saknas ett effektivt tillämpat kontrollsystem (se avsnitt II.5 i bilaga II och avsnitt II.3 i bilaga III till grundförordningen), och de kunde inte heller påvisa att det inte förekom en alltför stor eftergift av tullar. |
| --- | --- |

(52)

Indiens myndigheter företog inte heller några ytterligare granskningar som grundade sig på de insatsvaror som faktiskt förbrukats, vilket de normalt sett borde ha gjort när det saknas ett effektivt tillämpat kontrollsystem (se avsnitt II.5 i bilaga II och avsnitt II.3 i bilaga III till grundförordningen), och de kunde inte heller påvisa att det inte förekom en alltför stor eftergift av tullar.

e)   Beräkning av subventionens storlek

| (53) | Den utjämningsbara förmånen motsvarar således befrielsen från samtliga importtullar (grundläggande tull och särskild tilläggstull) som normalt är tillämpliga vid import och den återbetalning av omsättningsskatt som båda ägt rum under översynsperioden. |
| --- | --- |

(53)

Den utjämningsbara förmånen motsvarar således befrielsen från samtliga importtullar (grundläggande tull och särskild tilläggstull) som normalt är tillämpliga vid import och den återbetalning av omsättningsskatt som båda ägt rum under översynsperioden.

i)   Återbetalning av statlig omsättningsskatt på inhemskt förvärvade varor

| (54) | Täljaren fastställdes enligt följande: Subventionens storlek beräknades på grundval av den omsättningsskatt som återbetalats för inköp avsedda för tillverkningssektorn, dvs. delar och förpackningsmaterial, under översynsperioden. I enlighet med artikel 7.1 a i grundförordningen drogs sådana avgifter som var nödvändiga för att få subventionerna av från denna summa. |
| --- | --- |

(54)

Täljaren fastställdes enligt följande: Subventionens storlek beräknades på grundval av den omsättningsskatt som återbetalats för inköp avsedda för tillverkningssektorn, dvs. delar och förpackningsmaterial, under översynsperioden. I enlighet med artikel 7.1 a i grundförordningen drogs sådana avgifter som var nödvändiga för att få subventionerna av från denna summa.

| (55) | I enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen fördelades detta subventionsbelopp över den sammanlagda exportomsättning som genererades av all exportförsäljning av den berörda produkten under översynsperioden (nämnare), eftersom subventionen var knuten till exportresultat och inte beviljades på grundval av tillverkade, framställda, exporterade eller transporterade kvantiteter. Den på detta sätt beräknade subventionsmarginalen uppgick till 0,04 %. |
| --- | --- |

(55)

I enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen fördelades detta subventionsbelopp över den sammanlagda exportomsättning som genererades av all exportförsäljning av den berörda produkten under översynsperioden (nämnare), eftersom subventionen var knuten till exportresultat och inte beviljades på grundval av tillverkade, framställda, exporterade eller transporterade kvantiteter. Den på detta sätt beräknade subventionsmarginalen uppgick till 0,04 %.

ii)   Befrielse från importtull (grundläggande tull och särskild tilläggstull) och återbetalning av statlig omsättningsskatt på kapitalvaror

| (56) | I enlighet med artikel 7.3 i grundförordningen beräknades förmånen på grundval av de tullar på importerade kapitalvaror som företaget inte behövde betala och den omsättningsskatt som återbetalats för inköp av kapitalvaror. Båda dessa fördelades över en period som motsvarar den normala avskrivningsperioden för sådana kapitalvaror i den berörda produktens industri. Företaget hävdade att den avskrivningstakt som företaget de facto använder i sin redovisning borde användas, men kravet i artikel 7.3 tolkas som den avskrivningstakt som föreskrivs i för företaget tillämplig lagstiftning, i detta fall den som anges i företagslagen (Companies Act) från 1956. Det sålunda beräknade beloppet som kan hänföras till översynsperioden justerades genom tillägg av ränta under översynsperioden, så att förmånens värde över tiden skulle återspeglas och hela förmånen av detta system för företaget i fråga skulle kunna fastställas. För beräkningen av subventionsbeloppet (täljare) drogs sådana avgifter som var nödvändiga för att erhålla subventionerna av från denna summa, i enlighet med artikel 7.1 a i grundförordningen. I enlighet med artikel 7.2 och 7.3 i grundförordningen fördelades detta subventionsbelopp över exportomsättningen för den berörda produkten under översynsperioden (nämnare), eftersom subventionen var knuten till exportresultat och inte beviljades på grundval av tillverkade, framställda, exporterade eller transporterade kvantiteter. Företaget hävdade att de med export likställda leveranserna borde räknas in i den sammanlagda exportomsättningen, men yrkandet avslogs på de grunder som anges i skäl 36 ovan. Den på detta sätt beräknade subventionsmarginalen uppgick till 1,26 %. |
| --- | --- |

(56)

I enlighet med artikel 7.3 i grundförordningen beräknades förmånen på grundval av de tullar på importerade kapitalvaror som företaget inte behövde betala och den omsättningsskatt som återbetalats för inköp av kapitalvaror. Båda dessa fördelades över en period som motsvarar den normala avskrivningsperioden för sådana kapitalvaror i den berörda produktens industri. Företaget hävdade att den avskrivningstakt som företaget de facto använder i sin redovisning borde användas, men kravet i artikel 7.3 tolkas som den avskrivningstakt som föreskrivs i för företaget tillämplig lagstiftning, i detta fall den som anges i företagslagen (Companies Act) från 1956. Det sålunda beräknade beloppet som kan hänföras till översynsperioden justerades genom tillägg av ränta under översynsperioden, så att förmånens värde över tiden skulle återspeglas och hela förmånen av detta system för företaget i fråga skulle kunna fastställas. För beräkningen av subventionsbeloppet (täljare) drogs sådana avgifter som var nödvändiga för att erhålla subventionerna av från denna summa, i enlighet med artikel 7.1 a i grundförordningen. I enlighet med artikel 7.2 och 7.3 i grundförordningen fördelades detta subventionsbelopp över exportomsättningen för den berörda produkten under översynsperioden (nämnare), eftersom subventionen var knuten till exportresultat och inte beviljades på grundval av tillverkade, framställda, exporterade eller transporterade kvantiteter. Företaget hävdade att de med export likställda leveranserna borde räknas in i den sammanlagda exportomsättningen, men yrkandet avslogs på de grunder som anges i skäl 36 ovan. Den på detta sätt beräknade subventionsmarginalen uppgick till 1,26 %.

| (57) | För Jindal uppgick den sammanlagda subventionsmarginalen enligt systemet med exportorienterade företag till 1,3 %. |
| --- | --- |

(57)

För Jindal uppgick den sammanlagda subventionsmarginalen enligt systemet med exportorienterade företag till 1,3 %.

4.   Systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror

a)   Rättslig grund

| (58) | Förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror beskrivs närmare i kapitel 5 i dokumentet om utrikeshandelspolitiken 2004–2009 och i kapitel 5 i förfarandehandboken 2004–2009, band I. |
| --- | --- |

(58)

Förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror beskrivs närmare i kapitel 5 i dokumentet om utrikeshandelspolitiken 2004–2009 och i kapitel 5 i förfarandehandboken 2004–2009, band I.

b)   Stödberättigade företag och verksamheter

| (59) | Alla exporterande tillverkare och handlare som har anknytning till en tillverkare eller tillhandahållare av tjänster kan komma i fråga för detta system. Jindal konstaterades ha fått förmåner från detta system under översynsperioden. |
| --- | --- |

(59)

Alla exporterande tillverkare och handlare som har anknytning till en tillverkare eller tillhandahållare av tjänster kan komma i fråga för detta system. Jindal konstaterades ha fått förmåner från detta system under översynsperioden.

c)   Praktiskt genomförande

| (60) | På villkor att ett företag gör ett exportåtagande får det importera kapitalvaror (nya och, sedan april 2003, begagnade kapitalvaror som är högst tio år gamla) till en reducerad tullsats. De indiska myndigheterna utfärdar en licens för detta, efter ansökan och mot en avgift. Sedan april 2000 innebär systemet att en reducerad importtullsats på 5 % tas ut på samtliga kapitalvaror som importeras inom ramen för systemet. För att exportåtagandet skall kunna anses vara fullgjort måste företaget använda de importerade kapitalvarorna för att tillverka en viss kvantitet exportvaror under en viss period. |
| --- | --- |

(60)

På villkor att ett företag gör ett exportåtagande får det importera kapitalvaror (nya och, sedan april 2003, begagnade kapitalvaror som är högst tio år gamla) till en reducerad tullsats. De indiska myndigheterna utfärdar en licens för detta, efter ansökan och mot en avgift. Sedan april 2000 innebär systemet att en reducerad importtullsats på 5 % tas ut på samtliga kapitalvaror som importeras inom ramen för systemet. För att exportåtagandet skall kunna anses vara fullgjort måste företaget använda de importerade kapitalvarorna för att tillverka en viss kvantitet exportvaror under en viss period.

d)   Slutsatser om systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror

| (61) | Systemet innebär att subventioner beviljas i den mening som avses i artikel 2.1 a ii och artikel 2.2 i grundförordningen, eftersom de indiska myndigheterna avstår från inkomster som annars skulle ha betalats. Tullsänkningen innebär också att exportören får en förmån, eftersom de tullar som inte behöver betalas vid import förbättrar företagets likviditet. |
| --- | --- |

(61)

Systemet innebär att subventioner beviljas i den mening som avses i artikel 2.1 a ii och artikel 2.2 i grundförordningen, eftersom de indiska myndigheterna avstår från inkomster som annars skulle ha betalats. Tullsänkningen innebär också att exportören får en förmån, eftersom de tullar som inte behöver betalas vid import förbättrar företagets likviditet.

| (62) | Systemet är vidare rättsligt sett knutet till exportresultat, eftersom licenserna i fråga inte kan erhållas utan ett exportåtagande. Systemet anses följaktligen vara selektivt och utjämningsbart enligt artikel 3.4 a i grundförordningen. |
| --- | --- |

(62)

Systemet är vidare rättsligt sett knutet till exportresultat, eftersom licenserna i fråga inte kan erhållas utan ett exportåtagande. Systemet anses följaktligen vara selektivt och utjämningsbart enligt artikel 3.4 a i grundförordningen.

| (63) | Detta system kan inte betraktas som ett godkänt restitutionssystem eller godkänt restitutionssystem som tillåter substitution i den mening som avses i artikel 2.1 a ii i grundförordningen. Kapitalvaror omfattas i enlighet med led i i bilaga I till grundförordningen inte av dessa tillåtna system, eftersom de inte förbrukas vid tillverkningen av de exporterade produkterna. |
| --- | --- |

(63)

Detta system kan inte betraktas som ett godkänt restitutionssystem eller godkänt restitutionssystem som tillåter substitution i den mening som avses i artikel 2.1 a ii i grundförordningen. Kapitalvaror omfattas i enlighet med led i i bilaga I till grundförordningen inte av dessa tillåtna system, eftersom de inte förbrukas vid tillverkningen av de exporterade produkterna.

e)   Beräkning av subventionens storlek

| (64) | Täljaren fastställdes enligt följande: I enlighet med artikel 7.3 i grundförordningen beräknades subventionsbeloppet på grundval av de obetalda tullarna på importerade kapitalvaror fördelade över en period som avspeglade den normala avskrivningsperioden för sådana kapitalvaror i PET-filmbranschen, varvid normal avskrivning ansågs vara den takt som föreskrivs i företagslagen från 1956 och inte den som företaget de facto använder av de skäl som det redogörs för i skäl 56 ovan. Ränta lades till detta belopp, så att förmånens hela värde över tiden skulle återspeglas. I enlighet med artikel 7.1 a i grundförordningen drogs sådana avgifter som var nödvändiga för att få subventionerna av från denna summa. |
| --- | --- |

(64)

Täljaren fastställdes enligt följande: I enlighet med artikel 7.3 i grundförordningen beräknades subventionsbeloppet på grundval av de obetalda tullarna på importerade kapitalvaror fördelade över en period som avspeglade den normala avskrivningsperioden för sådana kapitalvaror i PET-filmbranschen, varvid normal avskrivning ansågs vara den takt som föreskrivs i företagslagen från 1956 och inte den som företaget de facto använder av de skäl som det redogörs för i skäl 56 ovan. Ränta lades till detta belopp, så att förmånens hela värde över tiden skulle återspeglas. I enlighet med artikel 7.1 a i grundförordningen drogs sådana avgifter som var nödvändiga för att få subventionerna av från denna summa.

| (65) | Företaget hävdade att kapitalvaror som importerats tullfritt enligt detta system för produktionsenheten i Khanvel inte längre användes och att den förmån som var kopplad till varorna inte borde inkluderas i täljaren. Eftersom det dock inte finns något bevis för att företaget inte längre äger sådana varor eller att det inte kommer att använda dem igen, måste kommissionen avslå begäran. |
| --- | --- |

(65)

Företaget hävdade att kapitalvaror som importerats tullfritt enligt detta system för produktionsenheten i Khanvel inte längre användes och att den förmån som var kopplad till varorna inte borde inkluderas i täljaren. Eftersom det dock inte finns något bevis för att företaget inte längre äger sådana varor eller att det inte kommer att använda dem igen, måste kommissionen avslå begäran.

| (66) | I enlighet med artikel 7.2 och 7.3 i grundförordningen fördelades detta subventionsbelopp på den exportomsättning som genererades av all exportförsäljning av den berörda produkten under översynsperioden (nämnare), eftersom subventionen är knuten till exportresultat. Företaget hävdade att de med export likställda leveranserna borde räknas in i den sammanlagda exportomsättningen, men yrkandet avslogs på de grunder som anges i skäl 36 ovan. Jindal fick en subvention på 1,11 %. |
| --- | --- |

(66)

I enlighet med artikel 7.2 och 7.3 i grundförordningen fördelades detta subventionsbelopp på den exportomsättning som genererades av all exportförsäljning av den berörda produkten under översynsperioden (nämnare), eftersom subventionen är knuten till exportresultat. Företaget hävdade att de med export likställda leveranserna borde räknas in i den sammanlagda exportomsättningen, men yrkandet avslogs på de grunder som anges i skäl 36 ovan. Jindal fick en subvention på 1,11 %.

5.   Systemet med befrielse från skatt på exportinkomst

a)   Rättslig grund

| (67) | Den rättsliga grunden för detta system finns i inkomstskattelagen från 1961, som ändras varje år genom skattelagen. I den senare anges varje år grundvalarna för uttag av skatter samt de olika undantag och avdrag som skattebetalarna kan ansöka om. Exportorienterade företag kan ansöka om befrielse från inkomstskatt enligt avsnitt 10B i inkomstskattelagen från 1961. |
| --- | --- |

(67)

Den rättsliga grunden för detta system finns i inkomstskattelagen från 1961, som ändras varje år genom skattelagen. I den senare anges varje år grundvalarna för uttag av skatter samt de olika undantag och avdrag som skattebetalarna kan ansöka om. Exportorienterade företag kan ansöka om befrielse från inkomstskatt enligt avsnitt 10B i inkomstskattelagen från 1961.

b)   Praktiskt genomförande

| (68) | Jindal konstaterades inte ha fått förmåner från systemet med befrielse från skatt på exportinkomst och det är därför inte nödvändigt att undersöka om detta system bör utjämnas. |
| --- | --- |

(68)

Jindal konstaterades inte ha fått förmåner från systemet med befrielse från skatt på exportinkomst och det är därför inte nödvändigt att undersöka om detta system bör utjämnas.

6.   Exportkreditsystemet

a)   Rättslig grund

| (69) | Exportkreditsystemet beskrivs närmare i cirkulärskrivelse IECD nr 5/04.02.01/2002–03 (exportkrediter i utländsk valuta) och cirkulärskrivelse IECD nr 10/04.02.01/2003–04 (exportkrediter i rupier) som utfärdats av Indiens centralbank och riktar sig till samtliga affärsbanker i Indien. |
| --- | --- |

(69)

Exportkreditsystemet beskrivs närmare i cirkulärskrivelse IECD nr 5/04.02.01/2002–03 (exportkrediter i utländsk valuta) och cirkulärskrivelse IECD nr 10/04.02.01/2003–04 (exportkrediter i rupier) som utfärdats av Indiens centralbank och riktar sig till samtliga affärsbanker i Indien.

b)   Stödberättigade företag och verksamheter

| (70) | Tillverkande exportörer och exporterande handlare kan komma i fråga för detta system. Jindal konstaterades ha fått förmåner från detta system under översynsperioden. |
| --- | --- |

(70)

Tillverkande exportörer och exporterande handlare kan komma i fråga för detta system. Jindal konstaterades ha fått förmåner från detta system under översynsperioden.

c)   Praktiskt genomförande

| (71) | Enligt detta system fastställer Indiens centralbank de maximala räntesatser för exportkrediter, både i indiska rupier och i utländsk valuta, som affärsbanker får ta ut av en exportör. Syftet är att krediter skall göras tillgängliga för exportörer till internationellt konkurrenskraftiga nivåer. Exportkreditsystemet består av två delsystem, dels systemet med exportkredit före sändning som omfattar krediter till en exportör för finansiering av inköp, bearbetning, tillverkning, förpackning och avsändning av varor före exporten, dels systemet med exportkredit efter sändning som innebär att rörelsekapitallån kan tillhandahållas för att finansiera exportfordringar. Centralbanken fastställer också att en viss del av bankernas nettokredit skall gå till exportfinansiering. |
| --- | --- |

(71)

Enligt detta system fastställer Indiens centralbank de maximala räntesatser för exportkrediter, både i indiska rupier och i utländsk valuta, som affärsbanker får ta ut av en exportör. Syftet är att krediter skall göras tillgängliga för exportörer till internationellt konkurrenskraftiga nivåer. Exportkreditsystemet består av två delsystem, dels systemet med exportkredit före sändning som omfattar krediter till en exportör för finansiering av inköp, bearbetning, tillverkning, förpackning och avsändning av varor före exporten, dels systemet med exportkredit efter sändning som innebär att rörelsekapitallån kan tillhandahållas för att finansiera exportfordringar. Centralbanken fastställer också att en viss del av bankernas nettokredit skall gå till exportfinansiering.

| (72) | Dessa bestämmelser (Master Circulars) från centralbanken innebär att exportörer kan få exportkrediter till räntesatser som är mera förmånliga än de räntesatser som gäller för vanliga affärskrediter (kontantkrediter), som fastställs på marknadsmässiga villkor. |
| --- | --- |

(72)

Dessa bestämmelser (Master Circulars) från centralbanken innebär att exportörer kan få exportkrediter till räntesatser som är mera förmånliga än de räntesatser som gäller för vanliga affärskrediter (kontantkrediter), som fastställs på marknadsmässiga villkor.

d)   Slutsatser om exportkreditsystemet

| (73) | Genom att finansieringskostnaderna blir lägre än de skulle ha blivit med marknadsräntor innebär dessa förmånliga räntesatser att de berörda exportörerna får en förmån i den mening som avses i artikel 2.2 i grundförordningen. Trots det faktum att de förmånliga räntesatserna inom ramen för exportkreditsystemet beviljas av affärsbanker, utgör denna förmån ett finansiellt bidrag från myndigheterna i den mening som avses i artikel 2.1 iv i grundförordningen. Indiens centralbank är ett offentligt organ och omfattas som sådant av definitionen av ”offentliga myndigheter” i artikel 1.3 i grundförordningen. Vidare kan centralbanken ge affärsbankerna instruktioner att bevilja exporterande företag förmånlig finansiering. Denna förmånliga finansiering motsvarar en subvention, som anses vara selektiv och utjämningsbar, eftersom de förmånliga räntesatserna är knutna till exportresultat i den mening som avses i artikel 3.4 a i grundförordningen. |
| --- | --- |

(73)

Genom att finansieringskostnaderna blir lägre än de skulle ha blivit med marknadsräntor innebär dessa förmånliga räntesatser att de berörda exportörerna får en förmån i den mening som avses i artikel 2.2 i grundförordningen. Trots det faktum att de förmånliga räntesatserna inom ramen för exportkreditsystemet beviljas av affärsbanker, utgör denna förmån ett finansiellt bidrag från myndigheterna i den mening som avses i artikel 2.1 iv i grundförordningen. Indiens centralbank är ett offentligt organ och omfattas som sådant av definitionen av ”offentliga myndigheter” i artikel 1.3 i grundförordningen. Vidare kan centralbanken ge affärsbankerna instruktioner att bevilja exporterande företag förmånlig finansiering. Denna förmånliga finansiering motsvarar en subvention, som anses vara selektiv och utjämningsbar, eftersom de förmånliga räntesatserna är knutna till exportresultat i den mening som avses i artikel 3.4 a i grundförordningen.

e)   Beräkning av subventionens storlek

| (74) | Subventionsbeloppet beräknades på grundval av skillnaden mellan den ränta som betalats för exportkrediter under översynsperioden och det räntebelopp som skulle ha betalats om samma räntesatser skulle ha tillämpats som de som gällde för normala affärskrediter till detta företag. I enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen fördelades detta subventionsbelopp (täljare) på den totala exportomsättningen under översynsperioden (nämnare), eftersom subventionen var knuten till exportresultat och inte beviljades på grundval av tillverkade, framställda, exporterade eller transporterade kvantiteter. Jindal fick förmåner från exportkreditsystemet, och fick en subvention på 0,1 %. |
| --- | --- |

(74)

Subventionsbeloppet beräknades på grundval av skillnaden mellan den ränta som betalats för exportkrediter under översynsperioden och det räntebelopp som skulle ha betalats om samma räntesatser skulle ha tillämpats som de som gällde för normala affärskrediter till detta företag. I enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen fördelades detta subventionsbelopp (täljare) på den totala exportomsättningen under översynsperioden (nämnare), eftersom subventionen var knuten till exportresultat och inte beviljades på grundval av tillverkade, framställda, exporterade eller transporterade kvantiteter. Jindal fick förmåner från exportkreditsystemet, och fick en subvention på 0,1 %.

7.   Systemet med certifikat för tullfri påfyllning av insatsmaterial

a)   Rättslig grund

| (75) | Den rättsliga grunden för detta system finns i punkt 4.2 i dokumentet om utrikeshandelspolitiken 2004–2009. |
| --- | --- |

(75)

Den rättsliga grunden för detta system finns i punkt 4.2 i dokumentet om utrikeshandelspolitiken 2004–2009.

b)   Praktiskt genomförande

| (76) | Jindal konstaterades inte ha fått förmåner från systemet med certifikat för tullfri påfyllning av insatsmaterial under översynsperioden och det är därför inte nödvändigt att undersöka om detta system bör utjämnas. |
| --- | --- |

(76)

Jindal konstaterades inte ha fått förmåner från systemet med certifikat för tullfri påfyllning av insatsmaterial under översynsperioden och det är därför inte nödvändigt att undersöka om detta system bör utjämnas.

III   Regionalt system

a)   Rättslig grund

| (77) | I syfte att uppmuntra etablering av industrier i mindre utvecklade områden i delstaten har delstatsregeringen i Maharashtra sedan 1964 beviljat nya eller expanderande anläggningar som etableras i delstatens utvecklingsregioner stimulansåtgärder enligt ett system som är allmänt känt som Package Scheme of Incentives (nedan kallat ”stimulanssystem”). Systemet har ändrats flera gånger sedan det infördes. Den första varianten från 1993 gällde den 1 oktober 1993–31 mars 2001, medan den senaste, stimulanssystemet från 2006, infördes i samband med Maharashtras industri-, investerings- och infrastrukturpolitik 2006, började gälla på våren 2006 och förväntas löpa till den 31 mars 2011. Det stimulanssystem som tillämpas i Maharashtra består av flera delsystem, varav de viktigaste är direkta bidrag via en s.k. industrifrämjande subvention, befrielse från lokal omsättningsskatt och skatt på elektricitet samt återbetalning av lokal skatt (octroi tax). |
| --- | --- |

(77)

I syfte att uppmuntra etablering av industrier i mindre utvecklade områden i delstaten har delstatsregeringen i Maharashtra sedan 1964 beviljat nya eller expanderande anläggningar som etableras i delstatens utvecklingsregioner stimulansåtgärder enligt ett system som är allmänt känt som Package Scheme of Incentives (nedan kallat ”stimulanssystem”). Systemet har ändrats flera gånger sedan det infördes. Den första varianten från 1993 gällde den 1 oktober 1993–31 mars 2001, medan den senaste, stimulanssystemet från 2006, infördes i samband med Maharashtras industri-, investerings- och infrastrukturpolitik 2006, började gälla på våren 2006 och förväntas löpa till den 31 mars 2011. Det stimulanssystem som tillämpas i Maharashtra består av flera delsystem, varav de viktigaste är direkta bidrag via en s.k. industrifrämjande subvention, befrielse från lokal omsättningsskatt och skatt på elektricitet samt återbetalning av lokal skatt (octroi tax).

| (78) | Jindal fortsätter att få förmåner enligt stimulanssystemet 1993 fram till maj 2011, men inte enligt de efterföljande systemen. Därför bedömdes bara stimulanssystemet 1993 i samband med föreliggande ärende. |
| --- | --- |

(78)

Jindal fortsätter att få förmåner enligt stimulanssystemet 1993 fram till maj 2011, men inte enligt de efterföljande systemen. Därför bedömdes bara stimulanssystemet 1993 i samband med föreliggande ärende.

b)   Stödberättigade företag och verksamheter

| (79) | För att kunna komma i fråga för stöd måste företagen investera i mindre utvecklade områden, antingen genom att inrätta nya industrianläggningar eller genom att göra storskaliga kapitalinvesteringar för att expandera eller diversifiera en befintlig industrianläggning. Dessa områden delas in i olika kategorier beroende på deras ekonomiska utveckling (t.ex. föga utvecklat område, mindre utvecklat område och minst utvecklat område). Huvudkriteriet för fastställande av stimulansåtgärdernas omfattning är det område inom vilket företaget är placerat eller kommer att placeras samt storleken på investeringen. |
| --- | --- |

(79)

För att kunna komma i fråga för stöd måste företagen investera i mindre utvecklade områden, antingen genom att inrätta nya industrianläggningar eller genom att göra storskaliga kapitalinvesteringar för att expandera eller diversifiera en befintlig industrianläggning. Dessa områden delas in i olika kategorier beroende på deras ekonomiska utveckling (t.ex. föga utvecklat område, mindre utvecklat område och minst utvecklat område). Huvudkriteriet för fastställande av stimulansåtgärdernas omfattning är det område inom vilket företaget är placerat eller kommer att placeras samt storleken på investeringen.

c)   Praktiskt genomförande

| (80) | Eftergift av lokal omsättningsskatt på bearbetade varor: Varor omfattas normalt av statlig omsättningsskatt (vid försäljning mellan delstater) eller tidigare av delstatlig omsättningsskatt (vid försäljning inom en delstat) som tas ut till olika nivåer beroende på i vilken delstat transaktionerna genomförs. I april 2005 ersattes omsättningsskatten på försäljning inom delstaten Maharashtra med ett momsskattesystem. Enligt systemet med befrielse behöver angivna enheter inte debitera någon omsättningsskatt vid sin försäljning. På motsvarande sätt behöver angivna enheter inte betala lokal omsättningsskatt vid sina inköp av varor från leverantörer som också omfattas av systemet. Det konstaterades att Jindal hade dragit nytta av befrielsen i sin försäljningsverksamhet under översynsperioden. |
| --- | --- |

(80)

Eftergift av lokal omsättningsskatt på bearbetade varor: Varor omfattas normalt av statlig omsättningsskatt (vid försäljning mellan delstater) eller tidigare av delstatlig omsättningsskatt (vid försäljning inom en delstat) som tas ut till olika nivåer beroende på i vilken delstat transaktionerna genomförs. I april 2005 ersattes omsättningsskatten på försäljning inom delstaten Maharashtra med ett momsskattesystem. Enligt systemet med befrielse behöver angivna enheter inte debitera någon omsättningsskatt vid sin försäljning. På motsvarande sätt behöver angivna enheter inte betala lokal omsättningsskatt vid sina inköp av varor från leverantörer som också omfattas av systemet. Det konstaterades att Jindal hade dragit nytta av befrielsen i sin försäljningsverksamhet under översynsperioden.

| (81) | Återbetalning av skatt på elektricitet: Stödberättigad verksamhet får tillbaka skatt på sådan elektricitet som använts i produktionen under en period av sju år räknat från den dag då affärsmässig tillverkning startades. När det gäller Jindal löpte sjuårsperioden ut den 31 mars 2003. Jindal var alltså inte längre berättigat till återbetalning av skatt på elektricitet. |
| --- | --- |

(81)

Återbetalning av skatt på elektricitet: Stödberättigad verksamhet får tillbaka skatt på sådan elektricitet som använts i produktionen under en period av sju år räknat från den dag då affärsmässig tillverkning startades. När det gäller Jindal löpte sjuårsperioden ut den 31 mars 2003. Jindal var alltså inte längre berättigat till återbetalning av skatt på elektricitet.

| (82) | Återbetalning av lokal skatt (octroi tax): Denna skatt tas ut av lokala myndigheter i Indien, däribland delstatsregeringen i Maharashtra, på varor som införs i en stads område. Industriföretag är berättigade till en återbetalning av denna lokala skatt från delstatsregeringen i Maharashtra, om deras anläggningar är belägna i vissa angivna städer inom delstatens territorium. Det totala belopp som kan återbetalas är begränsat till 100 % av investeringarna i realkapital. Jindals anläggning ligger utanför stadsgränsen och är därmed befriad från lokal skatt, vilket innebär att detta delsystem inte är tillämpligt i detta fall. |
| --- | --- |

(82)

Återbetalning av lokal skatt (octroi tax): Denna skatt tas ut av lokala myndigheter i Indien, däribland delstatsregeringen i Maharashtra, på varor som införs i en stads område. Industriföretag är berättigade till en återbetalning av denna lokala skatt från delstatsregeringen i Maharashtra, om deras anläggningar är belägna i vissa angivna städer inom delstatens territorium. Det totala belopp som kan återbetalas är begränsat till 100 % av investeringarna i realkapital. Jindals anläggning ligger utanför stadsgränsen och är därmed befriad från lokal skatt, vilket innebär att detta delsystem inte är tillämpligt i detta fall.

d)   Slutsatser om Maharashtras stimulanssystem från 1993

| (83) | Jindal kunde endast använda eftergiften av lokal omsättningsskatt på bearbetade varor under översynsperioden och det systemet har tidigare inte ansetts ge mottagaren några fördelar (skäl 114 i förordning (EG) nr 367/2006). Följaktligen är stimulanssystemet inte utjämningsbart i detta fall. |
| --- | --- |

(83)

Jindal kunde endast använda eftergiften av lokal omsättningsskatt på bearbetade varor under översynsperioden och det systemet har tidigare inte ansetts ge mottagaren några fördelar (skäl 114 i förordning (EG) nr 367/2006). Följaktligen är stimulanssystemet inte utjämningsbart i detta fall.

IV   Storleken på de utjämningsbara subventionerna

| (84) | Storleken på de utjämningsbara subventionerna, fastställd i enlighet med grundförordningen och uttryckt i värde, är för den undersökta exporterande tillverkaren 17,1 %. Dessa subventioner överstiger det tröskelvärde som avses i artikel 14.5 i grundförordningen.










  SYSTEM | Förhandslicenser | Exportorienterade företag | Förmånlig import av kapitalvaror | Exportkredit | Totalt |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | % | % | % | % | % |
| Jindal | 14,68 | 1,30 | 1,11 | 0,1 | 17,1 |

(84)

Storleken på de utjämningsbara subventionerna, fastställd i enlighet med grundförordningen och uttryckt i värde, är för den undersökta exporterande tillverkaren 17,1 %. Dessa subventioner överstiger det tröskelvärde som avses i artikel 14.5 i grundförordningen.

SYSTEM

Förhandslicenser

Exportorienterade företag

Förmånlig import av kapitalvaror

Exportkredit

Totalt

%

%

%

%

%

Jindal

14,68

1,30

1,11

0,1

17,1

V   De förändrade omständigheternas varaktighet när det gäller subventionering

| (85) | I enlighet med artikel 19.2 i grundförordningen undersöktes det om ett bibehållande av nuvarande åtgärder var otillräckligt för att motverka den skadevållande subventioneringen. |
| --- | --- |

(85)

I enlighet med artikel 19.2 i grundförordningen undersöktes det om ett bibehållande av nuvarande åtgärder var otillräckligt för att motverka den skadevållande subventioneringen.

| (86) | Det fastslogs att Jindal under översynsperioden fortsatte att få utjämningsbara subventioner från de indiska myndigheterna. Dessutom var den subventionsmarginal som framkom vid denna översyn betydligt större än den som framkom under den ursprungliga undersökningen. Inget tyder på att systemen kommer att upphöra eller fasas ut inom en nära framtid. |
| --- | --- |

(86)

Det fastslogs att Jindal under översynsperioden fortsatte att få utjämningsbara subventioner från de indiska myndigheterna. Dessutom var den subventionsmarginal som framkom vid denna översyn betydligt större än den som framkom under den ursprungliga undersökningen. Inget tyder på att systemen kommer att upphöra eller fasas ut inom en nära framtid.

| (87) | Eftersom det bevisats att företaget subventioneras i högre grad än tidigare och att det sannolikt kommer att fortsätta att subventioneras i högre grad än vad den tidigare undersökningen visade, dras slutsatsen att ett bibehållande av nuvarande åtgärder inte är tillräckligt för att motverka den skadevållande subventioneringen och att nivån på åtgärderna därför bör anpassas efter de nya resultaten. |
| --- | --- |

(87)

Eftersom det bevisats att företaget subventioneras i högre grad än tidigare och att det sannolikt kommer att fortsätta att subventioneras i högre grad än vad den tidigare undersökningen visade, dras slutsatsen att ett bibehållande av nuvarande åtgärder inte är tillräckligt för att motverka den skadevållande subventioneringen och att nivån på åtgärderna därför bör anpassas efter de nya resultaten.

VI   Slutsatser

| (88) | Mot bakgrund av slutsatserna om nivån på subventionerna till Jindal och att de nuvarande åtgärderna är otillräckliga för att motverka de utjämningsbara subventionerna anses det lämpligt att anpassa utjämningstullen när det gäller Jindal till de nya subventionsnivåer som konstaterats. |
| --- | --- |

(88)

Mot bakgrund av slutsatserna om nivån på subventionerna till Jindal och att de nuvarande åtgärderna är otillräckliga för att motverka de utjämningsbara subventionerna anses det lämpligt att anpassa utjämningstullen när det gäller Jindal till de nya subventionsnivåer som konstaterats.

| (89) | Den ändrade utjämningstullen bör fastställas med hänsyn till den subventioneringsnivå som konstaterades under denna översyn, eftersom den skademarginal som beräknats i den ursprungliga undersökningen är högre. |
| --- | --- |

(89)

Den ändrade utjämningstullen bör fastställas med hänsyn till den subventioneringsnivå som konstaterades under denna översyn, eftersom den skademarginal som beräknats i den ursprungliga undersökningen är högre.

| (90) | I enlighet med artikel 24.1 i grundförordningen och artikel 14.1 i förordning (EG) nr 384/96 skall ingen produkt beläggas med både antidumpnings- och utjämningstull i syfte att råda bot på en och samma situation som uppstått till följd av dumpning eller exportsubvention. Eftersom Jindal har en antidumpningstull på 0 % beträffande den berörda produkten, gäller inte dessa bestämmelser i föreliggande ärende. |
| --- | --- |

(90)

I enlighet med artikel 24.1 i grundförordningen och artikel 14.1 i förordning (EG) nr 384/96 skall ingen produkt beläggas med både antidumpnings- och utjämningstull i syfte att råda bot på en och samma situation som uppstått till följd av dumpning eller exportsubvention. Eftersom Jindal har en antidumpningstull på 0 % beträffande den berörda produkten, gäller inte dessa bestämmelser i föreliggande ärende.

| (91) | Jindal, de indiska myndigheterna och gemenskapsindustrin underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som ligger till grund för avsikten att rekommendera att de gällande åtgärderna ändras, samt gavs tillfälle att lämna synpunkter. De indiska myndigheterna inkom inte med några synpunkter, medan Jindals synpunkter har behandlats i skälen ovan, där varje särskild synpunkt har bemötts i det relevanta skälet. |
| --- | --- |

(91)

Jindal, de indiska myndigheterna och gemenskapsindustrin underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som ligger till grund för avsikten att rekommendera att de gällande åtgärderna ändras, samt gavs tillfälle att lämna synpunkter. De indiska myndigheterna inkom inte med några synpunkter, medan Jindals synpunkter har behandlats i skälen ovan, där varje särskild synpunkt har bemötts i det relevanta skälet.

| (92) | I sina kommentarer efter meddelandet av uppgifter bad företaget kommissionen att godta ett prisåtagande för att kompensera de utjämningsbara subventioner som konstaterats här. Kommissionen har granskat företagets förslag och anser att ett prisåtagande inte kan accepteras. Prisåtaganden baserade på produktgrupper, som företaget föreslår, ger stora möjligheter att ändra de tekniska specifikationerna för produkterna som ingår i gruppen. PET-film har flera tekniska särdrag som ständigt utvecklas och i hög utsträckning är avgörande för försäljningspriset. Ändringar av dessa särdrag har följaktligen stor betydelse för priset. Försöker man dela upp grupperna för att få dem mer homogena när det gäller de tekniska särdragen riskerar detta att leda till så många grupper att situationen blir ohanterlig och det blir svårt för tullmyndigheterna att skilja mellan olika produkttyper och klassificera dem vid införsel. Av dessa skäl anses ett godtagande av åtagandet vara orealistiskt i den mening som avses i artikel 13.3 i grundförordningen. Jindal underrättades och fick tillfälle att lämna synpunkter. Företagets synpunkter påverkar dock inte slutsatsen. |
| --- | --- |

(92)

I sina kommentarer efter meddelandet av uppgifter bad företaget kommissionen att godta ett prisåtagande för att kompensera de utjämningsbara subventioner som konstaterats här. Kommissionen har granskat företagets förslag och anser att ett prisåtagande inte kan accepteras. Prisåtaganden baserade på produktgrupper, som företaget föreslår, ger stora möjligheter att ändra de tekniska specifikationerna för produkterna som ingår i gruppen. PET-film har flera tekniska särdrag som ständigt utvecklas och i hög utsträckning är avgörande för försäljningspriset. Ändringar av dessa särdrag har följaktligen stor betydelse för priset. Försöker man dela upp grupperna för att få dem mer homogena när det gäller de tekniska särdragen riskerar detta att leda till så många grupper att situationen blir ohanterlig och det blir svårt för tullmyndigheterna att skilja mellan olika produkttyper och klassificera dem vid införsel. Av dessa skäl anses ett godtagande av åtagandet vara orealistiskt i den mening som avses i artikel 13.3 i grundförordningen. Jindal underrättades och fick tillfälle att lämna synpunkter. Företagets synpunkter påverkar dock inte slutsatsen.

| (93) | Eftersom India Polyfilms Limited, ett Jindal tidigare närstående företag, fusionerade med Jindal den 1 april 1999 och inte längre är något fristående företag, har det strukits från förteckningen i artikel 1.2. |
| --- | --- |

(93)

Eftersom India Polyfilms Limited, ett Jindal tidigare närstående företag, fusionerade med Jindal den 1 april 1999 och inte längre är något fristående företag, har det strukits från förteckningen i artikel 1.2.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Artikel 1.2 i rådets förordning (EG) nr 367/2006 skall ersättas med följande:

”2.   Följande tullsatser skall tillämpas på nettopriset fritt gemenskapens gräns, före tull, för importerade produkter som tillverkats i Indien av nedanstående företag:

| Företag | Slutgiltig tull (%) | TARIC-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- |
| Ester Industries Limited, 75–76, Amrit Nagar, Behind South Extension Part-1, |
| New Delhi 110 003, Indien |

Företag

Slutgiltig tull (%)

TARIC-tilläggsnummer

Ester Industries Limited, 75–76, Amrit Nagar, Behind South Extension Part-1,

New Delhi 110 003, Indien

12,0

A026

Flex Industries Limited, A-1, Sector 60, Noida 201 301 (U.P.), Indien

12,5

A027

| Garware Polyester Limited, Garware House, 50-A, Swami Nityanand Marg, Vile Parle (East), |
| --- |
| Mumbai 400 057, Indien |

Garware Polyester Limited, Garware House, 50-A, Swami Nityanand Marg, Vile Parle (East),

Mumbai 400 057, Indien

14,9

A028

Jindal Poly Films Limited, 56 Hanuman Road, New Delhi 110 001, Indien

17,1

A030

| MTZ Polyfilms Limited, New India Centre, 5th Floor, 17 Co-operage Road, |
| --- |
| Mumbai 400 039, Indien |

MTZ Polyfilms Limited, New India Centre, 5th Floor, 17 Co-operage Road,

Mumbai 400 039, Indien

8,7

A031

| Polyplex Corporation Limited, B-37, Sector-1, Noida 201 301, Dist. Gautam Budh Nagar, |
| --- |
| Uttar Pradesh, Indien |

Polyplex Corporation Limited, B-37, Sector-1, Noida 201 301, Dist. Gautam Budh Nagar,

Uttar Pradesh, Indien

19,1

A032

Alla andra företag

19,1

A999”

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 28 september 2007.

På rådets vägnar

M. PINHO

Ordförande

---

(1)  EGT L 288, 21.10.1997, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 461/2004 (EUT L 77, 13.3.2004, s. 12).

1

(2)  EGT L 316, 10.12.1999, s. 1.

2

(3)  EUT C 297, 2.12.2004, s. 2.

3

(4)  EUT L 68, 8.3.2006, s. 15. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1288/2006 (EUT L 236, 31.8.2006, s. 1).

4

(5)  EUT C 180, 2.8.2006, s. 90.

5

(6)  Tillkännagivande nr 1 (RE-2006)/2004–2009 av den 7 april 2006 från Indiens handels- och industriministerium.

6

---

| 29.9.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 255/12 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 255/12

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1125/2007

av den 28 september 2007

om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 3223/94 av den 21 december 1994 om tillämpningsföreskrifter för importordningen för frukt och grönsaker (1), särskilt artikel 4.1, och

av följande skäl:

| (1) | I förordning (EG) nr 3223/94 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilagan till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I förordning (EG) nr 3223/94 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilagan till den förordningen.

| (2) | Vid tillämpningen av dessa kriterier bör schablonvärdena vid import fastställas till de nivåer som anges i bilagan till denna förordning. |
| --- | --- |

(2)

Vid tillämpningen av dessa kriterier bör schablonvärdena vid import fastställas till de nivåer som anges i bilagan till denna förordning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonvärden vid import som avses i artikel 4 i förordning (EG) nr 3223/94 skall fastställas enligt tabellen i bilagan.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 29 september 2007.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 28 september 2007.

På kommissionens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EGT L 337, 24.12.1994, s. 66. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 756/2007 (EUT L 172, 30.6.2007, s. 41).

1

---

BILAGA

till kommissionens förordning av den 28 september 2007 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-nr | Kod för tredjeland (1) | Schablonvärde vid import |
| 0702 00 00 | MK | 45,9 |
| TR | 97,6 |
| XS | 28,3 |
| ZZ | 57,3 |
| 0707 00 05 | JO | 151,2 |
| MK | 27,9 |
| TR | 87,4 |
| ZZ | 88,8 |
| 0709 90 70 | IL | 51,9 |
| TR | 107,9 |
| ZZ | 79,9 |
| 0805 50 10 | AR | 67,9 |
| TR | 97,9 |
| UY | 80,4 |
| ZA | 66,1 |
| ZZ | 78,1 |
| 0806 10 10 | IL | 284,6 |
| MK | 11,8 |
| TR | 110,7 |
| US | 284,6 |
| ZZ | 172,9 |
| 0808 10 80 | AR | 87,7 |
| AU | 127,2 |
| CL | 77,6 |
| CN | 79,8 |
| MK | 29,7 |
| NZ | 102,3 |
| US | 96,1 |
| ZA | 77,7 |
| ZZ | 84,8 |
| 0808 20 50 | CN | 86,5 |
| TR | 135,1 |
| ZA | 87,3 |
| ZZ | 103,0 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | TR | 146,4 |
| US | 161,1 |
| ZZ | 153,8 |
| 0809 40 05 | IL | 118,5 |
| ZZ | 118,5 |

(EUR/100 kg)

KN-nr

Kod för tredjeland (1)

Schablonvärde vid import

0702 00 00

MK

45,9

TR

97,6

XS

28,3

ZZ

57,3

0707 00 05

JO

151,2

MK

27,9

TR

87,4

ZZ

88,8

0709 90 70

IL

51,9

TR

107,9

ZZ

79,9

0805 50 10

AR

67,9

TR

97,9

UY

80,4

ZA

66,1

ZZ

78,1

0806 10 10

IL

284,6

MK

11,8

TR

110,7

US

284,6

ZZ

172,9

0808 10 80

AR

87,7

AU

127,2

CL

77,6

CN

79,8

MK

29,7

NZ

102,3

US

96,1

ZA

77,7

ZZ

84,8

0808 20 50

CN

86,5

TR

135,1

ZA

87,3

ZZ

103,0

0809 30 10, 0809 30 90

TR

146,4

US

161,1

ZZ

153,8

0809 40 05

IL

118,5

ZZ

118,5

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1833/2006 (EUT L 354, 14.12.2006, s. 19). Koden ”ZZ” betecknar ”övrigt ursprung”.

---

| 29.9.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 255/14 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 255/14

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1126/2007

av den 28 september 2007

om ändring av kommissionens förordning (EG) nr 1881/2006 om fastställande av gränsvärden för vissa främmande ämnen i livsmedel med avseende på fusariumtoxiner i majs och majsprodukter

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 315/93 av den 8 februari 1993 om fastställande av gemenskapsförfaranden för främmande ämnen i livsmedel (1), särskilt artikel 2.3, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens förordning (EG) nr 1881/2006 av den 19 december 2006 om fastställande av gränsvärden för vissa främmande ämnen i livsmedel (2) föreskrivs gränsvärden för fusariumtoxiner i vissa livsmedel. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens förordning (EG) nr 1881/2006 av den 19 december 2006 om fastställande av gränsvärden för vissa främmande ämnen i livsmedel (2) föreskrivs gränsvärden för fusariumtoxiner i vissa livsmedel.

| (2) | Gränsvärdena bör sättas så låga som rimligtvis är möjligt med hjälp av god jordbruks- och tillverkningssed och med hänsyn till den risk konsumtionen av livsmedlet medför. |
| --- | --- |

(2)

Gränsvärdena bör sättas så låga som rimligtvis är möjligt med hjälp av god jordbruks- och tillverkningssed och med hänsyn till den risk konsumtionen av livsmedlet medför.

| (3) | Klimatförhållandena under växtperioden, särskilt under blomningen, spelar en stor roll för fusariumtoxinhalten. Med hjälp av goda jordbruksmetoder kan man dock minska riskfaktorerna till ett minimum och på så sätt hindra en del av angreppen av fusariumsvamp. I kommissionens rekommendation 2006/583/EG av den 17 augusti 2006 om förebyggande och begränsning av fusariumtoxiner i spannmål och spannmålsprodukter (3), inklusive majs och majsprodukter, ingår allmänna principer för förebyggande och begränsning av kontaminering med fusariumtoxin (zearalenon, fumonisiner och trikotecener) i spannmål, och dessa bör tillämpas genom nationella riktlinjer som utarbetas utifrån dessa allmänna principer. |
| --- | --- |

(3)

Klimatförhållandena under växtperioden, särskilt under blomningen, spelar en stor roll för fusariumtoxinhalten. Med hjälp av goda jordbruksmetoder kan man dock minska riskfaktorerna till ett minimum och på så sätt hindra en del av angreppen av fusariumsvamp. I kommissionens rekommendation 2006/583/EG av den 17 augusti 2006 om förebyggande och begränsning av fusariumtoxiner i spannmål och spannmålsprodukter (3), inklusive majs och majsprodukter, ingår allmänna principer för förebyggande och begränsning av kontaminering med fusariumtoxin (zearalenon, fumonisiner och trikotecener) i spannmål, och dessa bör tillämpas genom nationella riktlinjer som utarbetas utifrån dessa allmänna principer.

| (4) | Gränsvärden för fusariumtoxiner i spannmål och spannmålsprodukter, inklusive majs och majsprodukter, fastställdes år 2005. När det gäller majs kände man inte exakt till alla faktorer som bidrar till att fusariumtoxiner, särskilt zearalenon och fumonisin B1 och B2, bildas. Gränsvärdena för majs- och majsprodukter skulle därför gälla först från och med den 1 juli 2007 med avseende på deoxynivalenol och zearalenon, och den 1 oktober 2007 med avseende på fumonisin B1 och B2, om inga särskilda gränsvärden som bygger på nya uppgifter om förekomst och bildning fastställdes före det datumet. Tack vare denna tidsfrist kunde livsmedelsföretagarna i spannmålskedjan undersöka var dessa mykotoxiner bildas och kartlägga vilka åtgärder som bör vidtas för att i så stor utsträckning som möjligt hindra förekomsten av dessa toxiner. |
| --- | --- |

(4)

Gränsvärden för fusariumtoxiner i spannmål och spannmålsprodukter, inklusive majs och majsprodukter, fastställdes år 2005. När det gäller majs kände man inte exakt till alla faktorer som bidrar till att fusariumtoxiner, särskilt zearalenon och fumonisin B1 och B2, bildas. Gränsvärdena för majs- och majsprodukter skulle därför gälla först från och med den 1 juli 2007 med avseende på deoxynivalenol och zearalenon, och den 1 oktober 2007 med avseende på fumonisin B1 och B2, om inga särskilda gränsvärden som bygger på nya uppgifter om förekomst och bildning fastställdes före det datumet. Tack vare denna tidsfrist kunde livsmedelsföretagarna i spannmålskedjan undersöka var dessa mykotoxiner bildas och kartlägga vilka åtgärder som bör vidtas för att i så stor utsträckning som möjligt hindra förekomsten av dessa toxiner.

| (5) | Mot bakgrund av ny information som framkommit sedan 2005 framstår det som nödvändigt att ändra såväl gränsvärdena för majs och majsprodukter som tillämpningsdatumet för dessa värden. |
| --- | --- |

(5)

Mot bakgrund av ny information som framkommit sedan 2005 framstår det som nödvändigt att ändra såväl gränsvärdena för majs och majsprodukter som tillämpningsdatumet för dessa värden.

| (6) | Det har nyligen lämnats uppgifter som visar att det för skördarna 2005 och 2006 observerades högre halter i majs jämfört med skördarna 2003 och 2004 av främst zearalenon och fumonisiner och i mindre utsträckning deoxynivalenol, vilket kan kopplas till väderförhållandena. De fastställda nivåerna för zearalenon och fumonisiner kan därför under vissa väderförhållanden inte uppnås för majs, även om förebyggande åtgärder används i möjlig omfattning. Gränsvärdena måste därför ändras så att störningar på marknaden undviks och ett gott folkhälsoskydd upprätthålls genom att det säkerställs att människors exponering ligger väsentligen under det hälsobaserade riktvärdet. |
| --- | --- |

(6)

Det har nyligen lämnats uppgifter som visar att det för skördarna 2005 och 2006 observerades högre halter i majs jämfört med skördarna 2003 och 2004 av främst zearalenon och fumonisiner och i mindre utsträckning deoxynivalenol, vilket kan kopplas till väderförhållandena. De fastställda nivåerna för zearalenon och fumonisiner kan därför under vissa väderförhållanden inte uppnås för majs, även om förebyggande åtgärder används i möjlig omfattning. Gränsvärdena måste därför ändras så att störningar på marknaden undviks och ett gott folkhälsoskydd upprätthålls genom att det säkerställs att människors exponering ligger väsentligen under det hälsobaserade riktvärdet.

| (7) | För att säkra en korrekt och smidig tillämpning av dessa gränsvärden bör de gälla all majs och alla majsprodukter som skördats under en säsong och tillämpningsdatumet bör därför överensstämma med början på försäljningssäsongen för påföljande skördeår. Eftersom majsskörden i Europa vanligtvis börjar i mitten av september och pågår fram till slutet av oktober är den 1 oktober 2007 ett lämpligt tillämpningsdatum. |
| --- | --- |

(7)

För att säkra en korrekt och smidig tillämpning av dessa gränsvärden bör de gälla all majs och alla majsprodukter som skördats under en säsong och tillämpningsdatumet bör därför överensstämma med början på försäljningssäsongen för påföljande skördeår. Eftersom majsskörden i Europa vanligtvis börjar i mitten av september och pågår fram till slutet av oktober är den 1 oktober 2007 ett lämpligt tillämpningsdatum.

| (8) | Mot bakgrund av ovanstående bör denna förordning tillämpas från och med den 1 juli 2007. |
| --- | --- |

(8)

Mot bakgrund av ovanstående bör denna förordning tillämpas från och med den 1 juli 2007.

| (9) | Det bör dessutom göras ett antal mindre ändringar av teknisk karaktär. |
| --- | --- |

(9)

Det bör dessutom göras ett antal mindre ändringar av teknisk karaktär.

| (10) | Det bör föreskrivas att gränsvärdena inte gäller för obearbetad majs som är avsedd att bearbetas genom våtmalning (stärkelseproduktion). Vetenskapliga uppgifter har visat att oavsett mängden fusariumtoxiner i obearbetad majs påvisades inga fusariumtoxiner, eller endast mycket små mängder, i stärkelse från majs. För att skydda folk- och djurhälsan bör livsmedelsföretagarna i våtmalningssektorn noga övervaka de biprodukter från våtmalningen som är avsedda för foder för att kontrollera att man följer riktvärdena i kommissionens rekommendation 2006/576/EG av den 17 augusti 2006 om förekomst av deoxynivalenol, zearalenon, ochratoxin A, T-2 och HT-2 och fumonisiner i produkter avsedda för foder (4). |
| --- | --- |

(10)

Det bör föreskrivas att gränsvärdena inte gäller för obearbetad majs som är avsedd att bearbetas genom våtmalning (stärkelseproduktion). Vetenskapliga uppgifter har visat att oavsett mängden fusariumtoxiner i obearbetad majs påvisades inga fusariumtoxiner, eller endast mycket små mängder, i stärkelse från majs. För att skydda folk- och djurhälsan bör livsmedelsföretagarna i våtmalningssektorn noga övervaka de biprodukter från våtmalningen som är avsedda för foder för att kontrollera att man följer riktvärdena i kommissionens rekommendation 2006/576/EG av den 17 augusti 2006 om förekomst av deoxynivalenol, zearalenon, ochratoxin A, T-2 och HT-2 och fumonisiner i produkter avsedda för foder (4).

| (11) | Vid torrmalning bildas mjölfraktioner med olika partikelstorlek från samma parti obearbetad majs. Enligt vetenskapliga uppgifter innehåller mjölfraktioner med mindre partikelstorlek en högre halt fusariumtoxiner än mjölfraktioner med större partikelstorlek. Mjölfraktioner av majs klassificeras utifrån partikelstorleken under olika rubriker i den kombinerade nomenklaturen (KN) beroende på hur mycket som passerar genom en sikt med en maskvidd på 500 mikrometer. För att avspegla kontamineringsnivån i de olika mjölfraktionerna bör det fastställas olika gränsvärden för fraktioner som är antingen större eller mindre än 500 mikrometer. |
| --- | --- |

(11)

Vid torrmalning bildas mjölfraktioner med olika partikelstorlek från samma parti obearbetad majs. Enligt vetenskapliga uppgifter innehåller mjölfraktioner med mindre partikelstorlek en högre halt fusariumtoxiner än mjölfraktioner med större partikelstorlek. Mjölfraktioner av majs klassificeras utifrån partikelstorleken under olika rubriker i den kombinerade nomenklaturen (KN) beroende på hur mycket som passerar genom en sikt med en maskvidd på 500 mikrometer. För att avspegla kontamineringsnivån i de olika mjölfraktionerna bör det fastställas olika gränsvärden för fraktioner som är antingen större eller mindre än 500 mikrometer.

| (12) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(12)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordning (EG) nr 1881/2006 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 11 b ska ersättas med följande:






  ”b) | Den 1 oktober 2007 för de gränsvärden för deoxynivalenol och zearalenon som fastställs i punkterna 2.4.3, 2.4.8, 2.4.9, 2.5.2, 2.5.4, 2.5.6, 2.5.8, 2.5.9 och 2.5.10 i bilagan.” |
| --- | --- | --- |

1.

Artikel 11 b ska ersättas med följande:

”b)

Den 1 oktober 2007 för de gränsvärden för deoxynivalenol och zearalenon som fastställs i punkterna 2.4.3, 2.4.8, 2.4.9, 2.5.2, 2.5.4, 2.5.6, 2.5.8, 2.5.9 och 2.5.10 i bilagan.”

| 2. | Avsnitt 2 i bilagan ska ändras på följande sätt:






  a) | De uppgifter som rör deoxynivalenol (2.4), zearalenon (2.5) och fumonisiner (2.6) ska ersättas med uppgifterna i bilagan till den här förordningen. |
| --- | --- | --- |

2.

Avsnitt 2 i bilagan ska ändras på följande sätt:

a)

De uppgifter som rör deoxynivalenol (2.4), zearalenon (2.5) och fumonisiner (2.6) ska ersättas med uppgifterna i bilagan till den här förordningen.

| b) | Texten i fotnot 20 ska ersättas med ”Gränsvärdet ska tillämpas från och med den 1 oktober 2007.” |
| --- | --- |

b)

Texten i fotnot 20 ska ersättas med ”Gränsvärdet ska tillämpas från och med den 1 oktober 2007.”

| c) | Fotnot 21 ska utgå. |
| --- | --- |

c)

Fotnot 21 ska utgå.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med den 1 juli 2007.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 28 september 2007.

På kommissionens vägnar

Markos KYPRIANOU

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 37, 13.2.1993, s. 1. Förordningen ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1882/2003 (EUT L 284, 31.10.2003, s. 1).

1

(2)  EUT L 364, 20.12.2006, s. 5.

2

(3)  EUT L 234, 29.8.2006, s. 35.

3

(4)  EUT L 229, 23.8.2006, s. 7.

4

---

BILAGA

| ”2.4 | Deoxynivalenol (17) | |
| --- | --- | --- |
| 2.4.1 | Obearbetad spannmål (18) (19) annan än durumvete, havre och majs | 1 250 |
| 2.4.2 | Obearbetat durumvete och havre (18) (19) | 1 750 |
| 2.4.3 | Obearbetad majs (18), med undantag av obearbetad majs som är avsedd att bearbetas genom våtmalning (1) | 1 750 (20) |
| 2.4.4 | Spannmål avsedd för direkt konsumtion, mjöl från spannmål, kli och groddar som saluförs som slutprodukt för direkt konsumtion, med undantag av livsmedel som förtecknas i 2.4.7, 2.4.8 och 2.4.9 | 750 |
| 2.4.5 | Pasta (torr) (22) | 750 |
| 2.4.6 | Bröd (inklusive småbröd), kakor, kex, snacks av spannmål och frukostflingor av spannmål | 500 |
| 2.4.7 | Bearbetade spannmålsbaserade livsmedel och barnmat för spädbarn och småbarn (3) (7) | 200 |
| 2.4.8 | Mjölfraktioner av majs med en partikelstorlek > 500 μm som omfattas av KN-nummer 1103 13 eller 1103 20 40 och andra kvarnprodukter av majs med en partikelstorlek > 500 μm som inte är avsedda för direkt konsumtion och omfattas av KN-nummer 1904 10 10 | 750 (20) |
| 2.4.9 | Mjölfraktioner av majs med en partikelstorlek ≤ 500 μm som omfattas av KN-nummer 1102 20 och andra kvarnprodukter av majs med en partikelstorlek ≤ 500 μm som inte är avsedda för direkt konsumtion och omfattas av KN-nummer 1904 10 10 | 1 250 (20) |
| 2.5 | Zearalenon (17) | |
| 2.5.1 | Obearbetad spannmål (18) (19) annan än majs | 100 |
| 2.5.2 | Obearbetad majs (18) med undantag av obearbetad majs som är avsedd att bearbetas genom våtmalning (1) | 350 (20) |
| 2.5.3 | Spannmål avsedd för direkt konsumtion, mjöl från spannmål, kli och groddar som saluförs som slutprodukt för direkt konsumtion, med undantag av livsmedel som förtecknas i 2.5.6, 2.5.7, 2.5.8, 2.5.9 och 2.5.10 | 75 |
| 2.5.4 | Raffinerad majsolja | 400 (20) |
| 2.5.5 | Bröd (inklusive småbröd), kakor, kex, snacks av spannmål och frukostflingor av spannmål, med undantag av snacks av majs och majsbaserade frukostflingor | 50 |
| 2.5.6 | Majs avsedd för direkt konsumtion, majsbaserade snacks och majsbaserade frukostflingor | 100 (20) |
| 2.5.7 | Bearbetade spannmålsbaserade livsmedel (med undantag av bearbetade majsbaserade livsmedel) och barnmat för spädbarn och småbarn (3) (7) | 20 |
| 2.5.8 | Bearbetade majsbaserade livsmedel för spädbarn och småbarn (3) (7) | 20 (20) |
| 2.5.9 | Mjölfraktioner av majs med en partikelstorlek > 500 μm som omfattas av KN-nummer 1103 13 eller 1103 20 40 och andra kvarnprodukter av majs med en partikelstorlek > 500 μm som inte är avsedda för direkt konsumtion och omfattas av KN-nummer 1904 10 10 | 200 (20) |
| 2.5.10 | Mjölfraktioner av majs med en partikelstorlek ≤ 500 μm som omfattas av KN-nummer 1102 20 och andra kvarnprodukter av majs med en partikelstorlek ≤ 500 μm som inte är avsedda för direkt konsumtion och omfattas av KN-nummer 1904 10 10 | 300 (20) |
| 2.6 | Fumonisiner | Summan av B1 och B2 |
| 2.6.1 | Obearbetad majs (18), med undantag av obearbetad majs som är avsedd att bearbetas genom våtmalning (1) | 4 000 (23) |
| 2.6.2 | Majs avsedd för direkt konsumtion, majsbaserade livsmedel avsedda för direkt konsumtion utom livsmedel i 2.6.3 och 2.6.4 | 1 000 (23) |
| 2.6.3 | Majsbaserade frukostflingor och majsbaserade snacks | 800 (23) |
| 2.6.4 | Bearbetade majsbaserade livsmedel och barnmat för spädbarn och småbarn (3) (7) | 200 (23) |
| 2.6.5 | Mjölfraktioner av majs med en partikelstorlek > 500 μm som omfattas av KN-nummer 1103 13 eller 1103 20 40 och andra kvarnprodukter av majs med en partikelstorlek > 500 μm som inte är avsedda för direkt konsumtion och omfattas av KN-nummer 1904 10 10 | 1 400 (23) |
| 2.6.6 | Mjölfraktioner av majs med en partikelstorlek ≤ 500 μm som omfattas av KN-nummer 1102 20 och andra kvarnprodukter av majs med en partikelstorlek ≤ 500 μm som inte är avsedda för direkt konsumtion och omfattas av KN-nummer 1904 10 10 | 2 000 (23) |

”2.4

Deoxynivalenol (17)

2.4.1

Obearbetad spannmål (18) (19) annan än durumvete, havre och majs

1 250

2.4.2

Obearbetat durumvete och havre (18) (19)

1 750

2.4.3

Obearbetad majs (18), med undantag av obearbetad majs som är avsedd att bearbetas genom våtmalning (1)

1 750 (20)

2.4.4

Spannmål avsedd för direkt konsumtion, mjöl från spannmål, kli och groddar som saluförs som slutprodukt för direkt konsumtion, med undantag av livsmedel som förtecknas i 2.4.7, 2.4.8 och 2.4.9

750

2.4.5

Pasta (torr) (22)

750

2.4.6

Bröd (inklusive småbröd), kakor, kex, snacks av spannmål och frukostflingor av spannmål

500

2.4.7

Bearbetade spannmålsbaserade livsmedel och barnmat för spädbarn och småbarn (3) (7)

200

2.4.8

Mjölfraktioner av majs med en partikelstorlek > 500 μm som omfattas av KN-nummer 1103 13 eller 1103 20 40 och andra kvarnprodukter av majs med en partikelstorlek > 500 μm som inte är avsedda för direkt konsumtion och omfattas av KN-nummer 1904 10 10

750 (20)

2.4.9

Mjölfraktioner av majs med en partikelstorlek ≤ 500 μm som omfattas av KN-nummer 1102 20 och andra kvarnprodukter av majs med en partikelstorlek ≤ 500 μm som inte är avsedda för direkt konsumtion och omfattas av KN-nummer 1904 10 10

1 250 (20)

2.5

Zearalenon (17)

2.5.1

Obearbetad spannmål (18) (19) annan än majs

100

2.5.2

Obearbetad majs (18) med undantag av obearbetad majs som är avsedd att bearbetas genom våtmalning (1)

350 (20)

2.5.3

Spannmål avsedd för direkt konsumtion, mjöl från spannmål, kli och groddar som saluförs som slutprodukt för direkt konsumtion, med undantag av livsmedel som förtecknas i 2.5.6, 2.5.7, 2.5.8, 2.5.9 och 2.5.10

75

2.5.4

Raffinerad majsolja

400 (20)

2.5.5

Bröd (inklusive småbröd), kakor, kex, snacks av spannmål och frukostflingor av spannmål, med undantag av snacks av majs och majsbaserade frukostflingor

50

2.5.6

Majs avsedd för direkt konsumtion, majsbaserade snacks och majsbaserade frukostflingor

100 (20)

2.5.7

Bearbetade spannmålsbaserade livsmedel (med undantag av bearbetade majsbaserade livsmedel) och barnmat för spädbarn och småbarn (3) (7)

20

2.5.8

Bearbetade majsbaserade livsmedel för spädbarn och småbarn (3) (7)

20 (20)

2.5.9

Mjölfraktioner av majs med en partikelstorlek > 500 μm som omfattas av KN-nummer 1103 13 eller 1103 20 40 och andra kvarnprodukter av majs med en partikelstorlek > 500 μm som inte är avsedda för direkt konsumtion och omfattas av KN-nummer 1904 10 10

200 (20)

2.5.10

Mjölfraktioner av majs med en partikelstorlek ≤ 500 μm som omfattas av KN-nummer 1102 20 och andra kvarnprodukter av majs med en partikelstorlek ≤ 500 μm som inte är avsedda för direkt konsumtion och omfattas av KN-nummer 1904 10 10

300 (20)

2.6

Fumonisiner

Summan av B1 och B2

2.6.1

Obearbetad majs (18), med undantag av obearbetad majs som är avsedd att bearbetas genom våtmalning (1)

4 000 (23)

2.6.2

Majs avsedd för direkt konsumtion, majsbaserade livsmedel avsedda för direkt konsumtion utom livsmedel i 2.6.3 och 2.6.4

1 000 (23)

2.6.3

Majsbaserade frukostflingor och majsbaserade snacks

800 (23)

2.6.4

Bearbetade majsbaserade livsmedel och barnmat för spädbarn och småbarn (3) (7)

200 (23)

2.6.5

Mjölfraktioner av majs med en partikelstorlek > 500 μm som omfattas av KN-nummer 1103 13 eller 1103 20 40 och andra kvarnprodukter av majs med en partikelstorlek > 500 μm som inte är avsedda för direkt konsumtion och omfattas av KN-nummer 1904 10 10

1 400 (23)

2.6.6

Mjölfraktioner av majs med en partikelstorlek ≤ 500 μm som omfattas av KN-nummer 1102 20 och andra kvarnprodukter av majs med en partikelstorlek ≤ 500 μm som inte är avsedda för direkt konsumtion och omfattas av KN-nummer 1904 10 10

2 000 (23)

---

(1)  Undantaget gäller endast majs där det är uppenbart, genom t.ex. märkning eller destination att det är avsedd endast för våtmalning (stärkelseproduktion).”

1

---

| 29.9.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 255/18 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 255/18

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1127/2007

av den 28 september 2007

om ändring av förordning (EEG) nr 3149/92 om närmare bestämmelser för leverans av livsmedel från interventionslager till förmån för de sämst ställda i gemenskapen

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 3730/87 av den 10 december 1987 om allmänna bestämmelser för leverans av livsmedel från interventionslager till utsedda organisationer för utdelning till de sämst ställda i gemenskapen (1), särskilt artikel 6, och

av följande skäl:

| (1) | Det har under de senaste åren visat sig att gratisutdelningen av livsmedel med tillämpning av förordning (EEG) nr 3730/87 är en framgång och av stor betydelse för de personer som tar emot livsmedlen i ett ökande antal medverkande medlemsstater. I samband med revision har det emellertid visat sig att texten till kommissionens förordning (EEG) nr 3149/92 (2) behöver ändras på ett antal ställen. Förhållandena på jordbruksmarknaden har också förändrats, varför det är nödvändigt att ändra tillämpningsföreskrifterna för planen. |
| --- | --- |

(1)

Det har under de senaste åren visat sig att gratisutdelningen av livsmedel med tillämpning av förordning (EEG) nr 3730/87 är en framgång och av stor betydelse för de personer som tar emot livsmedlen i ett ökande antal medverkande medlemsstater. I samband med revision har det emellertid visat sig att texten till kommissionens förordning (EEG) nr 3149/92 (2) behöver ändras på ett antal ställen. Förhållandena på jordbruksmarknaden har också förändrats, varför det är nödvändigt att ändra tillämpningsföreskrifterna för planen.

| (2) | I artikel 1.1 i förordning (EEG) nr 3149/92 anges att de medlemsstater som önskar delta i nästa årsplan för distribution av livsmedel till de sämst ställda personerna i gemenskapen ska informera kommissionen om detta senast den 15 februari varje år. För att förenkla budgetplaneringen bör det datumet ändras till den 1 februari. |
| --- | --- |

(2)

I artikel 1.1 i förordning (EEG) nr 3149/92 anges att de medlemsstater som önskar delta i nästa årsplan för distribution av livsmedel till de sämst ställda personerna i gemenskapen ska informera kommissionen om detta senast den 15 februari varje år. För att förenkla budgetplaneringen bör det datumet ändras till den 1 februari.

| (3) | I artikel 3.2 första, andra och tredje styckena i förordning (EEG) nr 3149/92 fastställs de tidsfrister som den utsedda medlemsstaten ska iaktta beträffande uttag ur lagren av interventionsprodukter. För att se till att tidsfristerna hålls bättre bör det föreskrivas att lagringskostnaderna inte längre ska belasta gemenskapsbudgeten i händelse av överskridande av tidsfristerna. I artikel 3.2 fjärde stycket i förordningen anges att de produkter som ska tas ut ska avhämtas från interventionslagren inom 60 dagar efter den dag då sökanden tilldelas kontraktet. Vissa språkversioner av denna bestämmelse är tvetydiga vad gäller från vilken händelse som tidsfristen ska börja löpa och det är därför nödvändigt att förtydliga bestämmelsen. |
| --- | --- |

(3)

I artikel 3.2 första, andra och tredje styckena i förordning (EEG) nr 3149/92 fastställs de tidsfrister som den utsedda medlemsstaten ska iaktta beträffande uttag ur lagren av interventionsprodukter. För att se till att tidsfristerna hålls bättre bör det föreskrivas att lagringskostnaderna inte längre ska belasta gemenskapsbudgeten i händelse av överskridande av tidsfristerna. I artikel 3.2 fjärde stycket i förordningen anges att de produkter som ska tas ut ska avhämtas från interventionslagren inom 60 dagar efter den dag då sökanden tilldelas kontraktet. Vissa språkversioner av denna bestämmelse är tvetydiga vad gäller från vilken händelse som tidsfristen ska börja löpa och det är därför nödvändigt att förtydliga bestämmelsen.

| (4) | I förordning (EEG) nr 3149/92 anges ingen tidsfrist för hur lång tid det får ta att anskaffa produkter på marknaden med tillämpning av artikel 2.3 c och d. Anskaffandet kan således pågå ändra fram till planens slut. Det bör fastställas en tidsfrist för detta så att det är möjligt att iaktta budgetåret. Det bör också fastställas bestämmelser om säkerheter i samband med anskaffandet på marknaden för att säkra ett gott genomförande av leveranskontraktet. |
| --- | --- |

(4)

I förordning (EEG) nr 3149/92 anges ingen tidsfrist för hur lång tid det får ta att anskaffa produkter på marknaden med tillämpning av artikel 2.3 c och d. Anskaffandet kan således pågå ändra fram till planens slut. Det bör fastställas en tidsfrist för detta så att det är möjligt att iaktta budgetåret. Det bör också fastställas bestämmelser om säkerheter i samband med anskaffandet på marknaden för att säkra ett gott genomförande av leveranskontraktet.

| (5) | Då det i artikel 4.2 a andra stycket tredje strecksatsen i förordning (EEG) nr 3149/92 anges att bearbetade jordbruksprodukter eller livsmedel som kan erhållas på marknaden kan betalas genom leverans av produkter från interventionslagren bör det föreskrivas att denna möjlighet ingår i det normala genomförandet av planen. Med tanke på att mängden interventionsprodukter som finns tillgängliga i lagren minskar bör det föreskrivas att det är tillräckligt att de livsmedel som anskaffas på marknaden innehåller en ingrediens som tillhör samma grupp av produkter som interventionsprodukten. |
| --- | --- |

(5)

Då det i artikel 4.2 a andra stycket tredje strecksatsen i förordning (EEG) nr 3149/92 anges att bearbetade jordbruksprodukter eller livsmedel som kan erhållas på marknaden kan betalas genom leverans av produkter från interventionslagren bör det föreskrivas att denna möjlighet ingår i det normala genomförandet av planen. Med tanke på att mängden interventionsprodukter som finns tillgängliga i lagren minskar bör det föreskrivas att det är tillräckligt att de livsmedel som anskaffas på marknaden innehåller en ingrediens som tillhör samma grupp av produkter som interventionsprodukten.

| (6) | För att på bästa sätt tillmötesgå välgörenhetsorganisationers efterfrågan och för att öka utbudet av de livsmedel som levereras har det fastställts att produkter från interventionslagren får blandas med andra produkter för framställning av livsmedel. Med tanke på det minskande urvalet av tillgängliga interventionsprodukter är det lämpligt att stryka kravet på att en viss minimiandel av den slutliga produkten ska utgöras av interventionsprodukter. |
| --- | --- |

(6)

För att på bästa sätt tillmötesgå välgörenhetsorganisationers efterfrågan och för att öka utbudet av de livsmedel som levereras har det fastställts att produkter från interventionslagren får blandas med andra produkter för framställning av livsmedel. Med tanke på det minskande urvalet av tillgängliga interventionsprodukter är det lämpligt att stryka kravet på att en viss minimiandel av den slutliga produkten ska utgöras av interventionsprodukter.

| (7) | I artikel 4.1 b i förordning (EEG) nr 3149/92 anges att en produkt som för tillfället inte finns tillgänglig i interventionslagren får ersättas med en produkt ur samma produktgrupp som anskaffas på gemenskapsmarknaden. I artikel 4.2 a andra stycket tredje strecksatsen anges att bearbetade jordbruksprodukter eller livsmedel som kan anskaffas på marknaden kan betalas genom leverans av produkter av samma typ från interventionslagren. Denna möjlighet bör läggas till bland reglerna för bearbetning av interventionsprodukter i artikel 4.2a i förordningen. Samtidigt är det, av tydlighetsskäl, lämpligt att ändra strukturen på artikel 4.1. |
| --- | --- |

(7)

I artikel 4.1 b i förordning (EEG) nr 3149/92 anges att en produkt som för tillfället inte finns tillgänglig i interventionslagren får ersättas med en produkt ur samma produktgrupp som anskaffas på gemenskapsmarknaden. I artikel 4.2 a andra stycket tredje strecksatsen anges att bearbetade jordbruksprodukter eller livsmedel som kan anskaffas på marknaden kan betalas genom leverans av produkter av samma typ från interventionslagren. Denna möjlighet bör läggas till bland reglerna för bearbetning av interventionsprodukter i artikel 4.2a i förordningen. Samtidigt är det, av tydlighetsskäl, lämpligt att ändra strukturen på artikel 4.1.

| (8) | För att förtydliga bestämmelserna om frisläppande av säkerheterna i de fall då de sekundära förpliktelserna inte iakttas bör det föreskrivas att avdrag ska göras i enlighet med artikel 23.2 a och b tredje strecksatsen i kommissionens förordning (EEG) nr 2220/85 av den 22 juli 1985 om gemensamma tillämpningsföreskrifter för systemet med säkerheter för jordbruksprodukter (3). |
| --- | --- |

(8)

För att förtydliga bestämmelserna om frisläppande av säkerheterna i de fall då de sekundära förpliktelserna inte iakttas bör det föreskrivas att avdrag ska göras i enlighet med artikel 23.2 a och b tredje strecksatsen i kommissionens förordning (EEG) nr 2220/85 av den 22 juli 1985 om gemensamma tillämpningsföreskrifter för systemet med säkerheter för jordbruksprodukter (3).

| (9) | I enlighet med artikel 4.4 andra stycket i förordning (EEG) nr 3149/92 ska medlemsstaterna skicka in anbudsförlagor till kommissionen före planens genomförandeperiod. Detta innebär onödig byråkrati och bestämmelsen bör strykas. |
| --- | --- |

(9)

I enlighet med artikel 4.4 andra stycket i förordning (EEG) nr 3149/92 ska medlemsstaterna skicka in anbudsförlagor till kommissionen före planens genomförandeperiod. Detta innebär onödig byråkrati och bestämmelsen bör strykas.

| (10) | Det har gjorts vissa ändringar av ordalydelsen i artikel 2.3 i förordning (EEG) nr 3149/92 och vissa hänvisningar till artikeln bör därför av tydlighetsskäl ändras. |
| --- | --- |

(10)

Det har gjorts vissa ändringar av ordalydelsen i artikel 2.3 i förordning (EEG) nr 3149/92 och vissa hänvisningar till artikeln bör därför av tydlighetsskäl ändras.

| (11) | I artikel 7 i förordning (EEG) nr 3149/92 fastställs vad som gäller för överföring. Då överföring kräver ett nära samarbete mellan destinationsmedlemsstaten och den levererande medlemsstaten bör den levererande medlemsstaten i görligaste mån underlätta övertaget så att de tidsfrister som anges i artikel 3.2 i förordningen kan iakttas och så att övertaget kan göras i enlighet med bestämmelserna i artikel 2 i kommissionens förordning (EG) nr 884/2006 av den 21 juni 2006 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1290/2005 när det gäller finansiering genom Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) av interventionsåtgärder i form av offentlig lagring och bokföring av transaktioner för offentlig lagring som görs av medlemsstaternas utbetalande organ (4). Det bör här preciseras att det måste visas upp en uttagsorder som har utfärdats av destinationsmedlemsstaten för att interventionsorganet i den levererande medlemsstaten ska kunna ställa produkterna till leverantörens förfogande. För kontrollen av uttagen bör det dessutom föreskrivas att interventionsorganet i den levererande medlemsstaten underrättar den behöriga myndigheten i destinationsmedlemsstaten när uttaget har avslutats. |
| --- | --- |

(11)

I artikel 7 i förordning (EEG) nr 3149/92 fastställs vad som gäller för överföring. Då överföring kräver ett nära samarbete mellan destinationsmedlemsstaten och den levererande medlemsstaten bör den levererande medlemsstaten i görligaste mån underlätta övertaget så att de tidsfrister som anges i artikel 3.2 i förordningen kan iakttas och så att övertaget kan göras i enlighet med bestämmelserna i artikel 2 i kommissionens förordning (EG) nr 884/2006 av den 21 juni 2006 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1290/2005 när det gäller finansiering genom Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) av interventionsåtgärder i form av offentlig lagring och bokföring av transaktioner för offentlig lagring som görs av medlemsstaternas utbetalande organ (4). Det bör här preciseras att det måste visas upp en uttagsorder som har utfärdats av destinationsmedlemsstaten för att interventionsorganet i den levererande medlemsstaten ska kunna ställa produkterna till leverantörens förfogande. För kontrollen av uttagen bör det dessutom föreskrivas att interventionsorganet i den levererande medlemsstaten underrättar den behöriga myndigheten i destinationsmedlemsstaten när uttaget har avslutats.

| (12) | I artikel 8a i förordning (EEG) nr 3149/92 anges regler om betalningarna, men inget sägs om vad som gäller för ofullständiga betalningsansökningar. Det bör fastställas vilka regler som gäller och vilka påföljder som bör tillämpas i sådana fall. Det bör också fastställas vilka åtgärder som gemenskapen bör vidta vid försenade betalningar. |
| --- | --- |

(12)

I artikel 8a i förordning (EEG) nr 3149/92 anges regler om betalningarna, men inget sägs om vad som gäller för ofullständiga betalningsansökningar. Det bör fastställas vilka regler som gäller och vilka påföljder som bör tillämpas i sådana fall. Det bör också fastställas vilka åtgärder som gemenskapen bör vidta vid försenade betalningar.

| (13) | Erfarenheten har visat att EU-medborgarna inte är tillräckligt medvetna om vilken roll som gemenskapen spelar när det gäller livsmedelsbiståndet till dem som har det sämst ställt. Det bör därför föreskrivas att förpackningarna ska märkas med Europeiska unionens flagga. |
| --- | --- |

(13)

Erfarenheten har visat att EU-medborgarna inte är tillräckligt medvetna om vilken roll som gemenskapen spelar när det gäller livsmedelsbiståndet till dem som har det sämst ställt. Det bör därför föreskrivas att förpackningarna ska märkas med Europeiska unionens flagga.

| (14) | Det bör också preciseras på vilken nivå i leveranskedjan som de kontroller som avses i artikel 9.2 första stycket i förordning (EEG) nr 3149/92 ska göras. Det bör också fastställas vilka påföljder som bör utmätas om de olika aktörerna i distributionskedjan inte fullgör sina skyldigheter eller begår överträdelser. |
| --- | --- |

(14)

Det bör också preciseras på vilken nivå i leveranskedjan som de kontroller som avses i artikel 9.2 första stycket i förordning (EEG) nr 3149/92 ska göras. Det bör också fastställas vilka påföljder som bör utmätas om de olika aktörerna i distributionskedjan inte fullgör sina skyldigheter eller begår överträdelser.

| (15) | Förordning (EEG) nr 3149/92 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(15)

Förordning (EEG) nr 3149/92 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (16) | Förvaltningskommittén för spannmål har inte avgivit något yttrande inom den tid som dess ordförande bestämt. |
| --- | --- |

(16)

Förvaltningskommittén för spannmål har inte avgivit något yttrande inom den tid som dess ordförande bestämt.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordning (EEG) nr 3149/92 ska ändras på följande sätt:

| 1. | I artikel 1.1 ska ”15 februari” ersättas med ”1 februari”. |
| --- | --- |

1.

I artikel 1.1 ska ”15 februari” ersättas med ”1 februari”.

| 2. | Artikel 3 ska ändras på följande sätt:






  a) | I punkt 2 ska fjärde stycket ersättas med följande:
  ”I händelse av att de tidsfrister som anges i första, andra och tredje stycket överskrids ska kostnaderna för lagringen av interventionsprodukterna inte längre betalas av gemenskapen. Denna bestämmelse ska inte gälla för produkter som inte har tagits ut den 30 september under det år då planen genomförs.
  De produkter som ska tas ut ska avlägsnas ur interventionslagret inom sextio dagar från den dag då kontraktet undertecknas av leverantören, eller vid överföring, inom sextio dagar efter det att den behöriga myndigheten i destinationsmedlemsstaten har underrättat den behöriga myndigheten i den levererande medlemsstaten.” |
| --- | --- | --- |

2.

Artikel 3 ska ändras på följande sätt:

a)

I punkt 2 ska fjärde stycket ersättas med följande:

”I händelse av att de tidsfrister som anges i första, andra och tredje stycket överskrids ska kostnaderna för lagringen av interventionsprodukterna inte längre betalas av gemenskapen. Denna bestämmelse ska inte gälla för produkter som inte har tagits ut den 30 september under det år då planen genomförs.

De produkter som ska tas ut ska avlägsnas ur interventionslagret inom sextio dagar från den dag då kontraktet undertecknas av leverantören, eller vid överföring, inom sextio dagar efter det att den behöriga myndigheten i destinationsmedlemsstaten har underrättat den behöriga myndigheten i den levererande medlemsstaten.”

| b) | Följande punkt ska införas som punkt 2a:
  ”2a.   När det gäller produkter som ska anskaffas på marknaden med tillämpning av artikel 2.3 c och d ska betalningen av de produkter som aktören ska leverera vara avslutad före den 1 september det år då planen genomförs.” |
| --- | --- |

b)

Följande punkt ska införas som punkt 2a:

”2a.   När det gäller produkter som ska anskaffas på marknaden med tillämpning av artikel 2.3 c och d ska betalningen av de produkter som aktören ska leverera vara avslutad före den 1 september det år då planen genomförs.”

| 3. | Artikel 4 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 1 ska ersättas med följande punkter 1 och 1a:
  ”1.   Planens genomförande ska omfatta följande:






  a) | Leverans av produkter som tas ut från interventionslager. |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Artikel 4 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 1 ska ersättas med följande punkter 1 och 1a:

”1.   Planens genomförande ska omfatta följande:

a)

Leverans av produkter som tas ut från interventionslager.

| b) | Leverans av produkter som anskaffas på gemenskapsmarknaden med tillämpning av bestämmelserna i artikel 2.3 c och d. |
| --- | --- |

b)

Leverans av produkter som anskaffas på gemenskapsmarknaden med tillämpning av bestämmelserna i artikel 2.3 c och d.

| c) | Leverans av bearbetade jordbruksprodukter eller livsmedel som är tillgängliga eller kan anskaffas på marknaden mot leverans av produkter från interventionslagren. |
| --- | --- |

c)

Leverans av bearbetade jordbruksprodukter eller livsmedel som är tillgängliga eller kan anskaffas på marknaden mot leverans av produkter från interventionslagren.

1a.   De produkter som anskaffas på gemenskapsmarknaden enligt punkt 1 b ska tillhöra samma produktgrupp som den produkt som för tillfället inte finns tillgänglig i interventionslagren.

Om ris inte finns tillgängligt i interventionslagren, får kommissionen tillåta uttag av spannmål ur interventionslagren som betalning för en leverans av ris och risprodukter som anskaffas på marknaden.

Om spannmål inte finns tillgängligt i interventionslagren, får kommissionen på motsvarande sätt tillåta uttag av ris ur interventionslager som betalning för en leverans av spannmål och spannmålsprodukter som anskaffas på marknaden.

Anskaffandet på marknaden av en given produkt får endast genomföras om de förnödenheter som ska tillhandahållas redan har tilldelats, enligt beräkningar av varje kvantitet produkter ur samma grupp som ska tas ut från interventionslager med tillämpning av artikel 2.3.1 b, inbegripet de kvantiteter som ska överföras med tillämpning av artikel 7. Den behöriga nationella myndigheten ska underrätta kommissionen om att ett förfarande för anskaffande på marknaden har inletts.”

| b) | Punkt 2 ska ändras på följande sätt:






  i) | Led a ska ändras på följande sätt:






  — | I andra stycket ska tredje strecksatsen ersättas med följande:






  ”— | den kvantitet bearbetade jordbruksprodukter eller livsmedel som är tillgängliga eller kan anskaffas på marknaden mot leverans av produkter från interventionslagren. De anskaffade livsmedlen ska innehålla en ingrediens som tillhör samma grupp av produkter som de interventionsprodukter som levereras som betalning.” |
| --- | --- | --- | --- | --- |

b)

Punkt 2 ska ändras på följande sätt:

i)

Led a ska ändras på följande sätt:

—

I andra stycket ska tredje strecksatsen ersättas med följande:

”—

den kvantitet bearbetade jordbruksprodukter eller livsmedel som är tillgängliga eller kan anskaffas på marknaden mot leverans av produkter från interventionslagren. De anskaffade livsmedlen ska innehålla en ingrediens som tillhör samma grupp av produkter som de interventionsprodukter som levereras som betalning.”

| — | Femte stycket ska ersättas med följande:

  ”Om leveranserna omfattar bearbetning eller förpackning av produkten ska i anbudsinfordran anges att de sökande före övertaget ska ställa en säkerhet till förmån för interventionsorganet i enlighet med avdelning III i kommissionens förordning (EEG) nr 2220/85 (5) med ett belopp som motsvarar det tillämpliga interventionspriset den dag som fastställts för övertagandet plus 10 %. Vid tillämpningen av avdelning V i ovannämnda förordning är det viktigaste kravet att produkten levereras till den avsedda destinationen. Om produkten levereras efter utgången av planens genomförandeperiod enligt artikel 3.1 ska 15 % av säkerhetsbeloppet förverkas. Därefter förverkas det återstående säkerhetsbeloppet med 2 % per dag som tidsfristen överskrids. Detta stycke ska inte tillämpas om den produkt som uttagits från interventionslagret ställs till leverantörens förfogande som betalning för en redan utförd leverans. |
| --- | --- |

—

Femte stycket ska ersättas med följande:

”Om leveranserna omfattar bearbetning eller förpackning av produkten ska i anbudsinfordran anges att de sökande före övertaget ska ställa en säkerhet till förmån för interventionsorganet i enlighet med avdelning III i kommissionens förordning (EEG) nr 2220/85 (5) med ett belopp som motsvarar det tillämpliga interventionspriset den dag som fastställts för övertagandet plus 10 %. Vid tillämpningen av avdelning V i ovannämnda förordning är det viktigaste kravet att produkten levereras till den avsedda destinationen. Om produkten levereras efter utgången av planens genomförandeperiod enligt artikel 3.1 ska 15 % av säkerhetsbeloppet förverkas. Därefter förverkas det återstående säkerhetsbeloppet med 2 % per dag som tidsfristen överskrids. Detta stycke ska inte tillämpas om den produkt som uttagits från interventionslagret ställs till leverantörens förfogande som betalning för en redan utförd leverans.

| ii) | I led b första stycket ska följande läggas till:
  ”Leveranskontraktet ska tilldelas den anbudsgivare som väljs ut på villkor att denne ställer en säkerhet på 110 % av anbudsbeloppet till förmån för interventionsorganet i enlighet med avdelning III i förordning (EEG) nr 2220/85.” |
| --- | --- |

ii)

I led b första stycket ska följande läggas till:

”Leveranskontraktet ska tilldelas den anbudsgivare som väljs ut på villkor att denne ställer en säkerhet på 110 % av anbudsbeloppet till förmån för interventionsorganet i enlighet med avdelning III i förordning (EEG) nr 2220/85.”

| c) | Punkt 2a ska ersättas med följande:
  ”2a.   Produkterna från interventionslagren och de produkter som har anskaffats på marknaden med tillämpning av artikel 2.3 c och d eller punkt 1 första stycket led c i denna artikel får blandas med eller tillsättas till andra produkter som har anskaffats på marknaden för framställning av sådana livsmedel som ska levereras för planens genomförande.” |
| --- | --- |

c)

Punkt 2a ska ersättas med följande:

”2a.   Produkterna från interventionslagren och de produkter som har anskaffats på marknaden med tillämpning av artikel 2.3 c och d eller punkt 1 första stycket led c i denna artikel får blandas med eller tillsättas till andra produkter som har anskaffats på marknaden för framställning av sådana livsmedel som ska levereras för planens genomförande.”

| d) | I punkt 4 ska andra stycket utgå. |
| --- | --- |

d)

I punkt 4 ska andra stycket utgå.

| 4. | Artikel 7 ska ändras på följande sätt:






  a) | I punkt 2 ska tredje meningen ersättas med följande:
  ”Utgifterna ska avräknas mot de anslag som avses i artikel 2.3.2.” |
| --- | --- | --- |

4.

Artikel 7 ska ändras på följande sätt:

a)

I punkt 2 ska tredje meningen ersättas med följande:

”Utgifterna ska avräknas mot de anslag som avses i artikel 2.3.2.”

| b) | Punkt 5 ska ersättas med följande:
  ”5.   Vid överföring ska destinationsmedlemsstaten underrätta den levererande medlemsstaten om vem som har tilldelats kontrakt för överföringen.
  Interventionsorganet i den levererande medlemsstaten ska ställa produkterna till förfogande för leverantören eller dennes bemyndigade ombud mot uppvisande av en uttagsorder som har utfärdats av interventionsorganet i destinationsmedlemsstaten.
  Den behöriga myndigheten ska säkerställa att varorna är försäkrade på lämpligt sätt.
  Den leveransdeklaration som utfärdas av interventionsorganet i den levererande medlemsstaten ska innehålla någon av de uppgifter som anges i bilaga I.
  Interventionsorganet i den levererande medlemsstaten ska så snart som möjligt underrätta den behöriga myndigheten i destinationsmedlemsstaten om vilken dag som uttaget har avslutats.
  Utgifterna vid transport inom gemenskapen ska betalas av destinationsmedlemsstaten på grundval av vilka kvantiteter som faktiskt anländer dit.” |
| --- | --- |

b)

Punkt 5 ska ersättas med följande:

”5.   Vid överföring ska destinationsmedlemsstaten underrätta den levererande medlemsstaten om vem som har tilldelats kontrakt för överföringen.

Interventionsorganet i den levererande medlemsstaten ska ställa produkterna till förfogande för leverantören eller dennes bemyndigade ombud mot uppvisande av en uttagsorder som har utfärdats av interventionsorganet i destinationsmedlemsstaten.

Den behöriga myndigheten ska säkerställa att varorna är försäkrade på lämpligt sätt.

Den leveransdeklaration som utfärdas av interventionsorganet i den levererande medlemsstaten ska innehålla någon av de uppgifter som anges i bilaga I.

Interventionsorganet i den levererande medlemsstaten ska så snart som möjligt underrätta den behöriga myndigheten i destinationsmedlemsstaten om vilken dag som uttaget har avslutats.

Utgifterna vid transport inom gemenskapen ska betalas av destinationsmedlemsstaten på grundval av vilka kvantiteter som faktiskt anländer dit.”

| 5. | I artikel 8a ska följande införas:
  ”Den tidsfrist som anges i andra stycket kan tillfälligt hävas om detta begärs skriftligen av den aktör eller den organisation som ska dela ut produkterna och skälet är allvarliga brister i de styrkande handlingarna. Tidsfristen fortsätter att löpa från och med dagen för mottagandet av de begärda handlingarna, vilka ska lämnas inom 30 kalenderdagar. Om handlingarna inte lämnas in inom denna tidsfrist ska den sänkning som anges i första stycket tillämpas.
  Utom i fall av force majeure eller i fall av tillfälligt upphävande av tidsfristen enligt tredje stycket, ska varje överskridande av tidsfristen på två månader enligt andra stycket innebära en sänkning av betalningen till medlemsstaten i enlighet med reglerna i artikel 9 i kommissionens förordning (EG) nr 883/2006 (6). |
| --- | --- |

5.

I artikel 8a ska följande införas:

”Den tidsfrist som anges i andra stycket kan tillfälligt hävas om detta begärs skriftligen av den aktör eller den organisation som ska dela ut produkterna och skälet är allvarliga brister i de styrkande handlingarna. Tidsfristen fortsätter att löpa från och med dagen för mottagandet av de begärda handlingarna, vilka ska lämnas inom 30 kalenderdagar. Om handlingarna inte lämnas in inom denna tidsfrist ska den sänkning som anges i första stycket tillämpas.

Utom i fall av force majeure eller i fall av tillfälligt upphävande av tidsfristen enligt tredje stycket, ska varje överskridande av tidsfristen på två månader enligt andra stycket innebära en sänkning av betalningen till medlemsstaten i enlighet med reglerna i artikel 9 i kommissionens förordning (EG) nr 883/2006 (6).

6

| 6. | Artikel 9 ska ändras på följande sätt:






  a) | I punkt 1 ska led b ersättas med följande:






  ”b) | Varor som inte levereras i lösvikt till mottagarna ska på ett tydligt och läsbart sätt märkas med uppgiften ’EG-stöd’ och uppgiften ska åtföljas av Europeiska unionens flagga, vilken ska återges i enlighet med instruktionerna i bilaga II.” |
| --- | --- | --- | --- |

6.

Artikel 9 ska ändras på följande sätt:

a)

I punkt 1 ska led b ersättas med följande:

”b)

Varor som inte levereras i lösvikt till mottagarna ska på ett tydligt och läsbart sätt märkas med uppgiften ’EG-stöd’ och uppgiften ska åtföljas av Europeiska unionens flagga, vilken ska återges i enlighet med instruktionerna i bilaga II.”

| b) | I punkt 2 ska första stycket ersättas med följande:
  ”De behöriga myndigheternas kontroller ska genomföras efter det att varorna tagits om hand efter uttaget ur interventionslagren eller efter det att produkterna har anskaffats på marknaden med tillämpning av artikel 2.3 c och d eller artikel 4.1 c, och kontrollerna ska göras under alla faser av planen och i alla distributionsled. Kontrollerna ska göras under planens hela genomförandeperiod, under alla faser, inklusive på lokal nivå.” |
| --- | --- |

b)

I punkt 2 ska första stycket ersättas med följande:

”De behöriga myndigheternas kontroller ska genomföras efter det att varorna tagits om hand efter uttaget ur interventionslagren eller efter det att produkterna har anskaffats på marknaden med tillämpning av artikel 2.3 c och d eller artikel 4.1 c, och kontrollerna ska göras under alla faser av planen och i alla distributionsled. Kontrollerna ska göras under planens hela genomförandeperiod, under alla faser, inklusive på lokal nivå.”

| c) | Punkt 3 ska ersättas med följande:
  ”3.   Medlemsstaterna ska vidta alla nödvändiga åtgärder för att se till att planen verkställs på ett bra sätt, och förebygga och sanktionera överträdelser. Medlemsstaterna får för detta ändamål förbjuda aktörer att delta i anbudsinfordringar och förbjuda organisationer att delta i distributionen enligt de årliga planerna, beroende på arten och omfattningen av de brister eller överträdelser som har konstaterats.” |
| --- | --- |

c)

Punkt 3 ska ersättas med följande:

”3.   Medlemsstaterna ska vidta alla nödvändiga åtgärder för att se till att planen verkställs på ett bra sätt, och förebygga och sanktionera överträdelser. Medlemsstaterna får för detta ändamål förbjuda aktörer att delta i anbudsinfordringar och förbjuda organisationer att delta i distributionen enligt de årliga planerna, beroende på arten och omfattningen av de brister eller överträdelser som har konstaterats.”

| 7. | Bilagan ska betecknas bilaga I och titeln ska ersättas med följande: |
| --- | --- |

7.

Bilagan ska betecknas bilaga I och titeln ska ersättas med följande:

| 8. | Texten i bilagan till denna förordning ska införas som bilaga II. |
| --- | --- |

8.

Texten i bilagan till denna förordning ska införas som bilaga II.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 28 september 2007.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 352, 15.12.1987, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 2535/95 (EGT L 260, 31.10.1995, s. 3).

1

(2)  EGT L 313, 30.10.1992, s. 50. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 758/2007 (EUT L 172, 30.6.2007, s. 47).

2

(3)  EGT L 205, 3.8.1985, s. 5. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1913/2006 (EUT L 365, 21.12.2006, s. 52).

3

(4)  EUT L 171, 23.6.2006, s. 35. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 721/2007 (EUT L 164, 26.6.2007, s. 4).

4

(5)  EGT L 205, 3.8.1985, s. 5.”

5

(6)  EUT L 171, 23.6.2006, s. 1.”

6

---

BILAGA

”BILAGA II

INSTRUKTIONER FÖR FRAMSTÄLLNING AV EMBLEMET SAMT DEFINITION AV STANDARDFÄRGERNA

1.   Heraldisk beskrivning

På ett azurblått fält framträder en cirkel med tolv guldfärgade stjärnor vars spetsar inte berör varandra.

2.   Geometrisk beskrivning

Image

Emblemet har formen av en blå, rektangulär flagga vars längd är en och en halv gånger höjden. Tolv guldfärgade stjärnor bildar en osynlig cirkel, där avståndet mellan två intilliggande stjärnor alltid är lika stort. Cirkelns mittpunkt är samtidigt skärningspunkt för rektangelns diagonaler. Cirkelns radie motsvarar en tredjedel av flaggans höjd. Varje stjärna har fem uddar och dessa tangerar omkretsen av en osynlig cirkel, vars radie motsvarar en artondel av flaggans höjd. Alla stjärnorna avbildas stående, dvs. så att den övre spetsen pekar i samma riktning som flaggstången och två spetsar bildar en rät linje som är vinkelrät mot flaggstången. Cirkeln är arrangerad på så sätt att stjärnorna uppträder i samma position som timmarna på urtavlan till en klocka. Deras antal är en gång för alla fastställt.

3.   Föreskrivna färger

Emblemet har följande färger: PANTONE REFLEX BLUE för rektangelns yta; PANTONE YELLOW för stjärnorna. Den internationellt använda PANTONE-färgskalan är mycket vanlig och lätt att komma över även för icke-fackmän.

Fyrfärgstryck: Vid fyrfärgstryck går det inte att använda de två standardfärgerna. De måste därför återskapas med hjälp av de fyra färgerna i fyrfärgsprocessen. PANTONE YELLOW får man genom att använda 100 % ’Process Gul’. En blandning av 100 % ’Process Cyan’ och 80 % ’Process Magenta’ ger en färg som är väldigt lik PANTONE REFLEX BLUE.

Enfärgstryck: Om svart är den enda tillgängliga färgen ska rektangelns konturer och stjärnorna vara i svart, medan bakgrunden behålls vit. Om blått är den enda tillgängliga färgen (det måste vara Reflex Blue) ska bakgrunden vara 100 % blå och stjärnorna vita.

Reproduktion mot en färgad bakgrund: Emblemet ska helst återges mot en vit bakgrund. Undvik en bakgrund med olika färger, och, framför allt, en bakgrund som inte passar till blått. Om man måste ha en färgad bakgrund ska rektangeln omges av en vit bård med en bredd som motsvarar 1/25 av rektangelns höjd.”

---

| 29.9.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 255/24 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 255/24

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1128/2007

av den 28 september 2007

om fastställande av importtullar inom spannmålssektorn gällande från den 1 oktober 2007

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1784/2003 av den 29 september 2003 om den gemensamma organisationen av marknaden för spannmål (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1249/96 av den 28 juni 1996 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 1766/92 vad avser importtullarna inom spannmålssektorn (2), särskilt artikel 2.1, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 10.2 i förordning (EG) nr 1784/2003 skall importtullen för produkter som omfattas av KN-numren 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (vanligt vete av hög kvalitet), 1002, ex 1005, utom hybrider för utsäde, samt ex 1007, utom hybrider för utsäde, vara lika med interventionspriset vid import ökat med 55 % minus cif-importpriset för den aktuella sändningen. Denna tull får emellertid inte vara högre än tullsatsen i Gemensamma tulltaxan. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 10.2 i förordning (EG) nr 1784/2003 skall importtullen för produkter som omfattas av KN-numren 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (vanligt vete av hög kvalitet), 1002, ex 1005, utom hybrider för utsäde, samt ex 1007, utom hybrider för utsäde, vara lika med interventionspriset vid import ökat med 55 % minus cif-importpriset för den aktuella sändningen. Denna tull får emellertid inte vara högre än tullsatsen i Gemensamma tulltaxan.

| (2) | För denna beräkning skall enligt artikel 10.3 i samma förordning representativa cif-importpriser fastställas regelbundet för de aktuella produkterna. |
| --- | --- |

(2)

För denna beräkning skall enligt artikel 10.3 i samma förordning representativa cif-importpriser fastställas regelbundet för de aktuella produkterna.

| (3) | Enligt artikel 2.2 i förordning (EG) nr 1249/96 skall ett dagligt representativt cif-importpris, fastställt enligt artikel 4 i samma förordning, användas vid beräkning av importtullarna för produkter som omfattas av KN-nummer 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (vete av hög kvalitet), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 och 1007 00 90. |
| --- | --- |

(3)

Enligt artikel 2.2 i förordning (EG) nr 1249/96 skall ett dagligt representativt cif-importpris, fastställt enligt artikel 4 i samma förordning, användas vid beräkning av importtullarna för produkter som omfattas av KN-nummer 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (vete av hög kvalitet), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 och 1007 00 90.

| (4) | Importtullarna bör fastställas att gälla från den 1 oktober 2007 och tillämpas tills ett nytt fastställande träder i kraft. |
| --- | --- |

(4)

Importtullarna bör fastställas att gälla från den 1 oktober 2007 och tillämpas tills ett nytt fastställande träder i kraft.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Från den 1 oktober 2007 gäller de importtullar som fastställs i bilaga I för de produkter som anges i artikel 10.2 i förordning (EG) nr 1784/2003; beräkningsgrunderna anges i bilaga II.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 1 oktober 2007.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 28 september 2007.

På kommissionens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 270, 21.10.2003, s. 78. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 735/2007 (EUT L 169, 29.6.2007, s. 6).

1

(2)  EGT L 161, 29.6.1996, s. 125. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1816/2005 (EUT L 292, 8.11.2005, s. 5).

2

---

BILAGA I

Importtullar från den 1 oktober 2007 för de produkter som anges i artikel 10.2 i förordning (EG) nr 1784/2003

| KN-nr | Varuslag | Importtull (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Durumvete:
  av hög kvalitet | 0,00 |
| av medelhög kvalitet | 0,00 |
| av låg kvalitet | 0,00 |
| 1001 90 91 | Vanligt vete, för utsäde | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Vanligt vete av hög kvalitet, av annat slag än för utsäde | 0,00 |
| 1002 00 00 | Råg | 0,00 |
| 1005 10 90 | Utsädesmajs annan än hybridmajs | 0,00 |
| 1005 90 00 | Majs av annat slag än för utsäde (2) | 0,00 |
| 1007 00 90 | Sorghum av andra slag än hybrider för utsäde | 0,00 |

KN-nr

Varuslag

Importtull (1)

(EUR/t)

1001 10 00

Durumvete:

av hög kvalitet

0,00

av medelhög kvalitet

0,00

av låg kvalitet

0,00

1001 90 91

Vanligt vete, för utsäde

0,00

ex 1001 90 99

Vanligt vete av hög kvalitet, av annat slag än för utsäde

0,00

1002 00 00

Råg

0,00

1005 10 90

Utsädesmajs annan än hybridmajs

0,00

1005 90 00

Majs av annat slag än för utsäde (2)

0,00

1007 00 90

Sorghum av andra slag än hybrider för utsäde

0,00

---

(1)  Enligt artikel 2.4 i förordning (EG) nr 1249/96 skall importtullen för varor, som anländer till gemenskapen via Atlanten eller Suezkanalen, minskas med

| — | 3 euro/ton om lossningshamnen ligger i Medelhavet, |
| --- | --- |

—

3 euro/ton om lossningshamnen ligger i Medelhavet,

| — | 2 euro/ton om lossningshamnen ligger i Danmark, Estland, Irland, Lettland, Litauen, Polen, Finland, Sverige eller Förenade kungariket eller vid den Iberiska halvöns Atlantkust. |
| --- | --- |

—

2 euro/ton om lossningshamnen ligger i Danmark, Estland, Irland, Lettland, Litauen, Polen, Finland, Sverige eller Förenade kungariket eller vid den Iberiska halvöns Atlantkust.

(2)  Om villkoren i artikel 2.5 i förordning (EG) nr 1249/96 är uppfyllda har importören rätt till en schablonmässig minskning av importtullen med 24 euro/ton.

---

BILAGA II

Beräkningsgrunder för importtullarna i bilaga I

14.9.2007-27.9.2007

| 1. | Genomsnitt enligt artikel 2.2 i förordning (EG) nr 1249/96:











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Vanligt vete (1) | Majs | Durumvete, hög kvalitet | Durumvete, medelhög kvalitet (2) | Durumvete, låg kvalitet (3) | Korn |
| Börs | Minneapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Börsnotering | 231,04 | 102,89 | — | — | — | — |
| Pris fob USA | — | — | 299,04 | 289,04 | 269,04 | 172,28 |
| Tillägg för Mexikanska golfen | — | 16,20 | — | — | — | — |
| Tillägg för Stora sjöarna | 0,42 | — | — | — | — | — |

1.

Genomsnitt enligt artikel 2.2 i förordning (EG) nr 1249/96:

(EUR/t)

Vanligt vete (1)

Majs

Durumvete, hög kvalitet

Durumvete, medelhög kvalitet (2)

Durumvete, låg kvalitet (3)

Korn

Börs

Minneapolis

Chicago

—

—

—

—

Börsnotering

231,04

102,89

—

—

—

—

Pris fob USA

—

—

299,04

289,04

269,04

172,28

Tillägg för Mexikanska golfen

—

16,20

—

—

—

—

Tillägg för Stora sjöarna

0,42

—

—

—

—

—

| 2. | Genomsnitt enligt artikel 2.2 i förordning (EG) nr 1249/96:






  Fraktkostnad: Mexikanska golfen–Rotterdam | 44,83 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Fraktkostnad: Stora sjöarna–Rotterdam | 42,73 EUR/t |

2.

Genomsnitt enligt artikel 2.2 i förordning (EG) nr 1249/96:

Fraktkostnad: Mexikanska golfen–Rotterdam

44,83 EUR/t

Fraktkostnad: Stora sjöarna–Rotterdam

42,73 EUR/t

---

(1)  Bidrag med 14 euro/ton ingår (artikel 4.3 i förordning (EG) nr 1249/96).

(2)  Avdrag med 10 euro/ton (artikel 4.3 i förordning (EG) nr 1249/96).

(3)  Avdrag med 30 euro/ton (artikel 4.3 i förordning (EG) nr 1249/96).

---

| 29.9.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 255/27 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 255/27

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1129/2007

av den 28 september 2007

om fastställande av exportbidrag för spannmål och för mjöl och krossgryn av vete eller råg

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1784/2003 av den 29 september 2003 om den gemensamma organisationen av marknaden för spannmål (1), särskilt artikel 13.3, och

av följande skäl:

| (1) | Artikel 13 i förordning (EG) nr 1784/2003 fastställer att skillnaden mellan de noteringar eller priser som gäller på världsmarknaden för de produkter som anges i artikel 1 i den förordningen och priserna för dessa produkter inom gemenskapen kan täckas av ett exportbidrag. |
| --- | --- |

(1)

Artikel 13 i förordning (EG) nr 1784/2003 fastställer att skillnaden mellan de noteringar eller priser som gäller på världsmarknaden för de produkter som anges i artikel 1 i den förordningen och priserna för dessa produkter inom gemenskapen kan täckas av ett exportbidrag.

| (2) | Exportbidragen skall fastställas med hänsyn tagen till de faktorer som anges i artikel 1 i kommissionens förordning (EG) nr 1501/95 av den 29 juni 1995 om vissa närmare bestämmelser till rådets förordning (EEG) nr 1766/92 om beviljande av exportbidrag för spannmål och om de åtgärder som skall vidtas vid störningar på marknaden för spannmål (2). |
| --- | --- |

(2)

Exportbidragen skall fastställas med hänsyn tagen till de faktorer som anges i artikel 1 i kommissionens förordning (EG) nr 1501/95 av den 29 juni 1995 om vissa närmare bestämmelser till rådets förordning (EEG) nr 1766/92 om beviljande av exportbidrag för spannmål och om de åtgärder som skall vidtas vid störningar på marknaden för spannmål (2).

| (3) | Då exportbidraget för mjöl och krossgryn av vete och råg räknas ut, måste hänsyn tas till de kvantiteter spannmål som krävs för deras tillverkning. Dessa kvantiteter fastställs i förordning (EG) nr 1501/95. |
| --- | --- |

(3)

Då exportbidraget för mjöl och krossgryn av vete och råg räknas ut, måste hänsyn tas till de kvantiteter spannmål som krävs för deras tillverkning. Dessa kvantiteter fastställs i förordning (EG) nr 1501/95.

| (4) | Situationen på världsmarknaden eller särskilda behov på vissa marknader kan göra det nödvändigt att variera exportbidraget för vissa produkter med avseende på destination. |
| --- | --- |

(4)

Situationen på världsmarknaden eller särskilda behov på vissa marknader kan göra det nödvändigt att variera exportbidraget för vissa produkter med avseende på destination.

| (5) | Bidraget måste fastställas en gång i månaden. Det kan ändras inom den mellanliggande perioden. |
| --- | --- |

(5)

Bidraget måste fastställas en gång i månaden. Det kan ändras inom den mellanliggande perioden.

| (6) | Tillämpningen av dessa närmare bestämmelser på den nuvarande marknadssituationen för spannmål, och särskilt på noteringarna eller priserna för spannmålsprodukter inom gemenskapen och på världsmarknaden medför att exportbidragen bör fastställas till de belopp som anges i bilagan till denna förordning. |
| --- | --- |

(6)

Tillämpningen av dessa närmare bestämmelser på den nuvarande marknadssituationen för spannmål, och särskilt på noteringarna eller priserna för spannmålsprodukter inom gemenskapen och på världsmarknaden medför att exportbidragen bör fastställas till de belopp som anges i bilagan till denna förordning.

| (7) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för spannmål. |
| --- | --- |

(7)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för spannmål.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Exportbidragen för de produkter som anges i artikel 1 a, 1 b och 1 c i förordning (EG) nr 1784/2003 med undantag av malt, och som exporteras i obearbetat skick skall vara de som fastställs i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 1 oktober 2007.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 28 september 2007.

På kommissionens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 270, 21.10.2003, s. 78. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 735/2007 (EUT L 169, 29.6.2007, s. 6).

1

(2)  EGT L 147, 30.6.1995, s. 7. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1996/2006 (EUT L 398, 30.12.2006, s. 1).

2

---

BILAGA

till kommissionens förordning av den 28 september 2007 om fastställande av exportbidragen för spannmål och för mjöl och krossgryn av vete eller råg

| Produktnummer | Destination | Måttenhet | Bidragsbelopp |
| --- | --- | --- | --- |
| 1001 10 00 9200 | — | EUR/t | — |
| 1001 10 00 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1001 90 91 9000 | — | EUR/t | — |
| 1001 90 99 9000 | A00 | EUR/t | — |
| 1002 00 00 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1003 00 10 9000 | — | EUR/t | — |
| 1003 00 90 9000 | A00 | EUR/t | — |
| 1004 00 00 9200 | — | EUR/t | — |
| 1004 00 00 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1005 10 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1005 90 00 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1007 00 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1008 20 00 9000 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 11 9000 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 15 9100 | C01 | EUR/t | 0 |
| 1101 00 15 9130 | C01 | EUR/t | 0 |
| 1101 00 15 9150 | C01 | EUR/t | 0 |
| 1101 00 15 9170 | C01 | EUR/t | 0 |
| 1101 00 15 9180 | C01 | EUR/t | 0 |
| 1101 00 15 9190 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1102 10 00 9500 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1102 10 00 9700 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1102 10 00 9900 | — | EUR/t | — |
| 1103 11 10 9200 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 10 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 10 9900 | — | EUR/t | — |
| 1103 11 90 9200 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 90 9800 | — | EUR/t | — |
| Anm.: Produktkoderna och destinationskoderna serie ”A” fastställs i kommissionens förordning (EEG) nr 3846/87 (EGT L 366, 24.12.1987, s. 1) i dess ändrade lydelse.







  C01 | : | Alla tredjeländer utom Albanien, Kroatien, Bosnien och Hercegovina, Montenegro, Serbia, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Liechtenstein och Schweiz. |

Produktnummer

Destination

Måttenhet

Bidragsbelopp

1001 10 00 9200

—

EUR/t

—

1001 10 00 9400

A00

EUR/t

0

1001 90 91 9000

—

EUR/t

—

1001 90 99 9000

A00

EUR/t

—

1002 00 00 9000

A00

EUR/t

0

1003 00 10 9000

—

EUR/t

—

1003 00 90 9000

A00

EUR/t

—

1004 00 00 9200

—

EUR/t

—

1004 00 00 9400

A00

EUR/t

0

1005 10 90 9000

—

EUR/t

—

1005 90 00 9000

A00

EUR/t

0

1007 00 90 9000

—

EUR/t

—

1008 20 00 9000

—

EUR/t

—

1101 00 11 9000

—

EUR/t

—

1101 00 15 9100

C01

EUR/t

0

1101 00 15 9130

C01

EUR/t

0

1101 00 15 9150

C01

EUR/t

0

1101 00 15 9170

C01

EUR/t

0

1101 00 15 9180

C01

EUR/t

0

1101 00 15 9190

—

EUR/t

—

1101 00 90 9000

—

EUR/t

—

1102 10 00 9500

A00

EUR/t

0

1102 10 00 9700

A00

EUR/t

0

1102 10 00 9900

—

EUR/t

—

1103 11 10 9200

A00

EUR/t

0

1103 11 10 9400

A00

EUR/t

0

1103 11 10 9900

—

EUR/t

—

1103 11 90 9200

A00

EUR/t

0

1103 11 90 9800

—

EUR/t

—

Anm.: Produktkoderna och destinationskoderna serie ”A” fastställs i kommissionens förordning (EEG) nr 3846/87 (EGT L 366, 24.12.1987, s. 1) i dess ändrade lydelse.

C01

:

Alla tredjeländer utom Albanien, Kroatien, Bosnien och Hercegovina, Montenegro, Serbia, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Liechtenstein och Schweiz.

---

| 29.9.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 255/29 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 255/29

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1130/2007

av den 28 september 2007

om fastställande av det korrektionsbelopp som tillämpas på exportbidraget för spannmål

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1784/2003 av den 29 september 2003 om den gemensamma organisationen av marknaden för spannmål (1), särskilt artikel 15.2, och

av följande skäl:

| (1) | Artikel 14.2 i förordning (EG) nr 1784/2003 fastställer att det exportbidrag som gäller för spannmål den dag då ansökan om exportlicens lämnas in, på begäran måste tillämpas för export som sker under exportlicensens giltighetstid. I det fallet måste ett korrektionsbelopp tillämpas på exportbidraget. |
| --- | --- |

(1)

Artikel 14.2 i förordning (EG) nr 1784/2003 fastställer att det exportbidrag som gäller för spannmål den dag då ansökan om exportlicens lämnas in, på begäran måste tillämpas för export som sker under exportlicensens giltighetstid. I det fallet måste ett korrektionsbelopp tillämpas på exportbidraget.

| (2) | Enligt kommissionens förordning (EG) nr 1501/95 av den 29 juni 1995 om vissa närmare bestämmelser till rådets förordning (EEG) nr 1766/92 om beviljande av exportbidrag för spannmål och om de åtgärder som skall vidtas vid störningar på marknaden för spannmål (2), är det möjligt att fastställa ett korrektionsbelopp för de produkter som anges i artikel 1 a–c i förordning (EG) nr 1784/2003. Detta korrektionsbelopp skall beräknas med hänsyn tagen till de faktorer som anges i artikel 1 i förordning (EG) nr 1501/95. |
| --- | --- |

(2)

Enligt kommissionens förordning (EG) nr 1501/95 av den 29 juni 1995 om vissa närmare bestämmelser till rådets förordning (EEG) nr 1766/92 om beviljande av exportbidrag för spannmål och om de åtgärder som skall vidtas vid störningar på marknaden för spannmål (2), är det möjligt att fastställa ett korrektionsbelopp för de produkter som anges i artikel 1 a–c i förordning (EG) nr 1784/2003. Detta korrektionsbelopp skall beräknas med hänsyn tagen till de faktorer som anges i artikel 1 i förordning (EG) nr 1501/95.

| (3) | Förhållandena på världsmarknaden, eller de särskilda krav som vissa marknader ställer, kan göra det nödvändigt att variera korrektionsbeloppet i enlighet med destination. |
| --- | --- |

(3)

Förhållandena på världsmarknaden, eller de särskilda krav som vissa marknader ställer, kan göra det nödvändigt att variera korrektionsbeloppet i enlighet med destination.

| (4) | Korrektionsbeloppet skall fastställas enligt samma förfarande som exportbidraget. Det får ändras under tiden mellan två fastställelser. |
| --- | --- |

(4)

Korrektionsbeloppet skall fastställas enligt samma förfarande som exportbidraget. Det får ändras under tiden mellan två fastställelser.

| (5) | Till följd av att bestämmelserna ovan tillämpas måste korrektionsbeloppet vara det som fastställs i bilagan till denna förordning. |
| --- | --- |

(5)

Till följd av att bestämmelserna ovan tillämpas måste korrektionsbeloppet vara det som fastställs i bilagan till denna förordning.

| (6) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för spannmål. |
| --- | --- |

(6)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för spannmål.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det korrektionsbelopp som avses i artikel 1 a–c i förordning (EG) nr 1784/2003 och som tillämpas på förutfastställda exportbidrag för spannmål med undantag av malt skall vara det som anges i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 1 oktober 2007.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 28 september 2007.

På kommissionens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 270, 21.10.2003, s. 78. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 735/2007 (EUT L 169, 29.6.2007, s. 6).

1

(2)  EGT L 147, 30.6.1995, s. 7. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1996/2006 (EUT L 398, 30.12.2006, s. 1).

2

---

BILAGA

till kommissionens förordning av den 28 september 2007 om fastställande av det korrektionsbelopp som tillämpas på exportbidraget för spannmål

| (EUR/t) |
| --- |
| Produktnummer | Bestämmelseland | Nuvarande
  10 | Period 1
  11 | Period 2
  12 | Period 3
  1 | Period 4
  2 | Period 5
  3 | Period 6
  4 |
| 1001 10 00 9200 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1001 10 00 9400 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1001 90 91 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1001 90 99 9000 | C01 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1002 00 00 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1003 00 10 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1003 00 90 9000 | C02 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1004 00 00 9200 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1004 00 00 9400 | C03 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1005 10 90 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1005 90 00 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1007 00 90 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1008 20 00 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1101 00 11 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1101 00 15 9100 | C01 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1101 00 15 9130 | C01 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1101 00 15 9150 | C01 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1101 00 15 9170 | C01 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1101 00 15 9180 | C01 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1101 00 15 9190 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1101 00 90 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1102 10 00 9500 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1102 10 00 9700 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1102 10 00 9900 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1103 11 10 9200 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1103 11 10 9400 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1103 11 10 9900 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1103 11 90 9200 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1103 11 90 9800 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Anm.: Produktkoderna och destinationskoderna för serie ”A” fastställs i kommissionens förordning (EEG) nr 3846/87 (EGT L 366, 24.12.1987, s. 1) i dess ändrade lydelse.
  De numeriska destinationskoderna fastställs i förordning (EG) nr 2081/2003 (EUT L 313, 28.11.2003, s. 11).







  C01 | : | Alla tredjeländer utom Albanien, Kroatien, Bosnien och Hercegovina, Montenegro, Serbia, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Liechtenstein och Schweiz. |
| C02 | : | Algeriet, Saudiarabien, Bahrain, Egypten, Förenade Arabemiraten, Iran, Irak, Israel, Jordanien, Kuwait, Libanon, Libyen, Marocko, Mauretanien, Oman, Qatar, Syrien, Tunisien och Jemen. |
| C03 | : | Alla länder utom Norge, Schweiz och Liechtenstein. |

(EUR/t)

Produktnummer

Bestämmelseland

Nuvarande

10

Period 1

11

Period 2

12

Period 3

1

Period 4

2

Period 5

3

Period 6

4

1001 10 00 9200

—

—

—

—

—

—

—

—

1001 10 00 9400

A00

0

0

0

0

0

—

—

1001 90 91 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1001 90 99 9000

C01

0

0

0

0

0

—

—

1002 00 00 9000

A00

0

0

0

0

0

—

—

1003 00 10 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1003 00 90 9000

C02

0

0

0

0

0

—

—

1004 00 00 9200

—

—

—

—

—

—

—

—

1004 00 00 9400

C03

0

0

0

0

0

—

—

1005 10 90 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1005 90 00 9000

A00

0

0

0

0

0

—

—

1007 00 90 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1008 20 00 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1101 00 11 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1101 00 15 9100

C01

0

0

0

0

0

—

—

1101 00 15 9130

C01

0

0

0

0

0

—

—

1101 00 15 9150

C01

0

0

0

0

0

—

—

1101 00 15 9170

C01

0

0

0

0

0

—

—

1101 00 15 9180

C01

0

0

0

0

0

—

—

1101 00 15 9190

—

—

—

—

—

—

—

—

1101 00 90 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1102 10 00 9500

A00

0

0

0

0

0

—

—

1102 10 00 9700

A00

0

0

0

0

0

—

—

1102 10 00 9900

—

—

—

—

—

—

—

—

1103 11 10 9200

A00

0

0

0

0

0

—

—

1103 11 10 9400

A00

0

0

0

0

0

—

—

1103 11 10 9900

—

—

—

—

—

—

—

—

1103 11 90 9200

A00

0

0

0

0

0

—

—

1103 11 90 9800

—

—

—

—

—

—

—

—

Anm.: Produktkoderna och destinationskoderna för serie ”A” fastställs i kommissionens förordning (EEG) nr 3846/87 (EGT L 366, 24.12.1987, s. 1) i dess ändrade lydelse.

De numeriska destinationskoderna fastställs i förordning (EG) nr 2081/2003 (EUT L 313, 28.11.2003, s. 11).

C01

:

Alla tredjeländer utom Albanien, Kroatien, Bosnien och Hercegovina, Montenegro, Serbia, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Liechtenstein och Schweiz.

C02

:

Algeriet, Saudiarabien, Bahrain, Egypten, Förenade Arabemiraten, Iran, Irak, Israel, Jordanien, Kuwait, Libanon, Libyen, Marocko, Mauretanien, Oman, Qatar, Syrien, Tunisien och Jemen.

C03

:

Alla länder utom Norge, Schweiz och Liechtenstein.

---

| 29.9.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 255/31 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 255/31

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1131/2007

av den 28 september 2007

om fastställande av exportbidragen för malt

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1784/2003 av den 29 september 2003 om den gemensamma organisationen av marknaden för spannmål (1), särskilt artikel 13.3, och

av följande skäl:

| (1) | Artikel 13 i förordning (EG) nr 1784/2003 fastställer att skillnaden mellan noteringarna eller priserna på världsmarknaden för de produkter som anges i artikel 1 i den förordningen och priserna för de produkterna inom gemenskapen får täckas av ett exportbidrag. |
| --- | --- |

(1)

Artikel 13 i förordning (EG) nr 1784/2003 fastställer att skillnaden mellan noteringarna eller priserna på världsmarknaden för de produkter som anges i artikel 1 i den förordningen och priserna för de produkterna inom gemenskapen får täckas av ett exportbidrag.

| (2) | Exportbidragen skall fastställas med hänsyn tagen till de faktorer som anges i artikel 1 i kommissionens förordning (EG) nr 1501/95 av den 29 juni 1995 om vissa närmare bestämmelser till rådets förordning (EEG) nr 1766/92 om beviljande av exportbidrag för spannmål och om de åtgärder som skall vidtas vid störningar på marknaden för spannmål (2). |
| --- | --- |

(2)

Exportbidragen skall fastställas med hänsyn tagen till de faktorer som anges i artikel 1 i kommissionens förordning (EG) nr 1501/95 av den 29 juni 1995 om vissa närmare bestämmelser till rådets förordning (EEG) nr 1766/92 om beviljande av exportbidrag för spannmål och om de åtgärder som skall vidtas vid störningar på marknaden för spannmål (2).

| (3) | Det exportbidrag som tillämpas för malt måste beräknas med hänsyn till den kvantitet spannmål som krävs för att tillverka ifrågavarande produkter. De ovannämnda kvantiteterna fastställs i förordning (EG) nr 1501/95. |
| --- | --- |

(3)

Det exportbidrag som tillämpas för malt måste beräknas med hänsyn till den kvantitet spannmål som krävs för att tillverka ifrågavarande produkter. De ovannämnda kvantiteterna fastställs i förordning (EG) nr 1501/95.

| (4) | Förhållandena på världsmarknaden eller de särskilda krav som vissa marknader ställer kan göra det nödvändigt att variera exportbidraget för vissa produkter i enlighet med destination. |
| --- | --- |

(4)

Förhållandena på världsmarknaden eller de särskilda krav som vissa marknader ställer kan göra det nödvändigt att variera exportbidraget för vissa produkter i enlighet med destination.

| (5) | Exportbidraget måste fastställas en gång per månad. Det kan ändras under den mellanliggande perioden. |
| --- | --- |

(5)

Exportbidraget måste fastställas en gång per månad. Det kan ändras under den mellanliggande perioden.

| (6) | Till följd av att dessa regler tillämpas på den nuvarande situationen på spannmålsmarknaderna, och särskilt på noteringar eller priser för dessa produkter inom gemenskapen och på världsmarknaden, bör exportbidragen vara de som anges i bilagan till den här förordningen. |
| --- | --- |

(6)

Till följd av att dessa regler tillämpas på den nuvarande situationen på spannmålsmarknaderna, och särskilt på noteringar eller priser för dessa produkter inom gemenskapen och på världsmarknaden, bör exportbidragen vara de som anges i bilagan till den här förordningen.

| (7) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för spannmål. |
| --- | --- |

(7)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för spannmål.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De exportbidrag för malt som anges i artikel 1 c i förordning (EG) nr 1784/2003 skall vara de som anges i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 1 oktober 2007.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 28 september 2007.

På kommissionens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 270, 21.10.2003, s. 78. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 735/2007 (EUT L 169, 29.6.2007, s. 6).

1

(2)  EGT L 147, 30.6.1995, s. 7. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1996/2006 (EUT L 398, 30.12.2006, s. 1).

2

---

BILAGA

till kommissionens förordning av den 28 september 2007 om fastställande av exportbidragen för malt

| Produktnummer | Destination | Måttenhet | Bidragsbelopp |
| --- | --- | --- | --- |
| 1107 10 19 9000 | A00 | EUR/t | 0,00 |
| 1107 10 99 9000 | A00 | EUR/t | 0,00 |
| 1107 20 00 9000 | A00 | EUR/t | 0,00 |
| Anm.: Produktkoderna och destinationskoderna serie ”A” fastställs i kommissionens förordning (EEG) nr 3846/87 (EGT L 366, 24.12.1987, s. 1) i dess ändrade lydelse.
  De numeriska destinationskoderna fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 2081/2003 (EUT L 313, 28.11.2003, s. 11). |

Produktnummer

Destination

Måttenhet

Bidragsbelopp

1107 10 19 9000

A00

EUR/t

0,00

1107 10 99 9000

A00

EUR/t

0,00

1107 20 00 9000

A00

EUR/t

0,00

Anm.: Produktkoderna och destinationskoderna serie ”A” fastställs i kommissionens förordning (EEG) nr 3846/87 (EGT L 366, 24.12.1987, s. 1) i dess ändrade lydelse.

De numeriska destinationskoderna fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 2081/2003 (EUT L 313, 28.11.2003, s. 11).

---

| 29.9.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 255/33 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 255/33

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1132/2007

av den 28 september 2007

om fastställande av det korrektionsbelopp som tillämpas på exportbidraget för malt

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1784/2003 av den 29 september 2003 om den gemensamma organisationen av marknaden för spannmål (1), särskilt artikel 15.2, och

av följande skäl:

| (1) | Artikel 14.2 i förordning (EG) nr 1784/2003 fastställer att det exportbidrag som gäller för spannmål den dag då ansökan om exportlicens lämnas in på begäran måste tillämpas för export som kommer att ske under exportlicensens giltighetstid. I det fallet måste ett korrektionsbelopp tillämpas på exportbidraget. |
| --- | --- |

(1)

Artikel 14.2 i förordning (EG) nr 1784/2003 fastställer att det exportbidrag som gäller för spannmål den dag då ansökan om exportlicens lämnas in på begäran måste tillämpas för export som kommer att ske under exportlicensens giltighetstid. I det fallet måste ett korrektionsbelopp tillämpas på exportbidraget.

| (2) | Enligt kommissionens förordning (EG) nr 1501/95 av den 29 juni 1995 om vissa närmare bestämmelser till rådets förordning (EEG) nr 1766/92 om beviljande av exportbidrag för spannmål och om de åtgärder som skall vidtas vid störningar på marknaden för spannmål (2), är det möjligt att fastställa ett korrektionsbelopp för det malt som anges i artikel 1.1 c i förordning (EG) nr 1784/2003. Detta korrektionsbelopp skall beräknas med hänsyn tagen till de faktorer som anges i artikel 1 i förordning (EG) nr 1501/95. |
| --- | --- |

(2)

Enligt kommissionens förordning (EG) nr 1501/95 av den 29 juni 1995 om vissa närmare bestämmelser till rådets förordning (EEG) nr 1766/92 om beviljande av exportbidrag för spannmål och om de åtgärder som skall vidtas vid störningar på marknaden för spannmål (2), är det möjligt att fastställa ett korrektionsbelopp för det malt som anges i artikel 1.1 c i förordning (EG) nr 1784/2003. Detta korrektionsbelopp skall beräknas med hänsyn tagen till de faktorer som anges i artikel 1 i förordning (EG) nr 1501/95.

| (3) | Till följd av att bestämmelserna ovan tillämpas måste korrektionsbeloppet vara det som fastställs i bilagan till denna förordning. |
| --- | --- |

(3)

Till följd av att bestämmelserna ovan tillämpas måste korrektionsbeloppet vara det som fastställs i bilagan till denna förordning.

| (4) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för spannmål. |
| --- | --- |

(4)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för spannmål.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det korrektionsbelopp som avses i artikel 15.3 i förordning (EG) nr 1784/2003 och som tillämpas på förutfastställda exportbidrag för malt skall vara det som anges i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 1 oktober 2007.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 28 september 2007.

På kommissionens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 270, 21.10.2003, s. 78. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 735/2007 (EUT L 169, 29.6.2007, s. 6).

1

(2)  EGT L 147, 30.6.1995, s. 7. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1996/2006 (EUT L 398, 30.12.2006, s. 1).

2

---

BILAGA

till kommissionens förordning av den 28 september 2007 om fastställande av det korrektionsbelopp som tillämpas på exportbidraget för malt

Anm.: Produktkoderna och destinationskoderna serie ”A” fastställs i kommissionens förordning (EEG) nr 3846/87 (EGT L 366, 24.12.1987, s. 1) i dess ändrade lydelse.

De numeriska destinationskoderna fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 2081/2003 (EUT L 313, 28.11.2003, s. 11).

| (EUR/t) |
| --- |
| Produktnummer | Destination | Nuvarande
  10 | Period 1
  11 | Period 2
  12 | Period 3
  1 | Period 4
  2 | Period 5
  3 |
| 1107 10 11 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 19 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 91 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 99 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 20 00 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

(EUR/t)

Produktnummer

Destination

Nuvarande

10

Period 1

11

Period 2

12

Period 3

1

Period 4

2

Period 5

3

1107 10 11 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 19 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 91 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 99 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 20 00 9000

A00

0

0

0

0

0

0

| (EUR/t) |
| --- |
| Produktnummer | Destination | Period 6
  4 | Period 7
  5 | Period 8
  6 | Period 9
  7 | Period 10
  8 | Period 11
  9 |
| 1107 10 11 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 19 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 91 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 99 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 20 00 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

(EUR/t)

Produktnummer

Destination

Period 6

4

Period 7

5

Period 8

6

Period 9

7

Period 10

8

Period 11

9

1107 10 11 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 19 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 91 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 99 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 20 00 9000

A00

0

0

0

0

0

0

---

| 29.9.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 255/35 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 255/35

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1133/2007

av den 28 september 2007

om fastställande av bidragen för de produkter ur spannmåls- och rissektorn som levereras i form av gemensamt eller nationellt livsmedelsbistånd

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1784/2003 av den 29 september 2003 om den gemensamma organisationen av marknaden för spannmål (1), särskilt i artikel 13.3,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1785/2003 av den 29 september 2003 om den gemensamma organisationen av marknaden för ris (2), särskilt artikel 14.3, och

av följande skäl:

| (1) | Artikel 2 i rådets förordning (EEG) nr 2681/74 av den 21 oktober 1974 om gemenskapsfinansiering av utgifter i samband med leverans av jordbruksprodukter som livsmedelsbistånd (3) fastställer att den kostnadsandel, som motsvarar de exportbidrag för produkterna i fråga som är fastställda enligt gemenskapens bestämmelser, skall debiteras garantisektionen inom Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket. |
| --- | --- |

(1)

Artikel 2 i rådets förordning (EEG) nr 2681/74 av den 21 oktober 1974 om gemenskapsfinansiering av utgifter i samband med leverans av jordbruksprodukter som livsmedelsbistånd (3) fastställer att den kostnadsandel, som motsvarar de exportbidrag för produkterna i fråga som är fastställda enligt gemenskapens bestämmelser, skall debiteras garantisektionen inom Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket.

| (2) | För att göra det enklare att göra upp och förvalta budgeten för gemenskapens livsmedelsbiståndsaktioner och för att göra det möjligt för medlemsstaterna att sätta sig in i hur omfattande gemenskapens deltagande är i finansieringen av nationella livsmedelsbiståndsaktioner, bör nivån på de bidrag som beviljas för de aktionerna fastställas. |
| --- | --- |

(2)

För att göra det enklare att göra upp och förvalta budgeten för gemenskapens livsmedelsbiståndsaktioner och för att göra det möjligt för medlemsstaterna att sätta sig in i hur omfattande gemenskapens deltagande är i finansieringen av nationella livsmedelsbiståndsaktioner, bör nivån på de bidrag som beviljas för de aktionerna fastställas.

| (3) | De allmänna bestämmelser och genomförandebestämmelser som fastställs i artikel 13 i förordning (EG) nr 1784/2003 och i artikel 13 i förordning (EG) nr 1785/2003 om exportbidrag skall också tillämpas på det ovannämnda förfarandet. |
| --- | --- |

(3)

De allmänna bestämmelser och genomförandebestämmelser som fastställs i artikel 13 i förordning (EG) nr 1784/2003 och i artikel 13 i förordning (EG) nr 1785/2003 om exportbidrag skall också tillämpas på det ovannämnda förfarandet.

| (4) | De särskilda kriterierna för att beräkna exportbidraget för ris anges i artikel 14 i förordning (EG) nr 1785/2003. |
| --- | --- |

(4)

De särskilda kriterierna för att beräkna exportbidraget för ris anges i artikel 14 i förordning (EG) nr 1785/2003.

| (5) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för spannmål. |
| --- | --- |

(5)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för spannmål.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

För gemensam och nationell livsmedelsbiståndsverksamhet, som äger rum inom ramen för internationella överenskommelser eller andra tilläggsprogram och övriga gemenskapsåtgärder för gratisleveranser, skall de bidrag som gäller för produkter ur spannmåls- och rissektorn vara de som anges i bilagan.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 1 oktober 2007.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 28 september 2007.

På kommissionens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 270, 21.10.2003, s. 78. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 735/2007 (EUT L 169, 29.6.2007, s. 6).

1

(2)  EUT L 270, 21.10.2003, s. 96. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 797/2006 (EUT L 144, 31.5.2006, s. 1).

2

(3)  EGT L 288, 25.10.1974, s. 1.

3

---

BILAGA

till kommissionens förordning av den 28 september 2007 om fastställande av bidragen för de produkter ur spannmåls- och rissektorn som levereras i form av gemensamt eller nationellt livsmedelsbistånd

| (EUR/t) |
| --- |
| Produktnummer | Bidrag |
| 1001 10 00 9400 | 0,00 |
| 1001 90 99 9000 | 0,00 |
| 1002 00 00 9000 | 0,00 |
| 1003 00 90 9000 | 0,00 |
| 1005 90 00 9000 | 0,00 |
| 1006 30 92 9100 | 0,00 |
| 1006 30 92 9900 | 0,00 |
| 1006 30 94 9100 | 0,00 |
| 1006 30 94 9900 | 0,00 |
| 1006 30 96 9100 | 0,00 |
| 1006 30 96 9900 | 0,00 |
| 1006 30 98 9100 | 0,00 |
| 1006 30 98 9900 | 0,00 |
| 1006 30 65 9900 | 0,00 |
| 1007 00 90 9000 | 0,00 |
| 1101 00 15 9100 | 0,00 |
| 1101 00 15 9130 | 0,00 |
| 1102 10 00 9500 | 0,00 |
| 1102 20 10 9200 | 5,28 |
| 1102 20 10 9400 | 4,52 |
| 1103 11 10 9200 | 0,00 |
| 1103 13 10 9100 | 6,79 |
| 1104 12 90 9100 | 0,00 |
| Obs.: Produktnumren är definierade i kommissionens förordning (EEG) nr 3846/87 (EGT L 366, 24.12.1987, s. 1), ändrad. |

(EUR/t)

Produktnummer

Bidrag

1001 10 00 9400

0,00

1001 90 99 9000

0,00

1002 00 00 9000

0,00

1003 00 90 9000

0,00

1005 90 00 9000

0,00

1006 30 92 9100

0,00

1006 30 92 9900

0,00

1006 30 94 9100

0,00

1006 30 94 9900

0,00

1006 30 96 9100

0,00

1006 30 96 9900

0,00

1006 30 98 9100

0,00

1006 30 98 9900

0,00

1006 30 65 9900

0,00

1007 00 90 9000

0,00

1101 00 15 9100

0,00

1101 00 15 9130

0,00

1102 10 00 9500

0,00

1102 20 10 9200

5,28

1102 20 10 9400

4,52

1103 11 10 9200

0,00

1103 13 10 9100

6,79

1104 12 90 9100

0,00

Obs.: Produktnumren är definierade i kommissionens förordning (EEG) nr 3846/87 (EGT L 366, 24.12.1987, s. 1), ändrad.

---

II Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt

BESLUT

Rådet

| 29.9.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 255/37 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 255/37

---

RÅDETS BESLUT

av den 28 september 2007

om uppsägning på gemenskapens vägnar av avtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Republiken Indien om rörsocker

(2007/626/EG)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 133 jämförd med artikel 300.2 första stycket första meningen,

med beaktande av kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt avtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Republiken Indien om rörsocker (nedan kallat ”avtalet”), godkänt genom rådets beslut 75/456/EEG (1), åtar sig gemenskapen att till garanterade priser köpa och importera en viss mängd rörsocker, rått eller vitt, med ursprung i Indien och som Indien åtar sig att leverera till gemenskapen. I artikel 11 i avtalet fastställs det att endera parten kan säga upp avtalet med två års skriftligt varsel. |
| --- | --- |

(1)

Enligt avtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Republiken Indien om rörsocker (nedan kallat ”avtalet”), godkänt genom rådets beslut 75/456/EEG (1), åtar sig gemenskapen att till garanterade priser köpa och importera en viss mängd rörsocker, rått eller vitt, med ursprung i Indien och som Indien åtar sig att leverera till gemenskapen. I artikel 11 i avtalet fastställs det att endera parten kan säga upp avtalet med två års skriftligt varsel.

| (2) | När interventionerna upphör i den reformerade marknadsorganisationen för socker kommer de interna sockerpriserna inte längre att garanteras genom interventionsuppköp. Det är i linje med denna utveckling att säga upp systemet med garanterade priser för socker som importeras inom ramen för avtalet. |
| --- | --- |

(2)

När interventionerna upphör i den reformerade marknadsorganisationen för socker kommer de interna sockerpriserna inte längre att garanteras genom interventionsuppköp. Det är i linje med denna utveckling att säga upp systemet med garanterade priser för socker som importeras inom ramen för avtalet.

| (3) | Det är därför nödvändigt att säga upp avtalet i enlighet med artikel 11 i detta och att delge Indien detta, i dess egenskap av avtalspart. |
| --- | --- |

(3)

Det är därför nödvändigt att säga upp avtalet i enlighet med artikel 11 i detta och att delge Indien detta, i dess egenskap av avtalspart.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Avtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Republiken Indien om rörsocker, undertecknat den 18 juli 1975, sägs härmed upp på gemenskapens vägnar med verkan från och med den 1 oktober 2009.

Artikel 2

Rådets ordförande bemyndigas härmed att utse den eller de personer som ska ha rätt att underrätta Indiens regering om uppsägelsen av avtalet.

Artikel 3

Detta beslut ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 28 september 2007.

På rådets vägnar

M. PINHO

Ordförande

---

(1)  EGT L 190, 23.7.1975, s. 35.

1

---

| 29.9.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 255/38 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 255/38

---

RÅDETS BESLUT

av den 28 september 2007

om uppsägning på gemenskapens vägnar av protokoll 3 om AVS-socker, vilket ingår i Lomé-konventionen för AVS–EEG, och motsvarande förklaringar fogade till den konventionen, vilka ingår i protokoll 3 som åtföljer bilaga V till AVS–EG-partnerskapsavtalet, avseende Barbados, Belize, Republiken Kongo, Republiken Elfenbenskusten, Republiken Fijiöarna, Republiken Guyana, Jamaica, Republiken Kenya, Republiken Madagaskar, Republiken Malawi, Republiken Mauritius, Republiken Moçambique, Saint Kitts och Nevis, Republiken Surinam, Konungariket Swaziland, Förenade republiken Tanzania, Republiken Trinidad och Tobago, Republiken Uganda, Republiken Zambia och Republiken Zimbabwe

(2007/627/EG)

EUROPEISKA UNIONS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 133 jämförd med artikel 300.2 första stycket första meningen,

med beaktande av kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt protokoll 3 om AVS-socker vilket ingår i den den 28 februari 1975 undertecknade Lomé konventionen för AVS–EEG och motsvarande förklaringar fogade till den konventionen (”sockerprotokollet”), vilka ingår i protokoll 3 som åtföljer bilaga V till partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan, undertecknat i Cotonou den 23 juni 2000 (”AVS–EG-avtalet”) (1), förbinder sig gemenskapen att till garanterade priser köpa och importera specifika kvantiteter av rörsocker, rått eller vitt, som har sitt ursprung i undertecknande AVS-stater och som dessa stater åtar sig att leverera till den. I sockerprotokollet föreskrivs det att protokollet kan sägas upp av gemenskapen gentemot varje AVS-stat och av varje AVS-stat gentemot gemenskapen med två års uppsägningstid. |
| --- | --- |

(1)

Enligt protokoll 3 om AVS-socker vilket ingår i den den 28 februari 1975 undertecknade Lomé konventionen för AVS–EEG och motsvarande förklaringar fogade till den konventionen (”sockerprotokollet”), vilka ingår i protokoll 3 som åtföljer bilaga V till partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan, undertecknat i Cotonou den 23 juni 2000 (”AVS–EG-avtalet”) (1), förbinder sig gemenskapen att till garanterade priser köpa och importera specifika kvantiteter av rörsocker, rått eller vitt, som har sitt ursprung i undertecknande AVS-stater och som dessa stater åtar sig att leverera till den. I sockerprotokollet föreskrivs det att protokollet kan sägas upp av gemenskapen gentemot varje AVS-stat och av varje AVS-stat gentemot gemenskapen med två års uppsägningstid.

| (2) | De nuvarande handelsbestämmelserna för AVS-staterna enligt bilaga V till AVS–EG partnerskapsavtalet löper ut den 31 december 2007. I enlighet med artikel 36 i AVS–EG-partnerskapsavtalet kommer de ekonomiska partnerskapsavtalen (EPA) att utgöra den nya rättsliga ramen för handeln med AVS-staterna, och ersätta handelsregimen i AVS–EG-partnerskapsavtalet. Enligt artikel 36.4 i AVS–EG-partnerskapsavtalet ska parterna se över sockerprotokollet i samband med EPA-förhandlingarna. Befrielsen från gemenskapskraven enligt artikel I i GATT-avtalet avseende handelspreferenser för AVS staterna inom ramen för AVS–EG partnerskapsavtalet, vilka beviljats av WTO:s ministerkonferens i Doha den 14 november 2001, löper också ut den 31 december 2007. |
| --- | --- |

(2)

De nuvarande handelsbestämmelserna för AVS-staterna enligt bilaga V till AVS–EG partnerskapsavtalet löper ut den 31 december 2007. I enlighet med artikel 36 i AVS–EG-partnerskapsavtalet kommer de ekonomiska partnerskapsavtalen (EPA) att utgöra den nya rättsliga ramen för handeln med AVS-staterna, och ersätta handelsregimen i AVS–EG-partnerskapsavtalet. Enligt artikel 36.4 i AVS–EG-partnerskapsavtalet ska parterna se över sockerprotokollet i samband med EPA-förhandlingarna. Befrielsen från gemenskapskraven enligt artikel I i GATT-avtalet avseende handelspreferenser för AVS staterna inom ramen för AVS–EG partnerskapsavtalet, vilka beviljats av WTO:s ministerkonferens i Doha den 14 november 2001, löper också ut den 31 december 2007.

| (3) | För att garantera att importordningen för socker ingår i den importordning som förutses i EPA är det lämpligt att vidta alla nödvändiga åtgärder för att se till att sockerprotokollet och alla åtaganden i detta sägs upp i tid enligt kravet på två års varsel i sockerprotokollet. |
| --- | --- |

(3)

För att garantera att importordningen för socker ingår i den importordning som förutses i EPA är det lämpligt att vidta alla nödvändiga åtgärder för att se till att sockerprotokollet och alla åtaganden i detta sägs upp i tid enligt kravet på två års varsel i sockerprotokollet.

| (4) | Sockerprotokollets bestämmelser har varit till nytta för både AVS-staterna och gemenskapen genom att garantera AVS exportörerna avsättningsmöjligheter på en lönsam marknad och säkerställa regelbundna leveranser för gemenskapens rörsockerraffinaderier. Bestämmelserna i sockerprotokollet kan emellertid inte längre behållas. I samband med en reformerad sockermarknad för gemenskapen kommer gemenskapen inte längre att garantera priserna för de europeiska sockerproducenterna, eftersom den tidigare interventionsmekanismen håller på att gradvis avvecklas. |
| --- | --- |

(4)

Sockerprotokollets bestämmelser har varit till nytta för både AVS-staterna och gemenskapen genom att garantera AVS exportörerna avsättningsmöjligheter på en lönsam marknad och säkerställa regelbundna leveranser för gemenskapens rörsockerraffinaderier. Bestämmelserna i sockerprotokollet kan emellertid inte längre behållas. I samband med en reformerad sockermarknad för gemenskapen kommer gemenskapen inte längre att garantera priserna för de europeiska sockerproducenterna, eftersom den tidigare interventionsmekanismen håller på att gradvis avvecklas.

| (5) | I samband med en övergång mot liberalisering av handeln mellan AVS-länderna och EG kan inte obegränsade kvantiteter samexistera med sockerprotokollets pris- och volymgarantier. För de minst utvecklade länderna ska obegränsat marknadstillträde för socker enligt Allt utom vapen initiativet ges från den 1 juli 2009. Eftersom andra fasen av övergångsperioden ska inledas från och med den 1 oktober 2009, bör sockerordningen enligt Allt utom vapen initiativet anpassas i enlighet härmed. |
| --- | --- |

(5)

I samband med en övergång mot liberalisering av handeln mellan AVS-länderna och EG kan inte obegränsade kvantiteter samexistera med sockerprotokollets pris- och volymgarantier. För de minst utvecklade länderna ska obegränsat marknadstillträde för socker enligt Allt utom vapen initiativet ges från den 1 juli 2009. Eftersom andra fasen av övergångsperioden ska inledas från och med den 1 oktober 2009, bör sockerordningen enligt Allt utom vapen initiativet anpassas i enlighet härmed.

| (6) | Uppsägelsen påverkar inte eventuella senare ömsesidiga överenskommelser mellan gemenskapen och AVS-staterna om behandling av socker inom ramen för omfattande EPA. |
| --- | --- |

(6)

Uppsägelsen påverkar inte eventuella senare ömsesidiga överenskommelser mellan gemenskapen och AVS-staterna om behandling av socker inom ramen för omfattande EPA.

| (7) | Det är därför nödvändigt att säga upp sockerprotokollet i enlighet med artikel 10 i detta och delge var och en av de AVS-stater som är parter i sockerprotokollet detta. |
| --- | --- |

(7)

Det är därför nödvändigt att säga upp sockerprotokollet i enlighet med artikel 10 i detta och delge var och en av de AVS-stater som är parter i sockerprotokollet detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Protokoll 3 om AVS-socker, vilket ingår i den den 28 februari 1975 undertecknade Lomé konventionen för AVS–EEG, och motsvarande förklaringar som är fogade till den konventionen, vilka ingår i protokoll 3 som åtföljer bilaga V till det i Cotonou den 23 juni 2000 undertecknade AVS–EG-partnerskapsavtalet sägs härmed upp på gemenskapens vägnar med verkan från och med den 1 oktober 2009, avseende Barbados, Belize, Republiken Kongo, Republiken Elfenbenskusten, Republiken Fijiöarna, Republiken Guyana, Jamaica, Republiken Kenya, Republiken Madagaskar, Republiken Malawi, Republiken Mauritius, Republiken Moçambique, Saint Kitts och Nevis, Republiken Surinam, Konungariket Swaziland, Förenade republiken Tanzania, Republiken Trinidad och Tobago, Republiken Uganda, Republiken Zambia och Republiken Zimbabwe.

Artikel 2

Rådets ordförande bemyndigas härmed att utse den eller de personer som ska ha rätt att underrätta regeringarna i Barbados, Belize, Republiken Kongo, Republiken Elfenbenskusten, Republiken Fijiöarna, Republiken Guyana, Jamaica, Republiken Kenya, Republiken Madagaskar, Republiken Malawi, Republiken Mauritius, Republiken Moçambique, Saint Kitts och Nevis, Republiken Surinam, Konungariket Swaziland, Förenade republiken Tanzania, Republiken Trinidad och Tobago, Republiken Uganda, Republiken Zambia och Republiken Zimbabwe om uppsägelsen av nämnda protokoll.

Artikel 3

Detta beslut ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 28 september 2007.

På rådets vägnar

M. PINHO

Ordföranden

---

(1)  EGT L 317, 15.12.2000, s. 3, reviderat i Luxemburg den 25 juni 2005 (EUT L 287, 28.10.2005, s. 4).

1

---

Kommissionen

| 29.9.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 255/40 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 255/40

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 19 september 2007

om att inte införa metomyl i bilaga I till rådets direktiv 91/414/EEG och om återkallande av godkännanden av växtskyddsmedel som innehåller detta ämne

[delgivet med nr K(2007) 4258]

(Text av betydelse för EES)

(2007/628/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets direktiv 91/414/EEG av den 15 juli 1991 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden (1), särskilt artikel 8.2 fjärde stycket, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 8.2 i direktiv 91/414/EEG får en medlemsstat under en period av tolv år efter anmälan av det direktivet godkänna att växtskyddsmedel som innehåller verksamma ämnen som inte är upptagna i bilaga I till det direktivet och som fanns på marknaden två år efter anmälan av direktivet släpps ut på marknaden under den tid som dessa ämnen successivt undersöks inom ramen för ett arbetsprogram. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 8.2 i direktiv 91/414/EEG får en medlemsstat under en period av tolv år efter anmälan av det direktivet godkänna att växtskyddsmedel som innehåller verksamma ämnen som inte är upptagna i bilaga I till det direktivet och som fanns på marknaden två år efter anmälan av direktivet släpps ut på marknaden under den tid som dessa ämnen successivt undersöks inom ramen för ett arbetsprogram.

| (2) | Kommissionens förordningar (EG) nr 451/2000 (2) och (EG) nr 703/2001 (3) innehåller närmare bestämmelser om genomförandet av den andra etappen av det arbetsprogram som avses i artikel 8.2 i direktiv 91/414/EEG och det upprättas en förteckning över de verksamma ämnen som ska bedömas för att eventuellt införas i bilaga I till direktiv 91/414/EEG. I den förteckningen ingår metomyl. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionens förordningar (EG) nr 451/2000 (2) och (EG) nr 703/2001 (3) innehåller närmare bestämmelser om genomförandet av den andra etappen av det arbetsprogram som avses i artikel 8.2 i direktiv 91/414/EEG och det upprättas en förteckning över de verksamma ämnen som ska bedömas för att eventuellt införas i bilaga I till direktiv 91/414/EEG. I den förteckningen ingår metomyl.

| (3) | Effekterna av metomyl på människors hälsa och på miljön har bedömts i enlighet med bestämmelserna i förordningarna (EG) nr 451/2000 och (EG) nr 703/2001 för en rad användningsområden som anmälaren har föreslagit. I dessa förordningar utses dessutom de rapporterande medlemsstater som i enlighet med artikel 8.1 i förordning (EG) nr 451/2000 ska lämna relevanta utvärderingsrapporter och rekommendationer till Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (EFSA). För metomyl utsågs Förenade kungariket till rapporterande medlemsstat, och alla relevanta upplysningar lämnades den 3 maj 2004. |
| --- | --- |

(3)

Effekterna av metomyl på människors hälsa och på miljön har bedömts i enlighet med bestämmelserna i förordningarna (EG) nr 451/2000 och (EG) nr 703/2001 för en rad användningsområden som anmälaren har föreslagit. I dessa förordningar utses dessutom de rapporterande medlemsstater som i enlighet med artikel 8.1 i förordning (EG) nr 451/2000 ska lämna relevanta utvärderingsrapporter och rekommendationer till Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (EFSA). För metomyl utsågs Förenade kungariket till rapporterande medlemsstat, och alla relevanta upplysningar lämnades den 3 maj 2004.

| (4) | Utvärderingsrapporten granskades av medlemsstaterna och EFSA och lades fram för kommissionen den 23 juni 2006 i form av EFSA:s slutsats angående granskningen av riskbedömningen för bekämpningsmedel med det verksamma ämnet metomyl (4). Rapporten har granskats av medlemsstaterna och kommissionen i ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(4)

Utvärderingsrapporten granskades av medlemsstaterna och EFSA och lades fram för kommissionen den 23 juni 2006 i form av EFSA:s slutsats angående granskningen av riskbedömningen för bekämpningsmedel med det verksamma ämnet metomyl (4). Rapporten har granskats av medlemsstaterna och kommissionen i ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

| (5) | Under utvärderingen av det verksamma ämnet väcktes en rad frågor. Framför allt kan man utifrån tillgängliga uppgifter konstatera att användarexponeringen skulle överskrida AOEL (godtagbar användarexponering), och det inte har kunnat visas att exponeringen av arbetstagare och utomstående ligger på en godtagbar nivå. Därutöver finns ekotoxikologiska problem i och med den höga risken för fåglar och däggdjur, vattenlevande organismer, bin och leddjur som inte är målarter. |
| --- | --- |

(5)

Under utvärderingen av det verksamma ämnet väcktes en rad frågor. Framför allt kan man utifrån tillgängliga uppgifter konstatera att användarexponeringen skulle överskrida AOEL (godtagbar användarexponering), och det inte har kunnat visas att exponeringen av arbetstagare och utomstående ligger på en godtagbar nivå. Därutöver finns ekotoxikologiska problem i och med den höga risken för fåglar och däggdjur, vattenlevande organismer, bin och leddjur som inte är målarter.

| (6) | Kommissionen uppmanade anmälaren att inkomma med synpunkter på resultatet av granskningen och att meddela om ansökan om att få ämnet godkänt vidhölls. Anmälaren inkom med synpunkter som har granskats omsorgsfullt. Trots de argument som anmälaren lade fram kunde frågorna emellertid inte avföras, och bedömningar på grundval av inlämnade uppgifter som granskats under EFSA:s expertmöten har inte visat att växtskyddsmedel innehållande metomyl, under föreslagna användningsvillkor, generellt uppfyller kraven i artikel 5.1 a och b i direktiv 91/414/EEG. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen uppmanade anmälaren att inkomma med synpunkter på resultatet av granskningen och att meddela om ansökan om att få ämnet godkänt vidhölls. Anmälaren inkom med synpunkter som har granskats omsorgsfullt. Trots de argument som anmälaren lade fram kunde frågorna emellertid inte avföras, och bedömningar på grundval av inlämnade uppgifter som granskats under EFSA:s expertmöten har inte visat att växtskyddsmedel innehållande metomyl, under föreslagna användningsvillkor, generellt uppfyller kraven i artikel 5.1 a och b i direktiv 91/414/EEG.

| (7) | Metomyl bör därför inte införas i bilaga I till direktiv 91/414/EEG. |
| --- | --- |

(7)

Metomyl bör därför inte införas i bilaga I till direktiv 91/414/EEG.

| (8) | Det bör vidtas åtgärder för att se till att beviljade godkännanden för växtskyddsmedel innehållande metomyl dras tillbaka inom en föreskriven period och inte förnyas samt att inga nya godkännanden beviljas för sådana växtskyddsmedel. |
| --- | --- |

(8)

Det bör vidtas åtgärder för att se till att beviljade godkännanden för växtskyddsmedel innehållande metomyl dras tillbaka inom en föreskriven period och inte förnyas samt att inga nya godkännanden beviljas för sådana växtskyddsmedel.

| (9) | Om medlemsstaterna tillåter en övergångsperiod under vilken kvarvarande lager av de växtskyddsmedel som innehåller metomyl får omhändertas, lagras, släppas ut på marknaden och användas, bör den perioden begränsas till högst 12 månader så att kvarvarande lager kan användas under ytterligare en odlingssäsong, vilket är en garanti för att lantbrukarna har tillgång till växtskyddsmedel som innehåller metomyl i 18 månader efter detta besluts antagande. |
| --- | --- |

(9)

Om medlemsstaterna tillåter en övergångsperiod under vilken kvarvarande lager av de växtskyddsmedel som innehåller metomyl får omhändertas, lagras, släppas ut på marknaden och användas, bör den perioden begränsas till högst 12 månader så att kvarvarande lager kan användas under ytterligare en odlingssäsong, vilket är en garanti för att lantbrukarna har tillgång till växtskyddsmedel som innehåller metomyl i 18 månader efter detta besluts antagande.

| (10) | Detta beslut påverkar inte inlämnandet av en ansökan i enlighet med artikel 6.2 i direktiv 91/414/EEG om att få metomyl infört i bilaga I till det direktivet. |
| --- | --- |

(10)

Detta beslut påverkar inte inlämnandet av en ansökan i enlighet med artikel 6.2 i direktiv 91/414/EEG om att få metomyl infört i bilaga I till det direktivet.

| (11) | Ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa avgav inget yttrande inom den tid som kommitténs ordförande bestämt, och kommissionen lade därför fram ett förslag för rådet om dessa åtgärder. Vid utgången av den tid som anges i artikel 19.2 andra stycket i direktiv 91/414/EEG hade rådet varken antagit den föreslagna genomförandeakten eller uttalat sig mot förslaget till genomförandeåtgärder, och kommissionen ska därför anta dessa åtgärder. |
| --- | --- |

(11)

Ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa avgav inget yttrande inom den tid som kommitténs ordförande bestämt, och kommissionen lade därför fram ett förslag för rådet om dessa åtgärder. Vid utgången av den tid som anges i artikel 19.2 andra stycket i direktiv 91/414/EEG hade rådet varken antagit den föreslagna genomförandeakten eller uttalat sig mot förslaget till genomförandeåtgärder, och kommissionen ska därför anta dessa åtgärder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Metomyl ska inte införas som verksamt ämne i bilaga I till rådets direktiv 91/414/EEG.

Artikel 2

Medlemsstaterna ska se till att

| a) | godkännanden av växtskyddsmedel som innehåller metomyl återkallas från och med den 19 mars 2008, |
| --- | --- |

a)

godkännanden av växtskyddsmedel som innehåller metomyl återkallas från och med den 19 mars 2008,

| b) | inga godkännanden av växtskyddsmedel som innehåller metomyl beviljas eller förnyas från och med dagen för offentliggörandet av detta beslut. |
| --- | --- |

b)

inga godkännanden av växtskyddsmedel som innehåller metomyl beviljas eller förnyas från och med dagen för offentliggörandet av detta beslut.

Artikel 3

En eventuell övergångsperiod som beviljas av medlemsstaterna i enlighet med artikel 4.6 i direktiv 91/414/EEG ska vara så kort som möjlig och upphöra senast den 19 mars 2009.

Artikel 4

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 19 september 2007.

På kommissionens vägnar

Markos KYPRIANOU

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 230, 19.8.1991, s. 1. Direktivet senast ändrat genom kommissionens direktiv 2007/52/EG (EUT L 214, 17.8.2007, s. 3).

1

(2)  EGT L 55, 29.2.2000, s. 25. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1044/2003 (EUT L 151, 19.6.2003, s. 32).

2

(3)  EGT L 98, 7.4.2001, s. 6.

3

(4)  EFSA Scientific Report (2006) 83, 1-73, Conclusion regarding the peer review of pesticide risk assessment of methomyl.

4

EFSA Scientific Report (2006) 83, 1-73, Conclusion regarding the peer review of pesticide risk assessment of methomyl

---

| 29.9.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 255/42 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 255/42

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 20 september 2007

om att inte införa trifluralin i bilaga I till rådets direktiv 91/414/EEG och om återkallande av godkännanden av växtskyddsmedel som innehåller detta ämne

[delgivet med nr K(2007) 4282]

(Text av betydelse för EES)

(2007/629/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets direktiv 91/414/EEG av den 15 juli 1991 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden (1), särskilt artikel 8.2 fjärde stycket, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 8.2 i direktiv 91/414/EEG får en medlemsstat under en period av tolv år efter anmälan av det direktivet godkänna att växtskyddsmedel som innehåller verksamma ämnen som inte är upptagna i bilaga I till det direktivet och som fanns på marknaden två år efter anmälan av direktivet släpps ut på marknaden under den tid som dessa ämnen successivt undersöks inom ramen för ett arbetsprogram. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 8.2 i direktiv 91/414/EEG får en medlemsstat under en period av tolv år efter anmälan av det direktivet godkänna att växtskyddsmedel som innehåller verksamma ämnen som inte är upptagna i bilaga I till det direktivet och som fanns på marknaden två år efter anmälan av direktivet släpps ut på marknaden under den tid som dessa ämnen successivt undersöks inom ramen för ett arbetsprogram.

| (2) | Kommissionens förordningar (EG) nr 451/2000 (2) och (EG) nr 703/2001 (3) innehåller närmare bestämmelser om genomförandet av den andra etappen i det arbetsprogram som avses i artikel 8.2 i direktiv 91/414/EEG och en förteckning över de verksamma ämnen som skall bedömas för att eventuellt införas i bilaga I till direktiv 91/414/EEG. I den förteckningen ingår trifluralin. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionens förordningar (EG) nr 451/2000 (2) och (EG) nr 703/2001 (3) innehåller närmare bestämmelser om genomförandet av den andra etappen i det arbetsprogram som avses i artikel 8.2 i direktiv 91/414/EEG och en förteckning över de verksamma ämnen som skall bedömas för att eventuellt införas i bilaga I till direktiv 91/414/EEG. I den förteckningen ingår trifluralin.

| (3) | Effekterna av trifluralin på folkhälsa och miljö har bedömts i enlighet med bestämmelserna i förordningarna (EG) nr 451/2000 och (EG) nr 703/2001 för ett antal av de användningsområden som har föreslagits av anmälaren. I dessa förordningar utses dessutom de rapporterande medlemsstater som i enlighet med artikel 8.1 i förordning (EG) nr 451/2000 skall lämna relevanta utvärderingsrapporter och rekommendationer till Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (EFSA). För trifluralin var den rapporterande medlemsstaten Grekland och alla relevanta uppgifter lämnades den 11 juli 2003. |
| --- | --- |

(3)

Effekterna av trifluralin på folkhälsa och miljö har bedömts i enlighet med bestämmelserna i förordningarna (EG) nr 451/2000 och (EG) nr 703/2001 för ett antal av de användningsområden som har föreslagits av anmälaren. I dessa förordningar utses dessutom de rapporterande medlemsstater som i enlighet med artikel 8.1 i förordning (EG) nr 451/2000 skall lämna relevanta utvärderingsrapporter och rekommendationer till Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (EFSA). För trifluralin var den rapporterande medlemsstaten Grekland och alla relevanta uppgifter lämnades den 11 juli 2003.

| (4) | Utvärderingsrapporten granskades av medlemsstaterna och EFSA inom dess arbetsgrupp för utvärdering och lades fram för kommissionen den 14 mars 2005 i form av EFSA:s slutsats angående granskningen av riskbedömningen för bekämpningsmedel med det verksamma ämnet trifluralin (4). Rapporten granskades av medlemsstaterna och kommissionen inom ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa och färdigställdes slutgiltigt den 16 mars 2007 som kommissionens granskningsrapport om trifluralin. |
| --- | --- |

(4)

Utvärderingsrapporten granskades av medlemsstaterna och EFSA inom dess arbetsgrupp för utvärdering och lades fram för kommissionen den 14 mars 2005 i form av EFSA:s slutsats angående granskningen av riskbedömningen för bekämpningsmedel med det verksamma ämnet trifluralin (4). Rapporten granskades av medlemsstaterna och kommissionen inom ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa och färdigställdes slutgiltigt den 16 mars 2007 som kommissionens granskningsrapport om trifluralin.

| (5) | Under utvärderingen av det verksamma ämnet väcktes en rad frågor. Trifluralin är mycket giftigt för vattenlevande organismer, särskilt fisk. Ämnet bryts också mycket långsamt ner i jord och bryts inte lätt ned biologiskt. Dessutom verkar det ackumulera sig. Framför allt överskrider ämnet klart den biokoncentrationsfaktor (BCF) som fastställts i direktiv 91/414/EEG för vattenlevande organismer, något som innebär att det finns en risk för bioackumulering i sådana organismer. Eftersom ämnet är mycket flyktigt kan man inte utesluta att det sprids genom luften och trots en snabb fotokemisk nedbrytning har övervakningsprogram visat att ämnet sprids till andra platser än där det används. Av dessa uppgifter framgår det att trifluralin inte uppfyller kriterierna för att tas upp i bilaga I till direktiv 91/414/EEG. |
| --- | --- |

(5)

Under utvärderingen av det verksamma ämnet väcktes en rad frågor. Trifluralin är mycket giftigt för vattenlevande organismer, särskilt fisk. Ämnet bryts också mycket långsamt ner i jord och bryts inte lätt ned biologiskt. Dessutom verkar det ackumulera sig. Framför allt överskrider ämnet klart den biokoncentrationsfaktor (BCF) som fastställts i direktiv 91/414/EEG för vattenlevande organismer, något som innebär att det finns en risk för bioackumulering i sådana organismer. Eftersom ämnet är mycket flyktigt kan man inte utesluta att det sprids genom luften och trots en snabb fotokemisk nedbrytning har övervakningsprogram visat att ämnet sprids till andra platser än där det används. Av dessa uppgifter framgår det att trifluralin inte uppfyller kriterierna för att tas upp i bilaga I till direktiv 91/414/EEG.

| (6) | Kommissionen uppmanade anmälaren att inkomma med synpunkter på resultatet av granskningen och att meddela om ansökan om att få ämnet godkänt vidhölls. Anmälaren inkom med synpunkter som granskades omsorgsfullt. Trots de argument som anmälaren lade fram kunde frågorna inte avföras, och bedömningar på grundval av inlämnade uppgifter som granskats under EFSA:s expertmöten har inte visat att växtskyddsmedel innehållande trifluralin, under föreslagna användningsvillkor, generellt uppfyller kraven i artikel 5.1 a och b i direktiv 91/414/EEG. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen uppmanade anmälaren att inkomma med synpunkter på resultatet av granskningen och att meddela om ansökan om att få ämnet godkänt vidhölls. Anmälaren inkom med synpunkter som granskades omsorgsfullt. Trots de argument som anmälaren lade fram kunde frågorna inte avföras, och bedömningar på grundval av inlämnade uppgifter som granskats under EFSA:s expertmöten har inte visat att växtskyddsmedel innehållande trifluralin, under föreslagna användningsvillkor, generellt uppfyller kraven i artikel 5.1 a och b i direktiv 91/414/EEG.

| (7) | Trifluralin bör därför inte tas upp som verksamt ämne i bilaga I till rådets direktiv 91/414/EEG. |
| --- | --- |

(7)

Trifluralin bör därför inte tas upp som verksamt ämne i bilaga I till rådets direktiv 91/414/EEG.

| (8) | Åtgärder bör vidtas för att se till att beviljade godkännanden för växtskyddsmedel innehållande trifluralin dras tillbaka inom en föreskriven period och inte förnyas samt att inga nya godkännanden beviljas för sådana produkter. |
| --- | --- |

(8)

Åtgärder bör vidtas för att se till att beviljade godkännanden för växtskyddsmedel innehållande trifluralin dras tillbaka inom en föreskriven period och inte förnyas samt att inga nya godkännanden beviljas för sådana produkter.

| (9) | Om medlemsstaterna tillåter en övergångsperiod under vilken kvarvarande lager av de växtskyddsmedel som innehåller trifluralin får omhändertas, lagras, släppas ut på marknaden och användas, bör den perioden begränsas till tolv månader så att kvarvarande lager kan användas under ytterligare en växtodlingssäsong, vilket är en garanti för att lantbrukarna har tillgång till växtskyddsmedel som innehåller trifluralin i 18 månader efter detta besluts antagande. |
| --- | --- |

(9)

Om medlemsstaterna tillåter en övergångsperiod under vilken kvarvarande lager av de växtskyddsmedel som innehåller trifluralin får omhändertas, lagras, släppas ut på marknaden och användas, bör den perioden begränsas till tolv månader så att kvarvarande lager kan användas under ytterligare en växtodlingssäsong, vilket är en garanti för att lantbrukarna har tillgång till växtskyddsmedel som innehåller trifluralin i 18 månader efter detta besluts antagande.

| (10) | Detta beslut påverkar inte inlämnandet av en ansökan i enlighet med artikel 6.2 i direktiv 91/414/EEG om att trifluralin skall införas i bilaga I till det direktivet. |
| --- | --- |

(10)

Detta beslut påverkar inte inlämnandet av en ansökan i enlighet med artikel 6.2 i direktiv 91/414/EEG om att trifluralin skall införas i bilaga I till det direktivet.

| (11) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(11)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Trifluralin skall inte införas som ett verksamt ämne i bilaga I till direktiv 91/414/EEG.

Artikel 2

Medlemsstaterna skall se till

| a) | att godkännanden av växtskyddsmedel som innehåller trifluralin återkallas från och med den 20 mars 2008, och |
| --- | --- |

a)

att godkännanden av växtskyddsmedel som innehåller trifluralin återkallas från och med den 20 mars 2008, och

| b) | att inga godkännanden av växtskyddsmedel som innehåller trifluralin beviljas eller förnyas från och med dagen för offentliggörandet av detta beslut. |
| --- | --- |

b)

att inga godkännanden av växtskyddsmedel som innehåller trifluralin beviljas eller förnyas från och med dagen för offentliggörandet av detta beslut.

Artikel 3

Om medlemsstaterna tillåter en övergångsperiod i enlighet med artikel 4.6 i direktiv 91/414/EEG skall den vara så kort som möjligt och upphöra senast den 20 mars 2009.

Artikel 4

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 20 september 2007.

På kommissionens vägnar

Markos KYPRIANOU

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 230, 19.8.1991, s. 1. Direktivet senast ändrat genom kommissionens direktiv 2007/52/EG (EUT L 214, 17.8.2007, s. 3).

1

(2)  EGT L 55, 29.2.2000, s. 25. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1044/2003 (EUT L 151, 19.6.2003, s. 32).

2

(3)  EGT L 98, 7.4.2001, s. 6.

3

(4)  EFSA Scientific Report (2005) 28, 1-77, Conclusion regarding the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance trifluralin (färdigställd den 14 mars 2005).

4

EFSA Scientific Report (2005) 28, 1-77, Conclusion regarding the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance trifluralin

---

| 29.9.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 255/44 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 255/44

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 27 september 2007

om ändring av beslut 2006/779/EG för att förlänga dess tillämpningsperiod

[delgivet med nr K(2007) 4459]

(Text av betydelse för EES)

(2007/630/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets direktiv 90/425/EEG av den 26 juni 1990 om veterinära och avelstekniska kontroller i handeln med vissa levande djur och varor inom gemenskapen med sikte på att förverkliga den inre marknaden (1), särskilt artikel 10.4,

med beaktande av rådets direktiv 89/662/EEG av den 11 december 1989 om veterinära kontroller vid handeln inom gemenskapen i syfte att fullborda den inre marknaden (2), särskilt artikel 9.4, och,

av följande skäl:

| (1) | Kommissionens beslut 2006/779/EG av den 14 november 2006 om djurhälsorelaterade övergångsåtgärder mot klassisk svinpest i Rumänien (3) antogs till följd av utbrott av klassisk svinpest i Rumänien. |
| --- | --- |

(1)

Kommissionens beslut 2006/779/EG av den 14 november 2006 om djurhälsorelaterade övergångsåtgärder mot klassisk svinpest i Rumänien (3) antogs till följd av utbrott av klassisk svinpest i Rumänien.

| (2) | Beslut 2006/779/EG ska tillämpas under en period om nio månader från den dag då anslutningsfördraget för Bulgarien och Rumänien trädde i kraft. Med tanke på det allmänna sjukdomsläget när det gäller klassisk svinpest i Rumänien bör emellertid giltighetstiden för beslut 2006/779/EG förlängas till den 31 december 2009. |
| --- | --- |

(2)

Beslut 2006/779/EG ska tillämpas under en period om nio månader från den dag då anslutningsfördraget för Bulgarien och Rumänien trädde i kraft. Med tanke på det allmänna sjukdomsläget när det gäller klassisk svinpest i Rumänien bör emellertid giltighetstiden för beslut 2006/779/EG förlängas till den 31 december 2009.

| (3) | Beslut 2006/779/EG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(3)

Beslut 2006/779/EG bör därför ändras i enlighet med detta.

| (4) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(4)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Artikel 7 i beslut 2006/779/EG ska ersättas med följande:

”Artikel 7

Tillämplighet

Detta beslut ska tillämpas till och med den 31 december 2009.”

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 27 september 2007.

På kommissionens vägnar

Markos KYPRIANOU

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 224, 18.8.1990, s. 29. Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/33/EG (EGT L 315, 19.11.2002, s. 14).

1

(2)  EGT L 395, 30.12.1989, s. 13. Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/41/EG (EUT L 157, 30.4.2004, s. 33. Rättat i EUT L 195, 2.6.2004, s. 12).

2

(3)  EUT L 314, 15.11.2006, s. 48.

3

---

| 29.9.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 255/45 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 255/45

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 27 september 2007

om ändring av beslut 2006/805/EG för att förlänga dess tillämpningsperiod

[delgivet med nr K(2007) 4460]

(Text av betydelse för EES)

(2007/631/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets direktiv 90/425/EEG av den 26 juni 1990 om veterinära och avelstekniska kontroller i handeln med vissa levande djur och varor inom gemenskapen med sikte på att förverkliga den inre marknaden (1), särskilt artikel 10.4,

med beaktande av rådets direktiv 89/662/EEG av den 11 december 1989 om veterinära kontroller vid handeln inom gemenskapen i syfte att fullborda den inre marknaden (2), särskilt artikel 9.4, och

av följande skäl:

| (1) | Kommissionens beslut 2006/805/EG av den 24 november 2006 om djurhälsoåtgärder för att bekämpa klassisk svinpest i vissa medlemsstater (3) antogs till följd av utbrott av klassisk svinpest i vissa medlemsstater. I beslutet föreskrivs vissa åtgärder för bekämpning av klassisk svinpest i dessa medlemsstater. |
| --- | --- |

(1)

Kommissionens beslut 2006/805/EG av den 24 november 2006 om djurhälsoåtgärder för att bekämpa klassisk svinpest i vissa medlemsstater (3) antogs till följd av utbrott av klassisk svinpest i vissa medlemsstater. I beslutet föreskrivs vissa åtgärder för bekämpning av klassisk svinpest i dessa medlemsstater.

| (2) | Beslut 2006/805/EG skall tillämpas under en period om nio månader från den dag då anslutningsfördraget för Bulgarien och Rumänien trädde i kraft. Med tanke på det allmänna sjukdomsläget när det gäller klassisk svinpest i Bulgarien, Frankrike, Slovakien, Tyskland och Ungern bör emellertid giltighetstiden för beslut 2006/805/EG förlängas till den 31 juli 2008. |
| --- | --- |

(2)

Beslut 2006/805/EG skall tillämpas under en period om nio månader från den dag då anslutningsfördraget för Bulgarien och Rumänien trädde i kraft. Med tanke på det allmänna sjukdomsläget när det gäller klassisk svinpest i Bulgarien, Frankrike, Slovakien, Tyskland och Ungern bör emellertid giltighetstiden för beslut 2006/805/EG förlängas till den 31 juli 2008.

| (3) | Beslut 2006/805/EG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(3)

Beslut 2006/805/EG bör därför ändras i enlighet med detta.

| (4) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(4)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Artikel 14 i beslut 2006/805/EG ska ersättas med följande:

”Artikel 14

Tillämplighet

Detta beslut ska gälla till och med den 31 juli 2008.”

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 27 september 2007.

På kommissionens vägnar

Markos KYPRIANOU

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 224, 18.8.1990, s. 29. Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/33/EG (EGT L 315, 19.11.2002, s. 14).

1

(2)  EGT L 395, 30.12.1989, s. 13. Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/41/EG (EUT L 157, 30.4.2004, s. 33; Rättat i EUT L 195, 2.6.2004, s. 12).

2

(3)  EUT L 329, 25.11.2006, s. 67. Beslutet senast ändrat genom beslut 2007/152/EG (EUT L 67, 7.3.2007, s. 10).

3

---

| 29.9.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 255/46 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 255/46

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 28 september 2007

om ändring av beslut 2006/415/EG vad gäller vissa skyddsåtgärder i samband med högpatogen aviär influensa av subtyp H5N1 hos fjäderfä i Tyskland

[delgivet med nr K(2007) 4480]

(Text av betydelse för EES)

(2007/632/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets direktiv 89/662/EEG av den 11 december 1989 om veterinära kontroller vid handeln inom gemenskapen i syfte att fullborda den inre marknaden (1), särskilt artikel 9.4,

med beaktande av rådets direktiv 90/425/EEG av den 26 juni 1990 om veterinära och avelstekniska kontroller i handeln med vissa levande djur och varor inom gemenskapen med sikte på att förverkliga den inre marknaden (2), särskilt artikel 10.4,

med beaktande av rådets direktiv 2005/94/EG av den 20 december 2005 om gemenskapsåtgärder för bekämpning av aviär influensa och om upphävande av direktiv 92/40/EEG (3), särskilt artikel 63.3, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens beslut 2006/415/EG av den 14 juni 2006 om vissa skyddsåtgärder i samband med högpatogen aviär influensa av subtyp H5N1 hos fjäderfä i gemenskapen och om upphävande av beslut 2006/135/EG (4) fastställs det vissa skyddsåtgärder som ska tillämpas för att förhindra att sjukdomen sprids, inklusive upprättande av A- och B-områden till följd av ett misstänkt eller bekräftat utbrott av sjukdomen. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens beslut 2006/415/EG av den 14 juni 2006 om vissa skyddsåtgärder i samband med högpatogen aviär influensa av subtyp H5N1 hos fjäderfä i gemenskapen och om upphävande av beslut 2006/135/EG (4) fastställs det vissa skyddsåtgärder som ska tillämpas för att förhindra att sjukdomen sprids, inklusive upprättande av A- och B-områden till följd av ett misstänkt eller bekräftat utbrott av sjukdomen.

| (2) | Tyskland har underrättat kommissionen om ett utbrott av H5N1 i en fjäderfäanläggning på sitt territorium i delstaten Bayern och har vidtagit de lämpliga åtgärder som fastställs i beslut 2006/415/EG, inklusive upprättat A- och B-områden enligt artikel 4 i det beslutet. |
| --- | --- |

(2)

Tyskland har underrättat kommissionen om ett utbrott av H5N1 i en fjäderfäanläggning på sitt territorium i delstaten Bayern och har vidtagit de lämpliga åtgärder som fastställs i beslut 2006/415/EG, inklusive upprättat A- och B-områden enligt artikel 4 i det beslutet.

| (3) | Kommissionen har granskat dessa åtgärder i samarbete med Tyskland och kunnat konstatera att gränserna för de A- och B-områden som den behöriga myndigheten i medlemsstaten har upprättat befinner sig på tillräckligt avstånd från platsen för utbrottet. A- och B-områdena i Tyskland kan därför bekräftas och det kan fastställas hur länge denna regionalisering ska gälla. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen har granskat dessa åtgärder i samarbete med Tyskland och kunnat konstatera att gränserna för de A- och B-områden som den behöriga myndigheten i medlemsstaten har upprättat befinner sig på tillräckligt avstånd från platsen för utbrottet. A- och B-områdena i Tyskland kan därför bekräftas och det kan fastställas hur länge denna regionalisering ska gälla.

| (4) | Beslut 2006/415/EG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(4)

Beslut 2006/415/EG bör därför ändras i enlighet med detta.

| (5) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(5)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilagan till beslut 2006/415/EG ska ändras i enlighet med bilagan till det här beslutet.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 28 september 2007.

På kommissionens vägnar

Markos KYPRIANOU

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 395, 30.12.1989, s. 13. Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/41/EG (EUT L 157, 30.4.2004, s. 33). Rättat i EUT L 195, 2.6.2004, s. 12.

1

(2)  EGT L 224, 18.8.1990, s. 29. Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/33/EG (EGT L 315, 19.11.2002, s. 14).

2

(3)  EUT L 10, 14.1.2006, s. 16.

3

(4)  EUT L 164, 16.6.2006, s. 51. Beslutet senast ändrat genom beslut 2007/604/EG (EUT L 236, 8.9.2007, s. 11).

4

---

BILAGA

Bilagan till beslut 2006/415/EG ska ändras på följande sätt:

| 1. | I del A ska följande läggas till:









  I del A ska följande läggas till: | Medlemsstat | A-område | Tillämpning till och med den
  (artikel 4.4 b iii) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kod (om sådan finns) | Namn |
| DE | TYSKLAND | | Det område på 10 km som upprättats runt utbrottet i kommunerna Bruck in der Oberpfalz och Nittenau och som omfattar följande kommuner eller delar av dessa: | 18.10.2007 |
| LANDKREIS SCHWANDORF | BODENWÖHR
  BODENWÖHRER FORST
  BRUCK IN DER OBERPFALZ
  EINSIEDLER UND WALDERBACHER FORST
  MAXHÜTTE-HAIDHOF
  NEUNBURG VORM WALD
  NEUKIRCHEN-BALBINI
  NITTENAU
  ÖSTL. NEUBÄUER FORST
  SCHWANDORF
  SCHWARZENFELD
  STEINBERG
  TEUBLITZ
  WACKERSDORF |
| LANDKREIS REGENSBURG | ALTENTHANN
  BERNHARDSWALD
  REGENSTAUF |
| LANDKREIS CHAM | REICHENBACH
  RODING
  WALD
  WALDERBACH
  ZELL |

1.

I del A ska följande läggas till:

I del A ska följande läggas till:

Medlemsstat

A-område

Tillämpning till och med den

(artikel 4.4 b iii)

Kod (om sådan finns)

Namn

DE

TYSKLAND

Det område på 10 km som upprättats runt utbrottet i kommunerna Bruck in der Oberpfalz och Nittenau och som omfattar följande kommuner eller delar av dessa:

18.10.2007

LANDKREIS SCHWANDORF

BODENWÖHR

BODENWÖHRER FORST

BRUCK IN DER OBERPFALZ

EINSIEDLER UND WALDERBACHER FORST

MAXHÜTTE-HAIDHOF

NEUNBURG VORM WALD

NEUKIRCHEN-BALBINI

NITTENAU

ÖSTL. NEUBÄUER FORST

SCHWANDORF

SCHWARZENFELD

STEINBERG

TEUBLITZ

WACKERSDORF

LANDKREIS REGENSBURG

ALTENTHANN

BERNHARDSWALD

REGENSTAUF

LANDKREIS CHAM

REICHENBACH

RODING

WALD

WALDERBACH

ZELL

| 2. | I del B ska följande läggas till:









  ISO Landskod | Medlemsstat | B-område | Tillämpning till och med den
  (artikel 4.4 b iii) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kod (om sådan finns) | Namn |
| DE | TYSKLAND | | Kommunerna: | 18.10.2007 |
| LANDKREIS SCHWANDORF | BODENWÖHR
  BODENWÖHRER FORST
  BRUCK IN DER OBERPFALZ
  EINSIEDLER UND WALDERBACHER FORST
  MAXHÜTTE-HAIDHOF
  NEUNBURG VORM WALD
  NEUKIRCHEN-BALBINI
  NITTENAU
  ÖSTL. NEUBÄUER FORST
  SCHWANDORF
  SCHWARZENFELD
  SCHWARZHOFEN
  STEINBERG
  TEUBLITZ
  WACKERSDORF |
| LANDKREIS REGENSBURG | ALTENTHANN
  BERNHARDSWALD
  BRENNBERG
  REGENSTAUF |
| LANDKREIS CHAM | FALKENSTEIN
  REICHENBACH
  RODING
  WALD
  WALDERBACH
  ZELL |

2.

I del B ska följande läggas till:

ISO Landskod

Medlemsstat

B-område

Tillämpning till och med den

(artikel 4.4 b iii)

Kod (om sådan finns)

Namn

DE

TYSKLAND

Kommunerna:

18.10.2007

LANDKREIS SCHWANDORF

BODENWÖHR

BODENWÖHRER FORST

BRUCK IN DER OBERPFALZ

EINSIEDLER UND WALDERBACHER FORST

MAXHÜTTE-HAIDHOF

NEUNBURG VORM WALD

NEUKIRCHEN-BALBINI

NITTENAU

ÖSTL. NEUBÄUER FORST

SCHWANDORF

SCHWARZENFELD

SCHWARZHOFEN

STEINBERG

TEUBLITZ

WACKERSDORF

LANDKREIS REGENSBURG

ALTENTHANN

BERNHARDSWALD

BRENNBERG

REGENSTAUF

LANDKREIS CHAM

FALKENSTEIN

REICHENBACH

RODING

WALD

WALDERBACH

ZELL

---