# Euroopa Liidu C 452/14.

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 452 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 61. aastakäik14. detsember 2018 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 452

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

61. aastakäik14. detsember 2018

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Kontrollikoda |
| 2018/C 452/01 | Kokkuvõte Euroopa teadusuuringute ühisettevõtete 2017. aasta kohta tehtud kontrollikoja auditite tulemustest | 1 |
| 2018/C 452/02 | Aruanne biotoorainel põhinevate tööstusharude ühisettevõtte eelarveaasta 2017 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastusega | 10 |
| 2018/C 452/03 | Aruanne ühisettevõtte Clean Sky eelarveaasta 2017 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastusega | 18 |
| 2018/C 452/04 | Aruanne ühisettevõtte Euroopa juhtpositsiooni tugevdamine elektroonikakomponentide ja -süsteemide toel eelarveaasta 2017 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastusega | 27 |
| 2018/C 452/05 | Aruanne ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõte eelarveaasta 2017 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastusega | 36 |
| 2018/C 452/06 | Aruanne Kütuseelementide ja Vesiniku Valdkonna Ühisettevõtte eelarveaasta 2017 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastusega | 48 |
| 2018/C 452/07 | Aruanne Innovatiivsete Ravimite Algatuse Ühisettevõtte eelarveaasta 2017 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastusega | 57 |
| 2018/C 452/08 | Aruanne Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi väljaarendamisega tegeleva ühisettevõtte eelarveaasta 2017 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastusega | 66 |
| 2018/C 452/09 | Aruanne ühisettevõtte Shift2Rail eelarveaasta 2017 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastusega | 76 |

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Kontrollikoda

2018/C 452/01

Kokkuvõte Euroopa teadusuuringute ühisettevõtete 2017. aasta kohta tehtud kontrollikoja auditite tulemustest

1

2018/C 452/02

Aruanne biotoorainel põhinevate tööstusharude ühisettevõtte eelarveaasta 2017 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastusega

10

2018/C 452/03

Aruanne ühisettevõtte Clean Sky eelarveaasta 2017 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastusega

18

2018/C 452/04

Aruanne ühisettevõtte Euroopa juhtpositsiooni tugevdamine elektroonikakomponentide ja -süsteemide toel eelarveaasta 2017 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastusega

27

2018/C 452/05

Aruanne ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõte eelarveaasta 2017 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastusega

36

2018/C 452/06

Aruanne Kütuseelementide ja Vesiniku Valdkonna Ühisettevõtte eelarveaasta 2017 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastusega

48

2018/C 452/07

Aruanne Innovatiivsete Ravimite Algatuse Ühisettevõtte eelarveaasta 2017 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastusega

57

2018/C 452/08

Aruanne Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi väljaarendamisega tegeleva ühisettevõtte eelarveaasta 2017 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastusega

66

2018/C 452/09

Aruanne ühisettevõtte Shift2Rail eelarveaasta 2017 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastusega

76

---

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Kontrollikoda

| 14.12.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 452/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 452/1

---

Kokkuvõte Euroopa teadusuuringute ühisettevõtete 2017. aasta kohta tehtud kontrollikoja auditite tulemustest

(2018/C 452/01)

SISUKORD

| | Punkt | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| SISSEJUHATUS | 1–10 | 2 |
| Taustteave | 1–2 | 2 |
| Teadusuuringute ühisettevõtted – ELi, tööstusharude, teadusrühmituste ja liikmesriikide vahelised avaliku ja erasektori partnerlused | 3–5 | 2 |
| Ühisettevõtete eelarve | 6–7 | 2 |
| Auditi lähenemisviis | 8–10 | 3 |
| AUDITI TULEMUSED | 11–44 | 3 |
| Märkuseta arvamused kõigi ühisettevõtete raamatupidamise aastaaruannete usaldusväärsuse kohta | 11 | 3 |
| Märkuseta arvamused kaheksast ühisettevõttest seitsme alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta | 12–13 | 3 |
| Asjaolu rõhutamine seoses ELi panusega ITERi projektikuludesse | 14–19 | 3 |
| Muud kommentaarid | 20–43 | 4 |
| Eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud meetmed | 44 | 7 |
| I LISA. | ÜHISETTEVÕTETE TEGEVUSVALDKONNAD, EELARVE JA TÖÖTAJAD |

Punkt

Lehekülg

SISSEJUHATUS

1–10

2

Taustteave

1–2

2

Teadusuuringute ühisettevõtted – ELi, tööstusharude, teadusrühmituste ja liikmesriikide vahelised avaliku ja erasektori partnerlused

3–5

2

Ühisettevõtete eelarve

6–7

2

Auditi lähenemisviis

8–10

3

AUDITI TULEMUSED

11–44

3

Märkuseta arvamused kõigi ühisettevõtete raamatupidamise aastaaruannete usaldusväärsuse kohta

11

3

Märkuseta arvamused kaheksast ühisettevõttest seitsme alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

12–13

3

Asjaolu rõhutamine seoses ELi panusega ITERi projektikuludesse

14–19

3

Muud kommentaarid

20–43

4

Eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud meetmed

44

7

I LISA.

ÜHISETTEVÕTETE TEGEVUSVALDKONNAD, EELARVE JA TÖÖTAJAD

8

| II LISA. | ÜHISETTEVÕTETE FINANTSVÕIMENDUSE MÄÄRAD (PROGRAMM „HORISONT 2020“) |
| --- | --- |

II LISA.

ÜHISETTEVÕTETE FINANTSVÕIMENDUSE MÄÄRAD (PROGRAMM „HORISONT 2020“)

9

SISSEJUHATUS

Taustteave

| 1. | Kontrollikoda auditeeris alljärgneva kaheksa Euroopa teadusuuringute ühisettevõtte 31. detsembril 2017 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruandeid ning nende aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust, ning esitas nende kohta auditiarvamused:






  — | F4E – tuumasünteesienergeetika arendamine; |
| --- | --- | --- |

1.

—

F4E – tuumasünteesienergeetika arendamine;

| — | BPT – biotoorainel põhinev tööstus; |
| --- | --- |

—

BPT – biotoorainel põhinev tööstus;

| — | Clean Sky – keskkonnasäästliku õhutranspordi tehnoloogiad; |
| --- | --- |

—

Clean Sky – keskkonnasäästliku õhutranspordi tehnoloogiad;

| — | IMI – innovatiivsete ravimite algatus; |
| --- | --- |

—

IMI – innovatiivsete ravimite algatus;

| — | FCH – kütuseelementide ja vesiniku valdkond; |
| --- | --- |

—

FCH – kütuseelementide ja vesiniku valdkond;

| — | SESAR – Ühtse Euroopa Taeva lennuliikluse juhtimissüsteemide alased teadusuuringud; |
| --- | --- |

—

SESAR – Ühtse Euroopa Taeva lennuliikluse juhtimissüsteemide alased teadusuuringud;

| — | ECSEL – elektroonikakomponendid ja -süsteemid; |
| --- | --- |

—

ECSEL – elektroonikakomponendid ja -süsteemid;

| — | S2R – Shift2Rail uuenduslikud raudteelahendused. |
| --- | --- |

—

S2R – Shift2Rail uuenduslikud raudteelahendused.

| 2. | Käesolevas dokumendis võetakse kokku ühisettevõtete 2017. aasta eriaruannetes avaldatud audititulemused ning tegemist ei ole eraldi auditiaruande ega -arvamusega. |
| --- | --- |

2.

Teadusuuringute ühisettevõtted – ELi, tööstusharude, teadusrühmituste ja liikmesriikide vahelised avaliku ja erasektori partnerlused

| 3. | Ühisettevõtted on avaliku ja erasektori partnerlused, millel on tähtis roll Euroopa Liidu (EL) teadusuuringute poliitika elluviimisel teatud valdkondades. Ühisettevõtete avaliku sektori liige on komisjon, kes esindab ELi; erasektori liikmete hulka kuuluvad mitmesugused tööstus- ja teadusrühmitusi esindavad avaliku ja erasektori partnerid. Kõik ühisettevõtted, välja arvatud ECSEL, järgivad kahepoolset mudelit, milles osalevad komisjon ning tööstusharu või teadusasutusi esindavad erasektori partnerid. ECSEL järgib kolmepoolset mudelit, milles osalevad ka liikmesriigid. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Liikmed osalevad ühisettevõtete tegevuse rahastamises. Ühelt poolt eraldab komisjon vahendeid teadusuuringute seitsmenda raamprogrammi ja programmi „Horisont 2020“ kaudu. Kaks ühisettevõtet (SESAR ja S2R) said rahalisi vahendeid ka üleeuroopaliste transpordivõrkude programmist (TEN-T). Teiselt poolt annavad tööstusharu ja teadusasutusi esindavad partnerid mitterahalist toetust, viies ellu ühisettevõtte põhitegevust, ning rahalist toetust ühisettevõtete haldus- ja tegevuskulude katmiseks. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Nelja ühisettevõtte puhul (Clean Sky, FCH, BPT ja S2R) peavad erasektori partnerid andma ka kindlaksmääratud miinimumsummas mitterahalist toetust n-ö täiendavate tegevuste jaoks, mis ei kajastu küll ühisettevõtete töökavades, kuid aitavad kaasa nende eesmärkide saavutamisele. Kontrollikojal ei ole õigust nimetatud toetust auditeerida. Seetõttu ei saa me esitada arvamust selle olemuse, kvaliteedi ja tegelikkuse kohta ega hinnata seda, kas tööstusharu esindavad liikmed oleksid selles nii või teisiti osalenud. |
| --- | --- |

5.

Ühisettevõtete eelarve

| 6. | Ühisettevõtete kogueelarve (maksete assigneeringud) oli 2017. aastal 2,1 miljardit eurot (2016. aastal 1,8 miljardit eurot). Tööstusharu ja teadusasutusi esindavate partnerite rahaline ja mitterahaline toetus pidi programmitöö perioodi lõpuks moodustama sama suure summa. 2017. aasta lõpu seisuga oli ühisettevõtetes kokku 671 töötajat (2016. aastal 633). |
| --- | --- |

6.

| 7. | Ühisettevõtete tegevusvaldkondi, eelarvet ja töötajate arvu puudutav teave on toodud I lisas. |
| --- | --- |

7.

Auditi lähenemisviis

| 8. | Vastavalt ELi finantsmääruse (1) artikli 208 lõikele 4 ja artikli 209 lõikele 2 tellitakse kõigi ühisettevõtete raamatupidamise aastaaruannete usaldusväärsuse audit sõltumatutelt audiitorühingutelt. Kooskõlas rahvusvaheliste auditeerimisstandarditega hindas kontrollikoda audiitorühingute tehtud töö kvaliteeti ja sai piisava kindluse, et võib nende tööle tuginedes koostada oma auditiarvamused ühisettevõtete 2017. aasta raamatupidamise aastaaruannete usaldusväärsuse kohta. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kontrollimisel hõlmas kontrollikoja audit iga ühisettevõtte makse- ja tulutehingute esinduslike valimite substantiivset testimist, peamiste haldus- ja põhitegevusega seotud menetluste (toetused, hanked ja värbamine) analüüsi ning ühisettevõtete järelevalve- ja sisekontrollisüsteemide hindamist. Lisaks kontrollisime valimit järelaudititest, mis sõltumatud audiitorühingud olid seitsmenda raamprogrammi toetuste saajate juures teostanud, ning analüüsisime programmi „Horisont 2020“ maksete tsentraliseeritud järelauditisüsteemi nii ühisettevõtetes kui ka teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraadi ühises audititeenistuses. Lõpetuseks kontrolliti ühisettevõtete avastatud vigade suhtes algatatud tagasinõudmismenetluste täielikkust ja veamäära arvutamise õigsust. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Seitsmendat raamprogrammi ja programmi „Horisont 2020“ rakendava seitsme ühisettevõtte (SESAR, Clean Sky, FCH, IMI, ECSEL, S2R ja BPT) puhul lõpetas komisjon juunis 2017 hindamisaruanded ühisettevõtete tulemuslikkuse ning seitsmendale raamprogrammile ja programmile „Horisont 2020“ antava lisaväärtuse kohta. Kontrollikoda analüüsis ühisettevõtete vahe- ja lõpphindamise tulemusi ning nendega seotud tegevuskava. |
| --- | --- |

10.

AUDITI TULEMUSED

Märkuseta arvamused kõigi ühisettevõtete raamatupidamise aastaaruannete usaldusväärsuse kohta

| 11. | Kõigi ühisettevõtete lõplikud raamatupidamise aastaaruanded kajastasid kõigis olulistes aspektides õiglaselt nende finantsolukorda 31. detsembri 2017. aasta seisuga ning finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt kohaldatavate finantsmääruste sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele. |
| --- | --- |

11.

Märkuseta arvamused kaheksast ühisettevõttest seitsme alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 12. | Seitsme ühisettevõtte (F4E, BPT, Clean Sky, IMI, FCH, SESAR ja S2R) 2017. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruannete aluseks olevad tehingud olid kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Nagu eelmistel aastatel, esitas kontrollikoda ühisettevõtte ECSEL raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta märkusega arvamuse. Riiklike rahastamisasutuste kasutatavad erinevad auditimetoodikad ja protseduurid ei võimalda ECSELil välja arvutada ühtset usaldusväärset kaalutud veamäära ega allesjäänud veamäära. Seetõttu ei saanud kontrollikoda hinnata, kas järelauditid annavad piisava kindluse nende alustehingute, mis olid tehtud vahe- ja lõppmaksetena ühisettevõtte hallatavatele seitsmenda raamprogrammi projektidele, seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Probleem ei ole aktuaalne programmi „Horisont 2020“ projektide rakendamise puhul, sest nende järelauditite eest vastutab komisjoni ühine audititeenistus. |
| --- | --- |

13.

Asjaolu rõhutamine seoses ELi panusega ITERi projektikuludesse

| 14. | Nagu ka 2016. aastal, rõhutati kontrollikoja auditiarvamuses ühisettevõtte F4E raamatupidamise aastaaruande kohta asjaolu, (2) mis puudutab ELi panust ITERi projektikuludesse. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Novembris 2016 kiitis ITERi nõukogu heaks ITERi projekti uue ajakava ja kuluprognoosi, mille kohaselt on projekti ehitusetapi („esimene plasma“) esimese strateegilise vahe-eesmärgi saavutamise tähtaeg detsember 2025 ja kogu ehitusetapi prognoositud valmimistähtaeg detsember 2035, st 15 aastat hiljem kui algne tähtaeg. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Uue projektikirjelduse põhjal arvutas ühisettevõte F4E välja ITERi projekti ehitusetapi valmimise muudetud maksumuse. 2016. aasta detsembris tutvustati tulemusi ühisettevõtte juhatusele ning prognoositi, et pärast 2020. aastat vajatakse ehitusetapiks täiendavalt 5,4 miljardit eurot ELi vahendeid (82 % rohkem kui varem heaks kiidetud 6,6 miljardit eurot). |
| --- | --- |

16.

| 17. | Lisaks peab ühisettevõte F4E pärast 2035. aastat panustama ITERi kasutusetappi ning sellele järgnevatesse deaktiveerimise ja dekomisjoneerimise etappidesse. Kogupanust kasutusetappi pärast 2035. aastat ei ole veel hinnatud. Deaktiveerimise ja dekomisjoneerimise hinnangulised kulud on vastavalt 95,5 miljonit eurot ja 180,2 miljonit eurot (2001. aasta hindades). |
| --- | --- |

17.

| 18. | Kontrollikoda täheldas, et uued aja- ja kuluprognoosid ei hõlma ettenägematuid olukordi. 2017. aasta juunis avaldas komisjon teatise ELi panuse kohta ITERi projekti, väljendades seisukohta, et ajakava jaoks oleks asjakohane 24-kuuline ning eelarve jaoks 10–20 % suurune ettenägematute olukordade reserv. Kuni ELi nõukogu otsuseni on tema poolt juba 2010. aastal heaks kiidetud 6,6 miljardi euro suurune eelarve nüüd kuni 2020. aastani ühisettevõtte kulude ülempiir. F4E võttis mitmeid meetmeid, et ülempiirist kinni pidada, lükates muu hulgas edasi selliste komponentide hankimise ja paigaldamise, mis ei ole esimese plasma etapi jaoks hädavajalikud. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Kontrollikoda on seisukohal, et hoolimata ITERi ehitusetapi juhtimisel ja kontrollimisel tehtud edusammudest püsib oht, et projekti elluviimise kulud võivad endiselt kasvada ja selle lõpuleviimine võib veelgi edasi lükkuda. |
| --- | --- |

19.

Muud kommentaarid

| 20. | Ilma oma auditiarvamusi kahtluse alla seadmata esitas kontrollikoda iga-aastastes eriaruannetes ühisettevõtete kohta mitmeid kommentaare, milles rõhutatakse olulisi küsimusi ja osutatakse parandamist vajavatele valdkondadele, mis on seotud eelarve haldamise ja finantsjuhtimise, sisekontrolli, toetuse võimendamise ja komisjoni tehtud hindamistega. |
| --- | --- |

20.

Puudused maksete assigneeringute eelarve planeerimises

| 21. | F4E pidi esialgses eelarves kavandatud 2017. aasta maksete assigneeringuid märkimisväärselt suurendama (ligikaudu 284 miljonit eurot ehk 52 %), et oma tegelikke maksevajadusi katta. Selline olukord oli tingitud ühisettevõtte eelarve planeerimise tõsistest puudustest ning see mõjutas ühisettevõtte 2018. aasta eelarvet. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Kahel juhul (SESAR, IMI) oli maksete assigneeringute kasutusmäär 2017. aastal oodatust oluliselt väiksem. SESARi puhul tulenes see peamiselt viivitustest programmi „Horisont 2020“ toetuslepingute sõlmimisel ja seitsmenda raamprogrammi lõpetatud projektide tagasinõutud summadest tuleneva olulise sihtotstarbelise tulu mittearvestamisest. IMI puhul oli madal eelarve täitmise määr peamiselt seotud kliiniliste uuringute vähendamise ja edasilükkamisega mõningate suurte projektide raames, samuti viivitustega programmi „Horisont 2020“ raames lõpetatud projektikonkursside toetuslepingute sõlmimisel. Asjaolu, et ühisettevõtted võivad eelmiste aastate kasutamata jäänud maksete assigneeringud järgmise kolme aasta eelarvesse lisada, koos keerulise eelarve planeerimise protsessiga avaldab ühisettevõtete eelarve maksete kasutusmääradele üha suuremat negatiivset mõju. |
| --- | --- |

22.

Seitsmenda raamprogrammi lõpetamine: ühisettevõtete keskmine eelarve täitmise määr oli 87 %

| 23. | Kontrollikoda uuris, kuidas täitsid ühisettevõtted seitsmenda raamprogrammi ja TEN-T programmide mitmeaastast eelarvet (SESAR, Clean Sky, IMI, FCH, ECSEL). |
| --- | --- |

23.

| 24. | EL oli 2017. aasta lõpus (seitsmenda raamprogrammi lõpetamise etapp) teinud viiele ühisettevõttele, mis seitsmenda raamprogrammi tegevusi elu viivad (SESAR, Clean Sky, IMI, FCH, ECSEL), kokku 3,1 miljardi euro ulatuses rahalisi sissemakseid kokkulepitud 3,6 miljardi euro suurusest maksimumsummast. See näitab, et nende ühisettevõtete poolne seitsmenda raamprogrammi eelarve täitmise määr oli keskmiselt 87 %. |
| --- | --- |

24.

Programm „Horisont 2020“ on jõudnud poole peale ja ühisettevõtetel esineb eelarve täitmisel viivitusi

| 25. | Kontrollikoda uuris, kuidas täitsid ühisettevõtted programmi „Horisont 2020“ mitmeaastast eelarvet. |
| --- | --- |

25.

| 26. | EL oli 2017. aasta lõpus (programmi „Horisont 2020“ keskpaik) teinud seitsmele ühisettevõttele, mis programmi „Horisont 2020“ tegevusi elu viivad (SESAR, Clean Sky, IMI, FCH, ECSEL, BPT, S2R), kokku 1,6 miljardi euro ulatuses rahalisi sissemakseid 7,2 miljardi euro suurusest kokkulepitud maksimumsummast, mis on mõeldud kõigile programmi „Horisont 2020“ rakendavatele ühisettevõtetele. See näitab, et nende ühisettevõtete poolne programmi „Horisont 2020“ eelarve täitmise määr oli keskmiselt 23 %. Programmi „Horisont 2020“ eelarve täitmise määr oli madalam IMI puhul (11 %), mis tulenes peamiselt projektikonsortsiumidel programmi toetuslepingute sõlmimiseks kulunud pikast ajast, samuti BPT puhul (15 %). |
| --- | --- |

26.

Mitterahaline toetus lisategevustele väljaspool ühisettevõtte töökava moodustas suurima osa erasektori liikmete toetusest

| 27. | 2017. aasta lõpuks olid seitsme programmi „Horisont 2020“ rakendava ühisettevõtte tööstusharu ja teadusasutusi esindavad partnerid tegelikult eraldanud 2,9 miljardit eurot ehk 39 % kokkulepitud 7,5 miljardi euro suurusest kogutoetusest. See summa koosneb 1 miljardi euro (3) suurusest mitterahalisest toetusest ühisettevõtete programmi „Horisont 2020“ põhitegevusele (34 %) ja 1,9 miljardi euro suurusest rahalisest toetusest ühisettevõtete töökavast väljapoole jäävatele lisategevustele (66 %). Lisategevustesse investeeritud mitterahalist toetust ei pea hoolimata selle tähtsusest raamatupidamise aastaaruannetes avalikustama ning kontrollikojal puudub volitus selle auditeerimiseks. Sellest tulenevalt ei saa me esitada arvamust mitterahalise toetuse olemuse, kvaliteedi ja kvantiteedi kohta (Clean Sky, FCH, BPT, S2R). |
| --- | --- |

27.

| 28. | BPT puhul algatas komisjon 2017. aasta veebruaris selle asutamismääruse muutmise, et võimaldada tööstusharu esindavatel liikmetel anda rahalist toetust ka projekti tasandil. On aga suur oht, et tööstusharu esindavad liikmed ei suuda ühisettevõtte tegevuskulude katmiseks enne BPT programmi lõppemist eraldada kohustuslikku minimaalset rahalist osalust (182,5 miljonit eurot). |
| --- | --- |

28.

| 29. | Rohkem teavet eelarve mitmeaastase täitmise kohta leiab ühisettevõtete 2017. aasta tegevusaruandest. |
| --- | --- |

29.

Maksete sisekontrollimehhanismid olid üldiselt tulemuslikud ja hoidsid veamäärad allpool 2 % suurust olulisuse piirmäära

| 30. | Ühisettevõtted on loonud finants- ja tegevusalaste dokumentide kontrollil põhinevad usaldusväärsed eelkontrollimenetlused. Seitsmenda raamprogrammi vahe- ja lõppmaksete suhtes teevad sõltumatud audiitorühingud ühisettevõtete tellimusel järelauditeid toetusesaajate juures, programmi „Horisont 2020“ väljamaksetaotluste suhtes teeb aga järelauditeid toetusesaajate juures komisjoni ühine audititeenistus. Kõik ühisettevõtted kasutasid kõnealuseid põhikontrolle maksetehingute seaduslikkuse ja korrektsuse hindamiseks. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Seitsmenda raamprogrammi toetusmaksete järelauditite tulemuste põhjal (2017. aasta lõpu seisuga) olid kõigi ühisettevõtete (v.a ECSEL) arvutatud ja esitatud allesjäänud veamäärad madalamad kui 2 %. Seda kinnitas ka kontrollikoja tehtud substantiivne testimine ja sõltumatute audiitorühingute töö ülevaatamine. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Programmi „Horisont 2020“ toetusmaksete puhul sai üksnes kolm seitsmest programmi „Horisont 2020“ projekte rakendavast ühisettevõttest (Clean Sky, IMI ja SESAR) arvutada ja esitada veamäära ühise audititeenistuse piisavate järelauditite alusel. SESARi puhul oli programmi „Horisont 2020“ maksete allesjäänud veamäär 2,8 %. Võttes aga arvesse, et kõigi programmi „Horisont 2020“ maksete summa oli suhteliselt väike võrreldes SESARi 2017. aasta maksete kogusummaga, jäi üldine allesjäänud veamäär alla olulisuse piirmäära. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Ülejäänud ühisettevõtted (FCH, ECSEL, S2R, BPT) saavad esimesed järelauditi tulemused 2018. aastal, sest 2017. aastal olid nende programmi „Horisont 2020“ projektid veel varases rakendusetapis ja nende programmi „Horisont 2020“ 2017. aasta tegevuskulude maksed olid peamiselt eelmaksed. |
| --- | --- |

33.

Sisekontrolli- ja järelevalveraamistikus ning hanke-, toetuse andmise ja värbamismenetlustes esineb jätkuvalt puudusi

| 34. | 2017. aasta lõpuks ei olnud komisjoni ühised programmi „Horisont 2020“ toetuste haldus- ja seirevahendid sellisel määral välja arendatud, et võimaldada ühisettevõtetele eraldatud mitterahalise toetuse haldamist. See mõjutas nelja ühisettevõtte (Clean Sky, IMI, SESAR, S2R) sisekontrolli- ja järelevalveraamistikku. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Sisekontrollistandardite rakendamisel esines mitmeid puudusi ECSELis, SESARis ja F4Es. ECSELis ei hallatud korrakohaselt erandite registrit. SESARis põhjustas finantsvaldkonna võtmetöötajate lahkumine ning sellest tulenev finantsosakonna töö ülekoormatus finantskontrolli puudujääke. F4Es leiti olulisi puudusi peamiste juhtivtöötajate värbamisega seotud sisekontrolli- ja järelevalvemenetlustes, juhtkonna huvide deklaratsioonide järelkontrollis ja sisekommunikatsioonistrateegias, mis ei suutnud taganud raamatupidamise aastaaruande seisukohast asjakohase finantsteabe levitamist. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Kolme ettevõtte (ECSEL, S2R ja SESAR) puhul leiti mõningaid puudusi 2017. aasta hankemenetluste haldamises. |
| --- | --- |

36.

| 37. | BPT puhul leiti puudusi 2016. aasta projektikonkursi kavandamises ja haldamises, mistõttu said vähe toetust teadusuuringute ja innovatsioonimeetmete teemad (50 %). Olulised teadusuuringute ja innovatsioonimeetmete teemad jäid toetuseta. |
| --- | --- |

37.

Ühisettevõtete suutlikkus suurendada erasektori liikmete panust programmi „Horisont 2020“

| 38. | Üks ühisettevõtete põhieesmärke ja lisaväärtuse andmise võimalusi on suurendada tööstusharu ja teadusasutusi esindavate erasektori liikmete panust ühisettevõtete tegevusse nende tegevusaja (10 aastat) jooksul. Näitajana, millega hinnata ühisettevõtte suutlikkust suurendada erasektori liikmete panust, kasutas kontrollikoda minimaalse finantsvõimenduse määra, mis on arvutatud ühisettevõtte asutamismääruse vastavates sätetes määratletud osaluse põhjal (4). Finantsvõimenduse mõistliku taseme saavutamiseks peaks erasektori liikmete minimaalne osalus ühisettevõtte tegevuses olema vähemalt võrdväärne ELi rahalise toetusega. |
| --- | --- |

38.

| 39. | II lisas antakse ülevaade seitsme programmi „Horisont 2020“ tegevusi ellu viiva ühisettevõtte minimaalse finantsvõimenduse määrast. Kolme ühisettevõtte (Clean Sky, FCH, BPT) puhul ei panda asutamismäärusega erasektori liikmetele kohustust minimaalseks mitterahaliseks osaluseks ühisettevõtte põhitegevuses. Seetõttu arvutati nende ühisettevõtete puhul ainult üks minimaalne finantsvõimenduse määr, mis hõlmab osalust nii põhi- kui lisategevuses. |
| --- | --- |

39.

Komisjoni hindamised ja ühisettevõtete vastavad tegevuskavad

| 40. | 2017. aastal viis komisjon lõpule seitsmenda raamprogrammiga asutatud ühisettevõtete (SESAR, IMI, FCH, Clean Sky, ARTEMIS ja ENIAC) kohustuslikud lõpphindamised ning programmi „Horisont 2020“ raames asutatud ühisettevõtete (SESAR, IMI2, Clean Sky 2, FCH2, ECSEL, S2R, BPT) kohustuslikud vahehindamised. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Hindamised viidi läbi sõltumatute ekspertide abiga ja need hõlmasid ühisettevõtete töö asjakohasust, tõhusust, tulemuslikkust, sidusust ja ELi lisaväärtust, pöörates täiendavalt tähelepanu avatusele, läbipaistvusele ja teadustegevuse kvaliteedile. |
| --- | --- |

41.

| 42. | 2017. aasta oktoobris teavitas komisjon hindamistulemustest Euroopa Parlamenti ja nõukogu. Hindajad leidsid, et ühisettevõtete tulemuslikkus oli üldiselt hea, kuid soovitasid järgmist: suurendada tööstusharude esindajate, liikmesriikide, VKEde ja muude sidusrühmade osalust; parandada koordineerimist teiste ELi ja riiklike teadusprogrammidega; arendada edasi usaldusväärset tulemuslikkuse mõõtmise raamistikku koos peamiste tulemusnäitajatega, mille abil paremini hinnata ühisettevõtete mõju ja sotsiaalmajanduslikku kasu; parandada ühisettevõtete projektide tulemuste levitamist ja kasutamist. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Vastuseks koostas iga ühisettevõte tegevuskava ja alustas selle rakendamist 2018. aastal. Oma 2018. aasta finantsauditis kontrollib kontrollikoda ühisettevõtete tegevuskavade rakendamist. |
| --- | --- |

43.

Eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud meetmed

| 44. | Enamikul juhtudel võtsid ühisettevõtted parandusmeetmeid, nagu soovitatud kontrollikoja eelmistes iga-aastastes eriaruannetes esitatud kommentaarides. Üksikasjalikud andmed on esitatud kontrollikoja aruannete lisades. ECSELis ja F4Es on parandusmeetmete võtmine veel pooleli. |
| --- | --- |

44.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).

(2)  Asjaolu rõhutamise eesmärk on juhtida tähelepanu asjaolule, mida ei ole raamatupidamise aastaaruandes küll olulisel määral valesti esitatud, ent mis on aruande mõistmiseks siiski keskse tähtsusega.

(3)  Sellest summast oli 2017. aasta lõpuks kinnitatud ainult ligikaudu 0,2 miljardit eurot (20 %).

(4)  Minimaalne finantsvõimenduse määr = ühisettevõtte asutamismääruses määratletud erasektori liikme minimaalse osaluse kogusumma/ELi poolt ühisettevõttele eraldatav maksimaalne rahaline toetus, mis on määratletud ühisettevõtte asutamismääruses.

---

I LISA

Ühisettevõtete tegevusvaldkonnad, eelarve ja töötajate arv

| ÜHISETTEVÕTE | Vastutav peadirektoraat | Poliitikavaldkond | Peamine tegevusvaldkond | Lõplik eelarve (miljonites eurodes) | Töötajate arv (aasta lõpu seisuga) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2017 | 2016 | 2017 | 2016 |
| BPT | TEADUSUURINGUTE JA INNOVATSIOONI PEADIREKTORAAT | Teadusuuringud | Bioressursipõhiste toodete ja biokütuste teadus- ja arendustegevus | 92 | 66 | 20 | 20 |
| CLEAN SKY | TEADUSUURINGUTE JA INNOVATSIOONI PEADIREKTORAAT | Teadusuuringud | Lennundustehnoloogiate teadus- ja arendustegevus | 244 | 288 | 41 | 41 |
| ECSEL | SIDEVÕRKUDE, SISU JA TEHNOLOOGIA PEADIREKTORAAT | Teadusuuringud | Elektroonikakomponentide ja -süsteemide teadus- ja arendustegevus | 290 | 244 | 29 | 29 |
| F4E – FUSION FOR ENERGY | ENERGEETIKA PEADIREKTORAAT | Teadusuuringud | Tuumasünteesienergia teadus- ja arendustegevus | 865 | 720 | 447 | 415 |
| FCH – FUEL CELLS AND HYDROGEN | TEADUSUURINGUTE JA INNOVATSIOONI PEADIREKTORAAT | Teadusuuringud | Kütuseelementide ja vesiniku valdkonna teadus- ja arendustegevus | 199 | 116 | 26 | 26 |
| IMI – INNOVATIVE MEDICINES INITIATIVE | DG RTD | Teadusuuringud | Farmaatsiaalane teadustegevus ja innovatiivsete ravimite väljatöötamine | 206 | 209 | 49 | 41 |
| SESAR | LIIKUVUSE JA TRANSPORDI PEADIREKTORAAT | Teadusuuringud | Lennuliikluse juhtimissüsteemi teadus- ja arendustegevus | 192 | 157 | 40 | 44 |
| S2R – SHIFT2RAIL | LIIKUVUSE JA TRANSPORDI PEADIREKTORAAT | Teadusuuringud | Raudteesektori teadus- ja arendustegevus | 44 | 52 | 19 | 17 |
| Kokku | 2 131 | 1 852 | 671 | 633 |

ÜHISETTEVÕTE

Vastutav peadirektoraat

Poliitikavaldkond

Peamine tegevusvaldkond

Lõplik eelarve (miljonites eurodes)

Töötajate arv (aasta lõpu seisuga)

2017

2016

2017

2016

BPT

TEADUSUURINGUTE JA INNOVATSIOONI PEADIREKTORAAT

Teadusuuringud

Bioressursipõhiste toodete ja biokütuste teadus- ja arendustegevus

92

66

20

20

CLEAN SKY

TEADUSUURINGUTE JA INNOVATSIOONI PEADIREKTORAAT

Teadusuuringud

Lennundustehnoloogiate teadus- ja arendustegevus

244

288

41

41

ECSEL

SIDEVÕRKUDE, SISU JA TEHNOLOOGIA PEADIREKTORAAT

Teadusuuringud

Elektroonikakomponentide ja -süsteemide teadus- ja arendustegevus

290

244

29

29

F4E – FUSION FOR ENERGY

ENERGEETIKA PEADIREKTORAAT

Teadusuuringud

Tuumasünteesienergia teadus- ja arendustegevus

865

720

447

415

FCH – FUEL CELLS AND HYDROGEN

TEADUSUURINGUTE JA INNOVATSIOONI PEADIREKTORAAT

Teadusuuringud

Kütuseelementide ja vesiniku valdkonna teadus- ja arendustegevus

199

116

26

26

IMI – INNOVATIVE MEDICINES INITIATIVE

DG RTD

Teadusuuringud

Farmaatsiaalane teadustegevus ja innovatiivsete ravimite väljatöötamine

206

209

49

41

SESAR

LIIKUVUSE JA TRANSPORDI PEADIREKTORAAT

Teadusuuringud

Lennuliikluse juhtimissüsteemi teadus- ja arendustegevus

192

157

40

44

S2R – SHIFT2RAIL

LIIKUVUSE JA TRANSPORDI PEADIREKTORAAT

Teadusuuringud

Raudteesektori teadus- ja arendustegevus

44

52

19

17

Kokku

2 131

1 852

671

633

---

II LISA

Ühisettevõtete finantsvõimenduse määrad (programm „Horisont 2020“)

| ÜHISETTEVÕTE | Vastutav peadirektoraat | Poliitikavaldkond | Peamine tegevusvaldkond | Põhitegevusse antud panuse finantsvõimenduse määr | Põhi- ja lisategevusse antud panuse finantsvõimenduse määr |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BPT | TEADUSUURINGUTE JA INNOVATSIOONI PEADIREKTORAAT | Teadusuuringud | Bioressursipõhiste toodete ja biokütuste teadus- ja arendustegevus | — | 2,8 |
| CLEAN SKY | TEADUSUURINGUTE JA INNOVATSIOONI PEADIREKTORAAT | Teadusuuringud | Lennundustehnoloogiate teadus- ja arendustegevus | — | 1,25 |
| ECSEL | SIDEVÕRKUDE, SISU JA TEHNOLOOGIA PEADIREKTORAAT | Teadusuuringud | Elektroonikakomponentide ja -süsteemide teadus- ja arendustegevus | 1,42 | 1,42 |
| FCH – FUEL CELLS AND HYDROGEN | TEADUSUURINGUTE JA INNOVATSIOONI PEADIREKTORAAT | Teadusuuringud | Kütuseelementide ja vesiniku valdkonna teadus- ja arendustegevus | — | 0,67 |
| IMI – INNOVATIVE MEDICINES INITIATIVE | DG RTD | Teadusuuringud | Farmaatsiaalane teadustegevus ja innovatiivsete ravimite väljatöötamine | 1 | 1 |
| SESAR | LIIKUVUSE JA TRANSPORDI PEADIREKTORAAT | Teadusuuringud | Lennuliikluse juhtimissüsteemi teadus- ja arendustegevus | 0,85 | 0,85 |
| S2R – SHIFT2RAIL | LIIKUVUSE JA TRANSPORDI PEADIREKTORAAT | Teadusuuringud | Raudteesektori teadus- ja arendustegevus | 0,88 | 1,18 |

ÜHISETTEVÕTE

Vastutav peadirektoraat

Poliitikavaldkond

Peamine tegevusvaldkond

Põhitegevusse antud panuse finantsvõimenduse määr

Põhi- ja lisategevusse antud panuse finantsvõimenduse määr

BPT

TEADUSUURINGUTE JA INNOVATSIOONI PEADIREKTORAAT

Teadusuuringud

Bioressursipõhiste toodete ja biokütuste teadus- ja arendustegevus

—

2,8

CLEAN SKY

TEADUSUURINGUTE JA INNOVATSIOONI PEADIREKTORAAT

Teadusuuringud

Lennundustehnoloogiate teadus- ja arendustegevus

—

1,25

ECSEL

SIDEVÕRKUDE, SISU JA TEHNOLOOGIA PEADIREKTORAAT

Teadusuuringud

Elektroonikakomponentide ja -süsteemide teadus- ja arendustegevus

1,42

1,42

FCH – FUEL CELLS AND HYDROGEN

TEADUSUURINGUTE JA INNOVATSIOONI PEADIREKTORAAT

Teadusuuringud

Kütuseelementide ja vesiniku valdkonna teadus- ja arendustegevus

—

0,67

IMI – INNOVATIVE MEDICINES INITIATIVE

DG RTD

Teadusuuringud

Farmaatsiaalane teadustegevus ja innovatiivsete ravimite väljatöötamine

1

1

SESAR

LIIKUVUSE JA TRANSPORDI PEADIREKTORAAT

Teadusuuringud

Lennuliikluse juhtimissüsteemi teadus- ja arendustegevus

0,85

0,85

S2R – SHIFT2RAIL

LIIKUVUSE JA TRANSPORDI PEADIREKTORAAT

Teadusuuringud

Raudteesektori teadus- ja arendustegevus

0,88

1,18

---

| 14.12.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 452/10 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 452/10

---

ARUANNE

biotoorainel põhinevate tööstusharude ühisettevõtte eelarveaasta 2017 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastusega

(2018/C 452/02)

SISUKORD

| | Punkt | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| SISSEJUHATUS | 1–10 | 11 |
| BPT ühisettevõtte asutamine | 1–2 | 11 |
| Juhtimine | 3–5 | 11 |
| Eesmärgid | 6 | 11 |
| Ressursid | 7–9 | 11 |
| Komisjoni hindamine | 10 | 12 |
| ARVAMUSED | 11–23 | 12 |
| Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta | 12 | 12 |
| Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta | 13 | 12 |
| Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta | 14 | 12 |
| Juhtkonna ja organisatsiooni järelevalve eest vastutavate isikute kohustused | 15–17 | 12 |
| Audiitori kohustused raamatupidamise aastaaruande ja selle aluseks olevate tehingute auditeerimisel | 18–23 | 13 |
| EELARVE HALDAMINE JA FINANTSJUHTIMINE | 24–30 | 13 |
| 2017. aasta eelarve täitmine | 24 | 13 |
| Mitmeaastane eelarve täitmine programmi „Horisont 2020“ raames | 25–30 | 14 |
| SISEKONTROLLIMEHHANISMID | 31–35 | 14 |
| Sisekontrolliraamistik | 31–34 | 14 |
| 2016. aasta projektikonkurss | 35 | 15 |
| MUUD TEEMAD | 36 | 15 |
| Tööstusharu esindavate liikmete osaluse võimendamine | 36 | 15 |
| TEAVE KOMISJONI HINDAMISE KOHTA | 37–38 | 15 |
| ÜHISETTEVÕTTE VASTUS | 17 |

Punkt

Lehekülg

SISSEJUHATUS

1–10

11

BPT ühisettevõtte asutamine

1–2

11

Juhtimine

3–5

11

Eesmärgid

6

11

Ressursid

7–9

11

Komisjoni hindamine

10

12

ARVAMUSED

11–23

12

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

12

12

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

13

12

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

14

12

Juhtkonna ja organisatsiooni järelevalve eest vastutavate isikute kohustused

15–17

12

Audiitori kohustused raamatupidamise aastaaruande ja selle aluseks olevate tehingute auditeerimisel

18–23

13

EELARVE HALDAMINE JA FINANTSJUHTIMINE

24–30

13

2017. aasta eelarve täitmine

24

13

Mitmeaastane eelarve täitmine programmi „Horisont 2020“ raames

25–30

14

SISEKONTROLLIMEHHANISMID

31–35

14

Sisekontrolliraamistik

31–34

14

2016. aasta projektikonkurss

35

15

MUUD TEEMAD

36

15

Tööstusharu esindavate liikmete osaluse võimendamine

36

15

TEAVE KOMISJONI HINDAMISE KOHTA

37–38

15

ÜHISETTEVÕTTE VASTUS

17

SISSEJUHATUS

BPT ühisettevõtte asutamine

| 1. | Brüsselis asuv biotoorainel põhinevate tööstusharude ühisettevõte (edaspidi „ühisettevõte“ või „BPT ühisettevõte“) asutati mais 2014 (1) kümneaastaseks perioodiks ning see alustas iseseisvalt tööd 26. oktoobril 2015. |
| --- | --- |

1.

| 2. | BPT ühisettevõte on biotoorainel põhinevate tööstusharude valdkonna avaliku ja erasektori partnerlus. Ühisettevõtte asutajaliikmed on Euroopa Liit, mida esindab komisjon, ning tööstusharu esindavad partnerid, keda esindab biotoorainel põhinevate tööstusharude konsortsium BTK. |
| --- | --- |

2.

Juhtimine

| 3. | BPT ühisettevõtte juhtimisstruktuur hõlmab juhatust, tegevdirektorit, teaduskomiteed ja riikide esindajate rühma. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Juhatusse kuulub liidu ülesandel viis komisjoni esindajat ning viis muude liikmete esindajat, kellest vähemalt üks peaks olema väikese või keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) esindaja. Juhatus kannab üldist vastutust BPT ühisettevõtte strateegilise suuna ja tegevuse eest ning teeb tegevuse elluviimise üle järelevalvet. Tegevdirektor on ühisettevõtte igapäevase juhtimise eest vastutav tegevjuht. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Teaduskomitee ja riikide esindajate rühm on nõuandvad organid. Teaduskomitee annab nõu ühisettevõtte aasta töökavades käsitletavate teaduslike prioriteetide teemal. Riikide esindajate rühm esitab arvamusi strateegia ja eesmärkide täitmise kohta. |
| --- | --- |

5.

Eesmärgid

| 6. | Biotoorainel põhinevate tööstusharude ühisettevõtte eesmärk on rakendada Euroopas teadusuuringute ja innovatsiooni programmi, milles hinnatakse selliste taastuvate bioloogiliste ressursside olemasolu, mida saaks kasutada bioressursipõhiste materjalide tootmiseks, ning toetatakse sellest lähtudes jätkusuutlike biotoorainel põhinevate väärtusahelate loomist. Kõnealust tegevust tuleks viia ellu koostöös huvirühmadega biotoorainel põhinevate väärtusahelate kõigist osadest, kaasa arvatud esmatootmine ja töötlev tööstus, tarbekaupade tootjad, VKEd ning teadus- ja tehnoloogiakeskused ja ülikoolid. |
| --- | --- |

6.

Ressursid

| 7. | BPT ühisettevõtte tegevusele antav maksimaalne ELi toetus on 975 miljonit eurot ja see eraldatakse programmi „Horisont 2020“ kaudu (2). Ühisettevõtte tööstusharu esindavad liikmed peavad osalema rahastamises vähemalt 2,73 miljardi euro ulatuses ühisettevõtte kogu tegutsemisaja vältel (3). Sellest vähemalt 182,5 miljonit tuleb maksta rahalise toetusena ühisettevõtte tegevuskulude katteks; lisaks peavad tööstusharu esindavad liikmed kandma vähemalt 1,755 miljardi eest kulusid, mis on neile tekkinud väljaspool BPT ühisettevõtte töökava tehtava lisategevuse elluviimisel (4). |
| --- | --- |

7.

| 8. | BPT ühisettevõtte halduskulud ei tohi ületada 58,5 miljonit eurot ning need tuleb katta rahalise osalusega, mis jagatakse igal aastal võrdselt liidu ning muude liikmete vahel (5). |
| --- | --- |

8.

| 9. | BPT ühisettevõtte 2017. aasta lõplik eelarve oli 91,6 miljonit eurot (2016. aastal 66 miljonit eurot). 31. detsembri 2017. aasta seisuga oli ühisettevõttel 20 töötajat (2016. aastal 20) (6). |
| --- | --- |

9.

Komisjoni hindamine

| 10. | Komisjon viis juunis 2017 lõpule ühisettevõtte tegevuse vahehindamise, mille järel ühisettevõte koostas tegevuskava hindamises esitatud soovituste täitmiseks. Selles tulenevalt sisaldab käesolev aruanne ühisettevõtte poolt vahehindamise põhjal koostatud tegevuskava käsitlevat osa, mis on mõeldud üksnes teavitamiseks ega moodusta osa kontrollikoja auditiarvamusest ega tähelepanekutest. |
| --- | --- |

10.

| ARVAMUSED









  11. | Kontrollikoda auditeeris:






  a) | ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (7) ja eelarve täitmise aruannetest (8)31. detsembril 2017. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, |
| --- | --- | --- |

ARVAMUSED

11.

a)

ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (7) ja eelarve täitmise aruannetest (8)31. detsembril 2017. aastal lõppenud eelarveaasta kohta,

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 287 sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 287 sätestatud nõuetele.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 12. | Kontrollikoja hinnangul annab ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2017 lõppenud eelarveaasta kohta kõikides olulistes aspektides õiglase pildi ühisettevõtte finantsolukorrast 31. detsembri 2017. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele. Viimased põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel. |
| --- | --- |

12.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 13. | Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2017 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

13.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 14. | Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2017 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

14.

Juhtkonna ja organisatsiooni järelevalve eest vastutavate isikute kohustused

| 15. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 310–325 ja ühisettevõtte finantsmäärusele vastutab juhtkond rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandardite kohase raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamise ning raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. Juhtkonna kohustused hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja esitamiseks vajalike sisekontrollimehhanismide kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulist väärkajastamist. Juhtkond vastutab ka selle eest, et finantsaruannetes kajastatud tegevus, finantstehingud ja teave oleks kooskõlas vastavate õigusaktidega. Ühisettevõtte juhtkonnal on lõplik vastutus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Raamatupidamise aastaaruande koostamisel on juhtkonna ülesanne hinnata ühisettevõtte vastavust tegevuse jätkuvuse põhimõttele, avaldades tegevuse jätkuvusega seotud küsimused, kui see on asjakohane, ja lähtudes raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Isikud, kelle ülesandeks on organisatsiooni järelevalve, vastutavad selle finantsaruandluse üle järelevalve tegemise eest. |
| --- | --- |

17.

Audiitori kohustused raamatupidamise aastaaruande ja selle aluseks olevate tehingute auditeerimisel

| 18. | Kontrollikoja eesmärk on saada piisav kindlus selle kohta, et ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed, ning esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule või muudele asjaomastele eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavatele institutsioonidele kinnitav avaldus, mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Piisav kindlus on väga suurt tõenäosust tähistav kindlus, kuid see ei taga, et oluline väärkajastamine või nõuete mittejärgimine auditi käigus alati avastatakse. Need võivad tuleneda pettusest või veast ja neid peetakse oluliseks siis, kui võib põhjendatult eeldada, et need võivad üksikult või koos mõjutada majandusotsuseid, mida kasutajad raamatupidamise aastaaruande alusel teevad. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Audiitor valib protseduurid, tuginedes oma hinnangule, sh hinnates aruandes pettusest või vigadest põhjustatud olulise väärkajastamise ja selle aluseks olevate tehingute Euroopa Liidu õigusraamistiku olulise nõuetele mittevastavuse riski. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks (kuid mitte arvamuse esitamiseks sisekontrollimehhanismide tulemuslikkuse kohta) võtab audiitor riskihinnangu tegemisel arvesse aruande koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks ning selle alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud sisekontrollimehhanisme. Auditi käigus hinnatakse ka kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasust ja juhtkonna koostatud arvestushinnangute põhjendatust, samuti aruande üldist esituslaadi. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Tulude puhul kontrollib kontrollikoda komisjonilt saadud toetust ning hindab ühisettevõtte tasude ja muude tulude kogumise korda. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Kulude puhul auditeerib kontrollikoda maksetehinguid, kui kulud on kantud, kirjendatud ja heaks kiidetud. Kõiki makseliike (sealhulgas vara soetamiseks tehtud makseid), välja arvatud ettemaksed, auditeeritakse nende tegemise seisuga. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Käesoleva aruande ja arvamuste koostamisel võttis kontrollikoda arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd, mis hõlmas ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande kontrollimist vastavalt ELi finantsmääruse artikli 208 lõikes 4 (9) sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

23.

EELARVE HALDAMINE JA FINANTSJUHTIMINE

2017. aasta eelarve täitmine

| 24. | 2017. aasta lõplik eelarve sisaldas 92,9 miljonit eurot kulukohustuste assigneeringuid ning 91,6 miljonit eurot maksete assigneeringuid. Kulukohustuste ja maksete assigneeringute kasutusmäärad olid vastavalt 97 % ja 95 %. Enamik ühisettevõtte maksete assigneeringutest puudutas 2016. aasta projektikonkursside alusel sõlmitud toetuslepingute ettemakseid. |
| --- | --- |

24.

Mitmeaastane eelarve täitmine programmi „Horisont 2020“ raames

| 25. | Maksimaalsest 975 miljonist eurost, mida liit BPT ühisettevõttele kogu tema tegutsemisaja jooksul eraldada võib, oli EL 2017. aasta lõpuks eraldanud 150,7 miljonit eurot. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Tööstusharu esindavate liikmete jaoks ei ole ühisettevõtte tegevuseks eraldatava mitterahalise osaluse jaoks minimaalset summat määratud. 2017. aasta lõpuks olid tööstusharu esindavad liikmed teatanud põhitegevuseks eraldatud mitterahalisest osalusest summas 26 miljonit eurot (BPT ühisettevõtte tegevdirektor ei olnud ühtegi neist tegevustest veel kinnitanud). Lisaks oli ühisettevõtte juhatus heaks kiitnud tööstusharu esindavate liikmete poolt ühisettevõtte halduskuludeks makstud rahalise osaluse summas 5,8 miljonit eurot. |
| --- | --- |

26.

| 27. | 2017. aasta lõpuks olid tööstusharu esindavad liikmed maksnud ühisettevõtte tegevuskulude katteks vaid 0,8 miljonit eurot vähemalt 182,5 miljonist eurost, mis neil tuleb maksta rahalise osalusena ühisettevõtte kogu tegutsemisaja vältel. Seetõttu peatas komisjon (teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraat) ühisettevõttele 50 miljoni euro suuruse rahalise toetuse maksmise. Kuigi komisjon algatas 2017. aasta veebruaris BPT ühisettevõtte asutamismääruse (10) muutmise, mis peaks võimaldama tööstusharu esindavatel liikmetel ühisettevõtet ka projektide tasandil rahaliselt toetada, on oht, et nad ei suuda ühisettevõtte tegevuskulude katmiseks enne BPT programmi lõppemist veel kohustuslikku minimaalset rahalist osalust eraldada. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Tööstusharu esindavate liikmete poolt väljaspool ühisettevõtte tööprogrammi tehtavaks täiendavaks tegevuseks ette nähtud vähemalt 1,755 miljardi euro suurusest osalusest oli 2017. aasta lõpuks deklareeritud ja kinnitatud 663,6 miljonit eurot (39 %). Kuna kontrollikojal ei ole õigust auditeerida täiendavaks tegevuseks liikmete poolt eraldatud mitterahalist osalust, ei saa ta esitada arvamust sellise panuse olemuse, kvaliteedi või kvantiteedi kohta. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Sellest tulenevalt oli 2017. aasta lõpu seisuga tööstusharu esindavate liikmete osaluse kogusumma 670,2 miljonit eurot (millest ligi 100 % on osalus täiendavas tegevuses) ning ELi rahaline osalus 150,7 miljonit eurot (vt ka punkt 36). |
| --- | --- |

29.

| 30. | Ühisettevõtte maksimaalsest tegevus- ja halduseelarvest summas 1 186,75 miljonit eurot (11) oli ühisettevõte 2017. aasta lõpuks võtnud kulukohustusi summas 509,8 miljonit eurot ja teinud makseid summas 172,2 miljonit eurot. |
| --- | --- |

30.

SISEKONTROLLIMEHHANISMID

Sisekontrolliraamistik

| 31. | Ühisettevõte on loonud finants- ja tegevusalaste dokumentide kontrollil põhinevad usaldusväärsed eelkontrollimenetlused. 2017. aasta lõpu seisuga olid kõige olulisemad sisekontrollistandardid enamjaolt rakendatud, mõne standardi täielik rakendamine pidi aga toimuma 2018. aastal (nt sisekontrollistandard nr 8 – protsessid ja protseduurid, sisekontrollistandard nr 10 – talitluspidevus, sisekontrollistandard nr 11 – dokumendihaldus). |
| --- | --- |

31.

| 32. | Programmi „Horisont 2020“ projektide väljamaksetaotluste järelauditite eest vastutab komisjoni ühine audititeenistus. Ühisettevõte ning teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraadi ühine auditeenistus alustasid 2017. aastal programmi „Horisont 2020“ esimest vahemaksetaotluste juhuvalimil põhinevat järelauditit, mille tulemused esitatakse siiski alles ühisettevõtte 2018. aasta tegevusaruandes. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Ühisettevõtte sisekontrollisüsteemi hindamine ning tulude, maksete, toetuste ja hangete substantiivsel testimisel põhinevad audititulemused andsid kontrollikojale piisava kindluse selle kohta, et ühisettevõtte üldine allesjäänud veamäär on allpool olulisuse piirmäära. |
| --- | --- |

33.

| 34. | 2017. aasta lõpuks ei olnud komisjoni ühised programmi „Horisont 2020“ toetuste haldus- ja seirevahendid sellisel määral välja arendatud, et võimaldada ühisettevõtte mitterahalise osaluse töötlemist. |
| --- | --- |

34.

2016. aasta projektikonkurss

| 35. | 2016. aasta toetustaotluste esitamise kutse alusel toetati suhteliselt vähesel määral teadusuuringute ja innovatsioonimeetmete teemasid. Teadusuuringute ja innovatsioonimeetmed (kogueelarve 50 miljonit eurot) sisaldasid kumbki 12 teemat, mis pidid olema suunatud tutvustamistegevuse ja turuletoomise väärtusahela konkreetsete probleemsete aspektide lahendamisele. Kõiki rahastamiskõlblikke taotlusi hinnati programmi „Horisont 2020“ hindamiskriteeriumide alusel ning kaasrahastamiseks seati need ühise eelarverea piires pingeritta. Enamik toetuste eelarvest oli aga eraldatud kuuest rahastatavast teemast kolmele; samas ei suutnud ühisettevõte rahastada teadusuuringute ja innovatsiooni meetmete kuut teemat, kuigi neist nelja jaoks olid laekunud rahastamiskõlblikud projektiettepanekud. Kõige olulisemate teemade optimaalse käsitlemise tagamiseks peaks ühisettevõte kaaluma iga teema kohta esitatavate ettepanekute arvu piiramist, määratledes projektikonkursi tingimustes iga teema soovitusliku eelarve. |
| --- | --- |

35.

MUUD TEEMAD

Tööstusharu esindavate liikmete osaluse võimendamine

| 36. | Üks ühisettevõtte põhieesmärke on võimendada tööstusharu esindavate liikmete panust oma tegevusse (12). Minimaalne võimendustegur nii põhitegevuse kui täiendava tegevuse puhul on 2,8 (13). BPT ühisettevõtte asutamismäärusega ei panda aga tööstusharu esindavatele liikmetele kohustust minimaalseks mitterahaliseks osaluseks ühisettevõtte põhitegevuses (14). Seetõttu ei ole võimalik arvutada põhitegevusse paigutatud mitterahalise panuse minimaalset võimendustegurit. Kuna kontrollikojal ei ole õigust auditeerida täiendavaks tegevuseks eraldatud mitterahalist osalust, ei saa ta esitada arvamust sellise panuse olemuse, kvaliteedi või tegelikkusele vastavuse kohta (15). |
| --- | --- |

36.

TEAVE KOMISJONI HINDAMISE KOHTA

| 37. | Komisjoni vahehindamine (16) BPT ühisettevõtte tegevuse kohta hõlmas ajavahemikku 2014–2016 ja see viidi läbi sõltumatute ekspertide abiga, nagu on ette nähtud BPT ühisettevõtet käsitleva nõukogu määrusega (17). Hindamine hõlmas ühisettevõtte töö asjakohasust, tõhusust, tulemuslikkust, sidusust ja ELi lisaväärtust, ning selles pöörati täiendavalt tähelepanu avatusele ja läbipaistvusele. Hindamise tulemusi võeti arvesse aruandes, mille komisjon esitas Euroopa Parlamendile ja nõukogule oktoobris 2017 (18). |
| --- | --- |

37.

| 38. | Vastuseks hindajate esitatud soovitustele (19) koostas ühisettevõte tegevuskava, mille BPT ühisettevõtte juhatus võttis vastu märtsis 2018 (20). Ühisettevõte kiitis soovitused üldjoontes heaks ja võttis juba teatud meetmeid, (21) mille eesmärk on käsitleda vahearuandes tõstatatud peamisi küsimusi. Tegevuskava kohaselt tuleks enamik soovituste põhjal võetavatest meetmetest rakendada aastatel 2018 ja 2019. |
| --- | --- |

38.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Neven MATES, võttis käesoleva aruande vastu 2. oktoobri 2018. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Klaus-Heiner LEHNE

---

(1)  Nõukogu 6. mai 2014. aasta määrus (EL) nr 560/2014 biotoorainel põhinevate tööstusharude ühisettevõtte asutamise kohta (ELT L 169, 7.6.2014, lk 130).

1

(2)  Määruse (EL) nr 560/2014 artikli 3 lõige 1.

2

(3)  Määruse (EL) nr 560/2014 artikli 4 lõige 1.

3

(4)  Vastavalt määruse (EL) nr 560/2014 artikli 4 lõike 2 punktile b on täiendavad tegevused mitterahaline osalus väljaspool ühisettevõtte töökava ja eelarvet toimuvates tegevustes, mis aitavad kaasa BPT ühisettevõtte eesmärkide saavutamisele. Sama määruse artikli 4 lõike 4 kohaselt peab täiendavate tegevuste kulud kinnitama sõltumatu välisaudiitor ning neid kulusid ei auditeeri ühisettevõte, kontrollikoda ega ükski ELi asutus.

4

(5)  BPT ühisettevõtte põhikirja (määruse (EL) nr 560/2014 I lisa) artikli 12 lõige 2.

5

(6)  Täiendav teave BPT ühisettevõtte ja selle tegevuse kohta on kättesaadav selle veebisaidil https://www.bbi-europe.eu.

6

(7)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi, tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, tähtsamate arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ja muud selgitavat teavet.

7

(8)  Eelarve täitmise aruanded sisaldavad kõiki eelarvetoiminguid koondavaid aruandeid ja selgitavaid lisasid.

8

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).

9

(10)  Nõukogu 23. jaanuari 2018. aasta määrus (EL) 2018/121, millega muudetakse määrust (EL) nr 560/2014 biotoorainel põhinevate tööstusharude ühisettevõtte asutamise kohta (ELT L 22, 26.1.2018, lk 1).

10

(11)  Summa sisaldab ELi maksimaalset rahalist osalust ühisettevõtte tegevus- ja halduskuludes (975 miljonit eurot) ning tööstusharu esindavate liikmete rahalist osalust ühisettevõtete halduskuludes (29,25 miljonit eurot) ja tegevuskuludes (182,5 miljonit eurot). Summad ei sisalda tööstusharu esindavate liikmete rahalist osalust ühisettevõtte projektitasandi tegevuskuludes.

11

(12)  Määruse (EL) nr 560/2014 põhjenduses 3 on märgitud, et see partnerlus peaks põhinema kõigi partnerite tasakaalustatud panusel.

12

(13)  Tööstusharu esindavate liikmete minimaalne mitterahaline osalus ühisettevõtte põhitegevuses ja täiendavas tegevuses (2,73 miljardit eurot), jagatuna ELi maksimaalse rahalise osalusega (975 miljonit eurot).

13

(14)  Määruse (EL) nr 560/2014 artikli 4 lõikes 1 ja artikli 4 lõikes 2 on sätestatud, et tööstusharu ja teadusasutusi esindavad liikmed peaksid tegema sissemakseid kokku vähemalt 2,73 miljardi euro ulatuses ühisettevõtte tegutsemisaja jooksul; sellest vähemalt 1,755 miljardit eurot peaks koosnema kuludest, mida nad on kandnud väljaspool ühisettevõtte tööprogrammi planeeritud täiendavaid tegevusi ellu viies. Lisaks sätestatakse BPT ühisettevõtte määrusele lisatud põhikirja artikli 12 lõikes 4, et tööstusharu esindavate liikmete rahaline osalus ühisettevõtte tegevuskuludes peab olema vähemalt 182,5 miljonit eurot.

14

(15)  Kooskõlas määruse (EL) nr 560/2014 artikli 4 lõikega 4 kinnitab täiendavate tegevuste kulud ühisettevõtte nimetatud sõltumatu välisaudiitor. Ühisettevõte ega ükski liidu asutus ei tohi siiski sellise tegevuse kulusid auditeerida.

15

(16)  Programmi „Horisont 2020“ raames tegutseva BPT ühisettevõtte vahehindamine (2014–2016). https://ec.europa.eu/research/evaluations/pdf/bbi.pdf

16

(17)  BPT ühisettevõtet käsitleva nõukogu määruse (EL) nr 560/2014 artikkel 11.

17

(18)  Komisjoni talituste töödokument. Programmi „Horisont 2020“ alusel tegutsevate ühisettevõtete vahehindamine {SWD (2017) 339 final}.

18

(19)  Vahehindamises esitati muu hulgas järgnevad soovitused: suurendada ELi 13 liikmesriigi kaasatust; suurendada haridus- ja teadusasutuste kaasatust; parandada kõikide biomajandust edendavate ELi algatuste koordineerimist; investeerida teemadesse, mis võivad tuua laiemat ja pikaajalisemat kasu; suurendada ja tugevdada erasektori pühendumust ning koostada aruandeid, milles esitatakse üksikasjalikult era- ja avaliku sektori poolt BPT ühisettevõttele seni eraldatud tegelikud vahendid; jälgida edusamme, seades ühisettevõttele spetsiifilised peamised tulemusnäitajad ja jälgides igal aastal nende saavutamist; jätkata biopõhiste algatuste koordineerimist, edendades koordineerimis- ja tugiprojekte.

19

(20)  Tegevuskava koostati tihedas koostöös biotoorainel põhinevate tööstusharude konsortsiumi ja Euroopa Komisjoniga.

20

(21)  Tegevuskava kohaselt peab ühisettevõte muu hulgas rakendama järgnevaid meetmeid: edendama koos uute osalejatega uusi väärtusahelaid; edendama liikmesriikides riiklike ja piirkondlike biomajandusstrateegiate arendamist; jälgima ja analüüsima projektide tulemusi, et edendada nende kasutamist tulevaste projektide käigus; suurendama võimalikult palju tööstusharu rahalist ja mitterahalist osalust ning tagama, et iga-aastases tegevusaruandes kajastatakse üksikasjalikult sellise aruandluse ja heakskiitmise tõhusust, mis puudutab erasektori osalust ühisettevõtte põhitegevuses ja täiendavas tegevuses (mitterahaline panus); koordineerima tööd Euroopa Komisjoniga, et leida täiendavust ja vältida ELi programmide vahelisi kattuvusi.

21

---

ÜHISETTEVÕTTE VASTUS

Viide kontrollikoja tähelepanekute konkreetsetele lõikenumbritele:

27.

Probleem seoses rahalise toetusega, mida antakse vaid programmi tasandil, on teada algatuse algusest peale, kuna tööstuspartnerid on väljendanud muret (seoses programmi tasandil antavate rahaliste toetustega, mida tuleks jagada avalike projektikonkursside raames). Selle lahendamiseks moodustas BPT ühisettevõtte juhatus mais 2016 töökonna, millesse olid kaasatud tööstusharude konsortsiumide, Euroopa Komisjoni ja BPT ühisettevõtte programmibüroo liikmed. Selle tulemusena algatas Euroopa Komisjon BPT asutamismääruse muudatuse, et võimaldada erasektori partneritel anda rahalist toetust ka projekti tasandil. Et muudatus jõustus alles veebruaris 2018 pärast seda, kui seitsmest 2020. aastani (kaasa arvatud) plaanitud projektikonkursist neli suleti, on risk, et BPT programmi lõpuks ei saada kokku mitterahalise osaluse miinimumsummat. Seetõttu pikendas BPT ühisettevõtte juhatus 2018. aastal rahandustöökonna mandaati, et pakkuda välja erinevaid stsenaariume võimalikult suure summa kokkusaamiseks.

35.

BPT ühisettevõte selgitab, et võimalus abikõlblikke projekte järjestada ja neid ühise eelarverea piires kaasrahastada on kooskõlas raamprogrammi Horisont 2020 reeglitega ning seda rakendatakse laialdaselt raamprogrammi raames. BPT ühisettevõte võtab arvesse kontrollikoja soovitust kaaluda projektide arvu piiramist teema kohta, määrates projektikonkurssides teema tasandil soovitusliku eelarve. BPT ühisettevõte kaalub edaspidi sellist võimalust tulevaste projektikonkursside kavandamisel, mis tagab BPT algatuse strateegilise teadusuuringute kava kõige optimaalsema rakendamise.

---

| 14.12.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 452/18 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 452/18

---

ARUANNE

ühisettevõtte Clean Sky eelarveaasta 2017 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastusega

(2018/C 452/03)

SISUKORD

| | Punkt | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| SISSEJUHATUS | 1–11 | 19 |
| Ühisettevõtte Clean Sky loomine | 1–2 | 19 |
| Juhtimine | 3–5 | 19 |
| Eesmärgid | 6 | 19 |
| Ressursid | 7–10 | 19 |
| Komisjoni hindamised | 11 | 20 |
| ARVAMUS | 12–24 | 20 |
| Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta | 13 | 20 |
| Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta | 14 | 20 |
| Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta | 15 | 21 |
| Juhtkonna ja organisatsiooni järelevalve eest vastutavate isikute kohustused | 16–18 | 21 |
| Audiitori kohustused raamatupidamise aastaaruande ja selle aluseks olevate tehingute auditeerimisel | 19–24 | 21 |
| EELARVE HALDAMINE JA FINANTSJUHTIMINE | 25–35 | 22 |
| 2017. aasta eelarve täitmine | 25–26 | 22 |
| Mitmeaastane eelarve täitmine seitsmenda raamprogrammi raames | 27–30 | 22 |
| Mitmeaastane eelarve täitmine programmi „Horisont 2020“ raames | 31–35 | 22 |
| SISEKONTROLLIMEHHANISMID | 36–38 | 23 |
| Sisekontrolliraamistik | 36–38 | 23 |
| MUUD TEEMAD | 39 | 23 |
| Muude liikmete osaluse suurendamine ja topeltrahastamise risk | 39 | 23 |
| TEAVE KOMISJONI HINDAMISTE KOHTA | 40 | 24 |
| LISA. | EELMISTE AASTATE KOMMENTAARIDE PÕHJAL VÕETUD MEETMED |

Punkt

Lehekülg

SISSEJUHATUS

1–11

19

Ühisettevõtte Clean Sky loomine

1–2

19

Juhtimine

3–5

19

Eesmärgid

6

19

Ressursid

7–10

19

Komisjoni hindamised

11

20

ARVAMUS

12–24

20

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

13

20

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

14

20

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

15

21

Juhtkonna ja organisatsiooni järelevalve eest vastutavate isikute kohustused

16–18

21

Audiitori kohustused raamatupidamise aastaaruande ja selle aluseks olevate tehingute auditeerimisel

19–24

21

EELARVE HALDAMINE JA FINANTSJUHTIMINE

25–35

22

2017. aasta eelarve täitmine

25–26

22

Mitmeaastane eelarve täitmine seitsmenda raamprogrammi raames

27–30

22

Mitmeaastane eelarve täitmine programmi „Horisont 2020“ raames

31–35

22

SISEKONTROLLIMEHHANISMID

36–38

23

Sisekontrolliraamistik

36–38

23

MUUD TEEMAD

39

23

Muude liikmete osaluse suurendamine ja topeltrahastamise risk

39

23

TEAVE KOMISJONI HINDAMISTE KOHTA

40

24

LISA.

EELMISTE AASTATE KOMMENTAARIDE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

25

ÜHISETTEVÕTTE VASTUS

26

SISSEJUHATUS

Ühisettevõtte Clean Sky loomine

| 1. | Brüsselis asuv ühisettevõte lennunduse valdkonnas ühise tehnoloogiaalgatuse rakendamiseks (edaspidi „ühisettevõte“ või „ühisettevõte Clean Sky“) asutati seitsmenda teadusuuringute raamprogrammi raames detsembris 2007 kümneaastaseks perioodiks ning see alustas iseseisvalt tööd 16. novembril 2009 (1). 6. mail 2014. pikendas nõukogu ühisettevõtte tegutsemisaega kuni 31. detsembrini 2024 (2). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Ühisettevõte Clean Sky on lennundusvaldkonna teadustegevuse ja innovatsiooni valdkonnas tegutsev avaliku ja erasektori partnerlus. Uue määruse kohaselt on ühisettevõtte asutajaliikmeteks Euroopa Liit (EL), keda esindab komisjon, ning eraliikmed, kelle hulka kuuluvad tööstusharu esindavad juhid ning integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkondi (ITD), uuenduslikke õhusõidukite tutvustusplatvorme (IADP) ja läbivaid valdkondi esindavad toetajaliikmed. Lisaks teeb ühisettevõte koostööd avatud ja konkurentsipõhiste projektikonkursside alusel valitavate tuumikpartneritega (3). Partneritel on ühisettevõtte Clean Sky 2 asutamismääruse kohaselt eraliikme staatus. |
| --- | --- |

2.

Juhtimine

| 3. | Ühisettevõtte Clean Sky juhtimisstruktuur hõlmab juhatust, tegevdirektorit, Clean Sky riikide esindajate rühma ning juhtkomiteesid ja teaduskomiteed. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Juhatusse kuuluvad liidu nimel üks komisjoni esindaja, üks esindaja iga tööstusharu esindava juhi kohta, üks toetajaliikmete esindaja iga ITD kohta ja üks tuumikpartnerite esindaja iga ITD ja IADP kohta. Juhatus on peamine otsuseid tegev organ ja vastutab ühisettevõtte tegevuse eest ning teostab tegevuse elluviimise üle järelevalvet. Ühisettevõtte igapäevase juhtimise eest vastutab tegevdirektor. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Ühisettevõtte Clean Sky riikide esindajate rühm on ELi liikmesriikide ja muude riikide esindajate võrgustik, mis annab nõu ja arvamusi ühisettevõtte strateegilise suuna ja tegevuse kohta. Teaduskomitee koosneb teadlastest ja inseneridest ning annab nõu tehnoloogilistes, keskkonnaalastes ja sotsiaalmajanduslikes küsimustes. |
| --- | --- |

5.

Eesmärgid

| 6. | Ühisettevõtte Clean Sky peamine eesmärk on parandada oluliselt lennundustehnoloogiate keskkonnamõju ja suurendada Euroopa lennundustööstuse konkurentsivõimet. |
| --- | --- |

6.

Ressursid

| 7. | Seitsmenda raamprogrammi kaudu antav ELi maksimaalne rahaline toetus ühisettevõtte Clean Sky teadus- ja haldustegevuse esimesele etapile (programm Clean Sky 1) on 800 miljonit eurot (4). Sellest kuni 400 miljonit eurot eraldatakse ITD juhtidele ja kuni 200 miljonit eurot toetajaliikmetele. ITD juhtide ja toetajaliikmete eraldatavad ressursid peavad olema vähemalt võrdsed ELi toetusega, välja arvatud need ressursid, mis eraldatakse tuumikpartnerite leidmiseks mõeldud projektikonkursside kaudu. Ülejäänud vähemalt 200 miljoni euro suurune summa eraldatakse konkurentsipõhiste projektikonkursside abil valitud partneritele (5). |
| --- | --- |

7.

| 8. | Ühisettevõtte Clean Sky tegevuse teiseks etapiks (programm Clean Sky 2) programmi „Horisont 2020“ raames antav maksimaalne ELi toetus on 1,755 miljardit eurot (6). Ühisettevõtte eraliikmed peavad eraldama ühisettevõttele kogu selle tegutsemisaja jooksul vähemalt 2 193,75 miljonit eurot (7). Sellest summast peavad eraliikmed kandma vähemalt 965,25 miljoni euro suuruses summas kulusid täiendava tegevuse rakendamiseks väljaspool ühisettevõtte Clean Sky töökava (8). |
| --- | --- |

8.

| 9. | Programmi Clean Sky 2 teise etapi halduskulud ei tohi ületada 78 miljonit eurot ning need tuleb katta rahalise osalusega, mis jagatakse igal aastal võrdselt ELi ja eraliikmete vahel (9). |
| --- | --- |

9.

| 10. | Ühisettevõtte Clean Sky 2 2017. aasta lõplik eelarve oli 243,5 miljonit eurot (2016. aastal 287,8 miljonit eurot). 31. detsembri 2017. aasta seisuga oli ühisettevõttel 41 töötajat (2016. aastal 41) (10). |
| --- | --- |

10.

Komisjoni hindamised

| 11. | Komisjonil valmis 2017. aasta juunis ühisettevõtte seitsmenda raamprogrammi tegevuse lõpphindamine ja programmi „Horisont 2020“ meetmete vahehindamine, mille põhjal koostas ühisettevõte tegevuskavad hindamistes esitatud soovituste täitmiseks. Sellest tulenevalt sisaldab käesolev aruanne ühisettevõtte poolt soovituste täitmiseks koostatud tegevuskavu käsitlevat osa, mis on mõeldud üksnes teavitamiseks ning mis ei moodusta osa kontrollikoja auditiarvamusest ega tähelepanekutest. |
| --- | --- |

11.

| ARVAMUS









  12. | Kontrollikoda auditeeris:






  a) | ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (11) ja eelarve täitmise aruannetest (12)31. detsembril 2017. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, |
| --- | --- | --- |

ARVAMUS

12.

a)

ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (11) ja eelarve täitmise aruannetest (12)31. detsembril 2017. aastal lõppenud eelarveaasta kohta,

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 287 sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 287 sätestatud nõuetele.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 13. | Kontrollikoja hinnangul annab ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2017 lõppenud eelarveaasta kohta kõikides olulistes aspektides õiglase pildi ühisettevõtte finantsolukorrast 31. detsembri 2017. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele. Viimased põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel. |
| --- | --- |

13.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 14. | Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2017 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

14.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 15. | Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2017 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

15.

Juhtkonna ja organisatsiooni järelevalve eest vastutavate isikute kohustused

| 16. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 310–325 ja ühisettevõtte finantsmäärusele vastutab juhtkond rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandardite kohase raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamise ning raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. Juhtkonna kohustused hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja esitamiseks vajalike sisekontrollimehhanismide kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulist väärkajastamist. Juhtkond vastutab ka selle eest, et finantsaruannetes kajastatud tegevus, finantstehingud ja teave oleks kooskõlas vastavate õigusaktidega. Ühisettevõtte juhtkonnal on lõplik vastutus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Raamatupidamise aastaaruande koostamisel on juhtkonna ülesanne hinnata ühisettevõtte vastavust tegevuse jätkuvuse põhimõttele, avaldades tegevuse jätkuvusega seotud küsimused, kui see on asjakohane, ja lähtudes raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Isikud, kelle ülesandeks on organisatsiooni järelevalve, vastutavad selle finantsaruandluse üle järelevalve tegemise eest. |
| --- | --- |

18.

Audiitori kohustused raamatupidamise aastaaruande ja selle aluseks olevate tehingute auditeerimisel

| 19. | Kontrollikoja eesmärk on saada piisav kindlus selle kohta, et ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed, ning esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule või muudele asjaomastele eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavatele institutsioonidele kinnitav avaldus, mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Piisav kindlus on väga suurt tõenäosust tähistav kindlus, kuid see ei taga, et oluline väärkajastamine või nõuete mittejärgimine auditi käigus alati avastatakse. Need võivad tuleneda pettusest või veast ja neid peetakse oluliseks siis, kui võib põhjendatult eeldada, et need võivad üksikult või koos mõjutada majandusotsuseid, mida kasutajad raamatupidamise aastaaruande alusel teevad. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Audiitor valib protseduurid, tuginedes oma hinnangule, sh hinnates aruandes pettusest või vigadest põhjustatud olulise väärkajastamise ja selle aluseks olevate tehingute Euroopa Liidu õigusraamistiku olulise nõuetele mittevastavuse riski. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks (kuid mitte arvamuse esitamiseks sisekontrollimehhanismide tulemuslikkuse kohta) võtab audiitor riskihinnangu tegemisel arvesse aruande koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks ning selle alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud sisekontrollimehhanisme. Auditi käigus hinnatakse ka kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasust ja juhtkonna koostatud arvestushinnangute põhjendatust, samuti aruande üldist esituslaadi. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Tulude puhul kontrollib kontrollikoda komisjonilt saadud toetust ning hindab ühisettevõtte tasude ja muude tulude kogumise korda. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Kulude puhul auditeerib kontrollikoda maksetehinguid, kui kulud on kantud, kirjendatud ja heaks kiidetud. Kõiki makseliike (sealhulgas vara soetamiseks tehtud makseid), välja arvatud ettemaksed, auditeeritakse nende tegemise seisuga. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Käesoleva aruande ja kinnitava avalduse koostamisel võttis kontrollikoda arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd, mis hõlmas ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande kontrollimist vastavalt ELi finantsmääruse artikli 208 lõikes 4 (13) sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

24.

EELARVE HALDAMINE JA FINANTSJUHTIMINE

2017. aasta eelarve täitmine

| 25. | Programmide Clean Sky 1 ja Clean Sky 2 elluviimiseks ette nähtud 2017. aasta lõplik eelarve sisaldas 313,4 miljoni euro suuruses summas kulukohustuste assigneeringuid ja 243,5 miljoni euro suuruses summas maksete assigneeringuid. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Kulukohustuste ja maksete assigneeringute kasutusmäärad olid kõrged – vastavalt 99,6 % ja 98,5 %. |
| --- | --- |

26.

Mitmeaastane eelarve täitmine seitsmenda raamprogrammi raames

| 27. | Ühisettevõttele Clean Sky seitsmenda raamprogrammi raames programmi Clean Sky 1 elluviimiseks eraldatud 800 miljonist eurost oli EL 2017. aasta lõpuks teinud rahalisi sissemakseid kogusummas 800 miljonit eurot. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Eraliikmetel oli kohustus toetada ühisettevõtte Clean Sky 1 tegevust vähemalt 600 miljoni euroga. Programm Clean Sky 1 suleti 2017. aastal ja aasta lõpuks oli juhatus kinnitanud eraliikmete mitterahalisi sissemakseid summas 594,1 miljonit eurot. Lisaks oli eraliikmete rahaline osalus ühisettevõtte halduskuludes 14,9 miljonit eurot. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Sellest tulenevalt oli 2017. aasta lõpus eraliikmete osalus programmis Clean Sky 1 kokku 609 miljonit eurot ning ELi rahalise osaluse kumulatiivne summa 800 miljonit eurot. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Programmi Clean Sky tegevus- ja halduseelarvest (kokku 817,2 miljonit eurot) (14) oli ühisettevõte Clean Sky 1 võtnud 2017. aasta lõpu seisuga kulukohustusi summas 815,2 miljonit eurot ja teinud makseid summas 815,1 miljonit eurot (99,7 % olemasolevast eelarvest). |
| --- | --- |

30.

Mitmeaastane eelarve täitmine programmi „Horisont 2020“ raames

| 31. | Ühisettevõttele Clean Sky seitsmenda raamprogrammi raames programmi Clean Sky 2 elluviimiseks eraldatud 1,755 miljardist eurost oli EL 2017. aasta lõpuks välja maksnud kokku 484,8 miljonit eurot. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Eraliikmete jaoks ei ole ühisettevõtte Clean Sky 2 tegevuseks eraldatava rahalise ja mitterahalise osaluse minimaalset summat määratud. 2017. aasta lõpuks olid eraliikmed teatanud mitterahalisest toetusest summas 265,6 miljonit eurot, millest 54 miljonit eurot oli juhatuse poolt kinnitatud. Lisaks eraldasid eraliikmed ühisettevõtte halduskuludeks 9,5 miljonit eurot. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Minimaalsest summast, mis tuleb eraliikmetel väljaspool ühisettevõtte töökava tehtava täiendava tegevuse jaoks eraldada (965,25 miljonit eurot), olid eraliikmed 2017. aasta lõpuks juba teatanud 594 miljonist eurost, millest 423 miljonit eurot oli tõendatud. Kuna kontrollikojal ei ole õigust auditeerida liikmete poolt täiendavaks tegevuseks eraldatud mitterahalist osalust, ei saa ta esitada arvamust sellise osaluse olemuse, kvaliteedi või kvantiteedi kohta (vt ka punkt 39). |
| --- | --- |

33.

| 34. | Sellest tulenevalt oli tööstusharu esindavate liikmete osaluse kogusumma 2017. aasta lõpu seisuga 477 miljonit eurot (millest 89 % on osalus täiendavas tegevuses) ning ELi rahalise osaluse kumulatiivne summa 484,8 miljonit eurot. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Ühisettevõtte Clean Sky 2 maksimaalsest tegevus- ja halduseelarvest (1,794 miljardit eurot) (15) oli ühisettevõte 2017. aasta lõpu seisuga võtnud kulukohustusi summas 1 009,6 miljonit eurot ja teinud makseid summas 493 miljonit eurot. |
| --- | --- |

35.

SISEKONTROLLIMEHHANISMID

Sisekontrolliraamistik

| 36. | Ühisettevõte Clean Sky on loonud finants- ja tegevusalaste dokumentide kontrollil põhinevad eelkontrollimenetlused. Seitsmenda raamprogrammi vahe- ja lõppmaksete puhul teeb ühisettevõte järelauditeid toetusesaajate juures, programmi „Horisont 2020“ projektide väljamaksetaotluste järelauditite eest vastutab aga komisjoni ühine audititeenistus. Ühisettevõtte poolt 2017. aasta lõpus esitatud järelauditite allesjäänud veamäär oli seitsmenda raamprogrammi projektide puhul 1,40 % ja programmi „Horisont 2020“ projektide puhul 1,6 % (16). |
| --- | --- |

36.

| 37. | Tuginedes ühisettevõtte sisekontrollisüsteemi hindamisele ning tulude, maksete, toetuste ja hangete substantiivsele testimisele ning avastatud vigadest tulenevaid tagasimaksenõudeid sisaldavate järelauditite valimi läbivaatamisele, andsid auditi tulemused kontrollikojale piisava kindluse selle kohta, et ühisettevõtte üldine allesjäänud veamäär on allpool olulisuse piirmäära. |
| --- | --- |

37.

| 38. | 2017. aasta lõpuks ei olnud komisjoni ühised programmi „Horisont 2020“ toetuste haldus- ja seirevahendid sellisel määral välja arendatud, et võimaldada ühisettevõttele eraldatud mitterahalise osaluse haldamist. |
| --- | --- |

38.

MUUD TEEMAD

Muude liikmete osaluse suurendamine ja topeltrahastamise risk

| 39. | Üks ühisettevõtte põhieesmärke on suurendada tööstusharu esindavate liikmete osalust oma tegevuses (17). Minimaalne võimendustegur nii põhitegevuse kui täiendava tegevuse puhul on 1,25 (18). Ühisettevõtte Clean Sky 2 asutamismäärusega ei panda aga tööstusharu esindavatele liikmetele kohustust anda minimaalset mitterahalist toetust ühisettevõtte põhitegevuseks (19). Seetõttu ei ole võimalik arvutada põhitegevusse paigutatud mitterahalise osaluse minimaalset võimendustegurit. Kuna kontrollikojal ei ole õigust auditeerida täiendavaks tegevuseks eraldatud mitterahalist osalust, ei saa ta esitada arvamust sellise osaluse olemuse, kvaliteedi või tegelikkusele vastavuse kohta (20). |
| --- | --- |

39.

TEAVE KOMISJONI HINDAMISTE KOHTA

| 40. | Seitsmenda raamprogrammi raames tegutseva ühisettevõtte Clean Sky komisjonipoolne lõpphindamine hõlmas ajavahemikku 2008–2016, (21) programmi „Horisont 2020“ raames tegutsenud ühisettevõtte Clean Sky 2 vahehindamine hõlmas aga ajavahemikku 2014–2016 (22). Hindamised viidi läbi sõltumatute ekspertide abiga, nagu on ette nähtud ühisettevõtet Clean Sky käsitlevates nõukogu määrustes, (23) ning need hõlmasid ühisettevõtte töö asjakohasust, tõhusust, tulemuslikkust, sidusust ja ELi lisaväärtust, pöörates täiendavalt tähelepanu avatusele, läbipaistvusele ja teadustegevuse kvaliteedile. Hindamiste tulemusi võeti arvesse aruandes, mille komisjon esitas Euroopa Parlamendile ja nõukogule oktoobris 2017 (24). |
| --- | --- |

40.

| 41. | Vastuseks hindajate esitatud soovitustele (25) koostas ühisettevõte tegevuskava, mille ühisettevõtte juhatus võttis vastu aprillis 2018. Tegevuskava hõlmab suurt hulka ühisettevõtte rakendatavaid meetmeid, (26) millest mõne elluviimist on juba alustatud; (27) ülejäänud on plaanis ellu viia 2018. aastal või järgmisel programmitöö perioodil (28). |
| --- | --- |

41.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Neven MATES, võttis käesoleva aruande vastu 2. oktoobri 2018. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Klaus-Heiner LEHNE

---

(1)  Nõukogu 20. detsembri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 71/2008, millega asutatakse ühisettevõte Clean Sky (ELT L 30, 4.2.2008, lk 1).

1

(2)  Nõukogu 6. mai 2014. aasta määrus (EL) nr 558/2014 ühisettevõtte Clean Sky 2 asutamise kohta (ELT L 169, 7.6.2014, lk 77).

2

(3)  2008. aastal ühinesid 16 juhti ja 66 toetajaliiget ühisettevõtte Clean Sky esimese etapiga (programm Clean Sky 1). Kooskõlas nõukogu määruse (EL) nr 558/2014 lisas toodud põhikirja artikli 4 lõikega 6 säilitavad programmi Clean Sky 1 assotsieerunud liikmed oma staatuse kuni teadusuuringute alase tegevuse lõpetamiseni, kuid kõige rohkem 31. detsembrini 2017. 2017. aastal, kui 2016. aastal käivitatud neljanda tuumikpartnerite leidmiseks mõeldud projektikonkurss oli lõppenud, lõpetas ühisettevõte liikmete valiku- ja liitumismenetluse kokku üle 230 juriidilise isikuga, kes osalesid programmis Clean Sky 2. See hõlmab 16 juhti koos nende sidusettevõtete ja seotud kolmandate pooltega, ning valitud tuumikpartnereid koos nende sidusettevõtete ja seotud kolmandate pooltega.

3

(4)  Määruse (EÜ) nr 71/2008 artikli 5 lõige 1.

4

(5)  Ühisettevõtte Clean Sky põhikirja (määruse (EL) nr 71/2008 I lisa) artikli 13 lõige 1.

5

(6)  Määruse (EL) nr 558/2014 artikli 3 lõige 1.

6

(7)  Määruse (EL) nr 558/2014 artikli 4 lõige 1.

7

(8)  Vastavalt määruse (EL) nr 558/2014 artikli 4 lõike 2 punktile b on täiendavad tegevused väljaspool ühisettevõtte töökava tehtavad tegevused, mis aitavad kaasa ühise tehnoloogiaalgatuse Clean Sky eesmärkide saavutamisele. Sama määruse artikli 4 lõike 4 kohaselt peab täiendavate tegevuste kulud tõendama sõltumatu välisaudiitor ning neid kulusid ei auditeeri ühisettevõte, kontrollikoda ega ükski ELi asutus.

8

(9)  Ühisettevõtte Clean Sky põhikirja (määruse (EL) nr 558/2014 I lisa) artikli 15 lõige 2.

9

(10)  Täiendav teave ühisettevõtte ja selle tegevuse kohta on kättesaadav ühisettevõtte veebisaidil http://www.cleansky.eu.

10

(11)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi, tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, tähtsamate arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ja muud selgitavat teavet.

11

(12)  Eelarve täitmise aruanded sisaldavad kõiki eelarvetoiminguid koondavaid aruandeid ja selgitavaid lisasid.

12

(13)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).

13

(14)  Kogusumma 817,2 miljonit eurot hõlmab 800 miljoni euro suurust ELi rahalist toetust, mida rahastatakse seitsmendast raamprogrammist, 14,9 miljoni euro suurust rahalist toetust eraliikmetelt halduskulude katteks ning 2,3 miljoni euro suurust intressi seitsmenda raamprogrammi eelmaksete pealt.

14

(15)  Kogusumma koosneb programmist „Horisont 2020“ rahastatud 1,755 miljardi euro suurusest ELi rahalisest osalusest ja 39 miljoni euro suurusest eraliikmete rahalisest osalusest halduskulude katteks.

15

(16)  Ühisettevõtte Clean Sky aasta tegevusaruanne, lk 103–104.

16

(17)  Määruse (EL) nr 558/2014 põhjenduse 4 kohaselt peaks see partnerlus põhinema kõigi partnerite tasakaalustatud osalusel.

17

(18)  Tööstusharu ja teadusasutusi esindavate liikmete minimaalne osalus ühisettevõtte põhitegevuses ja täiendavas tegevuses (2 193,75 miljonit eurot), jagatuna ELi maksimaalse rahalise osalusega (1,755 miljardit eurot).

18

(19)  Määruse (EL) nr 558/2014 artikli 4 lõikes 1 ja artikli 4 lõikes 2 on sätestatud, et eraliikmed peaksid osalema kokku vähemalt 2 193,75 miljoni euroga ühisettevõtte tegutsemisaja jooksul; sellest vähemalt 965,25 miljonit eurot peaks koosnema kuludest, mida nad on kandnud väljaspool ühisettevõtte töökava planeeritud täiendavaid tegevusi ellu viies.

19

(20)  Kooskõlas määruse (EL) nr 558/2014 artikli 4 lõikega 4 kinnitab täiendavate tegevuste kulud ühisettevõtte nimetatud sõltumatu välisaudiitor. Ühisettevõte ega ükski liidu asutus ei tohi siiski sellise tegevuse kulusid auditeerida.

20

(21)  Seitsmenda raamprogrammi alusel tegutseva ühisettevõtte Clean Sky lõpphindamine: https://ec.europa.eu/research/evaluations/pdf/cs.pdf.

21

(22)  Programmi „Horisont 2020“ raames tegutseva ühisettevõtte Clean Sky 2 (2014–2016) vahehindamine: https://ec.europa.eu/research/evaluations/pdf/cs2.pdf.

22

(23)  Komisjoni kohustuslikud hindamised, kohaldades nõukogu määruse (EÜ) nr 71/2008 (ühisettevõtte Clean Sky kohta) artiklit 11 ja nõukogu määruse (EL) nr 558/2014 (ühisettevõtte Clean Sky 2 asutamise kohta) artiklit 11.

23

(24)  Komisjoni talituste töödokument. Programmi „Horisont 2020“ alusel tegutsevate ühisettevõtete vahehindamine {SWD (2017) 339 final}.

24

(25)  Hindajate esitatud soovitused puudutavad järgmisi valdkondi: ELi lennundusalase avaliku ja erasektori partnerluse raamistiku (sh komisjoniga sõlmitava delegeerimislepingu) asjakohasus ja optimeerimine; vähemnormatiivsete teemade kaasamine tulevastes projektikonkurssides; allhangete stimuleerimine, et soodustada VKEde osalemist; programmi Clean Sky läbipaistvuse ja tuntuse suurendamine; alternatiivsete uurimistehnoloogiate suurem kaasamine Clean Sky tegevusse; sünergia parandamine riiklike teadusprogrammidega; majandusliku mõju ja teadusasutuste osalemise edendamine. Lisaks tegi komisjoni siseauditi talitus 2017. aastal auditi ühisettevõtte tulemusraamistiku kohta, mille põhjal esitas ühisettevõttele Clean Sky järgmised soovitused: lõpule viia oma tulemusraamistiku koostamine, määratledes kriteeriumid ja nendega seotud näitajad, kvantifitseerida ühisettevõtte konkurentsivõime/tööstusalased eesmärgid, ning välja töötada sobiv metoodika saavutatud tulemuste võrdlemiseks eesmärkidega.

25

(26)  Hindaja soovituste alusel 2018. aastal võetavad konkreetsed meetmed on muu hulgas järgmised: parandada koordineerimist riiklike teadusprogrammidega, tõhustades riikide esindajate rühmade tööd; suurendada ühisettevõtte strateegilise visiooni nähtavust, töötades välja kava valdkonnaülesteks seminarideks teiste sektoritega erinevate tehnoloogiate teemal; koostada meetmete kogum, et täita soovitus kaasata ühisettevõtte Clean Sky 2 tegevusse vähemnormatiivseid teemasid; suurendada tegevuse majanduslikku mõju, analüüsides projektide tulemusi ja nende kavandatud rakendamist; taaskäivitada Clean Sky akadeemilise rühma tegevus, et suurendada akadeemiliste ringkondade osalust.

26

(27)  Juba alustatud meetmed on muu hulgas järgmised: ühisettevõtte Clean Sky 1 toetajaliikmete süsteemi asendamine ühisettevõtte Clean Sky 2 tuumikpartnerite süsteemiga, et osalemist suurendada; teaduskomitee liikmete uuendamine, mille juhatus 2017. aasta detsembris heaks kiitis, et kaasata uut kompetentsi kujunemisjärgus tehnoloogiate alal; selle analüüsimine, kuidas oleks võimalik allhankemehhanismi kasutada, suurendamaks VKEde osalemist ja tõhusust, järgides samas õigusraamistikku ning avatuse ja läbipaistvuse põhimõtteid; esialgne analüüs komisjoniga sõlmitava delegeerimislepingu ning osalemiseeskirjade lihtsustamise ja erandmeetmete kohta järgmisel programmitöö perioodil; riikide esindajate rühma 2017. aasta detsembris tehtud esimene analüüs tulevase teadusuuringute raamprogrammi lennundusvaldkonna rahastamise kohta; regulaarsed kohtumised teiste asjassepuutuvate ühisettevõtetega (SESAR, Shift2Rail, FCH2 ja ECSEL); aruanne programmi Clean Sky 1 kõigist tehnoloogilistest saavutustest (esimese Euroopa lennundusuuringute partnerluse (2008–2017) tulemused).

27

(28)  Järgmise programmitöö perioodi tarbeks analüüsitavad meetmed puudutavad peamiselt ühisettevõtte õigus- ja tegevusraamistikku, sealhulgas lihtsustamismeetmeid, ning ühisettevõtte hallatava teadustegevuse ulatust.

28

---

LISA

Eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja kommentaar | Parandusmeetmete võtmise seis
  (lõpetatud / pooleli / alustamata / ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| | Programmi „Horisont 2020“ toetuste haldamine | |
| 2016 | Aastal 2016, st „Horisont 2020“ rakendamise kolmandal aastal, oli ühisettevõte vaid osaliselt viinud lõpule oma kontrollisüsteemide integreerimise komisjoni ühiste „Horisont 2020“ toetuste haldus- ja seirevahenditega. | Lõpetatud |
| | Eelrahastamise järelevalve ja tasaarvestamine | |
| 2016 | 2016. aasta lõpuks ei olnud ühisettevõte veel ühtegi „Horisont 2020“ toetuslepingutega elluviidavate projektidega seoses erasektori liikmetele tehtud eelrahastamise makset (kokku 176 miljonit eurot) tasaarvestanud. Kui ühisettevõte tasaarvestaks regulaarselt liikmete esitatud kuluaruannete põhjal oma eelmakseid, väheneks ühisettevõtet ohustav finantsrisk. | Lõpetatud |

Aasta

Kontrollikoja kommentaar

Parandusmeetmete võtmise seis

(lõpetatud / pooleli / alustamata / ei kohaldata)

Programmi „Horisont 2020“ toetuste haldamine

2016

Aastal 2016, st „Horisont 2020“ rakendamise kolmandal aastal, oli ühisettevõte vaid osaliselt viinud lõpule oma kontrollisüsteemide integreerimise komisjoni ühiste „Horisont 2020“ toetuste haldus- ja seirevahenditega.

Lõpetatud

Eelrahastamise järelevalve ja tasaarvestamine

2016

2016. aasta lõpuks ei olnud ühisettevõte veel ühtegi „Horisont 2020“ toetuslepingutega elluviidavate projektidega seoses erasektori liikmetele tehtud eelrahastamise makset (kokku 176 miljonit eurot) tasaarvestanud. Kui ühisettevõte tasaarvestaks regulaarselt liikmete esitatud kuluaruannete põhjal oma eelmakseid, väheneks ühisettevõtet ohustav finantsrisk.

Lõpetatud

---

ÜHISETTEVÕTTE VASTUS

Ühisettevõte on kontrollikoja aruande teadmiseks võtnud.

---

| 14.12.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 452/27 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 452/27

---

ARUANNE

ühisettevõtte „Euroopa juhtpositsiooni tugevdamine elektroonikakomponentide ja -süsteemide toel“ eelarveaasta 2017 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastusega

(2018/C 452/04)

SISUKORD

| | Punkt | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| SISSEJUHATUS | 1–10 | 28 |
| Ühisettevõtte ECSEL loomine | 1–2 | 28 |
| Juhtimine | 3–5 | 28 |
| Eesmärgid | 6 | 28 |
| Ressursid | 7–9 | 28 |
| Komisjoni hindamised | 10 | 29 |
| ARVAMUS | 11–28 | 29 |
| Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta | 12 | 29 |
| Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta | 13 | 29 |
| Alus märkusega arvamuse esitamiseks raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta | 14–18 | 29 |
| Märkusega arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta | 19 | 30 |
| Juhtkonna ja organisatsiooni järelevalve eest vastutavate isikute kohustused | 20–22 | 30 |
| Audiitori kohustused raamatupidamise aastaaruande ja selle aluseks olevate tehingute auditeerimisel | 23–28 | 31 |
| EELARVE HALDAMINE JA FINANTSJUHTIMINE | 29–35 | 31 |
| 2017. aasta eelarve täitmine | 29 | 31 |
| Mitmeaastane eelarve täitmine seitsmenda raamprogrammi raames | 30 | 31 |
| Mitmeaastane eelarve täitmine programmi „Horisont 2020“ raames | 31–35 | 32 |
| SISEKONTROLLIMEHHANISMID | 36–37 | 32 |
| Haldusmenetlused | 36–37 | 32 |
| MUUD TEEMAD | 38 | 32 |
| Tööstusharu esindavate liikmete osaluse võimendamine | 38 | 32 |
| TEAVE KOMISJONI HINDAMISTE KOHTA | 39–40 | 33 |
| LISA. | EELMISTE AASTATE KOMMENTAARIDE PÕHJAL VÕETUD MEETMED |

Punkt

Lehekülg

SISSEJUHATUS

1–10

28

Ühisettevõtte ECSEL loomine

1–2

28

Juhtimine

3–5

28

Eesmärgid

6

28

Ressursid

7–9

28

Komisjoni hindamised

10

29

ARVAMUS

11–28

29

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

12

29

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

13

29

Alus märkusega arvamuse esitamiseks raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

14–18

29

Märkusega arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

19

30

Juhtkonna ja organisatsiooni järelevalve eest vastutavate isikute kohustused

20–22

30

Audiitori kohustused raamatupidamise aastaaruande ja selle aluseks olevate tehingute auditeerimisel

23–28

31

EELARVE HALDAMINE JA FINANTSJUHTIMINE

29–35

31

2017. aasta eelarve täitmine

29

31

Mitmeaastane eelarve täitmine seitsmenda raamprogrammi raames

30

31

Mitmeaastane eelarve täitmine programmi „Horisont 2020“ raames

31–35

32

SISEKONTROLLIMEHHANISMID

36–37

32

Haldusmenetlused

36–37

32

MUUD TEEMAD

38

32

Tööstusharu esindavate liikmete osaluse võimendamine

38

32

TEAVE KOMISJONI HINDAMISTE KOHTA

39–40

33

LISA.

EELMISTE AASTATE KOMMENTAARIDE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

34

ÜHISETTEVÕTTE VASTUS

35

SISSEJUHATUS

Ühisettevõtte ECSEL loomine

| 1. | Brüsselis asuv ühisettevõte „Euroopa juhtpositsiooni tugevdamine elektroonikakomponentide ja -süsteemide toel“ (edaspidi „ühisettevõte ECSEL“ või „ühisettevõte“) asutati mais 2014 (1) ajavahemikuks kuni 31. detsember 2024. Ühisettevõte ECSEL asendas määrustega (EÜ) nr 72/2008 ja (EÜ) nr 74/2008 loodud ühisettevõtted ENIAC ja ARTEMIS, mis suleti 26. juunil 2014, ning on nende õigusjärglane. Ühisettevõte ECSEL alustas iseseisvalt tööd 27. juunil 2014. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Ühisettevõte ECSEL on nanoelektroonika ja manussüsteemide valdkonnas tegutsev avaliku ja erasektori partnerlus. Ühisettevõtte ECSEL asutajaliikmed on Euroopa Liit, mida esindab komisjon, ECSELi osalevad riigid (2) ning kolm erasektori ühendust (AENEAS, ARTEMISIA ja EPoSS), mis esindavad manus- ja küberfüüsikaliste süsteemide, arukate integreeritud süsteemide ning mikro- ja nanoelektroonika valdkonnas tegutsevaid äriühinguid ning uurimis- ja arendusorganisatsioone. |
| --- | --- |

2.

Juhtimine

| 3. | Ühisettevõte ECSEL juhtimisstruktuur hõlmab juhatust, tegevdirektorit, ametiasutuste nõukogu ja erasektorist pärit liikmete nõukogu. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Juhatus koosneb ühisettevõtte liikmete esindajatest. Juhatus vastutab ühisettevõtte ECSEL strateegilise suuna ja tegevuse eest ning teeb tegevuse elluviimise üle järelevalvet. Tegevdirektor on ühisettevõtte igapäevase juhtimise eest vastutav tegevjuht. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Ametiasutuste nõukogus on ühe liikmega esindatud komisjon ja ühe liikmega iga ühisettevõttes ECSEL osalev riik. Ametiasutuste nõukogu otsustab avaliku sektori rahastamise eraldamise valitud projektidele. Erasektorist pärit liikmete nõukogu koosneb ühisettevõtte ECSEL erasektorist pärit liikmetest ning koostab ühisettevõtte ECSEL strateegilise teadusuuringute ja innovatsioonikava. |
| --- | --- |

5.

Eesmärgid

| 6. | Ühisettevõtte ECSEL peamine eesmärk on aidata kaasa tugeva ja maailmas konkurentsivõimelise elektroonikakomponentide ja -süsteemide tööstuse väljakujunemisele liidus. Täiendavad eesmärgid on tagada elektroonikakomponentide ja -süsteemide kättesaadavus peamiste turgude jaoks ja ühiskondlike probleemide lahendamiseks, ning säilitada ja suurendada Euroopas pooljuhtide ja arukate süsteemide tootmise võimet. Lisaks püüab ühisettevõte ECSEL kooskõlastada strateegiad liikmesriikidega, et meelitada ligi erasektori investeeringuid ja aidata tõhustada avaliku sektori toetust, vältides tarbetut jõupingutuste dubleerimist ja killustamist ning hõlbustades asjakohaste teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas tegutsejate osalemist. |
| --- | --- |

6.

Ressursid

| 7. | Ühisettevõtte ECSEL tegevusse programmi „Horisont 2020“ kaudu antav maksimaalne ELi toetus on 1,185 miljardit eurot (3). Vähemalt sama suure summa peavad panustama ühisettevõttes ECSEL osalevad riigid (4). Erasektorist pärit liikmete toetus peab olema vähemalt 1 657,5 miljonit eurot (5). |
| --- | --- |

7.

| 8. | Ühisettevõtte ECSEL halduskulud tuleb katta liikmete rahalise osalusega järgmiselt: maksimaalselt 15,3 miljonit eurot ELilt ja 1 % kõikide projektide kogukulude summast tööstusharu esindavatelt liikmetelt (vähemalt 19,7 miljonit eurot, kuid mitte üle 48 miljoni euro) (6). |
| --- | --- |

8.

| 9. | Ühisettevõtte ECSEL 2017. aasta lõplik eelarve oli 290,1 miljonit eurot (2016. aastal 244 miljonit eurot). 31. detsembri 2017. aasta seisuga oli ühisettevõttel 29 töötajat (2016. aastal 29) (7). |
| --- | --- |

9.

Komisjoni hindamised

| 10. | Komisjon viis 2017. aasta juunis lõpule ühisettevõtte seitsmenda raamprogrammi tegevuse lõpliku hindamise ja programmi „Horisont 2020“ tegevuse vahehindamise, mille järel ühisettevõte koostas tegevuskavad hindamistes esitatud soovituste täitmiseks. Sellest tulenevalt sisaldab käesolev aruanne ühisettevõtte poolt soovituste täitmiseks koostatud tegevuskavu käsitlevat osa, mis on mõeldud üksnes teavitamiseks ning mis ei moodusta osa kontrollikoja auditiarvamusest ega tähelepanekutest. |
| --- | --- |

10.

| ARVAMUS









  11. | Kontrollikoda auditeeris:






  a) | ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (8) ja eelarve täitmise aruannetest (9)31. detsembril 2017. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, |
| --- | --- | --- |

ARVAMUS

11.

a)

ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (8) ja eelarve täitmise aruannetest (9)31. detsembril 2017. aastal lõppenud eelarveaasta kohta,

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 287 sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 287 sätestatud nõuetele.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 12. | Kontrollikoja hinnangul annab ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2017 lõppenud eelarveaasta kohta kõikides olulistes aspektides õiglase pildi ühisettevõtte finantsolukorrast 31. detsembri 2017. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele. Viimased põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel. |
| --- | --- |

12.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 13. | Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2017 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

13.

Alus märkusega arvamuse esitamiseks raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 14. | Ühisettevõte ECSEL võttis üle ühisettevõtete ARTEMIS ja ENIAC seitsmenda raamprogrammi projektid. Ühisettevõttes ECSEL osalevate riikide riiklike rahastamisasutuste väljastatud kulude heakskiitmise kontrollitõendite alusel tehti nende ühisettevõtte ECSEL projektide raames makseid kokku summas 76,4 miljonit eurot (2016. aastal 118 miljonit eurot), mis on 32 % (2016. aastal 54 %) kõigist ühisettevõtte poolt 2017. aastal tegevuskulude katteks tehtud maksetest. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Ühisettevõtted ARTEMIS ja ENIAC olid sõlminud riiklike rahastamisasutustega halduskoostöö lepingud, mille kehtivus jätkub ka peale nende ühisettevõtete ühinemist ühisettevõtteks ECSEL. Riiklikud rahastamisasutused teevad nende lepingute alusel ühisettevõtte nimel seitsmenda raamprogrammi projektimaksete järelauditeid. Ühisettevõtete ARTEMIS ja ENIAC järelauditite strateegia toetus suurel määral riiklike rahastamisasutuste tehtavale väljamaksetaotluste auditeerimisele (10). |
| --- | --- |

15.

| 16. | Ühisettevõte ECSEL on võtnud meetmeid riiklike rahastamisasutuste auditite hindamiseks ning on saanud rahastamisasutustelt kirjalikud deklaratsioonid selle kohta, et riiklikud protseduurid annavad piisava kindluse tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Riiklike rahastamisasutuste kasutatavad erinevad auditimetoodikad ja protseduurid ei võimalda aga usaldusväärselt arvutada ühisettevõtte ECSEL ühtset kaalutud veamäära ega allesjäänud veamäära. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Seega ei olnud kontrollikojal võimalik teha järeldust järelauditite mõjususe kohta ega hinnata, kas see peamine kontrollimehhanism annab seitsmenda raamprogrammi projektide alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta piisava kindluse (11). |
| --- | --- |

17.

| 18. | Riiklike rahastamisasutuste kasutatavate erinevate auditimetoodikate ja protseduuride küsimus ei ole programmi „Horisont 2020“ projektide rakendamise puhul aktuaalne, sest järelauditite eest vastutab komisjoni ühine audititeenistus (12). Ühisettevõte ning teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraadi ühine audititalitus alustasid 2017. aastal programmi „Horisont 2020“ esimest juhuvalimil põhinevat järelauditit, mille tulemused esitatakse siiski alles ühisettevõtte 2018. aasta tegevusaruandes. |
| --- | --- |

18.

Märkusega arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 19. | Välja arvatud punktides 14–18 kirjeldatud küsimuste võimalik mõju, on 2017. aasta 31. detsembril lõppenud aasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed kontrollikoja hinnangul kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

19.

Juhtkonna ja organisatsiooni järelevalve eest vastutavate isikute kohustused

| 20. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 310–325 ja ühisettevõtte finantsmäärusele vastutab juhtkond rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandardite kohase raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamise ning raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. Juhtkonna kohustused hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja esitamiseks vajalike sisekontrollimehhanismide kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulist väärkajastamist. Juhtkond vastutab ka selle eest, et finantsaruannetes kajastatud tegevus, finantstehingud ja teave oleks kooskõlas vastavate õigusaktidega. Ühisettevõtte juhtkonnal on lõplik vastutus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Raamatupidamise aastaaruande koostamisel on juhtkonna ülesanne hinnata ühisettevõtte vastavust tegevuse jätkuvuse põhimõttele, avaldades tegevuse jätkuvusega seotud küsimused, kui see on asjakohane, ja lähtudes raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Isikud, kelle ülesandeks on organisatsiooni järelevalve, vastutavad selle finantsaruandluse üle järelevalve tegemise eest. |
| --- | --- |

22.

Audiitori kohustused raamatupidamise aastaaruande ja selle aluseks olevate tehingute auditeerimisel

| 23. | Kontrollikoja eesmärk on saada piisav kindlus selle kohta, et ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed, ning esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule või muudele asjaomastele eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavatele institutsioonidele kinnitav avaldus, mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Piisav kindlus on väga suurt tõenäosust tähistav kindlus, kuid see ei taga, et oluline väärkajastamine või nõuete mittejärgimine auditi käigus alati avastatakse. Need võivad tuleneda pettusest või veast ja neid peetakse oluliseks siis, kui võib põhjendatult eeldada, et need võivad üksikult või koos mõjutada majandusotsuseid, mida kasutajad raamatupidamise aastaaruande alusel teevad. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Audiitor valib protseduurid, tuginedes oma hinnangule, sh hinnates aruandes pettusest või vigadest põhjustatud olulise väärkajastamise ja selle aluseks olevate tehingute Euroopa Liidu õigusraamistiku olulise nõuetele mittevastavuse riski. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks (kuid mitte arvamuse esitamiseks sisekontrollimehhanismide tulemuslikkuse kohta) võtab audiitor riskihinnangu tegemisel arvesse aruande koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks ning selle alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud sisekontrollimehhanisme. Auditi käigus hinnatakse ka kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasust ja juhtkonna koostatud arvestushinnangute põhjendatust, samuti aruande üldist esituslaadi. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Tulude puhul kontrollib kontrollikoda komisjonilt saadud toetust ning hindab ühisettevõtte tasude ja muude tulude kogumise korda. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Kulude puhul auditeerib kontrollikoda maksetehinguid, kui kulud on kantud, kirjendatud ja heaks kiidetud. Kõiki makseliike (sealhulgas vara soetamiseks tehtud makseid) auditeeritakse nende tegemise seisuga. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Käesoleva aruande ja kinnitava avalduse koostamisel võttis kontrollikoda arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd, mis hõlmas ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande kontrollimist vastavalt ELi finantsmääruse artikli 208 lõikes 4 (13) sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

28.

EELARVE HALDAMINE JA FINANTSJUHTIMINE

2017. aasta eelarve täitmine

| 29. | 2017. aasta lõplik eelarve sisaldas 183,9 miljonit eurot kulukohustuste assigneeringuid ning 290,1 miljonit eurot maksete assigneeringuid. Kulukohustuste ja maksete assigneeringute kasutusmäärad olid vastavalt 98 % ja 83 %. |
| --- | --- |

29.

Mitmeaastane eelarve täitmine seitsmenda raamprogrammi raames

| 30. | Enda sulgemise ajaks juunis 2014 olid ühisettevõtted ARTEMIS ja ENIAC võtnud seitsmendast raamprogrammist rahastatava põhitegevusega seotud kulukohustusi summas 623 miljonit eurot (ARTEMIS 181 miljonit eurot ja ENIAC 442 miljonit eurot). Nendega seoses oli ühisettevõte ECSEL kajastanud oma raamatupidamises 2017. aasta lõpu seisuga makseid summas 488 miljonit eurot (ARTEMIS 148 miljonit eurot ja ENIAC 340 miljonit eurot). |
| --- | --- |

30.

Mitmeaastane eelarve täitmine programmi „Horisont 2020“ raames

| 31. | Maksimaalsest 1,185 miljardist eurost, mida ühisettevõttele ECSEL programmi „Horisont 2020“ raames kogu tema tegutsemisaja jooksul eraldada võib, oli EL 2017. aasta lõpuks eraldanud 377 miljonit eurot. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Ühisettevõtte ECSEL 28 osalevat riiki peavad panustama ühisettevõtte ECSEL tegevuskulude katteks vähemalt 1,170 miljardit eurot. 2017. aasta lõpu seisuga olid 2014., 2015. ja 2016. aasta projektikonkurssides osalevad riigid (vastavalt 19, 21 ja 24) võtnud kulukohustusi summas 404 miljonit eurot ja teinud makseid summas 150,5 miljonit eurot (13 % kogu vajalike osamaksete mahust). Hoolimata programmi „Horisont 2020“ projektide rakendamise varajasest etapist on osalevate riikide osamaksete ilmselge väiksus seotud asjaoluga, et mõned osalevad riigid kajastavad ja esitavad kulud alles nende toetatud projektide lõppedes. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Tööstusharu esindavatelt liikmetelt ühisettevõtte tegevuskulude katteks ette nähtud 1 657,5 miljoni euro suurusest summast oli 2017. aasta lõpuks ühisettevõtte hinnangul tehtud mitterahalisi sissemakseid summas 421 miljonit eurot. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Sellest tulenevalt oli 2017. aasta lõpus tööstusharu esindavate liikmete osaluse kogusumma 421 miljonit eurot ning ELi rahalise osaluse summa 377 miljonit eurot. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Ühisettevõtte ECSEL maksimaalsest 1 204,7 miljoni euro (14) suurusest tegevus- ja halduseelarvest oli ühisettevõte 2017. aasta lõpuks kulukohustustega katnud 455 miljonit eurot ja teinud makseid summas 314 miljonit eurot, mis olid enamikus eelmaksed programmi „Horisont 2020“ esimese etapi projektide jaoks. |
| --- | --- |

35.

SISEKONTROLLIMEHHANISMID

Haldusmenetlused

| 36. | 2017. aastal täheldas kontrollikoda olulisi puudusi hankemenetluste haldamises (nt sobimatu hankemenetluse valik, osutatavate teenuste mittetäielik määratlus, muudatuste hiline allkirjastamine). |
| --- | --- |

36.

| 37. | Peale selle ei olnud ühisettevõte oma erandite registris 2017. aastal nõuetekohaselt dokumenteerinud juhtkonna poolseid kontrollide tühistamisi ega kõrvalekaldeid kehtestatud protsessidest ja menetlustest. Selline olukord mõjutab juhtkonna suutlikkust tagada sisekontrolliprotsesside mõjusus ja leevendada kiiresti menetluslikke puudusi. |
| --- | --- |

37.

MUUD TEEMAD

Tööstusharu esindavate liikmete osaluse võimendamine

| 38. | Üks ühisettevõtte põhieesmärke on suurendada tööstusharu esindavate liikmete panust oma tegevusse. Ühisettevõtte asutamismääruse kohaselt peab minimaalne võimendustegur olema 1,42 (15). Kui kõik avaliku sektori vahendid, mis tulenevad nii programmist „Horisont 2020“ kui ka osalevate riikide osast, kokku arvestada, on minimaalne võimendustegur 0,7 (16). |
| --- | --- |

38.

TEAVE KOMISJONI HINDAMISTE KOHTA

| 39. | Seitsmenda raamprogrammi raames tegutsenud ühisettevõtete ARTEMIS ja ENIAC lõplik hindamine hõlmas ajavahemikku 2008–2013 (17) ning programmi „Horisont 2020“ raames tegutseva ühisettevõtte ECSEL vahehindamine hõlmas ajavahemikku 2014–2016 (18). Hindamised viidi läbi sõltumatute ekspertide abiga, nagu on ette nähtud ühisettevõtteid käsitlevate nõukogu määrustega, (19) ning need hõlmasid ühisettevõtete töö asjakohasust, tõhusust, tulemuslikkust, sidusust ja ELi lisandväärtust, pöörates täiendavalt tähelepanu avatusele, läbipaistvusele ning teadustegevuse kvaliteedile. Hindamiste tulemusi võeti arvesse aruandes, mille komisjon esitas Euroopa Parlamendile ja nõukogule oktoobris 2017 (20). |
| --- | --- |

39.

| 40. | Vastuseks hindajate esitatud soovitustele (21) koostas ühisettevõte tegevuskava, mille ühisettevõtte ECSEL juhatus võttis vastu aprillis 2018. Tegevuskava hõlmab suurt hulka ühisettevõtte rakendatavaid meetmeid, (22) millest mõne elluviimist on juba alustatud; (23) enamikku meetmeid tuleks rakendada 2018. ja 2019. aastal, kuid mõnda neist peeti ühisettevõtte ECSEL pädevusse mittekuuluvaks (24). |
| --- | --- |

40.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Neven MATES, võttis käesoleva aruande vastu 2. oktoobri 2018. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Klaus-Heiner LEHNE

---

(1)  Nõukogu 6. mai 2014. aasta määrus (EL) nr 561/2014 ühisettevõtte ECSEL asutamise kohta (ELT L 169, 7.6.2014, lk 152).

1

(2)  Austria, Belgia, Bulgaaria, Tšehhi Vabariik, Taani, Eesti, Soome, Prantsusmaa, Saksamaa, Kreeka, Ungari, Iirimaa, Iisrael, Itaalia, Läti, Leedu, Luksemburg, Malta, Madalmaad, Norra, Poola, Portugal, Rumeenia, Slovakkia, Sloveenia, Hispaania, Rootsi ja Ühendkuningriik.

2

(3)  Määruse (EL) nr 561/2014 artikli 3 lõige 1.

3

(4)  Määruse (EL) nr 561/2014 artikli 4 lõige 1.

4

(5)  Määruse (EL) nr 561/2014 artikli 4 lõige 2.

5

(6)  Ühisettevõtte ECSEL põhikirja (määruse (EL) nr 561/2014 I lisa) artikli 16 lõige 2. Lisaks maksti vastavalt sama määruse artiklile 19 perioodil 2014–2017 ühisettevõtte ECSEL halduskuludeks järgmised summad, et viia lõpule nõukogu 20. detsembri 2007. aasta määruste (EÜ) nr 72/2008, millega asutatakse ühisettevõte ENIAC (ELT L 30, 4.2.2008, lk 21) ja (EÜ) nr 74/2008, millega luuakse ühisettevõte ARTEMIS ühise tehnoloogiaalgatuse rakendamiseks manussüsteemides (ELT L 30, 4.2.2008, lk 52), alusel käivitatud meetmed: a) 2 050 000 eurot ELilt; b) 1 430 000 eurot AENEAS ühenduselt; c) 975 000 eurot ARTEMISIA ühenduselt.

6

(7)  Täiendav teave ühisettevõtte ja selle tegevuse kohta on kättesaadav selle veebisaidil www.ecsel-ju.eu.

7

(8)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi, tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, tähtsamate arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ja muud selgitavat teavet.

8

(9)  Eelarve täitmise aruanded sisaldavad kõiki eelarvetoiminguid koondavaid aruandeid ja selgitavaid lisasid.

9

(10)  ARTEMISe ja ENIACi järelauditite strateegiate kohaselt peab ühisettevõte vähemalt korra aastas hindama seda, kas liikmesriikidelt saadud teave annab piisava kindluse tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta.

10

(11)  Vt ka ühisettevõtte ECSEL 2017. aasta tegevusaruande X peatükk.

11

(12)  Määruse (EL) nr 561/2014 artikli 13 lõige 2.

12

(13)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).

13

(14)  See summa sisaldab ELi maksimaalset rahalist osalust ühisettevõtte tegevus- ja halduskuludes (1 185 miljonit eurot) ning tööstusharu esindavate liikmete rahalist toetust ühisettevõtte halduskulude jaoks (19,7 miljonit eurot).

14

(15)  Tööstusharu esindavate liikmete minimaalsed mitterahalised sissemaksed ühisettevõtte tegevusse (1 657,5 miljonit eurot), jagatuna ELi maksimaalse rahalise toetusega ühisettevõttele (1,185 miljardit eurot).

15

(16)  Tööstusharu esindavate liikmete minimaalsed mitterahalised sissemaksed ühisettevõtte tegevusse (1 657,5 miljonit eurot), jagatuna ELi ja osalevate riikide osamaksude kogusummaga (2,355 miljardit eurot) ühisettevõttele.

16

(17)  Lõplik aruanne seitsmenda raamprogrammi raames tegutsevate ühisettevõtete ARTEMIS ja ENIAC kohta. https://ec.europa.eu/research/evaluations/pdf/artemis-eniac.pdf

17

(18)  Programmi „Horisont 2020“ raames tegutseva ühisettevõtte ECSEL (2014–2016) vahehindamine. https://ec.europa.eu/research/evaluations/pdf/ecsel.pdf

18

(19)  Komisjoni kohustuslikud hindamised, kohaldades määruse (EÜ) nr 74/2008 (ühisettevõtte ARTEMISe kohta), määruse (EÜ) nr 72/2008 (ühisettevõtte ENIAC kohta) ja määruse (EL) nr 561/2014 (ühisettevõtte ECSEL asutamise kohta) artiklit 11.

19

(20)  Komisjoni talituste töödokument. Programmi „Horisont 2020“ alusel tegutsevate ühisettevõtete vahehindamine, {SWD (2017) 339 final}.

20

(21)  Hindajate esitatud soovitused on järgmised: määratleda selgelt elektroonikakomponentide ja -süsteemide teadus- ja arendustegevuse pikaajaline strateegia; kolme ECSELi tootmisliitu paremini integreerida; edendada selliste projektide valikut, mis rõhutavad teadustegevuse vertikaalset integreerimist; suurendada VKEde osalust ja uurida sünergiat teiste ühisettevõtetega; vähendada haldust ja keskenduda strateegiale; ühtlustada läbivaatamis- ja aruandlusmenetlusi; julgustada liikmesriike võtma kohustusi ECSEL tegevuse mitmeaastaseks rahastamiseks; töötada välja asjakohased parameetrid projektide teostamise ja mõju mõõtmiseks ning projekti tulemuste jälgitavuse ja taaskasutamise hõlbustamiseks.

21

(22)  Hindaja soovituste põhjal võetud tegevuskavas tõstatatud konkreetsed meetmed on järgmised: soodustada katseliinide kasutamist uute tulijate, eelkõige VKEde poolt; edendada vertikaalselt integreeritud ettepanekuid, pannes rõhku innovatsiooni, mõju ja rakendamisega seotud lisandväärtusele; julgustada ja toetada rohkem ECSELi liikmesriike pakkuma mitmeaastaseid rahastamiskohustusi; teha koostööd muude ühisettevõtetega; analüüsida tõhusaid meetodeid, et hinnata projektide mõju ja teha kindlaks asjakohased tulemuslikkuse põhinäitajad.

22

(23)  Juba algatatud tegevused on: uue, elektroonikakomponentide ja -süsteemide strateegilise uurimiskava (SRA) ning mitmeaastase strateegilise teadusuuringute ja innovatsioonikava (MASRIA) ning 2018. aasta novembrisse kavandatud järgmise elektroonikakomponentide ja -süsteemide Euroopa foorumi korraldamise ettevalmistamine koos kolme ECSELi ühendusega.

23

(24)  Eelkõige leidis ühisettevõte ECSEL, et hindaja soovitus ühtlustada liikmesriikide osalemiseeskirjad ja riiklikud hüvitismäärad ei ole tema pädevuses.

24

---

LISA

Eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja kommentaar | Parandusmeetmete võtmise seis
  (lõpetatud/pooleli/alustamata) |
| --- | --- | --- |
| | Pettustevastase tegevuse strateegia | |
| 2015 | Ühisettevõtte finantseeskirjade kohaselt tuleb eelarvet täita mõjusa ja tõhusa sisekontrolliga (sh pettuste ja eeskirjade rikkumiste ärahoidmine, avastamine, korrigeerimine ja järelkontroll) kooskõlas (1).
  Pärast seda, kui Euroopa Komisjon võttis 2011. aasta juunis vastu pettustevastase võitluse strateegia, võeti vastu esimene ühine teadusuuringute valdkonna pettustevastane strateegia, mida ajakohastati 2015. aasta märtsis, et võtta arvesse programmi „Horisont 2020“ raames tehtavad muudatused (2). Teadusuuringute valdkonna pettustevastane strateegia sisaldab teadusuuringute valdkonna ühisettevõtete poolt elluviidavat tegevuskava.
  Ühisettevõttel ECSEL juba on sisekontrollimenetlused, mille abil saadakse piisavat kindlust pettuste ja eeskirjade rikkumiste ärahoidmise ja avastamise kohta (maksete eelkontrollid, huvide konflikti poliitika, toetusesaajate juures tehtavad järelauditid). Ühisettevõtte ECSEL pettustevastane rakenduskava kiideti heaks 11. novembril 2016 ja see on rakendamisel. | Pooleli |
| | Huvide konfliktid | |
| 2016 | Oma juhtimisstruktuuri ohustavate riskide leevendamiseks võttis ühisettevõte ECSEL vastu huvide konflikti vältimise ja käsitlemise eeskirjad. Ühisettevõte ei vastanud aga järjepidevalt juhatuse otsuses tehtud otsuses GB.2015.41 sätestatud nõuetele. | Pooleli |

Aasta

Kontrollikoja kommentaar

Parandusmeetmete võtmise seis

(lõpetatud/pooleli/alustamata)

Pettustevastase tegevuse strateegia

2015

Ühisettevõtte finantseeskirjade kohaselt tuleb eelarvet täita mõjusa ja tõhusa sisekontrolliga (sh pettuste ja eeskirjade rikkumiste ärahoidmine, avastamine, korrigeerimine ja järelkontroll) kooskõlas (1).

Pärast seda, kui Euroopa Komisjon võttis 2011. aasta juunis vastu pettustevastase võitluse strateegia, võeti vastu esimene ühine teadusuuringute valdkonna pettustevastane strateegia, mida ajakohastati 2015. aasta märtsis, et võtta arvesse programmi „Horisont 2020“ raames tehtavad muudatused (2). Teadusuuringute valdkonna pettustevastane strateegia sisaldab teadusuuringute valdkonna ühisettevõtete poolt elluviidavat tegevuskava.

Ühisettevõttel ECSEL juba on sisekontrollimenetlused, mille abil saadakse piisavat kindlust pettuste ja eeskirjade rikkumiste ärahoidmise ja avastamise kohta (maksete eelkontrollid, huvide konflikti poliitika, toetusesaajate juures tehtavad järelauditid). Ühisettevõtte ECSEL pettustevastane rakenduskava kiideti heaks 11. novembril 2016 ja see on rakendamisel.

Pooleli

Huvide konfliktid

2016

Oma juhtimisstruktuuri ohustavate riskide leevendamiseks võttis ühisettevõte ECSEL vastu huvide konflikti vältimise ja käsitlemise eeskirjad. Ühisettevõte ei vastanud aga järjepidevalt juhatuse otsuses tehtud otsuses GB.2015.41 sätestatud nõuetele.

Pooleli

---

(1)  Ühisettevõtte ECSEL finantseeskirjade artikkel 12.

(2)  Näiteks ühise tugikeskuse loomine, millel on tsentraliseeritud audititalitus ja ühtlustatud tööprotsessid teadusuuringutega tegelevate ELi asutuste jaoks.

---

ÜHISETTEVÕTTE ECSEL VASTUS

16.

Sarnaselt 2016. aastaga korraldas ühisettevõte jaanuaris riiklike kvaliteeditagamise süsteemide ulatusliku hindamise 2017. aasta jaoks, võttes arvesse 2 085 projekti lõpetamise sertifikaati ja 990 audititõendit, mis saadi riiklikelt rahastamisasutustelt FP7 raames rahastatud projektide kohta. Ühisettevõte on samuti palunud riiklikel rahastamisasutustel esitada alates jaanuarist 2018 iga-aastane kinnitav avaldus. Ühisettevõttele on saanud riiklikelt rahastamisasutustelt 20 avaldust (25st), mis katavad 98,54 % rahastamisest, ja järeldab, et auditiaruanne ja avaldus kaitsevad liikmete finantshuve piisavalt.

34.

Konkreetselt seoses 2014.–2016. aasta konkurssidega tahame rõhutada, et vastavalt lepingu sõlmimise otsustele ja programmi „Horisont 2020“ eeskirjadele võtsid eraisikutest toetusesaajad kulukohustusi summas 1 096 miljonit eurot, millest 841 miljonit eurot on tööstusliitude liikmete kohustused (mitterahaline osalus) ja 256 miljonit eurot tööstusliitudesse mittekuuluvate liikmete kohustused.

36.

Kõigi haldusteenuste hankemenetluste tõhusaks haldamiseks määrati eelarve, hangete ja lepingute assistent. Eelarve, hangete ja lepingute assistendi roll on tagada kooskõlastatud lähenemisviis ning hankemenetluste ja lepinguhalduse tsentraliseerimine, sealhulgas lepinguliste kohustuste seire ja järelmeetmed ning tulemusjuhtimine. Lisaks korraldati asjakohaste üksustega teadlikkuse tõstmise eriseminare.

37.

Ühisettevõte ECSEL on võtnud meetmeid, et tagada erandite registris kontrollide eiramiste ning kehtestatud protsessidest ja menetlustest juhtkonnapoolsete kõrvalekaldumiste nõuetekohane dokumenteerimine. Eelkõige vaadati läbi sisekontrolli standard nr 8 protsesside ja menetluste kohta, kirjeldades selgelt rolle ja vastutust, sealhulgas sisekontrolli ja auditijuhi teavitamist kõigist eranditest. Erandite registrit peetakse tsentraalselt ja seda ajakohastatakse regulaarselt. Kõik ühisettevõtte ECSEL töötajad osalesid 2018. aasta aprillis menetlusi käsitleval koolitusel. Need meetmed toetavad juhtkonna suutlikkust tagada sisekontrolliprotsesside tõhusus ja pakkuda kiiret leevendust menetluslike puuduste korral.

---

| 14.12.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 452/36 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 452/36

---

ARUANNE

ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõte eelarveaasta 2017 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastusega

(2018/C 452/05)

SISUKORD

| | Punkt | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| SISSEJUHATUS | 1–6 | 37 |
| Ühisettevõtte F4E asutamine | 1–2 | 37 |
| Juhtimine | 3–4 | 37 |
| Eesmärgid | 5 | 37 |
| Ressursid | 6 | 37 |
| ARVAMUS | 7–29 | 37 |
| Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta | 8 | 38 |
| Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta | 9 | 38 |
| Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta | 10 | 38 |
| Asjaolu rõhutamine | 11–20 | 38 |
| Juhtkonna ja organisatsiooni järelevalve eest vastutavate isikute kohustused | 21–23 | 39 |
| Audiitori kohustused raamatupidamise aastaaruande ja selle aluseks olevate tehingute auditeerimisel | 24–29 | 40 |
| EELARVE HALDAMINE JA FINANTSJUHTIMINE | 30–31 | 40 |
| 2017. aasta eelarve täitmine | 30–31 | 40 |
| SISEKONTROLLIMEHHANISMID | 32–35 | 41 |
| LISA. | EELMISTE AASTATE KOMMENTAARIDE PÕHJAL VÕETUD MEETMED |

Punkt

Lehekülg

SISSEJUHATUS

1–6

37

Ühisettevõtte F4E asutamine

1–2

37

Juhtimine

3–4

37

Eesmärgid

5

37

Ressursid

6

37

ARVAMUS

7–29

37

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

8

38

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

9

38

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

10

38

Asjaolu rõhutamine

11–20

38

Juhtkonna ja organisatsiooni järelevalve eest vastutavate isikute kohustused

21–23

39

Audiitori kohustused raamatupidamise aastaaruande ja selle aluseks olevate tehingute auditeerimisel

24–29

40

EELARVE HALDAMINE JA FINANTSJUHTIMINE

30–31

40

2017. aasta eelarve täitmine

30–31

40

SISEKONTROLLIMEHHANISMID

32–35

41

LISA.

EELMISTE AASTATE KOMMENTAARIDE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

42

ÜHISETTEVÕTTE VASTUS

45

SISSEJUHATUS

Ühisettevõtte F4E asutamine

| 1. | ITERi (1) ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõte (edaspidi „ühisettevõte F4E“ või „ühisettevõte“) loodi märtsis 2007 (2) 35 aasta pikkuseks perioodiks. Peamisi tuumasünteesirajatisi arendatakse Prantsusmaal Cadarache’is ja ühisettevõtte peakorter asub Barcelonas. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Ühisettevõtte asutajaliikmeteks on Euratom, mida esindab Euroopa Komisjon, Euratomi liikmesriigid ja Šveits (kes on sõlminud Euratomiga koostöölepingu). |
| --- | --- |

2.

Juhtimine

| 3. | Ühisettevõtte F4E juhtimisstruktuur hõlmab juhatust, tegevdirektorit ja muid organeid. Juhatus vastutab ühisettevõtte järelevalve eest eesmärkide täitmisel. Ühisettevõtte igapäevase juhtimise eest vastutab direktor. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Ühisettevõtte muud juhtorganid on büroo, tehniline nõuandekomitee, hangete ja lepingute komitee, haldus- ja juhtimiskomitee, auditikomitee ja sisemine nõuandekomitee. |
| --- | --- |

4.

Eesmärgid

| 5. | Ühisettevõtte F4E eesmärgid on (3)







  a) | anda Euroopa Aatomienergiaühenduse (Euratom) panus ITERi Rahvusvahelisse Tuumasünteesienergeetika Organisatsiooni (ITER IO); |
| --- | --- | --- |

5.

a)

anda Euroopa Aatomienergiaühenduse (Euratom) panus ITERi Rahvusvahelisse Tuumasünteesienergeetika Organisatsiooni (ITER IO);

| b) | anda Euratomi panus koos Jaapaniga läbiviidavate laiema lähenemisviisi tegevustesse termotuumaenergia kiiremaks kasutuselevõtuks; |
| --- | --- |

b)

anda Euratomi panus koos Jaapaniga läbiviidavate laiema lähenemisviisi tegevustesse termotuumaenergia kiiremaks kasutuselevõtuks;

| c) | valmistada ette ja koordineerida tegevusprogrammi tuumasünteesi näidisreaktori ja sellega seotud rajatiste, sealhulgas rahvusvahelise tuumasünteesimaterjalide kiiritusrajatise ehituse ettevalmistamiseks. |
| --- | --- |

c)

valmistada ette ja koordineerida tegevusprogrammi tuumasünteesi näidisreaktori ja sellega seotud rajatiste, sealhulgas rahvusvahelise tuumasünteesimaterjalide kiiritusrajatise ehituse ettevalmistamiseks.

Ressursid

| 6. | Ühisettevõtte F4E 2017. aasta lõplik eelarve oli 865 miljonit eurot (2016. aastal 720 miljonit eurot) maksete assigneeringuid ja 589 miljonit eurot kulukohustuste assigneeringuid (2016. aastal 459 miljonit eurot) (4). 31. detsembri 2017. aasta seisuga oli ühisettevõttel 447 töötajat (2016. aastal 415). |
| --- | --- |

6.

| ARVAMUS









  7. | Kontrollikoda auditeeris






  a) | ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (5) ja eelarve täitmise aruannetest (6)31. detsembril 2017. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, |
| --- | --- | --- |

ARVAMUS

7.

a)

ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (5) ja eelarve täitmise aruannetest (6)31. detsembril 2017. aastal lõppenud eelarveaasta kohta,

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 287 sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 287 sätestatud nõuetele.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 8. | Kontrollikoja hinnangul annab ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2017 lõppenud eelarveaasta kohta kõikides olulistes aspektides õiglase pildi ühisettevõtte finantsolukorrast 31. detsembri 2017. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele. Viimased põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel. |
| --- | --- |

8.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 9. | Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2017 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

9.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 10. | Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2017 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

10.

Asjaolu rõhutamine

| 11. | Ilma eeltoodud arvamust kahtluse alla seadmata juhib kontrollikoda tähelepanu järgnevale asjaolule. 7. juulil 2010 vastu võetud nõukogu järeldustega (7) kiideti heaks ühisettevõtte rahaline sissemakse ITERi projekti algselt aastaks 2020 kavandatud ehitusetappi summas 6,6 miljardit eurot (2008. aasta hindades). Summa ei sisaldanud Euroopa Komisjoni poolt võimalike ettenägematute kulude katmiseks 2010. aastal välja pakutud 663 miljonit eurot (8). |
| --- | --- |

11.

| 12. | Novembris 2016 kiitis ITERi nõukogu (9) heaks ITERi uue projektikirjelduse (ulatus, ajakava ja maksumus). Projekti ajakava (10) kiitsid heaks kõik ITERi liikmed (11) ning projektikulud kokku kiideti heaks ad referendum, mis tähendab, et iga liige pidi taotlema projektikulude heakskiitmist oma riigi valitsuse eelarvemenetluse käigus. |
| --- | --- |

12.

| 13. | ITERi nõukogu kinnitatud uus ajakava koosnes neljast etapist; projekti ehitusetapi (esimene plasma) esimese strateegilise vahe-eesmärgi saavutamise tähtaeg on detsember 2025 ja kogu ehitusetapi prognoositud valmimistähtaeg on detsember 2035, 15 aastat hiljem algses projektikirjelduses toodud tähtajast. Uue etappideks jaotatud lähenemisviisi eesmärk on paremini ühtlustada projekti rakendamine kõigi ITER IO liikmete prioriteetide ja piirangutega. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Pärast ITERi uue projektikirjelduse heakskiitmist koostas ühisettevõte F4E uue ajakava ning arvutas ümber ühisettevõtte hinnangulise panuse projekti ehitusetapi valmimisse. |
| --- | --- |

14.

| 15. | 2016. aasta detsembris ühisettevõtte juhatusele esitletud tulemustest selgus, et pärast 2020. aastat on ehitusetapiks prognooside kohaselt vaja 5,4 miljardit eurot (2008. aasta hindades), mis on 82 % rohkem kui heakskiidetud 6,6 miljardi euro suurune eelarve (2008. aasta hindades). Euroopa Liidu Nõukogu poolt 2010. aastal heaks kiidetud 6,6 miljardi euro suurune eelarve (2008. aasta hindades) on nüüd ühisettevõtte kulude ülempiiriks aastani 2020. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Tuleb märkida, et lisaks ehitusetapile peab ühisettevõte pärast 2035. aastat panustama ITERi kasutusetappi (12) ning sellele järgnevatesse deaktiveerimise ja dekomisjoneerimise etappidesse. Panust kasutusetappi pärast 2035. aastat ei ole veel hinnatud. ITER IO hinnangu kohaselt on ühisettevõtte panus deaktiveerimise ja dekomisjoneerimise etappides vastavalt 95,54 miljonit eurot (2001. aasta hindades) ja 180,2 miljonit eurot (2001. aasta hindades) (13). |
| --- | --- |

16.

| 17. | Ühisettevõtte F4E prognoosid esimese plasma osas vastavad ITER IO projekti ajakavale (seatud ajakava käsitletakse kõige varasema võimaliku tehniliselt saavutatava tähtajana) (14). |
| --- | --- |

17.

| 18. | Juunis 2017 avaldas komisjon teatise ELi panuse kohta reformitud ITERi projekti; (15) teatisega sooviti saavutada Euroopa Parlamendi toetus ja saada ELi nõukogult komisjoni jaoks mandaat uue projektikirjelduse (16) heakskiitmiseks Euratomi nimel. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Kuigi uus projektikirjeldus ei hõlma ettenägemata kulusid, märkis komisjon oma teatises, et ajakava jaoks oleks asjakohane kokku leppida 24-kuuline ning eelarve jaoks 10–20 % suurune puhver (17). Lisaks hõlmasid 6,6 miljardi euro suurusest eelarvest kinnipidamisega seotud meetmed esimese plasma jaoks mittehädavajalike komponentide hankimise ja installeerimise edasilükkamist. Hoolimata ITERi ehitusetapi juhtimisel ja kontrollimisel tehtud edusammudest püsib oht, et projekti elluviimise kulud võivad endiselt kasvada ja selle lõpuleviimine uue projektikirjeldusega võrreldes veelgi edasi lükkuda. |
| --- | --- |

19.

| 20. | 29. märtsil 2017 teavitas Ühendkuningriik Euroopa Ülemkogu enda otsusest EList ja Euratomist väljaastumise kohta. Väljaastumise tingimused lepitakse kokku läbirääkimiste käigus. See võib avaldada märkimisväärset mõju ühisettevõtte F4E edasisele tegevusele ja ITERi projektile. |
| --- | --- |

20.

Juhtkonna ja organisatsiooni järelevalve eest vastutavate isikute kohustused

| 21. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 310–325 ja ühisettevõtte finantsmäärusele vastutab juhtkond rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandardite kohase raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamise ning raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. Juhtkonna kohustused hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja esitamiseks vajalike sisekontrollimehhanismide kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulist väärkajastamist. Juhtkond vastutab ka selle eest, et finantsaruannetes kajastatud tegevus, finantstehingud ja teave oleks kooskõlas vastavate õigusaktidega. Ühisettevõtte juhtkonnal on lõplik vastutus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Raamatupidamise aastaaruande koostamisel on juhtkonna ülesanne hinnata ühisettevõtte vastavust tegevuse jätkuvuse põhimõttele, avaldades tegevuse jätkuvusega seotud küsimused, kui see on asjakohane, ja lähtudes raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Isikud, kelle ülesandeks on organisatsiooni järelevalve, vastutavad selle finantsaruandluse üle järelevalve tegemise eest. |
| --- | --- |

23.

Audiitori kohustused raamatupidamise aastaaruande ja selle aluseks olevate tehingute auditeerimisel

| 24. | Kontrollikoja eesmärk on saada piisav kindlus selle kohta, et ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed, ning esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule või muudele asjaomastele eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavatele institutsioonidele kinnitav avaldus, mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Piisav kindlus on väga suurt tõenäosust tähistav kindlus, kuid see ei taga, et oluline väärkajastamine või nõuete mittejärgimine auditi käigus alati avastatakse. Need võivad tuleneda pettusest või veast ja neid peetakse oluliseks siis, kui võib põhjendatult eeldada, et need võivad üksikult või koos mõjutada majandusotsuseid, mida kasutajad raamatupidamise aastaaruande alusel teevad. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Audiitor valib protseduurid, tuginedes oma hinnangule, sh hinnates aruandes pettusest või vigadest põhjustatud olulise väärkajastamise ja selle aluseks olevate tehingute Euroopa Liidu õigusraamistiku olulise nõuetele mittevastavuse riski. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks (kuid mitte arvamuse esitamiseks sisekontrollimehhanismide tulemuslikkuse kohta) võtab audiitor riskihinnangu tegemisel arvesse aruande koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks ning selle alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud sisekontrollimehhanisme. Auditi käigus hinnatakse ka kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasust ja juhtkonna koostatud arvestushinnangute põhjendatust, samuti aruande üldist esituslaadi. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Tulude puhul kontrollib kontrollikoda komisjonilt ja muudelt sidusrühmadelt saadud toetust ning hindab ühisettevõtte tasude ja muude tulude kogumise korda. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Kulude puhul auditeerib kontrollikoda maksetehinguid, kui kulud on kantud, kirjendatud ja heaks kiidetud. Kõiki makseliike (sealhulgas vara soetamiseks tehtud makseid), välja arvatud ettemaksed, auditeeritakse nende tegemise seisuga. Ettemakseid auditeeritakse siis, kui vahendite saaja on nende korrakohast kasutamist tõendanud ning ühisettevõte on need kas samal aastal või hiljem tasaarvestuse tegemisega heaks kiitnud. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Käesoleva aruande ja kinnitava avalduse koostamisel võttis kontrollikoda arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd, mis hõlmas ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande kontrollimist vastavalt ELi finantsmääruse artikli 208 lõikes 4 (18) sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

29.

EELARVE HALDAMINE JA FINANTSJUHTIMINE

2017. aasta eelarve täitmine

| 30. | 2017. aasta lõplik eelarve sisaldas 589 miljoni euro suuruses summas kulukohustuste assigneeringuid ja 865 miljoni euro suuruses summas maksete assigneeringuid. Kulukohustuste ja maksete assigneeringute kasutusmäärad olid vastavalt 99,9 % ja 96,3 %. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Tõsiste puuduste tõttu eelarve planeerimises ületasid 2017. aastal vajaminevad maksete assigneeringud märkimisväärselt 2017. aasta esialgses eelarves ettenähtud maksete assigneeringuid. Kui esialgsed põhitegevuse maksete assigneeringud, mille juhatus 2017. aasta veebruaris heaks kiitis, ulatusid 548,6 miljoni euroni, siis 2017. aastaks vajaminevate lõplike maksete assigneeringute summa oli 832,6 miljonit eurot, mis tähendab 51,8 % suurust kasvu. Lisaks on ühisettevõtte hinnangul maksete assigneeringutes puudujääk summas ligikaudu 150 miljonit eurot, mis võib mõjutada 2018. aasta eelarvet. |
| --- | --- |

31.

SISEKONTROLLIMEHHANISMID

| 32. | Ühisettevõte F4E ei ole järjepidevalt kontrollinud kõrgema juhtkonna huvide deklaratsioone (19). |
| --- | --- |

32.

| 33. | Peamiste juhtivtöötajate värbamisega seotud sisekontrolli- ja järelevalvemenetlustes (20) leiti olulisi puudusi. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Euroopa Liidu Üldkohus tühistas 2018. aastal kaks ühisettevõtte F4E 2015. aasta töölevõtmisotsust seoses õigusnormide rikkumisega värbamismenetluse raames (21). Ühisettevõte kaebas otsuse 2018. aasta aprillis edasi. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Sisekommunikatsioonistrateegia (22) märkimisväärsed puudused ei taganud vajaliku teabe levitamist organisatsioonis dekomisjoneerimise etapi hinnanguliste kulude kohta. Sellest tulenevalt ei sisaldanud ühisettevõtte eelnevate aastate raamatupidamisaruanded sellise kohustusega seotud eraldist (23). |
| --- | --- |

35.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Neven MATES, võttis käesoleva aruande vastu 2. oktoobri 2018. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Klaus-Heiner LEHNE

---

(1)  International Thermonuclear Experimental Reactor – rahvusvaheline katsetermotuumareaktor.

1

(2)  Nõukogu 27. märtsi 2007. aasta otsus 2007/198/Euratom, millega luuakse ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõte ning antakse sellele eelised (ELT L 90, 30.3.2007, lk 58), mida on muudetud otsusega 2013/791/Euratom (ELT L 349, 21.12.2013, lk 100) ja otsusega (Euratom) 2015/224 (ELT L 37, 13.2.2015, lk 8).

2

(3)  Täiendav teave ühisettevõtte F4E ja selle tegevuse kohta on kättesaadav ühisettevõtte veebisaidil http://www.fusionforenergy.europa.eu.

3

(4)  Eelarve kolmas muudatus, mille juhatus kiitis heaks detsembris 2017.

4

(5)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi, tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, tähtsamate arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ja muud selgitavat teavet.

5

(6)  Eelarve täitmise aruanded sisaldavad kõiki eelarvetoiminguid koondavaid aruandeid ja selgitavaid lisasid.

6

(7)  Nõukogu järeldused ITERi staatuse kohta, 7. juuli 2010 (viide 11902/10).

7

(8)  Komisjoni 4. mai 2010. aasta teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule ITERi projekti seisu ja võimalike edasiste sammude kohta (KOM(2010) 226 lõplik).

8

(9)  19. ITERi nõukogu, 16.–17. november 2016. ITERi nõukogu on ITERi rahvusvahelise organisatsiooni juhtorgan.

9

(10)  Vastavalt ITER IO ettepanekule vaatas ITERi nõukogu läbi projekti ajakohastatud ehitustööde ajakava alates nn esimesest plasmast (2025) kuni deuteeriumi-triitiumi etapini (2035).

10

(11)  Hiina Rahvavabariik, India Vabariik, Jaapan, Korea Vabariik, Venemaa Föderatsioon, Ameerika Ühendriigid ja Euroopa Liit.

11

(12)  ITERi projekti kasutusetapp kestab eeldatavalt aastani 2037.

12

(13)  IC-19/07. 2.1 ITER IO peadirektori ettepanek projekti ajakohastatud kogukulude kohta ITERi nõukogu 19. koosolekul 16.–17. novembril 2016.

13

(14)  Nagu märgitud sõltumatu järelevalverühma viiendas iga-aastases hindamises (31. oktoober 2016) ja ühisettevõtte F4E projektijuhtimise üksuse juhataja aruandes juhatusele (detsember 2016).

14

(15)  COM(2017)319 final, 14.6.2017 (millele on lisatud komisjoni töödokument SWD(2017) 232 final, 14.6.2017).

15

(16)  Euratomi panus ei mõjuta komisjoni ettepanekuid, läbirääkimiste tulemusi Ühendkuningriigi Euratomist välja astumise kohta ja mitmeaastast finantsraamistikku pärast 2020. aastat.

16

(17)  COM(2017)319 final, 14.6.2017 (millele on lisatud komisjoni töödokument SWD(2017) 232 final, 14.6.2017), V peatükk „ITER: the way forward“.

17

(18)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).

18

(19)  Juhtimisstandard nr 3 (eetilised ja organisatsioonilised väärtused).

19

(20)  Juhtimisstandard nr 3 (eetilised ja organisatsioonilised väärtused) ja juhtimisstandard nr 4 (inimressursid).

20

(21)  Euroopa Liidu Üldkohtu 25. jaanuari 2018. aasta otsus kohtuasjas T-561/16: valikumenetlus F4E/CA/ST/FGIV/2015/001.

21

(22)  Juhtimisstandard nr 15 (info ja kommunikatsioon).

22

(23)  Seisuga 31. detsember 2017 hinnati eraldise suuruseks 85,2 miljonit eurot.

23

---

LISA

Eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja kommentaar | Parandusmeetmete võtmise seis
  (lõpetatud/pooleli/alustamata) |
| --- | --- | --- |
| | KOMMENTAARID EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA | |
| | Raamatupidamise aastaaruande esitusviis | |
| 2015 | Finantsaruannete lisade punktis 4.3.1.1 „ITERi hankekokkulepped (ITER IO)“ esitatud tabel ja teave kajastavad selle ajani sõlmitud hankekokkuleppeid (3. tulp) ja tasutud hankekokkuleppeid (4. tulp). Tabelis ei kirjeldata aga tööde tegelikku edenemist. 2015. aasta raamatupidamise aastaaruandes esitas ühisettevõte F4E täiendavat teavet töös olevate lepingute kohta, võttes arvesse hankekulutuste kogumahtu; lisaks näitab joonis kõigi ITERi rahvusvahelise organisatsiooniga sõlmitud hankelepingute vahe-eesmärkide saavutamist. Hoolimata 2015. aasta raamatupidamise aastaaruandes esitatud prognoosist tuleb teha täiendavat tööd selleks, et esitada täpsemat teavet ühisettevõtte senise tegevuse olukorra ja rahalise mahu kohta. | Pooleli |
| | KOMMENTAARID ÜHISETTEVÕTTE JÄRELEVALVE- JA KONTROLLISÜSTEEMIDE PEAMISTE KONTROLLIMEHHANISMIDE KOHTA | |
| 2015 | F4E arendab edasi põhitegevuse, finants- ja eelarveandmeid sisaldavat keskset ja ühtset süsteemi, mis võimaldab tulevikus regulaarselt jälgida ja kontrollida prognoose, kulusid ja kõrvalekaldeid. 2015. aasta 8.–9. juuni koosolekul kiitis juhatus heaks direktori ettepaneku võtta kahe aasta jooksul kasutusse ettevõtte ressursside planeerimise süsteem (ERP). | Lõpetatud |
| 2015 | ITERi rahvusvahelise organisatsiooniga on arutamisel tööde edenemise kohta teavet andva süsteemi (Earn Value Management) kasu; arutelu eesmärk on parandada kogu hankelepingu kehtivusaja vältel tulemuspunktide jaotamise süsteemi. | Pooleli |
| | Põhitegevusega seotud hanked ja toetused | |
| 2015 | Läbirääkimistega menetlused moodustasid 45 % kõigist 2015. aastal algatatud põhitegevusega seotud 84 hankemenetlusest (2014. aastal 58 %). Kuigi ühisettevõte vähendas 2015. aastal läbirääkimistega menetluste osakaalu, peab ta siiski suurendama konkurentsi põhitegevusega seotud hankemenetlustes. Toetuste puhul saadi keskmiselt 1,4 projektiettepanekut konkursi kohta.
  Läbivaatamise tulemus: läbirääkimistega menetlused moodustasid 47 % kõigist 2017. aastal algatatud põhitegevusega seotud 47 hankemenetlusest (2016. aastal 45 %). Ühisettevõte võttis 2017. aastal meetmeid läbirääkimistega menetluste osakaalu vähendamiseks, kuid peab siiski suurendama konkurentsi põhitegevusega seotud hankemenetlustes. Toetuste puhul saadi keskmiselt üks projektiettepanek konkursi kohta. | Pooleli |
| | MUUD ASJAOLUD | |
| | Õigusraamistik | |
| 2015 | 2. detsembril 2015 muutis ühisettevõtte F4E juhatus viimaks oma finantsmäärust ja rakenduseeskirju, et viia need kooskõlla ELi uue finantsraamistikuga. Veebruaris 2016 avaldas Euroopa Komisjon positiivse arvamuse ühisettevõtte F4E finantseeskirjades tehtud muudatuste kohta, ent palus ühisettevõttel veelgi edasi arendada oma rakenduseeskirjade teatud tingimusi, mis puudutavad kõrvalekaldeid ELi finantsmäärusest ja artiklis 208 määratletud asutuste suhtes kohaldatavast raamfinantsmäärusest. | Lõpetatud |
| | Varasemate tähelepanekute põhjal võetud meetmed | |
| 2015 | Ühisettevõtte juhatus võttis 27. juunil 2013 vastu otsuse tuumasünteesienergeetika tööstuspoliitika ning intellektuaalomandi õiguste ja teabe levitamise poliitika rakendamise kohta.
  Ühisettevõte on iga hanke jaoks välja töötanud konkreetse hankestrateegia. Koostatud on hankestrateegia rakendamise järelevalve kontrollnimekiri iga hankemeetme omandilise kuuluvuse kohta. | Lõpetatud |
| Nimetatud nõuete rakendamise mõjuhindamine on pooleli. | Pooleli |
| | SISEKONTROLLIMEHHANISMID | |
| | Pettustevastase tegevuse strateegia | |
| 2016 | 2015. aasta juunis võttis ühisettevõtte F4E juhatus vastu pettustevastase strateegia ja sellega seotud tegevuskava. Suurem osa meetmeid rakendati 2016. aastal. Ühisettevõte ei ole aga loonud spetsiaalset vahendit, mis lihtsustaks järelevalve tegemist ühisettevõtte hankemenetlustega seotud tegevuse üle, eelkõige riskihindamisel ja hankemenetluste hindamise, läbirääkimiste ja lepingute sõlmimise etappides. | Pooleli |

Aasta

Kontrollikoja kommentaar

Parandusmeetmete võtmise seis

(lõpetatud/pooleli/alustamata)

KOMMENTAARID EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA

Raamatupidamise aastaaruande esitusviis

2015

Finantsaruannete lisade punktis 4.3.1.1 „ITERi hankekokkulepped (ITER IO)“ esitatud tabel ja teave kajastavad selle ajani sõlmitud hankekokkuleppeid (3. tulp) ja tasutud hankekokkuleppeid (4. tulp). Tabelis ei kirjeldata aga tööde tegelikku edenemist. 2015. aasta raamatupidamise aastaaruandes esitas ühisettevõte F4E täiendavat teavet töös olevate lepingute kohta, võttes arvesse hankekulutuste kogumahtu; lisaks näitab joonis kõigi ITERi rahvusvahelise organisatsiooniga sõlmitud hankelepingute vahe-eesmärkide saavutamist. Hoolimata 2015. aasta raamatupidamise aastaaruandes esitatud prognoosist tuleb teha täiendavat tööd selleks, et esitada täpsemat teavet ühisettevõtte senise tegevuse olukorra ja rahalise mahu kohta.

Pooleli

KOMMENTAARID ÜHISETTEVÕTTE JÄRELEVALVE- JA KONTROLLISÜSTEEMIDE PEAMISTE KONTROLLIMEHHANISMIDE KOHTA

2015

F4E arendab edasi põhitegevuse, finants- ja eelarveandmeid sisaldavat keskset ja ühtset süsteemi, mis võimaldab tulevikus regulaarselt jälgida ja kontrollida prognoose, kulusid ja kõrvalekaldeid. 2015. aasta 8.–9. juuni koosolekul kiitis juhatus heaks direktori ettepaneku võtta kahe aasta jooksul kasutusse ettevõtte ressursside planeerimise süsteem (ERP).

Lõpetatud

2015

ITERi rahvusvahelise organisatsiooniga on arutamisel tööde edenemise kohta teavet andva süsteemi (Earn Value Management) kasu; arutelu eesmärk on parandada kogu hankelepingu kehtivusaja vältel tulemuspunktide jaotamise süsteemi.

Pooleli

Põhitegevusega seotud hanked ja toetused

2015

Läbirääkimistega menetlused moodustasid 45 % kõigist 2015. aastal algatatud põhitegevusega seotud 84 hankemenetlusest (2014. aastal 58 %). Kuigi ühisettevõte vähendas 2015. aastal läbirääkimistega menetluste osakaalu, peab ta siiski suurendama konkurentsi põhitegevusega seotud hankemenetlustes. Toetuste puhul saadi keskmiselt 1,4 projektiettepanekut konkursi kohta.

Läbivaatamise tulemus: läbirääkimistega menetlused moodustasid 47 % kõigist 2017. aastal algatatud põhitegevusega seotud 47 hankemenetlusest (2016. aastal 45 %). Ühisettevõte võttis 2017. aastal meetmeid läbirääkimistega menetluste osakaalu vähendamiseks, kuid peab siiski suurendama konkurentsi põhitegevusega seotud hankemenetlustes. Toetuste puhul saadi keskmiselt üks projektiettepanek konkursi kohta.

Pooleli

MUUD ASJAOLUD

Õigusraamistik

2015

2. detsembril 2015 muutis ühisettevõtte F4E juhatus viimaks oma finantsmäärust ja rakenduseeskirju, et viia need kooskõlla ELi uue finantsraamistikuga. Veebruaris 2016 avaldas Euroopa Komisjon positiivse arvamuse ühisettevõtte F4E finantseeskirjades tehtud muudatuste kohta, ent palus ühisettevõttel veelgi edasi arendada oma rakenduseeskirjade teatud tingimusi, mis puudutavad kõrvalekaldeid ELi finantsmäärusest ja artiklis 208 määratletud asutuste suhtes kohaldatavast raamfinantsmäärusest.

Lõpetatud

Varasemate tähelepanekute põhjal võetud meetmed

2015

Ühisettevõtte juhatus võttis 27. juunil 2013 vastu otsuse tuumasünteesienergeetika tööstuspoliitika ning intellektuaalomandi õiguste ja teabe levitamise poliitika rakendamise kohta.

Ühisettevõte on iga hanke jaoks välja töötanud konkreetse hankestrateegia. Koostatud on hankestrateegia rakendamise järelevalve kontrollnimekiri iga hankemeetme omandilise kuuluvuse kohta.

Lõpetatud

Nimetatud nõuete rakendamise mõjuhindamine on pooleli.

Pooleli

SISEKONTROLLIMEHHANISMID

Pettustevastase tegevuse strateegia

2016

2015. aasta juunis võttis ühisettevõtte F4E juhatus vastu pettustevastase strateegia ja sellega seotud tegevuskava. Suurem osa meetmeid rakendati 2016. aastal. Ühisettevõte ei ole aga loonud spetsiaalset vahendit, mis lihtsustaks järelevalve tegemist ühisettevõtte hankemenetlustega seotud tegevuse üle, eelkõige riskihindamisel ja hankemenetluste hindamise, läbirääkimiste ja lepingute sõlmimise etappides.

Pooleli

---

ÜHISETTEVÕTTE VASTUS

| 31. | F4E nõustub järeldustega. Tuleb märkida, et tänu Euratomi toetusele, mis tagas lisaeelarve, ei mõjutanud 2017. aasta maksete assigneeringute puudujääk F4E kohustuste täitmist oma tarnijate ees.
  Maksete prognoosimise süsteem on sisemiselt täielikult ümber korraldatud ja integreeritud uude finantsjuhtimise vahendisse ECOSYS ning projektirühmade ja lepinguid haldava hangete üksuse vaheline suhtlus on suurenenud.
  Tänu prognooside eelnevale ettevalmistusele kinnitab F4E, et ka 2018. aasta eelarve on mõjutatud maksete assigneeringute ligikaudu 150 miljoni euro suurusest puudujäägist. Euroopa Liidu 2018. aasta üldeelarve ülekande taotlus on esitatud, et tõsta Euratomi panust F4E-sse ja katta need lisavajadused.
  2019. aasta eelarveprojekti taotlus ja järgnevate eelarvete prognoosid on täpsemale prognoosimise metodoloogiale ning uuele planeerimise ja aruandluse vahendile ECOSYS tuginedes juba taashinnatud. |
| --- | --- |

31.

Maksete prognoosimise süsteem on sisemiselt täielikult ümber korraldatud ja integreeritud uude finantsjuhtimise vahendisse ECOSYS ning projektirühmade ja lepinguid haldava hangete üksuse vaheline suhtlus on suurenenud.

Tänu prognooside eelnevale ettevalmistusele kinnitab F4E, et ka 2018. aasta eelarve on mõjutatud maksete assigneeringute ligikaudu 150 miljoni euro suurusest puudujäägist. Euroopa Liidu 2018. aasta üldeelarve ülekande taotlus on esitatud, et tõsta Euratomi panust F4E-sse ja katta need lisavajadused.

2019. aasta eelarveprojekti taotlus ja järgnevate eelarvete prognoosid on täpsemale prognoosimise metodoloogiale ning uuele planeerimise ja aruandluse vahendile ECOSYS tuginedes juba taashinnatud.

| 32. | F4E parandab olemasolevat sisemenetlust, et järgida kõrgema juhtkonna huvide deklaratsioone. See täiendus tähendab, et asjaomased aruandeametnikud vaatavad ametlikult üle üldiste huvide deklaratsioonide või muude huvide konflikti deklaratsiooni uuendused, sealhulgas F4E direktori korral juhatuse esimees. |
| --- | --- |

32.

| 33. | F4E tõhustab töötlemis- ja valikumenetlusi praegu toimuva täiustusprojekti abil. Sellega seoses tugevdab F4E oma menetlusaspekte, et arvestada kontrollikoja tähelepanekuid ning tõhustada sisekontrolli ja värbamismenetluse kvaliteeti. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Seoses 2018. aasta kohtuotsusega, mis tühistas ühe F4E valikumenetluse, soovib F4E märkida, et kuigi ettevõte on pidanud otsust rakendama, on ta selle edasi kaevanud. Tuleb märkida, et see hagi esitati ka Euroopa Ombudsmanile, kes otsustas, et kaebus on alusetu, ning tegi otsuse F4E kasuks. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Kokkuleppel kontrollikojaga on F4E 2017. aasta aruandes kajastatud dekomisjoneerimise kuludeks ette nähtud eraldis.
  Sisesuhtluse puudustega tegeleb F4E alljärgnevate meetmete kaudu.






  — | F4E siseprotsess „Raamatupidamise aastaaruanded – eelarveaasta avamine/lõpetamine“ ajakohastatakse, pidades silmas eraldiste ja tingimuslike kohustistega seotud kontode jaoks vajaliku teabe selgitamist. Eelkõige esitatakse projektijuhtimise üksusele ja eelarverühmale ajakohastamise aastaaruanne dekomisjoneerimise ja deaktiveerimiskulude ning muude sündmuste või teabe kohta, mis võivad raamatupidamisarvestust mõjutada. |
| --- | --- | --- |

35.

Sisesuhtluse puudustega tegeleb F4E alljärgnevate meetmete kaudu.

—

F4E siseprotsess „Raamatupidamise aastaaruanded – eelarveaasta avamine/lõpetamine“ ajakohastatakse, pidades silmas eraldiste ja tingimuslike kohustistega seotud kontode jaoks vajaliku teabe selgitamist. Eelkõige esitatakse projektijuhtimise üksusele ja eelarverühmale ajakohastamise aastaaruanne dekomisjoneerimise ja deaktiveerimiskulude ning muude sündmuste või teabe kohta, mis võivad raamatupidamisarvestust mõjutada.

| — | Kõrgem juhtkond (ja peamiselt kaubandusosakonna juht) edastab F4E peaarvepidajale kogu asjakohase teabe ja eelkõige korraldusliku nõuandekomitee ja ITERi nõukogude otsused. |
| --- | --- |

—

Kõrgem juhtkond (ja peamiselt kaubandusosakonna juht) edastab F4E peaarvepidajale kogu asjakohase teabe ja eelkõige korraldusliku nõuandekomitee ja ITERi nõukogude otsused.

Eelmiste aastate kommentaaride järelmeetmed

2015 – raamatupidamise aastaaruande esitusviis

F4E kasutab praegu ITERi krediiti oma teenitud väärtuse haldamise (EVM) süsteemina ning see on lisaks vaheetappide järelevalve ja suundumuste analüüsile üks meetoditest, millega jälgida oma tegevuste arengut.

2017. aasta lõpus määras juhatus töörühma, mille ülesandeks on määratleda F4E aruandluseks parem viis, sealhulgas ülesanne määratleda sobiv EMV süsteem. Praegu seda tehakse ja töörühma juht esitab tulemuste aruande 2018. aasta juulis toimuval juhatuse koosolekul.

2015 – kommentaarid ühisettevõtte järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide kohta

Teine lõik: ajakohastatud krediidiprofiil ja hange algatati ITERi organisatsiooniga, et see kajastaks täpsemalt projekti eri etappides (nt kavandamine, tootmine, tarnimine, paigaldamine) toimunud tegeliku tegevuse väärtust. Mõni viivitus on seda tegevust mõjutanud ja uus eeldatav lõppkuupäev on 2018. aasta detsembri lõpp.

2015 – põhitegevusega seotud hanked ja toetused

Vaatamata uutele teavitamis- ja levitamistegevusele, eriti seoses uue finantsmääruse integreerimisega, sarnanes läbirääkimistega menetluste määr 2017. aastal varasemate aastate määraga (2017. aastal 47 %, 2016. aastal 49 %, 2015. aastal 45 % ja 2014. aastal 58 % koguarvust).

Tuleb siiski märkida, et enamik neist menetlustest olid väikese maksumusega läbirääkimistega menetlused, mis jäid allapoole direktiivis sätestatud avaldamiskünnist ja olid täielikult kooskõlas F4E finantseeskirjadega. Väikese maksumusega läbirääkimistega menetlused moodustavad ligikaudu 40 % F4E aastasest lepingute koguarvust, kuid vastavad üksnes ligikaudu 1 % aasta kulukohustuse eelarvele.

Läbirääkimistega menetluste kasutamine sellistel juhtudel (F4E finantsmäärusega kehtestatud piirides) järgib usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtet, sest võimaldab F4E-l vähendada aega lepingu sõlmimiseni, reageerides projektivajadustele kiiremini ja tõhusamalt, koondades siseressursse suure maksumusega hankemenetlusteks. Seetõttu leiab F4E, et väikese maksumusega läbirääkimistega menetluste arvu ei ole rohkem vaja vähendada, sest see on jätkuvalt kooskõlas finantsmääruse põhimõtete ja sätetega.

Ülejäänud läbirääkimistega menetlused, tüüpiliselt seoses suure maksumusega lepingutega (pikaajaliselt keskmiselt ligikaudu 5 % menetluste koguarvust) kajastavad F4E keerukat ja innovaatilist tegutsemiskeskkonda. Tuumasünteesitehnoloogia turu eripära tõttu on maht liikmesriikides ja ülemaailmselt sageli väga piiratud. Selle tulemuseks on sageli väike konkurents, duopolid/monopolid või isegi vähene osalemine pakkumismenetluses.

Alates 2012. aastast on F4E teabelevitustegevust suurendatud, kuid osalemisaktiivsus jäi eeldatust keskmiselt madalamaks. F4E arvates ei ole selle peamiseks põhjuseks mitte vähene nähtavus, vaid F4E ostude juhuslikkus ja eripära. F4E jõudis teiste suurte Euroopa teadustaristu ostjatega arutledes järeldusele, et suurte teadus- ja tehnoloogiaprojektide ulatusega seotud tegevuse olemus on selline, et kahjuks esineb piiratud konkurents, mida avaliku sektori hankija saab mõjutada vähe. Seda järeldust jagavad teised sarnaste projektide tellijad Euroopas.

Selle tulemusel algatas F4E 2016. aastal foorumi, mis hõlmab sarnaseid ainulaadseid kõrgtehnoloogiaprojekte Euroopas. Foorumi kaudu hakkasid organisatsioonid, kellel on sarnased projektiprobleemid (eriti seoses tööstuse vähese kaasamise ja osavõtuga), nende lahendamiseks tegema koostööd koordineeritumalt ja tõhusamalt. Foorumi peamiste ideede seas on edendada suurte teadusprojektide ühtset turgu, mis on stabiilsem ja suurem ning suudab nii tekitada ettevõtetes suuremat huvi.

Foorumi esimene tööstusele suunatud üritus toimus 2018. aasta veebruaris Taanis, kus osales 1 037 delegaati 530 ettevõttest ja avaliku sektori organisatsioonist, kokku 29 riigist. Tööstuse ja avaliku sektori osavõtjate tagasiside pärast sündmust oli väga positiivne ja 2018. aasta juunis hääletasid foorumil osalejad (F4E, ESA, ESO, CERN, EMBL, ESRF, ESS, XFEL, ILL) ühehäälselt teise suure sündmuse poolt, mis toimub aastal 2020, ning selle poolt, et foorumi liikmelisust laiendada ka teistele Euroopa huvides tegutsevatele organisatsioonidele, kes tegelevad sarnaste laiaulatuslike ja kõrgtehnoloogiliste projektidega.

2015 – intellektuaalomandiõigused ja tööstuspoliitika

Teine lõik: F4E on teinud aktiivset koostööd Trinomicsi ja Cambridge Econometricsiga, sõltumatu majanduspoliitika konsultandiga, kes korraldas Euroopa Komisjoni tellimusel uuringu „ITERiga seotud tegevuste mõju ELis“. Uuring valmis 2018. aasta aprillis. Peamiste tulemuste kokkuvõte on allpool.

| — | F4E tööstuspoliitika mõjuga seoses näitavad ökonomeetrilise modelleerimise tulemused, et ITERile tehtud kulutused on aastatel 2008–2017 loonud ligikaudu 34 000 töökohta. Positiivne mõju kestab kuni ITERi ülesehitamise lõpuni.
  Võrreldes ITERi majanduslikku tasuvust ja töökohtade loomist alternatiivse ELi kulutuste stsenaariumiga (neutraalse kulude jaotusega kõigi majandusharude vahel), on hinnanguliselt arvestatud, et ITERi tulem ELi liikmesriikidele on aastatel 2008–2030 586 miljonit eurot. |
| --- | --- |

—

F4E tööstuspoliitika mõjuga seoses näitavad ökonomeetrilise modelleerimise tulemused, et ITERile tehtud kulutused on aastatel 2008–2017 loonud ligikaudu 34 000 töökohta. Positiivne mõju kestab kuni ITERi ülesehitamise lõpuni.

Võrreldes ITERi majanduslikku tasuvust ja töökohtade loomist alternatiivse ELi kulutuste stsenaariumiga (neutraalse kulude jaotusega kõigi majandusharude vahel), on hinnanguliselt arvestatud, et ITERi tulem ELi liikmesriikidele on aastatel 2008–2030 586 miljonit eurot.

| — | Intellektuaalomandi ja teabelevi kohta näitavad uuringu tulemused, et ülalmainitud puhaskasu võib oluliselt suureneda tänu hargettevõtetele ja ITERiga töötavatele ettevõtetele, kes edendavad uuendusi ning arendavad uusi tehnoloogiaid ja tooteid. Kuigi modelleerimise tulemused on näitlikud, lubavad tulemused arvata, et majanduslik mõju tõuseb tänu neile 25–60 % või rohkem. |
| --- | --- |

—

Intellektuaalomandi ja teabelevi kohta näitavad uuringu tulemused, et ülalmainitud puhaskasu võib oluliselt suureneda tänu hargettevõtetele ja ITERiga töötavatele ettevõtetele, kes edendavad uuendusi ning arendavad uusi tehnoloogiaid ja tooteid. Kuigi modelleerimise tulemused on näitlikud, lubavad tulemused arvata, et majanduslik mõju tõuseb tänu neile 25–60 % või rohkem.

Et nendest lisameetmetest maksimaalseid tulemusi saada, tuleks uuringu hinnangul tehnoloogiasiirdega seotud tegevusi ITERi projektide raames tugevdada. CERNi ja ESA kogemused näitavad, et tõhusa tehnoloogiasiirdesüsteemi rajamine võtab aega, kuid on riiklike investeeringute mõju suurendamiseks hädavajalik.

F4E algatas juba 2017. aasta jooksul eeltoimingud, et luua koostöös EUROfusioniga tehnoloogiasiirde programm, võttes eeskujuks ESA mudeli. Selle plaani esimese faasiga on plaanis alustada 2018. aasta jooksul.

2016 – pettustevastase tegevuse strateegia

Pettustevastase tegevuse strateegia soovituse 3.5 põhjal on F4E vastu võtnud oma hanke pettuste riskinäitajad: ohumärgid. Ohumärkide loetelu eesmärk on määrata F4E hangetele omased näitajad, mis põhinevad hangete, turuanalüüsi ja hankesüsteemi omadustele, et teadvustada hanketöötajatele põhipunkte, mis tuleb hankemenetluse käigus kinnitada.

Näitajate loetelu oli pettustevastase IT-vahendi arendamise eeltingimuseks; vahend lihtsustas F4E hankemenetlusega seotud tegevuste jälgimist. Samas selgus 2018. aasta jaanuaris tehtud hinnangu käigus, et kõikide nõutud funktsioonidega vahendi arendamine oleks F4Ele kui Euroopa Liidu üksikasutusele liiga raske.

Sellest tulenevalt kaaluti teisi, lihtsamaid ja kiiremaid lahendusi, mis pakuvad endiselt piisaval tasemel kindlust, ja F4E otsustas koostada pettustevastase sisekontrolli loetelu, mis põhineb hankepettuste riskinäitajatel – ohumärkidel. See pettustevastane loetelu võeti vastu 2018. aasta mais ja see jõustub 1. juulil 2018. Kui asjakohane, täidetakse kontroll.loetelu ja sellele kirjutatakse hanke olelustsükli jooksul alla vähemalt kaks korda (hankemenetluse sõlmimisel ja lõpetamisel), täieliku läbipaistvuse tagamiseks teevad seda sõltumatult kaks isikut, nii projekti tehnilise külje eest vastutav ametnik kui ka lepingute ja hangete eest vastutav ametnik. Vajaduse korral võib kontroll-loetelu kasutada F4E iga töötaja, et pöörata hanke igas olelustsükli etapis tähelepanu probleemile. Kontroll-loetelu võetakse praegu kasutusele F4E siseprotsessides, samaaegselt kõigi teiste täienduste hankeprojekti muudatustega.

---

| 14.12.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 452/48 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 452/48

---

ARUANNE

Kütuseelementide ja Vesiniku Valdkonna Ühisettevõtte eelarveaasta 2017 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastusega

(2018/C 452/06)

SISUKORD

| | Punkt | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| SISSEJUHATUS | 1–13 | 49 |
| FCH ühisettevõtte asutamine | 1–2 | 49 |
| Juhtimine | 3–6 | 49 |
| Eesmärgid | 7 | 49 |
| Ressursid | 8–12 | 49 |
| Komisjoni hindamised | 13 | 50 |
| ARVAMUS | 14–26 | 50 |
| Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta | 15 | 50 |
| Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta | 16 | 50 |
| Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta | 17 | 50 |
| Juhtkonna ja majandusüksuse valitsemise eest vastutavate isikute kohustused | 18–20 | 51 |
| Audiitori kohustused raamatupidamise aastaaruande ja selle aluseks olevate tehingute auditeerimisel | 21–26 | 51 |
| EELARVE HALDAMINE JA FINANTSJUHTIMINE | 27–36 | 52 |
| 2017. aasta eelarve täitmine | 27 | 52 |
| Mitmeaastane eelarve täitmine seitsmenda raamprogrammi raames | 28–31 | 52 |
| Mitmeaastane eelarve täitmine „Horisont 2020“ raames | 32–36 | 52 |
| SISEKONTROLLIMEHHANISMID | 37–39 | 53 |
| Sisekontrolliraamistik | 37–39 | 53 |
| MUUD TEEMAD | 40 | 53 |
| Muude liikmete osaluse võimendamine | 40 | 53 |
| TEAVE KOMISJONI HINDAMISTE KOHTA | 41–42 | 54 |
| LISA. | EELMISE AASTA KOMMENTAARIDE PÕHJAL VÕETUD MEETMED |

Punkt

Lehekülg

SISSEJUHATUS

1–13

49

FCH ühisettevõtte asutamine

1–2

49

Juhtimine

3–6

49

Eesmärgid

7

49

Ressursid

8–12

49

Komisjoni hindamised

13

50

ARVAMUS

14–26

50

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

15

50

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

16

50

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

17

50

Juhtkonna ja majandusüksuse valitsemise eest vastutavate isikute kohustused

18–20

51

Audiitori kohustused raamatupidamise aastaaruande ja selle aluseks olevate tehingute auditeerimisel

21–26

51

EELARVE HALDAMINE JA FINANTSJUHTIMINE

27–36

52

2017. aasta eelarve täitmine

27

52

Mitmeaastane eelarve täitmine seitsmenda raamprogrammi raames

28–31

52

Mitmeaastane eelarve täitmine „Horisont 2020“ raames

32–36

52

SISEKONTROLLIMEHHANISMID

37–39

53

Sisekontrolliraamistik

37–39

53

MUUD TEEMAD

40

53

Muude liikmete osaluse võimendamine

40

53

TEAVE KOMISJONI HINDAMISTE KOHTA

41–42

54

LISA.

EELMISE AASTA KOMMENTAARIDE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

55

ÜHISETTEVÕTTE VASTUS

56

SISSEJUHATUS

FCH ühisettevõtte asutamine

| 1. | Brüsselis asuv Kütuseelementide ja Vesiniku Valdkonna Ühisettevõte (edaspidi „FCH ühisettevõte“) kütuseelementide ja vesiniku ühise tehnoloogiaalgatuse rakendamiseks asutati mais 2008 ajavahemikuks kuni 31. detsember 2017 ning see alustas iseseisvalt tööd 15. novembril 2010 (1). Mais 2014 pikendas nõukogu ühisettevõtte tegutsemisaega kuni 31. detsembrini 2024 (2). |
| --- | --- |

1.

| 2. | FCH ühisettevõte on kütuseelementide ja vesiniku valdkonnas teadustegevuse ja innovatsiooni alal tegutsev avaliku ja erasektori partnerlus. Ühisettevõtte liikmeteks on Euroopa Liit (keda esindab Euroopa Komisjon), tööstusrühmitus (Hydrogen Europe) ja teadusrühmitus (Hydrogen Europe Research). |
| --- | --- |

2.

Juhtimine

| 3. | FCH ühisettevõtte juhtimisstruktuur hõlmab juhatust, tegevdirektorit, teaduskomiteed, FCH riikide esindajate rühma ja sidusrühmade üldkogu. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Juhatusse kuulub kümme liiget, kuus neist on tööstusrühmituse esindajad, kolm on komisjonist ja üks teadusrühmitusest. Juhatus kannab üldist vastutust ühisettevõtte strateegilise suuna ja tegevuse eest ning teeb tegevuse elluviimise üle järelevalvet. Tegevdirektor vastutab ühisettevõtte igapäevase juhtimise eest. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Teaduskomitee koosneb maksimaalselt üheksast liikmest, kes esindavad tasakaalustatult teaduse, tööstuse ja reguleerivate asutuste eksperte. Komitee annab nõu aasta töökavades käsitletavate teaduslike prioriteetide ning iga-aastases tegevusaruandes kirjeldatud teaduslike saavutuste kohta. |
| --- | --- |

5.

| 6. | FCH ühisettevõtte riikide esindajate rühmas osaleb üks esindaja igast liikmesriigist ja igast raamprogrammiga „Horisont 2020“ liitunud riigist. Rühm esitab arvamuse ühisettevõtte strateegilise suuna ja „Horisont 2020“ eesmärkide saavutamise kohta. Sidusrühmade üldkogu on iga-aastane üritus, kus FCH ühisettevõtte sidusrühmad arutavad FCH tegevust ja võivad esitada kommentaare. |
| --- | --- |

6.

Eesmärgid

| 7. | FCH ühisettevõtte eesmärk on näidata 2020. aastaks, et kütuseelemendi- ja vesinikutehnoloogiad on Euroopa tulevaste energeetika- ja transpordisüsteemide üks tugisambaid. Ühisettevõtte eesmärk on aidata kaasa tugeva, jätkusuutliku ja globaalselt konkurentsivõimelise kütuseelementide ja vesiniku sektori arendamisele Euroopa Liidus. |
| --- | --- |

7.

Ressursid

| 8. | FCH ühisettevõtte tegevuse esimesele etapile (FCH 1) eraldatud ELi osaluse maksimaalne suurus on 470 miljonit eurot, mis makstakse teadusuuringute seitsmenda raamprogrammi eelarvest (3). Muude liikmete osalus peab olema vähemalt võrdne ELi osalusega. |
| --- | --- |

8.

| 9. | FCH ühisettevõtte tegevuse teisele etapile (FCH 2) eraldatud ELi osaluse maksimaalne suurus on 665 miljonit eurot, mis makstakse programmi „Horisont 2020“ eelarvest. Sellest summast võib maksimaalselt 570 miljonit eurot kasutada osamakseks, mis vastab tööstus- ja teadusrühmituste minimaalsele osamaksele (380 miljonit eurot), ning kuni 95 miljonit eurot osamakseks, mis vastab liikmete minimaalsele osamaksele lisaks makstavale täiendavale osamaksele (4). |
| --- | --- |

9.

| 10. | Ühisettevõtte tööstus- ja teadusrühmituste liikmed peavad eraldama ühisettevõttele vähemalt 380 miljoni euro ulatuses vahendeid (5). Sellest summast peavad tööstusharu ja teadusasutusi esindavad liikmed kandma vähemalt 285 miljoni euro suurust kulu täiendava tegevuse rakendamiseks väljaspool ühisettevõtte töökava (6). |
| --- | --- |

10.

| 11. | FCH ühisettevõtte halduskulud ei tohi ületada 38 miljonit eurot ning need tuleb katta rahalise osalusega, mis jagatakse igal aastal võrdselt liidu ning tööstus- ja teadusrühmituste liikmete vahel (7). |
| --- | --- |

11.

| 12. | FCH ühisettevõtte 2017. aasta maksete eelarve oli 198,6 miljonit eurot (2016. aastal 115,5 miljonit eurot). 31. detsembri 2017. aasta seisuga oli ühisettevõttel 26 töötajat (2016. aastal 26) (8). |
| --- | --- |

12.

Komisjoni hindamised

| 13. | Komisjonil valmis 2017. aasta juunis ühisettevõtte seitsmenda raamprogrammi tegevuse lõpphindamine ja programmi „Horisont 2020“ meetmete vahehindamine, millele järgnesid ühisettevõtte koostatud tegevuskavad hinnangutes esitatud soovituste täitmiseks. Selles tulenevalt sisaldab käesolev aruanne ühisettevõtte poolt soovituste täitmiseks koostatud tegevuskavu käsitlevat osa, mis on mõeldud üksnes teavitamise eesmärgil ning mis ei moodusta osa kontrollikoja auditiarvamusest ega tähelepanekutest. |
| --- | --- |

13.

| ARVAMUS









  14. | Kontrollikoda auditeeris:






  a) | ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (9) ja eelarve täitmise aruannetest (10)31. detsembril 2017. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, |
| --- | --- | --- |

ARVAMUS

14.

a)

ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (9) ja eelarve täitmise aruannetest (10)31. detsembril 2017. aastal lõppenud eelarveaasta kohta,

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 287 sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 287 sätestatud nõuetele.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 15. | Kontrollikoja hinnangul annab ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2017 lõppenud eelarveaasta kohta kõikides olulistes aspektides õiglase pildi ühisettevõtte finantsolukorrast 31. detsembri 2017. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele. Viimased põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel. |
| --- | --- |

15.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 16. | Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2017 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

16.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 17. | Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2017 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

17.

Juhtkonna ja majandusüksuse valitsemise eest vastutavate isikute kohustused

| 18. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 310–325 ja ühisettevõtte finantsmäärusele vastutab juhtkond rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandardite kohase raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamise ning raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. Juhtkonna kohustused hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja esitamiseks vajalike sisekontrollimehhanismide kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulist väärkajastamist. Juhtkond vastutab ka selle eest, et finantsaruannetes kajastatud tegevus, finantstehingud ja teave oleks kooskõlas vastavate õigusaktidega. Ühisettevõtte juhtkonnal on lõplik vastutus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Raamatupidamise aastaaruande koostamisel on juhtkonna ülesanne hinnata ühisettevõtte vastavust tegevuse jätkuvuse põhimõttele, avaldades tegevuse jätkuvusega seotud küsimused, kui see on asjakohane, ja lähtudes raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Isikud, kelle ülesandeks on majandusüksuse valitsemine, vastutavad majandusüksuse finantsaruandluse üle järelevalve tegemise eest. |
| --- | --- |

20.

Audiitori kohustused raamatupidamise aastaaruande ja selle aluseks olevate tehingute auditeerimisel

| 21. | Kontrollikoja eesmärk on saada piisav kindlus selle kohta, et ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed, ning esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule või muudele asjaomastele eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavatele institutsioonidele kinnitav avaldus, mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Piisav kindlus on väga suurt tõenäosust tähistav kindlus, kuid see ei taga, et oluline väärkajastamine või nõuete mittejärgimine auditi käigus alati avastatakse. Need võivad tuleneda pettusest või veast ja neid peetakse oluliseks siis, kui võib põhjendatult eeldada, et need võivad üksikult või koos mõjutada majandusotsuseid, mida kasutajad raamatupidamise aastaaruande alusel teevad. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Audiitor valib protseduurid, tuginedes oma hinnangule, sh hinnates aruandes pettusest või vigadest põhjustatud olulise väärkajastamise ja selle aluseks olevate tehingute Euroopa Liidu õigusraamistiku olulise nõuetele mittevastavuse riski. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks (kuid mitte arvamuse esitamiseks sisekontrollimehhanismide tulemuslikkuse kohta) võtab audiitor riskihinnangu tegemisel arvesse aruande koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks ning selle alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud sisekontrollimehhanisme. Auditi käigus hinnatakse ka kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasust ja juhtkonna koostatud arvestushinnangute põhjendatust, samuti aruande üldist esituslaadi. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Tulude puhul kontrollib kontrollikoda komisjonilt saadud toetust ning hindab ühisettevõtte tasude ja muude tulude kogumise korda. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Kulude puhul auditeerib kontrollikoda maksetehinguid, kui kulud on kantud, kirjendatud ja heaks kiidetud. Kõiki makseliike (sealhulgas vara soetamiseks tehtud makseid), välja arvatud ettemaksed, auditeeritakse nende tegemise seisuga. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Käesoleva aruande ja arvamuse koostamisel võttis kontrollikoda arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd, mis hõlmas ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande kontrollimist vastavalt ELi finantsmääruse artikli 208 lõikes 4 (11) sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

26.

EELARVE HALDAMINE JA FINANTSJUHTIMINE

2017. aasta eelarve täitmine

| 27. | Ühisettevõtte poolt seitsmenda raamprogrammi ja „Horisont 2020“ programmi elluviimiseks ette nähtud lõplik 2017. aasta eelarve sisaldas 127,8 miljoni euro suuruses summas kulukohustuste assigneeringuid ja 198,6 miljoni euro suuruses summas maksete assigneeringuid. Kulukohustuste ja maksete assigneeringute kasutusmäärad olid vastavalt 96 % ja 89 %. Maksete assigneeringuid kasutati põhiliselt 2016. aasta ja 2017. aasta projektikonkursside tulemusel sõlmitud toetuslepingute eelrahastamiseks. |
| --- | --- |

27.

Mitmeaastane eelarve täitmine seitsmenda raamprogrammi raames

| 28. | FCH ühisettevõttele seitsmenda raamprogrammi raames FCH 1 elluviimiseks eraldatud vahendite kogusummast (maksimaalselt 470 miljonit eurot) oli EL 2017. aasta lõpuks ühisettevõte rakendamiseks teinud rahalisi sissemakseid kogusummas 386,7 miljonit eurot ja mitterahalisi sissemakseid kogusummas 19,1 miljonit eurot. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Tööstus- ja teadusrühmituste liikmetelt FCH ühisettevõtte tegevuskulude katteks ette nähtud minimaalselt 470 miljoni euro suurusest rahalisest ja mitterahalisest osalusest oli ühisettevõtte juhatus 2017. aasta lõpuks kiitnud heaks osaluse summas 396,2 miljonit eurot. Lisaks oli FCH ühisettevõttele 2017. aasta lõpuks üle kantud 55,8 miljonit eurot täiendava mitterahalise osalusena põhitegevuses. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Sellest tulenevalt oli 2017. aasta lõpus ühisettevõtte tööstus- ja teadusrühmituste liikmete poolt ühisettevõttele eraldatud osaluse kogusumma 452 miljonit eurot ning ELi kumulatiivne rahaline osalus 405,8 miljonit eurot. |
| --- | --- |

30.

| 31. | FCH 1 tegevus- ja halduseelarvest (kokku 490 miljonit eurot) (12) oli ühisettevõte 2017. aasta lõpu seisuga võtnud kulukohustusi summas 481,7 miljonit eurot (98,3 % olemasolevast eelarvest) ja teinud makseid summas 418,5 miljonit eurot. Ühisettevõtte poolt käimasolevate seitsmenda raamprogrammi projektide jaoks ette nähtud maksete kava kohaselt makstakse veel 25,7 miljonit eurot 2018. aastal ja 17,4 miljonit eurot järgmistel aastatel. Seega on FCH 1 programmi rakendamise lõplik määr hinnanguliselt 94,3 % FCH 1 kogueelarvest. |
| --- | --- |

31.

Mitmeaastane eelarve täitmine „Horisont 2020“ raames

| 32. | FCH ühisettevõttele FCH 2 rakendamiseks programmi „Horisont 2020“ raames eraldatud 665 miljonist eurost oli EL 2017. aasta lõpuks andnud rahalist toetust summas 234,3 miljonit eurot. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Tööstus- ja teadusrühmituste liikmed ei ole kohustatud ühisettevõtte FCH 2 tegevusse minimaalseid mitterahalisi sissemakseid tegema. 2017. aasta lõpus teatasid tööstusharu ja teadusasutusi esindavad liikmed mitterahalisest osalusest summas 25,1 miljonit eurot tegevuskuludeks, (13) millest 0,6 miljonit eurot oli FCH ühisettevõtte juhatuse poolt kinnitatud. See kajastab asjaolu, et 2017. aastal olid FCH 2 projektid alles algetapis. Vastavalt allkirjastatud toetuslepingutele oli kulukohustustega kaetud mitterahaline osalus 31.12.2017. aasta seisuga 137,4 miljonit eurot (14). Lisaks oli ühisettevõtte juhatus heaks kiitnud tööstusharu ja teadusasutusi esindavate liikmete tehtud rahalise osaluse summas 1,3 miljonit eurot halduskulude katteks. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Väljaspool ühisettevõtte tööprogrammi tehtava täiendava tegevuse jaoks tööstusharu ja teadusasutusi esindavate liikmete poolt 285 miljoni euro ulatuses tehtavatest sissemaksetest olid liikmed 2017. aasta lõpuks juba teatanud 558,5 miljonist eurost, (15) millest 382,2 miljonit eurot oli tõendatud ning seega oli eesmärk kaugelt ületatud. Kuna kontrollikojal ei ole õigust auditeerida täiendavaks tegevuseks liikmete poolt eraldatud mitterahalist osalust, ei saa ta esitada arvamust selle osaluse olemuse, kvaliteedi või tegelikkuse kohta. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Sellest tulenevalt oli 2017. aasta lõpus tööstusharu ja teadusasutusi esindavate liikmete osaluse kogusumma 585 miljonit eurot (millest 95,5 % on osalus täiendavas tegevuses) ning ELi rahalise osaluse summa 234,3 miljonit eurot (vt ka punkt 41). |
| --- | --- |

35.

| 36. | FCH 2 tegevus- ja halduseelarvest (kokku 684 miljonit eurot) (16) oli ühisettevõte 2017. aasta lõpu seisuga võtnud kulukohustusi summas 407,2 miljonit eurot ja teinud makseid summas 223,3 miljonit eurot. |
| --- | --- |

36.

SISEKONTROLLIMEHHANISMID

Sisekontrolliraamistik

| 37. | Ühisettevõte on loonud finants- ja tegevusalaste dokumentide kontrollil põhinevad eelkontrollimenetlused. Seitsmenda raamprogrammi vahe- ja lõppmaksete puhul teeb ühisettevõte järelauditeid toetusesaajate juures, programmi „Horisont 2020“ projektide väljamaksetaotluste järelauditite eest vastutab aga komisjoni ühine audititeenistus. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Seitsmenda raamprogrammi maksete puhul oli ühisettevõtte 2017. aasta tegevusaruandes järelauditite kohta esitatud allesjäänud veamäär oli 1,13 % (17). Ühisettevõte ning teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraadi ühine auditeenistus alustasid 2017. aastal programmi „Horisont 2020“ esimest vahemaksetaotluste juhu- ja riskipõhistel valimitel põhinevat järelauditit, mille tulemused esitatakse ühisettevõtte 2018. aasta tegevusaruandes. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Tuginedes ühisettevõtte sisekontrollisüsteemi hindamisele ning tulude, maksete, toetuste ja hangete substantiivsele testimisele ning avastatud vigadest tulenevaid tagasimaksenõudeid sisaldavate järelauditite valimi läbivaatamisele, andsid auditi tulemused kontrollikojale piisava kindluse selle kohta, et ühisettevõtte üldine allesjäänud veamäär on allpool olulisuse piirmäära. |
| --- | --- |

39.

MUUD TEEMAD

Muude liikmete osaluse võimendamine

| 40. | Üks ühisettevõtte põhieesmärke on võimendada tööstusharu esindavate liikmete panust oma tegevusse (18). FCH 2 asutamismääruse kohaselt on minimaalne võimendustegur nii põhitegevuse kui ka täiendava tegevuse puhul 0,67 (19). Vahehindamise aruandes määratletud võimendustegur, mille ühisettevõte oli 2017. aasta lõpuks saavutanud, oli 1,32, (20) ning see hõlmas nii põhi- kui täiendavat tegevust (sh 0,35 (21) üksnes põhitegevusele mõeldud mitterahalise osaluse puhul). FCH 2 asutamismäärusega ei panda tööstusharu esindavatele liikmetele kohustust minimaalse mitterahaliseks osaluseks ühisettevõtte põhitegevuses (22). Põhitegevuse ja täiendava tegevuse mitterahalise osaluse lõplik võimendustegur arvutatakse pärast programmi „Horisont 2020“ lõpetamist. Kuna kontrollikojal ei ole õigust auditeerida täiendavaks tegevuseks eraldatud mitterahalist osalust, ei saa ta esitada arvamust sellise panuse olemuse, kvaliteedi või tegelikkusele vastavuse kohta (23). |
| --- | --- |

40.

TEAVE KOMISJONI HINDAMISTE KOHTA

| 41. | Seitsmenda raamprogrammi raames tegutseva ühisettevõtte FCH lõplik hindamine hõlmas ajavahemikku 2008–2016, (24) kuid programmi „Horisont 2020“ raames tegutsenud ühisettevõtte FCH 2 vahehindamine hõlmas ajavahemikku 2014–2016 (25). Hindamised viidi läbi sõltumatute ekspertide abiga, nagu on ette nähtud FCH ühisettevõtet käsitlevate nõukogu määrustega, (26) ning need hõlmasid FCH ühisettevõtte töö asjakohasust, tõhusust, tulemuslikkust, sidusust ja ELi lisaväärtust, pöörates täiendavalt tähelepanu avatusele, läbipaistvusele ja teadustegevuse kvaliteedile. Hindamiste tulemusi võeti arvesse aruandes, mille komisjon esitas Euroopa Parlamendile ja nõukogule 2017. aasta oktoobris (27). |
| --- | --- |

41.

| 42. | Vastuseks hindajate esitatud soovitustele (28) koostas ühisettevõte tegevuskava, mille FCH 2 ühisettevõtte juhatus võttis vastu märtsis 2018. Tegevuskava hõlmab paljusid ühisettevõtte rakendatavaid meetmeid, (29) millega seoses on juba alustatud teatavaid tegevusi; (30) enamik meetmeid tuleks rakendada 2018. ja 2019. aastal, kuid mõnda neist võetakse arvesse järgmisel programmitöö perioodil (31). |
| --- | --- |

42.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Neven MATES, võttis käesoleva aruande vastu 2. oktoobri 2018. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Klaus-Heiner LEHNE

---

(1)  Nõukogu 30. mai 2008. aasta määrus (EÜ) nr 521/2008, millega asutatakse Kütuseelementide ja Vesiniku Valdkonna Ühisettevõte (ELT L 153, 12.6.2008, lk 1), ning mida on muudetud määrusega (EL) nr 1183/2011 (ELT L 302, 19.11.2011, lk 3).

1

(2)  Nõukogu määrus (EL) nr 559/2014, 6. mai 2014, kütuseelementide ja vesiniku valdkonna teise ühisettevõtte asutamise kohta (ELT L 169, 7.6.2014, lk 108).

2

(3)  Määruse (EÜ) nr 521/2008 artikli 5 lõige 1.

3

(4)  Määruse (EL) nr 559/2014 artikli 3 lõige 1.

4

(5)  Määruse (EL) nr 559/2014 artikli 4 lõige 1.

5

(6)  Vastavalt määruse (EL) nr 559/2014 artikli 4 lõike 2 punktile b on täiendavad tegevused mitterahaline osalus väljaspool ühisettevõtte tööprogrammi ja eelarvet tehtavates tegevuses, mis aitavad kaasa kütuseelementide ja vesiniku valdkonna ühise tehnoloogiaalgatuse eesmärkide saavutamisele. Vastav tegevus tuleks sätestada iga-aastases täiendavate tegevuste kavas, milles märgitakse kõnealuste osaluste hinnanguline väärtus. Sama määruse artikli 4 lõike 4 kohaselt peab täiendavate tegevuste kulud tõendama sõltumatu välisaudiitor ning neid kulusid ei auditeeri ühisettevõte, kontrollikoda ega ükski ELi asutus.

6

(7)  Ühisettevõtte FCH2 põhikirja (määruse (EL) nr 559/2014 I lisa) artikli 13 lõige 2.

7

(8)  Täiendav teave ühisettevõtte ja selle tegevuse kohta on kättesaadav ühisettevõtte veebisaidil http://www fch.europa.eu.

8

(9)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi, tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, tähtsamate arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ja muud selgitavat teavet.

9

(10)  Eelarve täitmise aruanded sisaldavad kõiki eelarvetoiminguid koondavaid aruandeid ja selgitavaid lisasid.

10

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).

11

(12)  Kogusumma koosneb seitsmendast raamprogrammist rahastatud 470 miljoni euro suurusest ELi rahalisest osalusest ja 20 miljoni euro suurusest rahalisest osalusest halduskulude katteks teistelt liikmetelt.

12

(13)  FCH ühisettevõtte aasta tegevusaruanne, lk 36.

13

(14)  FCH ühisettevõtte aasta tegevusaruanne, lk 13 ja tabel 1.1.2.

14

(15)  FCH ühisettevõtte aasta tegevusaruanne, lk 14 ja tabel 1.1.3.

15

(16)  Kogusumma koosneb programmist „Horisont 2020“ rahastatud 665 miljoni euro suurusest ELi rahalisest osalusest ja 19 miljoni euro suurusest rahalisest osalusest halduskulude katteks tööstusharu ja teadusasutusi esindavatelt liikmetelt.

16

(17)  FCH ühisettevõtte aasta tegevusaruanne, lk 69 ja 74.

17

(18)  Määruse (EL) nr 559/2014 põhjenduses 4 on märgitud, et see partnerlus peaks põhinema kõigi partnerite tasakaalustatud panusel.

18

(19)  Tööstusharu esindavate liikmete minimaalsed mitterahalised sissemaksed ühisettevõtte põhitegevusse ja täiendavasse tegevusse (380 miljonit eurot), jagatuna ELi maksimaalse rahalise osalusega ühisettevõttes (570 miljonit eurot).

19

(20)  Hinnangulises võimenduses võetakse arvesse erasektori liikmete tegelikult makstud rahaline toetus (1,3 miljonit eurot), millele liidetakse erasektori liikmete mitterahaline toetus (137,4 miljonit eurot), mis on allkirjastatud toetuslepingutes kulukohustustega kaetud, ning sellele liidetakse täiendavale tegevusele makstav kinnitatud mitterahaline toetus (382,2 miljonit eurot), mis jagatakse komisjoni poolt allkirjastatud toetuslepingutes kulukohustustega kaetud rahalise toetusega (395,6 miljonit eurot).

20

(21)  Hinnangulises võimenduses võetakse arvesse erasektori liikmete tegelikult makstud rahaline toetus (1,3 miljonit eurot), millele liidetakse erasektori liikmete mitterahaline toetus (137,4 miljonit eurot), mis on allkirjastatud toetuslepingutes kulukohustustega kaetud, ning jagatakse komisjoni poolt allkirjastatud toetuslepingutes kulukohustustega kaetud rahalise toetusega (395,6 miljonit eurot).

21

(22)  Määruse (EL) nr 559/2014 artikli 4 lõigetes 1 ja 2 on sätestatud, et tööstus- ja teadusrühmituste liikmed osalus peaks olema kokku vähemalt 380 miljonit eurot ühisettevõtte eluea jooksul, millest vähemalt 285 miljonit eurot peaks koosnema kuludest, mis neil on tekkinud väljaspool ühisettevõtte töökava täiendavat tegevust.

22

(23)  Kooskõlas määruse (EL) nr 559/2014 artikli 4 lõikega 4 kinnitab täiendavate tegevuste kulud ühisettevõtte nimetatud sõltumatu välisaudiitor. Ühisettevõte ega liidu asutus ei tohi siiski sellise tegevuse kulusid auditeerida.

23

(24)  Seitsmenda raamprogrammi alusel tegutseva FCH ühisettevõtte teine vahehindamine. https://ec.europa.eu/research/evaluations/pdf/fch.pdf.

24

(25)  Raamprogrammi „Horisont 2020“ raames tegutseva FCH ühisettevõtte (2014–2016) vahehindamine https://ec.europa.eu/research/evaluations/pdf/fch2.pdf.

25

(26)  Komisjoni kohustuslikud hindamised, kohaldades määruse (EÜ) nr 521/2008 (FCH ühisettevõtte kohta) ja määruse (EL) nr 559/2014 (FCH 2 ühisettevõtte asutamise kohta) artiklit 11.

26

(27)  Komisjoni talituste töödokument. Programmi „Horisont 2020“ alusel tegutsevate ühisettevõtete vahehindamine, {SWD (2017) 339 final}

27

(28)  Soovitused hõlmavad järgmist: parandada riikide esindajate rühma ja nõuandvate organite rolli; sidusus muude ELi programmidega; parandada projekte madalamal tehnoloogilise valmisoleku tasemel; suurendada FCH projektides osalevate vähem aktiivsete riikide osalust ja soodustada piirkondade ja kõrgkoolide suuremat osalust; anda abi finantsküsimustes (kõige sobivamad rahastamisvõimalused) ning toetada ELi intellektuaalomandiõiguste ärilist kasutuselevõttu ja paremat kasutamist; parandada teabevahetust sidusrühmade, otsustajate, piirkondade ja üldsusega, et suurendada üldsuse teadlikkust kütuseelementide ja vesiniku tehnoloogiate vallas.

28

(29)  Hindaja soovituste põhjal võetud tegevuskavas sisalduvad konkreetsed meetmed hõlmavad järgmist: tugevdada ja suurendada riikide esindajate rühma rolli; suurendada piirkondade ja linnade osalust; parandada tulevaste sidusrühmade vaheliste foorumite suhtlust väliste sidusrühmadega; luua sidemed Euroopa Komisjoniga, et tagada parem kooskõla muude ELi algatustega; tõhustada tulemuste levitamist ja kasutamist.

29

(30)  Juba alustatud meetmed on järgmised: analüüsitakse riikide esindajate rühma mitmeaastast tööprogrammi, et teha kindlaks lüngad, ning teha koostööd piirkondade ja linnadega; vaadatakse üle FCH 2 finantskorraldusvahenditega tegeleva ametniku ülesanded, et parandada koostoimet ELi muude vahenditega (eelkõige EIP riskijagamisrahastuga); märtsis 2017 alustati uurimust, mille eesmärk on uurida ELi väärtusahelate jaoks suurima lisaväärtusega valdkondi; juhatuse tasandil toimuvad arutelud madalama tehnoloogilise valmisoleku meetmete üle, pidades silmas nende lisamist järgmisse mitmeaastase tööprogrammi läbivaatamisse.

30

(31)  Eelkõige sidusus ja vastastikune täiendavus transpordi ja energeetika valdkonna muude ELi programmidega.

31

---

LISA

Eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja kommentaar | Parandusmeetmete võtmise seis
  (lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| | Huvide konfliktid | |
| 2015 | 2015. aasta juulis väljastas komisjon ühisettevõtetele suunised huvide konfliktide kohta, sealhulgas ühtse huvide konflikti puudumise deklaratsiooni, mille ühisettevõte peab oma menetlustesse kaasama. | Lõpetatud |

Aasta

Kontrollikoja kommentaar

Parandusmeetmete võtmise seis

(lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata)

Huvide konfliktid

2015

2015. aasta juulis väljastas komisjon ühisettevõtetele suunised huvide konfliktide kohta, sealhulgas ühtse huvide konflikti puudumise deklaratsiooni, mille ühisettevõte peab oma menetlustesse kaasama.

Lõpetatud

---

ÜHISETTEVÕTTE VASTUS

40.

Ühisettevõte FCH 2 nõustub, et vastavalt nõukogu 6. mai 2014. aasta määrusele (EL) nr 559/2014 kütuseelementide ja vesiniku valdkonna teise ühisettevõtte asutamise kohta (1) puudub kontrollikojal õigus auditeerida täiendavateks tegevusteks antavat mitterahalist toetust. Ühisettevõte soovib rõhutada, et on välja töötanud ühisettevõtte juhatuses 9. detsembril 2016 kokku lepitud metoodika, (2) mis näeb ette täiendavate tegevuste kogumise, nendest teatamise ja nende sertifitseerimise töökindlad kontrollid ning mis sisaldab auditi näidiskava ja sõltumatute välisaudiitorite tehtava sertifitseerimise auditeerimistõendit.

---

(1)  ELT L 169, 7.6.2014, lk 108.

1

(2)  https://www.fch.europa.eu/page/in-kind-additional-activities

2

---

| 14.12.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 452/57 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 452/57

---

ARUANNE

Innovatiivsete Ravimite Algatuse Ühisettevõtte eelarveaasta 2017 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastusega

(2018/C 452/07)

SISUKORD

| | Punkt | Lk |
| --- | --- | --- |
| SISSEJUHATUS | 1–12 | 58 |
| Ühisettevõtte IMI loomine | 1–2 | 58 |
| Juhtimine | 3–5 | 58 |
| Eesmärgid | 6 | 58 |
| Ressursid | 7–11 | 58 |
| Komisjoni hindamised | 12 | 59 |
| ARVAMUS | 13–25 | 59 |
| Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta | 14 | 59 |
| Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta | 15 | 59 |
| Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta | 16 | 59 |
| Juhtkonna ja organisatsiooni järelevalve eest vastutavate isikute kohustused | 17–19 | 60 |
| Audiitori kohustused raamatupidamise aastaaruande ja selle aluseks olevate tehingute auditeerimisel | 20–25 | 60 |
| EELARVE HALDAMINE JA FINANTSJUHTIMINE | 26–36 | 61 |
| 2017. aasta eelarve täitmine | 26–27 | 61 |
| Mitmeaastane eelarve täitmine seitsmenda raamprogrammi raames | 28–32 | 61 |
| Mitmeaastane eelarve täitmine programmi „Horisont 2020“ raames | 33–36 | 61 |
| SISEKONTROLLIMEHHANISMID | 37–39 | 62 |
| Sisekontrolliraamistik | 37–39 | 62 |
| MUUD TEEMAD | 40 | 62 |
| Tööstusharu esindavate liikmete panuse võimendamine | 40 | 62 |
| TEAVE KOMISJONI HINDAMISTE KOHTA | 41–42 | 63 |
| LISA. | EELMISTE AASTATE KOMMENTAARIDE PÕHJAL VÕETUD MEETMED |

Punkt

Lk

SISSEJUHATUS

1–12

58

Ühisettevõtte IMI loomine

1–2

58

Juhtimine

3–5

58

Eesmärgid

6

58

Ressursid

7–11

58

Komisjoni hindamised

12

59

ARVAMUS

13–25

59

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

14

59

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

15

59

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

16

59

Juhtkonna ja organisatsiooni järelevalve eest vastutavate isikute kohustused

17–19

60

Audiitori kohustused raamatupidamise aastaaruande ja selle aluseks olevate tehingute auditeerimisel

20–25

60

EELARVE HALDAMINE JA FINANTSJUHTIMINE

26–36

61

2017. aasta eelarve täitmine

26–27

61

Mitmeaastane eelarve täitmine seitsmenda raamprogrammi raames

28–32

61

Mitmeaastane eelarve täitmine programmi „Horisont 2020“ raames

33–36

61

SISEKONTROLLIMEHHANISMID

37–39

62

Sisekontrolliraamistik

37–39

62

MUUD TEEMAD

40

62

Tööstusharu esindavate liikmete panuse võimendamine

40

62

TEAVE KOMISJONI HINDAMISTE KOHTA

41–42

63

LISA.

EELMISTE AASTATE KOMMENTAARIDE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

64

ÜHISETTEVÕTTE VASTUS

65

SISSEJUHATUS

Ühisettevõtte IMI loomine

| 1. | Brüsselis asuv Innovatiivsete Ravimite Algatuse Ühisettevõte (edaspidi „ühisettevõte“ või „ühisettevõte IMI“) asutati detsembris 2007 (1) kümneaastaseks perioodiks ning see alustas iseseisvalt tööd 16. novembril 2009. 2014. aasta mais võttis nõukogu vastu uue asutamismääruse ja pikendas ühisettevõtte tegutsemisaega kuni 31. detsembrini 2024 (2). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Ühisettevõte IMI on tervishoiualase teadustegevuse ja innovatsiooni valdkonnas tegutsev avaliku ja erasektori partnerlus. Ühisettevõtte asutajaliikmed on Euroopa Liit, mida esindab komisjon, ja ravimisektor, mida esindab Euroopa Ravimitootjate Organisatsioonide Liit (EFPIA). |
| --- | --- |

2.

Juhtimine

| 3. | Ühisettevõtte IMI juhtimisstruktuur hõlmab juhatust, tegevdirektorit, teaduskomiteed, IMI riikide esindajate rühma, strateegilisi juhtrühmi ja sidusrühmade foorumit. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Juhatus on peamine otsuseid tegev organ ja vastutab ühisettevõtte tegevuse eest ning teostab tegevuse elluviimise üle järelevalvet. Juhatusse kuulub kümme liiget, kes esindavad võrdselt ühisettevõtte kahte asutajaliiget. Tegevdirektor vastutab ühisettevõtte igapäevase juhtimise eest. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Ühisettevõtte nõuandvad organid on teaduskomitee, riikide esindajate rühm ja sidusrühmade foorum. Teaduskomitee koosneb eri valdkondade teadusekspertidest ja annab juhatusele soovitusi. Riikide esindajate rühm, mis koosneb ELi liikmesriikide ja ELi teadusprogrammidega ühinenud riikide esindajatest, esitab juhatusele strateegilisi arvamusi. Ravimifirmade, Euroopa Komisjoni ja teaduskomitee esindajatest koosnevad strateegilised juhtrühmad vastutavad IMI projektide koordineerimise eest omavahel ja ELi suuremate teadusprogrammidega. Sidusrühmade foorum on iga-aastane üritus, kus IMI sidusrühmad arutavad IMI tegevust ja plaane. |
| --- | --- |

5.

Eesmärgid

| 6. | Ühisettevõtte IMI eesmärk on tervise parandamine innovatiivsete ravimite väljatöötamise kiirendamise ja patsientidele kättesaadavaks tegemise abil, eriti juhtudel, kui ravialased või sotsiaalsed vajadused on rahuldamata. Selleks hõlbustab ühisettevõte tervishoiualaste teadusuuringutega tegelevate põhiliste osalejate (sh ülikoolid, ravimitootjad ja muud tööstusharud, väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted, patsientide ühingud ja meditsiinivaldkonna reguleerivad asutused) vahelist koostööd. |
| --- | --- |

6.

Ressursid

| 7. | Programmi IMI1 (2008–2013) tegevuseks seitsmendast raamprogrammist antav maksimaalne ELi toetus on 1 miljard eurot (3). Ravimisektorit esindavate liikmete toetus peab olema võrdne ELi toetusega. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Ühisettevõtte IMI2 tegevusse (2014–2024) programmi „Horisont 2020“ kaudu antav maksimaalne ELi toetus on 1,638 miljardit eurot. Sellest summast kuni 1,425 miljardit eurot vastab EFPIA osalusele ja kuni 213 miljonit eurot muude ühisettevõtte IMI liikmeteks või assotsieerunud partneriteks hakkavate ettevõtete ja ülikoolide osalusele (4). |
| --- | --- |

8.

| 9. | EFPIA peab ühisettevõtte tegevus- ja halduskulude katmiseks eraldama vähemalt 1,425 miljardit eurot. Programmi IMI2 teised tulevased liikmed või assotsieerunud partnerid peavad vahendeid eraldama vastavalt kohustustele, mille nad võtsid liikmeks või assotsieerunud partneriks saamisel. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Ühisettevõtte IMI halduskulud ei tohi ületada 85,2 miljonit eurot ning need tuleb katta rahaliste osamaksetega, mis jagatakse igal aastal võrdselt ELi ning muude liikmete vahel (5). |
| --- | --- |

10.

| 11. | Ühisettevõtte IMI 2017. aasta lõplik eelarve oli 206,4 miljonit eurot (2016. aastal 263,4 miljonit eurot). 31. detsembri 2017. aasta seisuga oli ühisettevõttel 49 töötajat (2016. aastal 41) (6). |
| --- | --- |

11.

Komisjoni hindamised

| 12. | Komisjonil valmis 2017. aasta juunis ühisettevõtte seitsmenda raamprogrammi tegevuse lõpphindamine ja programmi „Horisont 2020“ meetmete vahehindamine, mille põhjal koostas ühisettevõte tegevuskavad hindamistes esitatud soovituste täitmiseks. Selles tulenevalt sisaldab käesolev aruanne ühisettevõtte poolt soovituste täitmiseks koostatud tegevuskavu käsitlevat osa, mis on mõeldud üksnes teavitamiseks ning mis ei moodusta osa kontrollikoja auditiarvamusest ega tähelepanekutest. |
| --- | --- |

12.

| ARVAMUS









  13. | Kontrollikoda auditeeris






  a) | ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (7) ja eelarve täitmise aruannetest (8)31. detsembril 2017. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, |
| --- | --- | --- |

ARVAMUS

13.

a)

ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (7) ja eelarve täitmise aruannetest (8)31. detsembril 2017. aastal lõppenud eelarveaasta kohta,

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 287 sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 287 sätestatud nõuetele.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 14. | Kontrollikoja hinnangul annab ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2017 lõppenud eelarveaasta kohta kõikides olulistes aspektides õiglase pildi ühisettevõtte finantsolukorrast 31. detsembri 2017. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele. Viimased põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel. |
| --- | --- |

14.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 15. | Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2017 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

15.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 16. | Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2017 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

16.

Juhtkonna ja organisatsiooni järelevalve eest vastutavate isikute kohustused

| 17. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 310–325 ja ühisettevõtte finantsmäärusele vastutab juhtkond rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandardite kohase raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamise ning raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. Juhtkonna kohustused hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja esitamiseks vajalike sisekontrollimehhanismide kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulist väärkajastamist. Juhtkond vastutab ka selle eest, et finantsaruannetes kajastatud tegevus, finantstehingud ja teave oleks kooskõlas vastavate õigusaktidega. Ühisettevõtte juhtkonnal on lõplik vastutus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Raamatupidamise aastaaruande koostamisel on juhtkonna ülesanne hinnata ühisettevõtte vastavust tegevuse jätkuvuse põhimõttele, avaldades tegevuse jätkuvusega seotud küsimused, kui see on asjakohane, ja lähtudes raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Isikud, kelle ülesandeks on organisatsiooni järelevalve, vastutavad selle finantsaruandluse üle järelevalve tegemise eest. |
| --- | --- |

19.

Audiitori kohustused raamatupidamise aastaaruande ja selle aluseks olevate tehingute auditeerimisel

| 20. | Kontrollikoja eesmärk on saada piisav kindlus selle kohta, et ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed, ning esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule või muudele asjaomastele eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavatele institutsioonidele kinnitav avaldus, mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Piisav kindlus on väga suurt tõenäosust tähistav kindlus, kuid see ei taga, et oluline väärkajastamine või nõuete mittejärgimine auditi käigus alati avastatakse. Need võivad tuleneda pettusest või veast ja neid peetakse oluliseks siis, kui võib põhjendatult eeldada, et need võivad üksikult või koos mõjutada majandusotsuseid, mida kasutajad raamatupidamise aastaaruande alusel teevad. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Audiitor valib protseduurid, tuginedes oma hinnangule, sh hinnates aruandes pettusest või vigadest põhjustatud olulise väärkajastamise ja selle aluseks olevate tehingute Euroopa Liidu õigusraamistiku olulise nõuetele mittevastavuse riski. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks (kuid mitte arvamuse esitamiseks sisekontrollimehhanismide tulemuslikkuse kohta) võtab audiitor riskihinnangu tegemisel arvesse aruande koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks ning selle alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud sisekontrollimehhanisme. Auditi käigus hinnatakse ka kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasust ja juhtkonna koostatud arvestushinnangute põhjendatust, samuti aruande üldist esituslaadi. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Tulude puhul kontrollib kontrollikoda komisjonilt saadud toetust ning hindab ühisettevõtte tasude ja muude tulude kogumise korda. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Kulude puhul auditeerib kontrollikoda maksetehinguid, kui kulud on kantud, kirjendatud ja heaks kiidetud. Kõiki makseliike (sealhulgas vara soetamiseks tehtud makseid), välja arvatud ettemaksed, auditeeritakse nende tegemise seisuga. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Käesoleva aruande ja kinnitava avalduse koostamisel võttis kontrollikoda arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd, mis hõlmas ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande kontrollimist vastavalt ELi finantsmääruse artikli 208 lõikes 4 (9) sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

25.

EELARVE HALDAMINE JA FINANTSJUHTIMINE

2017. aasta eelarve täitmine

| 26. | Seitsmenda raamprogrammi ja programmi „Horisont 2020“ elluviimiseks ette nähtud 2017. aasta lõplik eelarve sisaldas 322,4 miljoni euro suuruses summas kulukohustuste assigneeringuid ja 206,4 miljoni euro suuruses summas maksete assigneeringuid. Kulukohustuste ja maksete assigneeringute kasutusmäärad olid vastavalt 97 % ja 72 %. Maksete assigneeringute madal kasutusmäär tulenes peamiselt kliiniliste uuringute vähendamisest või nende edasilükkamisest mõningates ulatuslikes ja komplekssetes projektides antimikroobikumiresistentsuse ja ebola programmide raames, samuti viivitustest „Horisont 2020“ projektikonkurssidega seotud toetuslepingute sõlmimisel. |
| --- | --- |

26.

| 27. | 2017. aasta lõpus oli eelmiste aastate kasutamata maksete assigneeringute summa 78,7 miljonit eurot. Sellest tulenevalt kiitis ühisettevõtte juhatus 2017. aasta juulis heaks aasta uute põhitegevuse maksete assigneeringute vähendamise 56 miljoni euro võrra (10) ja 2017. aasta novembris eelmiste aastate kasutamata maksete assigneeringute vähendamise 25,8 miljoni euro võrra. Selline olukord näitab, et viimastel aastatel on uute maksete assigneeringute vajaduse planeerimises ja kontrollimises esinenud puudusi. |
| --- | --- |

27.

Mitmeaastane eelarve täitmine seitsmenda raamprogrammi raames

| 28. | Ühisettevõttele IMI seitsmenda raamprogrammi raames eraldatud vahendite kogusummast (maksimaalselt 1 miljard eurot) oli EL 2017. aasta lõpuks IMI 1 rakendamiseks teinud rahalisi sissemakseid kogusummas 827,2 miljonit eurot. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Tööstusharu esindavatelt liikmetelt ühisettevõtte IMI tegevuskulude katteks ette nähtud 1 miljardi euro suurusest summast oli ühisettevõte 2017. aasta lõpuks kinnitanud mitterahalisi sissemakseid summas 529,9 miljonit eurot ja rahalisi sissemakseid summas 21,9 miljonit eurot. Lisaks on tööstusharu esindavad liikmed deklareerinud mitterahalisi sissemakseid summas 153,3 miljonit eurot, mis kinnitatakse 2018. aasta alguses. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Sellest tulenevalt oli tööstusharu esindavate liikmete rahalise ja mitterahalise osaluse kogusumma 2017. aasta lõpus 705,1 miljonit eurot ning ELi poolt ühisettevõtte IMI seitsmenda raamprogrammi tegevuseks eraldatud rahalise osaluse kumulatiivne summa 827,2 miljonit eurot. |
| --- | --- |

30.

| 31. | IMI 1 tegevuse 1 miljardi euro suurusest tegevus- ja halduseelarvest oli ühisettevõte IMI 1 2017. aasta lõpu seisuga võtnud kulukohustusi summas 966 miljonit eurot (96,6 % olemasolevast eelarvest) ja teinud makseid summas 720 miljonit eurot. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Tegemata maksete kõrge määr (246 miljonit eurot ehk 25 %) oli peamiselt põhjustatud seitsmenda raamprogrammi tegevuse hilinenud käivitumisest ühisettevõtte IMI esimestel tegevusaastatel. |
| --- | --- |

32.

Mitmeaastane eelarve täitmine programmi „Horisont 2020“ raames

| 33. | Ühisettevõttele IMI programmi „Horisont 2020“ raames IMI 2 rakendamiseks eraldatud vahendite kogusummast (maksimaalselt 1,638 miljardit eurot) oli EL 2017. aasta lõpuks teinud rahalisi sissemakseid kogusummas 157,3 miljonit eurot. |
| --- | --- |

33.

| 34. | EFPIA kohustus tegema vähemalt 1,425 miljardi euro ulatuses mitterahalisi ja rahalisi sissemakseid ühisettevõtte progammi „Horisont 2020“ põhi- ja haldustegevusse selle tegevusaja jooksul. 2017. aasta lõpuks oli EFPIA ja selle assotsieerunud partnerid teatanud mitterahalistest sissemaksetest summas 132,8 miljonit eurot, millest 82,5 miljonit eurot oli kinnitatud. Lisaks oli tegevdirektor kinnitanud tööstusharu esindavate liikmete (EFPIA ja seotud partnerid) poolt makstud rahalisi sissemakseid summas 7,6 miljonit eurot. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Sellest tulenevalt oli 2017. aasta lõpus tööstusharu esindavate liikmete osaluse kogusumma 140,4 miljonit eurot ning ELi rahalise osaluse summa 157,3 miljonit eurot. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Ühisettevõtte maksimaalsest tegevus- ja halduseelarvest summas 1,680 (11) miljardit eurot (12) oli ühisettevõte 2017. aasta lõpuks võtnud kulukohustusi summas 819,0 miljonit eurot ja teinud makseid summas 179,6 miljonit eurot. Maksete assigneeringute täitmise suhteliselt madal määr on tingitud peamiselt ajast, mis kulub projektikonsortsiumitel programmi „Horisont 2020“ toetuslepingute sõlmimiseks, mistõttu hilinesid ühisettevõtte kõnealuseks aastaks kavandatud eelmaksed. |
| --- | --- |

36.

SISEKONTROLLIMEHHANISMID

Sisekontrolliraamistik

| 37. | Ühisettevõte on loonud finants- ja tegevusalaste dokumentide kontrollil põhinevad usaldusväärsed eelkontrollimenetlused. Seitsmenda raamprogrammi vahe- ja lõppmaksete puhul teeb ühisettevõte järelauditeid toetusesaajate juures, programmi „Horisont 2020“ projektide väljamaksetaotluste järelauditite eest vastutab aga komisjoni ühine audititeenistus. Ühisettevõtte poolt 2017. aasta lõpus esitatud järelauditite allesjäänud veamäär oli seitsmenda raamprogrammi puhul 1,29 % ja programmi „Horisont 2020“ puhul 0,81 % (13). |
| --- | --- |

37.

| 38. | Tuginedes ühisettevõtte sisekontrollisüsteemile hindamisele ning tulude, maksete, toetuste ja hangete substantiivsele testimisele, samuti avastatud vigadest tulenevaid tagasimaksenõudeid sisaldavate järelauditite valimi läbivaatamisele, andsid auditi tulemused kontrollikojale piisava kindluse selle kohta, et ühisettevõtte üldine allesjäänud veamäär on allpool olulisuse piirmäära. |
| --- | --- |

38.

| 39. | 2017. aasta lõpuks ei olnud komisjoni ühine tugikeskus valmis saanud programmi „Horisont 2020“ toetuste haldus- ja seirevahendite mooduleid, mis on vajalikud ühisettevõtte mitterahalise toetuse kajastamiseks ja seireks. |
| --- | --- |

39.

MUUD TEEMAD

Tööstusharu esindavate liikmete panuse võimendamine

| 40. | Üks ühisettevõtte põhieesmärke on võimendada tööstusharu esindavate liikmete panust oma tegevusse (14). Ühisettevõtte asutamismääruse kohaselt peab minimaalne võimendustegur olema 1 (15). |
| --- | --- |

40.

TEAVE KOMISJONI HINDAMISTE KOHTA

| 41. | Seitsmenda raamprogrammi raames tegutseva ühisettevõtte IMI komisjonipoolne lõpphindamine hõlmas ajavahemikku 2008–2016, (16) programmi „Horisont 2020“ raames tegutsenud ühisettevõtte IMI 2 vahehindamine hõlmas aga ajavahemikku 2014–2016 (17). Hindamised viidi läbi sõltumatute ekspertide abiga, nagu on ette nähtud IMI-t puudutavate nõukogu määrustega, (18) ning need hõlmasid ühisettevõtte töö asjakohasust, tõhusust, tulemuslikkust, sidusust ja ELi lisaväärtust, pöörates täiendavalt tähelepanu avatusele, läbipaistvusele ja teadustegevuse kvaliteedile. Hindamiste tulemusi võeti arvesse aruandes, mille komisjon esitas Euroopa Parlamendile ja nõukogule 2017. aasta oktoobris (19). |
| --- | --- |

41.

| 42. | Vastuseks hindajate esitatud soovitustele (20) koostas ühisettevõte tegevuskava, mille võttis ühisettevõtte IMI 2 juhatus vastu 2017. aasta novembris. Tegevuskava hõlmab paljusid ühisettevõtte rakendatavaid meetmeid, (21) millega seoses on juba alustatud teatavaid tegevusi; (22) enamikku meetmeid tuleks rakendada 2018. ja 2019. aastal ning väikest osa neist kaalutakse järgmisel programmitöö perioodil (23). |
| --- | --- |

42.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Neven MATES, võttis käesoleva aruande vastu 2. oktoobri 2018. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Klaus-Heiner LEHNE

---

(1)  Nõukogu 20. detsembri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 73/2008, millega asutatakse ühisettevõte innovatiivsete ravimite ühise tehnoloogiaalgatuse rakendamiseks (ELT L 30, 4.2.2008, lk 38).

1

(2)  Nõukogu 6. mai 2014. aasta määrus (EL) nr 557/2014 innovatiivsete ravimite algatuse teise ühisettevõtte asutamise kohta (ELT L 169, 7.6.2014, lk 54).

2

(3)  Määruse (EÜ) nr 73/2008 artikli 5 lõige 1.

3

(4)  Määruse (EL) nr 557/2014 artikli 3 lõige 1.

4

(5)  Ühisettevõtte IMI2 põhikirja (määruse (EL) nr 557/2014 I lisa) artikli 13 lõige 2.

5

(6)  Täiendav teave ühisettevõtte ja selle tegevuse kohta on kättesaadav selle veebisaidil https://www.imi.europa.eu.

6

(7)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi, tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, tähtsamate arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ja muud selgitavat teavet.

7

(8)  Eelarve täitmise aruanded sisaldavad kõiki eelarvetoiminguid koondavaid aruandeid ja selgitavaid lisasid.

8

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).

9

(10)  2017. aasta eelarve esimene muudatus.

10

(11)  1,638 miljardit haldus- ja tegevuskulude katteks (IMI2 määruse artikkel 3) pluss pool 85 miljonist eurost (rahaline osalus – IMI2 määruse lisa, artikkel 13).

11

(12)  Summa sisaldab ELi maksimaalset rahalist toetust ühisettevõtte tegevus- ja halduskuludeks ning tööstusharu esindavate liikmete rahalist toetust ühisettevõtte halduskuludeks.

12

(13)  Ühisettevõtte IMI 2017. aasta tegevusaruanne, lk 103–104.

13

(14)  Määruse (EL) nr 557/2014 põhjenduse 4 kohaselt peaks see partnerlus põhinema kõigi partnerite tasakaalustatud panusel.

14

(15)  Tööstusharu esindava liikme (EFPIA) minimaalsed mitterahalised sissemaksed ühisettevõtte põhitegevuseks (1,425 miljardit eurot), mis on jagatud ELi maksimaalse rahalise toetusega ühisettevõttele (1,425 miljardit eurot). Tasub märkida, et kooskõlas IMI2 põhikirjaga ei tee tööstusharu esindavad liikmed mitterahalisi sissemakseid lisategevusteks väljaspool ühisettevõtte töökava.

15

(16)  Seitsmenda raamprogrammi alusel tegutseva ühisettevõtte IMI lõpphindamine. https://ec.europa.eu/research/health/pdf/imi_final_evaluation.pdf.

16

(17)  Programmi „Horisont 2020“ raames tegutseva ühisettevõtte IMI 2 vahehindamine (2014–2016) https://ec.europa.eu/research/health/pdf/imi2_interim_evaluation.pdf.

17

(18)  Komisjoni kohustuslikud hindamised, kohaldades määruse (EÜ) nr 73/2008 (ühisettevõtte IMI kohta) artiklit 11 ja määruse (EL) nr 557/2014 (ühisettevõtte IMI 2 asutamise kohta) artiklit 11.

18

(19)  Komisjoni talituste töödokument. Programmi „Horisont 2020“ alusel tegutsevate ühisettevõtete vahehindamine {SWD (2017) 339 final}.

19

(20)  Hindajate esitatud soovitused on muu hulgas järgmised: vajadus kaasata koostööprojektidesse ka muid tööstusharusid kui farmaatsiatööstus; vajadus suurendada VKEde ja EL-13 riikide osalemist; vajadus töötada välja usaldusväärne tulemuslikkuse mõõtmise raamistik, et hinnata ühisettevõtte mõju ja sotsiaalmajanduslikku kasu; vajadus vaadata läbi intellektuaalomandi õiguste põhimõtted ning vajadus parandada ja laiendada juurdepääsu projektitulemustele, et tagada jätkusuutlikkus ja suurendada mõju.

20

(21)  Hindaja soovituste täitmiseks on tegevuskavas esitatud järgmised konkreetsed meetmed: kindlaks teha VKEdele paremini sobivad teemad ja neid edasi arendada; välja töötada IMI 2 veebileht, kus tutvustatakse ühisettevõtte IMI projektidega loodud olulist vara, et hõlbustada selle levitamist ja edasist kasutamist; küsida nõu selle kohta, kuidas kõige paremini tagada ühisettevõtte IMI projektide väärtuslike väljundite/tulemuste jätkusuutlikkus; uurida maakleriteenuste platvormi teostatavust ja võimalikku lisaväärtust, et ergutada projektitulemuste kasutuselevõttu.

21

(22)  Juba algatatud tegevused on muu hulgas: spetsiaalsete veebiseminaride väljatöötamine, et suurendada VKEde osalemist ühisettevõtte tegevuses (https://www.imi.europa.eu/news-events/events/webinars-imi2-call-13); loetelu ühisettevõtte IMI projektidega loodud kättesaadavatest vahenditest, millega edendatakse projektitulemuste levitamist, ulatuslikumat kasutamist ja laiemat mõju (ühisettevõtte IMI 2 veebisait); uus kogum asjakohaseid, heakskiidetud, usaldusväärseid, lihtsaid ja töökindlaid peamisi tulemusnäitajaid, mida tuleb esitada alates eelarveaastast 2018 ja pärast seda (ühisettevõtte IMI 2 muudetud aasta töökava, märts 2018).

22

(23)  Intellektuaalomandi õiguste poliitika läbivaatamine, et muuta see paindlikumaks, järgides samal ajal õigusraamistikku.

23

---

LISA

Eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja kommentaar | Parandusmeetmete võtmise seis
  (lõpetatud/pooleli/alustamata) |
| --- | --- | --- |
| | Programmi „Horisont 2020“ toetuste haldamine | |
| 2016 | Aastal 2016, st „Horisont 2020“ rakendamise kolmandal aastal, oli ühisettevõte vaid osaliselt viinud lõpule oma kontrollisüsteemide integreerimise komisjoni ühiste „Horisont 2020“ toetuste haldus- ja seirevahenditega. | Lõpetatud |
| | Eelkontrollid ja väljamaksenõuete kontroll | |
| 2016 | Ühisettevõttel tekkis toetusesaajatele (ülikoolid, uurimisinstituudid ja VKEd) maksete tegemisel mõningaid viivitusi. See viitab puudustele projektiaruannete ja nendega seotud väljamaksenõuete sisekontrolli- ja järelevalvemenetlustes, mis avaldavad projektide elluviimise tõhususele negatiivset mõju. | Lõpetatud |

Aasta

Kontrollikoja kommentaar

Parandusmeetmete võtmise seis

(lõpetatud/pooleli/alustamata)

Programmi „Horisont 2020“ toetuste haldamine

2016

Aastal 2016, st „Horisont 2020“ rakendamise kolmandal aastal, oli ühisettevõte vaid osaliselt viinud lõpule oma kontrollisüsteemide integreerimise komisjoni ühiste „Horisont 2020“ toetuste haldus- ja seirevahenditega.

Lõpetatud

Eelkontrollid ja väljamaksenõuete kontroll

2016

Ühisettevõttel tekkis toetusesaajatele (ülikoolid, uurimisinstituudid ja VKEd) maksete tegemisel mõningaid viivitusi. See viitab puudustele projektiaruannete ja nendega seotud väljamaksenõuete sisekontrolli- ja järelevalvemenetlustes, mis avaldavad projektide elluviimise tõhususele negatiivset mõju.

Lõpetatud

---

ÜHISETTEVÕTTE VASTUSED

27.

Väljakujunenud eelarveprotsess ei võimalda kohandusi, isegi kui ühisettevõte IMI 2 vaatab oma prognoosi aastal N-1 läbi vastavalt projektiportfelli tegelikele muutustele. Komisjoni finantskalkulatsioonis registreeritud summasid ei saa muuta enne komisjoni järgmise aastaeelarve vastuvõtmist.

39.

Kokkuleppel siseauditi talitusega rakendab ühisettevõte IMI 2 tegevuskava. Ühisettevõte IMI 2 teeb koostööd komisjoni ühise tugikeskusega, analüüsides võimalusi, kuidas kanda tööstuse mitterahaliste sissemaksete aruandlus üle H2020 töövahenditesse, ja otsides tõhusaid lahendusi, kuidas tagada H2020-taoliste aruandlusstruktuuride järjepidevus programmis „Euroopa horisont“.

---

| 14.12.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 452/66 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 452/66

---

ARUANNE

Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi väljaarendamisega tegeleva ühisettevõtte eelarveaasta 2017 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastusega

(2018/C 452/08)

SISUKORD

| | Punkt | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| SISSEJUHATUS | 1–12 | 67 |
| Ühisettevõtte SESAR loomine | 1–2 | 67 |
| Juhtimine | 3–4 | 67 |
| Eesmärgid | 5–7 | 67 |
| Ressursid | 8–11 | 68 |
| Komisjoni hindamised | 12 | 68 |
| ARVAMUS | 13–25 | 68 |
| Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta | 14 | 68 |
| Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta | 15 | 69 |
| Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta | 16 | 69 |
| Juhtkonna ja organisatsiooni järelevalve eest vastutavate isikute kohustused | 17–19 | 69 |
| Audiitori kohustused raamatupidamise aastaaruande ja selle aluseks olevate tehingute auditeerimisel | 20–25 | 69 |
| EELARVE HALDAMINE JA FINANTSJUHTIMINE | 26–37 | 70 |
| 2017. aasta eelarve täitmine | 26–28 | 70 |
| Mitmeaastane eelarve täitmine seitsmenda raamprogrammi ja TEN-T raames | 29–33 | 70 |
| Mitmeaastane eelarve täitmine programmi „Horisont 2020“ raames | 34–37 | 71 |
| SISEKONTROLLIMEHHANISMID | 38–42 | 71 |
| Sisekontrolliraamistik | 38–41 | 71 |
| Hankemenetlused | 42 | 72 |
| MUUD TEEMAD | 43 | 72 |
| Muude liikmete poolt projektile SESAR 2020 antava toetuse võimendamine | 43 | 72 |
| TEAVE KOMISJONI HINDAMISTE KOHTA | 44–47 | 72 |
| LISA. | EELMISE AASTA KOMMENTAARIDE PÕHJAL VÕETUD MEETMED |

Punkt

Lehekülg

SISSEJUHATUS

1–12

67

Ühisettevõtte SESAR loomine

1–2

67

Juhtimine

3–4

67

Eesmärgid

5–7

67

Ressursid

8–11

68

Komisjoni hindamised

12

68

ARVAMUS

13–25

68

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

14

68

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

15

69

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

16

69

Juhtkonna ja organisatsiooni järelevalve eest vastutavate isikute kohustused

17–19

69

Audiitori kohustused raamatupidamise aastaaruande ja selle aluseks olevate tehingute auditeerimisel

20–25

69

EELARVE HALDAMINE JA FINANTSJUHTIMINE

26–37

70

2017. aasta eelarve täitmine

26–28

70

Mitmeaastane eelarve täitmine seitsmenda raamprogrammi ja TEN-T raames

29–33

70

Mitmeaastane eelarve täitmine programmi „Horisont 2020“ raames

34–37

71

SISEKONTROLLIMEHHANISMID

38–42

71

Sisekontrolliraamistik

38–41

71

Hankemenetlused

42

72

MUUD TEEMAD

43

72

Muude liikmete poolt projektile SESAR 2020 antava toetuse võimendamine

43

72

TEAVE KOMISJONI HINDAMISTE KOHTA

44–47

72

LISA.

EELMISE AASTA KOMMENTAARIDE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

74

ÜHISETTEVÕTTE VASTUS

75

SISSEJUHATUS

Ühisettevõtte SESAR loomine

| 1. | Brüsselis asuv ühisettevõte Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR) väljaarendamiseks asutati veebruaris 2007 kaheksaks aastaks ja alustas iseseisvalt tööd 10. augustil 2007 (1). Juunis 2014 muutis nõukogu määrust ja pikendas ühisettevõtte tegutsemisaega kuni 31. detsembrini 2024 (2). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Ühisettevõte SESAR on avaliku ja erasektori partnerlus, mille eesmärk on Euroopa lennuliikluse korraldamise moderniseeritud süsteemi väljatöötamine ja kasutuselevõtt. Ühisettevõtte asutajaliikmeteks on Euroopa Liit (mida esindab Euroopa Komisjon) ja Euroopa Lennuliikluse Ohutuse Organisatsioon (Eurocontrol) (3). Osalemiskutse alusel valiti ühisettevõtte liikmeteks 19 aeronavigatsioonitööstuse avaliku ja erasektori üksust. Nende seas on lennukitootjaid, lennuvälja- ja kosmoseseadmete tootjaid, aeronavigatsiooniteenuste pakkujaid ja lennujaamu. |
| --- | --- |

2.

Juhtimine

| 3. | Ühisettevõtte SESAR juhtimisstruktuur hõlmab haldusnõukogu ja tegevdirektorit. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Haldusnõukogu koosneb ühisettevõtte SESAR liikmete ja sidusrühmade esindajatest (kaitseotstarbelised kasutajad, õhuruumi tsiviileesmärkidel kasutajaid, aeronavigatsiooniteenuste pakkujad, seadmetootjad, lennujaamad, lennuliikluse korraldamise valdkonna töötajad ja teadusringkonnad). Haldusnõukogu ülesanne on nõukogu poolt heaks kiidetud lennuliikluse korraldamise üldkava vastuvõtmine ning üldine kontroll projekti SESAR elluviimise üle. Ühisettevõtte igapäevase juhtimise eest vastutab tegevdirektor. |
| --- | --- |

4.

Eesmärgid

| 5. | Projekti SESAR eesmärk on Euroopa lennuliikluse korraldamise moderniseerimine uute või parandatud tehnoloogiate ja menetluste määratlemise, väljatöötamise ja tarnimise kaudu. Projekt on jagatud järgnevasse kolme etappi:






  — | määratlemisetapp (2004–2007), mida juhib Eurocontrol, ning mida kaasrahastatakse üleeuroopaliste transpordivõrkude (TEN-T) programmist. Etapi tulemuseks oli Euroopa lennuliikluse korraldamise üldkava, milles määratletakse järgmise põlvkonna moodsa lennuliikluse korraldamise süsteemi sisu ning kirjeldatakse selle arendamist ja kasutuselevõttu; |
| --- | --- | --- |

5.

—

määratlemisetapp (2004–2007), mida juhib Eurocontrol, ning mida kaasrahastatakse üleeuroopaliste transpordivõrkude (TEN-T) programmist. Etapi tulemuseks oli Euroopa lennuliikluse korraldamise üldkava, milles määratletakse järgmise põlvkonna moodsa lennuliikluse korraldamise süsteemi sisu ning kirjeldatakse selle arendamist ja kasutuselevõttu;

| — | kaheosaline arendusetapp (2008–2013, pikendatud 2016. aastani), mida juhib ühisettevõte SESAR, ning mida kaasrahastatakse TEN-T programmist, seitsmendast raamprogrammist ning alates 2014. aastast ka programmist „Horisont 2020“; |
| --- | --- |

—

kaheosaline arendusetapp (2008–2013, pikendatud 2016. aastani), mida juhib ühisettevõte SESAR, ning mida kaasrahastatakse TEN-T programmist, seitsmendast raamprogrammist ning alates 2014. aastast ka programmist „Horisont 2020“;

| — | kasutuselevõtuetapp (2014–2024) uue lennuliikluse korraldamise taristu laiaulatuslikuks kasutuselevõtuks; etappi juhivad lennutranspordiettevõtted ja sidusrühmad, ning seda kaasrahastatakse programmist „Horisont 2020“. |
| --- | --- |

—

kasutuselevõtuetapp (2014–2024) uue lennuliikluse korraldamise taristu laiaulatuslikuks kasutuselevõtuks; etappi juhivad lennutranspordiettevõtted ja sidusrühmad, ning seda kaasrahastatakse programmist „Horisont 2020“.

| 6. | Seitsmenda raamprogrammi ja TEN-T programmi raames oli ühisettevõtte SESAR ülesanne Euroopa lennuliikluse korraldamise süsteemi moderniseerimine ja ohutuse suurendamine; selleks pidi ühisettevõte koondama kogu ELi asjakohase teadus- ja arendustöö uute tehnoloogiliste süsteemide ning nende koostisosade ja käitamisprotseduuride tootmiseks vastavalt Euroopa lennuliikluse korraldamise üldkavale (programmi SESAR I – arendusetapp aastatel 2008–2016), ning seda tööd koordineerima. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Programmi „Horisont 2020“ raames rakendab ühisettevõte SESAR programmi SESAR 2020, mille eesmärk on näidata juba programmi SESAR I raames välja töötatud tehnoloogiliste ja funktsionaalsete süsteemide elujõulisust suuremates ja toimimise seisukohast paremini integreeritud keskkondades (arendusetapi jätk), ning uue lennuliikluse korraldamise taristu rakendamine (kasutuselevõtuetapp). |
| --- | --- |

7.

Ressursid

| 8. | Programmi SESAR I arendusetapi (2008–2016) eelarve oli 2,1 miljardit eurot, mille pidid võrdsetes osades eraldama EL, Eurocontrol ning programmis osalevad lennundussektorit esindavad avaliku ja erasektori partnerid. ELi 700 miljoni euro suurust maksimaalset toetust rahastati läbi seitsmenda raamprogrammi ja TEN-T programmi (4). |
| --- | --- |

8.

| 9. | SESARi asutamismääruse kohaselt on programmi SESAR 2020 hinnanguline maksumus 1,585 miljardit eurot (5). EL toetab ühisettevõtet SESAR programmi SESAR 2020 arendus- ja kasutuselevõtuetappide (2017–2024) rakendamisel programmi „Horisont 2020“ kaudu maksimaalselt 585 miljoni euroga (6). Eurocontrol peab panustama ligikaudu 500 miljonit eurot (7) ning lennundussektor peaks eraldama ühisettevõtte tegevuseks 500 miljonit eurot. Ligikaudu 95 % Eurocontroli ja teiste liikmete eraldatud vahenditest panustatakse ühisettevõtte tegevusse mitterahalise toetusena. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Ühisettevõtte halduskulude katteks vajalike rahalise osaluse suuruse otsustab haldusnõukogu (summa sõltub iga liikme võetud kohustuste mahust) ning määrab kindlaks tähtajad, mille jooksul liikmed peavad maksed tegema. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Ühisettevõtte SESAR 2017. aasta lõplik eelarve (programmid SESAR I ja SESAR 2020) oli 191,8 miljonit eurot (2016. aastal 157,1 miljonit eurot). 31. detsembri 2017. aasta seisuga oli ühisettevõttel SESAR 40 töötajat (2016. aastal 44). |
| --- | --- |

11.

Komisjoni hindamised

| 12. | Komisjonil valmis 2017. aasta juunis ühisettevõtte seitsmenda raamprogrammi tegevuse lõpphindamine ja programmi „Horisont 2020“ meetmete vahehindamine, mille põhjal koostas ühisettevõte tegevuskavad hindamistes esitatud soovituste täitmiseks. Sellest tulenevalt sisaldab käesolev aruanne ühisettevõtte poolt soovituste täitmiseks koostatud tegevuskavu käsitlevat osa, mis on mõeldud üksnes teavitamiseks ning mis ei moodusta osa kontrollikoja auditiarvamusest ega tähelepanekutest. |
| --- | --- |

12.

| ARVAMUS









  13. | Kontrollikoda auditeeris:






  a) | ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (8) ja eelarve täitmise aruannetest (9)31. detsembril 2017. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, |
| --- | --- | --- |

ARVAMUS

13.

a)

ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (8) ja eelarve täitmise aruannetest (9)31. detsembril 2017. aastal lõppenud eelarveaasta kohta,

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 287 sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 287 sätestatud nõuetele.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 14. | Kontrollikoja hinnangul annab ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2017 lõppenud eelarveaasta kohta kõikides olulistes aspektides õiglase pildi ühisettevõtte finantsolukorrast 31. detsembri 2017. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele. Viimased põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel. |
| --- | --- |

14.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 15. | Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2017 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

15.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 16. | Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2017 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

16.

Juhtkonna ja organisatsiooni järelevalve eest vastutavate isikute kohustused

| 17. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 310–325 ja ühisettevõtte finantsmäärusele vastutab juhtkond rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandardite kohase raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamise ning raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. Juhtkonna kohustused hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja esitamiseks vajalike sisekontrollimehhanismide kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulist väärkajastamist. Juhtkond vastutab ka selle eest, et finantsaruannetes kajastatud tegevus, finantstehingud ja teave oleks kooskõlas vastavate õigusaktidega. Ühisettevõtte juhtkonnal on lõplik vastutus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Raamatupidamise aastaaruande koostamisel on juhtkonna ülesanne hinnata ühisettevõtte vastavust tegevuse jätkuvuse põhimõttele, avaldades tegevuse jätkuvusega seotud küsimused, kui see on asjakohane, ja lähtudes raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Isikud, kelle ülesandeks on organisatsiooni järelevalve, vastutavad selle finantsaruandluse üle järelevalve tegemise eest. |
| --- | --- |

19.

Audiitori kohustused raamatupidamise aastaaruande ja selle aluseks olevate tehingute auditeerimisel

| 20. | Kontrollikoja eesmärk on saada piisav kindlus selle kohta, et ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed, ning esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule või muudele asjaomastele eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavatele institutsioonidele kinnitav avaldus, mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Piisav kindlus on väga suurt tõenäosust tähistav kindlus, kuid see ei taga, et oluline väärkajastamine või nõuete mittejärgimine auditi käigus alati avastatakse. Need võivad tuleneda pettusest või veast ja neid peetakse oluliseks siis, kui võib põhjendatult eeldada, et need võivad üksikult või koos mõjutada majandusotsuseid, mida kasutajad raamatupidamise aastaaruande alusel teevad. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Audiitor valib protseduurid, tuginedes oma hinnangule, sh hinnates aruandes pettusest või vigadest põhjustatud olulise väärkajastamise ja selle aluseks olevate tehingute Euroopa Liidu õigusraamistiku olulise nõuetele mittevastavuse riski. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks (kuid mitte arvamuse esitamiseks sisekontrollimehhanismide tulemuslikkuse kohta) võtab audiitor riskihinnangu tegemisel arvesse aruande koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks ning selle alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud sisekontrollimehhanisme. Auditi käigus hinnatakse ka kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasust ja juhtkonna koostatud arvestushinnangute põhjendatust, samuti aruande üldist esituslaadi. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Tulude puhul kontrollib kontrollikoda komisjonilt saadud toetust ning hindab ühisettevõtte tasude ja muude tulude kogumise korda. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Kulude puhul auditeerib kontrollikoda maksetehinguid, kui kulud on kantud, kirjendatud ja heaks kiidetud. Kõiki makseliike (sealhulgas vara soetamiseks tehtud makseid) auditeeritakse nende tegemise seisuga. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Käesoleva aruande ja kinnitava avalduse koostamisel võttis kontrollikoda arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd, mis hõlmas ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande kontrollimist vastavalt ELi finantsmääruse artikli 208 lõikes 4 (10) sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

25.

EELARVE HALDAMINE JA FINANTSJUHTIMINE

2017. aasta eelarve täitmine

| 26. | Sihtotstarbelise tulu assigneeringuid (18 miljonit eurot) arvesse võttes oli programmi SESAR I 2017. aasta kasutada oleva eelarve kulukohustuste assigneeringute maht 19,3 miljonit eurot ja maksete assigneeringute maht 121,8 miljonit eurot; programmi SESAR 2020 2017. aasta kasutada olev eelarve jagunes järgnevalt: 111,7 miljonit eurot kulukohustuste assigneeringuid ja 91,2 miljonit eurot maksete assigneeringuid. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Programmi SESAR I kulukohustuste ja maksete assigneeringute kasutusmäärad olid vastavalt 11 % ja 68 %. Programmi SESAR I madalaid rakendamismäärasid põhjustasid järgmised tegurid:






  — | detsembris 2016 programm SESAR I ametlikult lõpetati ja viimane makse tehti detsembris 2017. Ühisettevõte pidi 2017. aasta lõpuks sellegipoolest tagama seitsmenda raamprogrammi piisavate vahendite olemasolu, et maksta programmi SESAR tööstusharu esindavatele liikmetele tagasi neilt saadud liigne rahaline toetus (11) ning hüvitada käimasolevate seitsmenda raamprogrammi projektide hilinenud, kuid siiski põhjendatud väljamaksetaotlused; |
| --- | --- | --- |

27.

—

detsembris 2016 programm SESAR I ametlikult lõpetati ja viimane makse tehti detsembris 2017. Ühisettevõte pidi 2017. aasta lõpuks sellegipoolest tagama seitsmenda raamprogrammi piisavate vahendite olemasolu, et maksta programmi SESAR tööstusharu esindavatele liikmetele tagasi neilt saadud liigne rahaline toetus (11) ning hüvitada käimasolevate seitsmenda raamprogrammi projektide hilinenud, kuid siiski põhjendatud väljamaksetaotlused;

| — | programmi SESAR I eelarve uusi kulukohustuste ja maksete assigneeringuid planeerides ja jälgides toimis ühisettevõte konservatiivselt ning ei võtnud arvesse ligikaudu 17 miljoni euro suurust eeldatavat sihtotstarbelist tulu, mis tuleneb programmi SESAR I projektide tagasinõutud summadest (st järelauditite käigus parandatud vead, tasaarvestamata eelrahastamine jne). |
| --- | --- |

—

programmi SESAR I eelarve uusi kulukohustuste ja maksete assigneeringuid planeerides ja jälgides toimis ühisettevõte konservatiivselt ning ei võtnud arvesse ligikaudu 17 miljoni euro suurust eeldatavat sihtotstarbelist tulu, mis tuleneb programmi SESAR I projektide tagasinõutud summadest (st järelauditite käigus parandatud vead, tasaarvestamata eelrahastamine jne).

| 28. | Programmi SESAR 2020 kulukohustuste ja maksete assigneeringute kasutusmäärad olid vastavalt 92 % ja 68 %. Maksete assigneeringute oodatust madalam kasutusmäär oli tingitud peamiselt viivitustest programmi „Horisont 2020“ mitme projekti rakendamisel (tööstusharu esindavate liikmete elluviidavad projektid) ja pigem konservatiivsest eelarveplaneerimisest, kuna arvesse võeti iga-aastaste finantsrakendamise delegeerimislepingute hilise saabumise riski. |
| --- | --- |

28.

Mitmeaastane eelarve täitmine seitsmenda raamprogrammi ja TEN-T raames

| 29. | Ühisettevõttele SESAR seitsmenda raamprogrammi raames programmi SESAR I rakendamiseks eraldatud vahendite kogusummast (maksimaalselt 700 miljonit eurot) oli EL 2017. aasta lõpuks eraldanud rahalist toetust kokku 633,9 miljonit eurot. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Programmi SESAR I tegevuseks ühisettevõttele SESAR ette nähtud teiste liikmete mitterahalise ja rahalise osaluse 1 254,5 miljoni euro suurusest summast (670,2 miljonit eurot Eurocontrolilt ja 584,3 miljonit eurot lennundussektorit esindavatelt liikmetelt) oli ühisettevõte 31. detsembriks 2017 kinnitanud 560,7 miljonit eurot Eurocontrolilt ja 539,2 miljonit eurot lennundussektorilt. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Sellest tulenevalt moodustas programmi SESAR I muude liikmete osalus 2017. aasta lõpu seisuga kokku 1 099,9 miljonit eurot ning ELi rahaline osalus 633,9 miljonit eurot. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Programmi SESAR I tegevus- ja halduseelarvest (kokku 892,8 miljonit eurot) (12) oli ühisettevõte 2017. aasta lõpu seisuga võtnud kulukohustusi summas 853 miljonit eurot ja teinud makseid summas 801 miljonit eurot (89,7 % olemasolevast eelarvest). |
| --- | --- |

32.

| 33. | SESAR I projektide kohandamise või tühistamise tõttu pidi ühisettevõte SESAR 2017. aasta lõpus (programmi SESAR I sulgemisetapis) tühistama 30 miljonit eurot (19 %) täitmata kulukohustusi. Seega lasus ühisettevõttel aasta lõpus endiselt kohustus maksta programmi SESAR I toetusi summas ca 47 miljonit eurot. |
| --- | --- |

33.

Mitmeaastane eelarve täitmine programmi „Horisont 2020“ raames

| 34. | Ühisettevõttele SESAR programmi SESAR 2020 rakendamiseks „Horisont 2020“ raames eraldatud 585 miljonist eurost oli EL 2017. aasta lõpuks välja maksnud 132,9 miljonit eurot. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Teised liikmed võtsid kohustuse osaleda ühisettevõtet programmi SESAR 2020 tegevuskulude katmisel rahaliselt ja mitterahaliselt vähemalt summas 825,9 miljonit eurot (ligikaudu 500 miljonit eurot Eurocontrolilt ja hinnanguliselt 325,9 miljonit eurot lennundussektorilt). 2017. aasta lõpuks olid muud liikmed teatanud mitterahalisest osalusest summas 97,3 miljonit eurot. 2017. aasta seisuga olid programmi SESAR 2020 projektid aga alles algetapis ja haldusnõukogu ei olnud neid veel kinnitanud. Lisaks eraldas Eurocontrol ühisettevõtte SESAR halduskuludeks 6,7 miljonit eurot. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Sellest tulenevalt moodustas lennundussektori ja Eurocontroli osalus 2017. aasta lõpu seisuga kokku 104 miljonit eurot ning ELi eraldatud rahaline osalus 132,9 miljonit eurot. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Programmi SESAR 2020 maksimaalsest tegevus- ja halduseelarvest (kokku 639,8 miljonit eurot) (13) oli ühisettevõte SESAR võtnud 2017. aasta lõpu seisuga kulukohustusi summas 236,7 miljonit eurot ja teinud makseid summas 112,3 miljonit eurot. Maksed tehti peamiselt programmi SESAR 2020 projektide esimese ja teise laine ettemakseteks. |
| --- | --- |

37.

SISEKONTROLLIMEHHANISMID

Sisekontrolliraamistik

| 38. | Ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande välisaudiitor täheldas puudusi ühisettevõtte finantskontrolliprotsessides. Selle põhjuseks on peamiselt ühisettevõtete tegevuse aluseks oleva finantsregulatsiooni raamistiku keerukus, finantsvaldkonna võtmetöötajate hiljutine lahkumine ning sellest tulenev finantsosakonna töö ülekoormatus. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Ühisettevõte on loonud finants- ja tegevusalaste dokumentide kontrollil põhinevad usaldusväärsed eelkontrollimenetlused. Seitsmenda raamprogrammi vahe- ja lõppmaksete puhul teeb ühisettevõte järelauditeid toetusesaajate juures, programmi „Horisont 2020“ projektide väljamaksetaotluste järelauditite eest vastutab aga komisjoni ühine audititeenistus. Ühisettevõtte poolt 2017. aasta lõpus esitatud järelauditite allesjäänud veamäär oli seitsmenda raamprogrammi puhul 1,09 % ja programmi „Horisont 2020“ puhul 2,8 % (14). |
| --- | --- |

39.

| 40. | Tuginedes ühisettevõtte sisekontrollisüsteemi hindamisele ning tulude, maksete, toetuste ja hangete substantiivsele testimisele ning avastatud vigadest tulenevaid tagasimaksenõudeid sisaldavate järelauditite valimi läbivaatamisele, andsid auditi tulemused kontrollikojale piisava kindluse selle kohta, et ühisettevõtte üldine allesjäänud veamäär on allpool olulisuse piirmäära. |
| --- | --- |

40.

| 41. | 2017. aasta lõpuks ei olnud veel valminud komisjoni programmi „Horisont 2020“ toetuste ühiste haldus- ja seirevahendite moodulid, mis on vajalikud ühisettevõttele eraldatud mitterahalise toetuse kajastamiseks ja seireks. |
| --- | --- |

41.

Hankemenetlused

| 42. | Õhuruumi tsiviilkasutajatelt programmi SESAR 2020 tegevuste jaoks (15) tugiteenuseid hankides kasutas ühisettevõte SESAR finantsskoori arvutamisel erinevate ekspertide kategooriate päevahindade jaoks tehtud finantspakkumuste lihtsat (aritmeetilist) keskmist. Sama meetodit kasutati hanke kõigi osade puhul. Tegelikult oleks pidanud suurema konkurentsi ja tõhususe saavutamiseks kasutama finantsskoori arvutamiseks kaalutud keskmist. Koefitsient oleks pidanud põhinema iga ekspertide kategooria kõige tõenäolisemal tööpäevade arvul, mida hanke konkreetse osa teenuste jaoks võidakse vajada. |
| --- | --- |

42.

MUUD TEEMAD

Muude liikmete poolt projektile SESAR 2020 antava toetuse võimendamine

| 43. | Üks ühisettevõtte põhieesmärke on võimendada tööstusharu esindavate partnerite panust oma tegevusse (16). Ühisettevõtte asutamismääruse kohaselt peab lennundussektorilt saadud toetuse hinnanguline võimendustegur (Eurocontroli toetust arvestamata) olema 0,85 (17). |
| --- | --- |

43.

TEAVE KOMISJONI HINDAMISTE KOHTA

| 44. | Ühisettevõtte SESAR seitsmenda raamprogrammi raames rakendatava tegevuse komisjonipoolne lõpphindamine hõlmas ajavahemikku 2007–2016, (18) samas kui ühisettevõtte SESAR programmi „Horisont 2020“ raames rakendatava tegevuse vahehindamine hõlmas ajavahemikku 2014–2016 (19). Hindamised viidi läbi sõltumatute ekspertide abiga, nagu on ette nähtud ühisettevõtet SESAR käsitlevates nõukogu määrustes, (20) ning need hõlmasid ühisettevõtte SESAR töö asjakohasust, tõhusust, tulemuslikkust, sidusust ja ELi lisaväärtust, pöörates täiendavalt tähelepanu avatusele, läbipaistvusele ja teadustegevuse kvaliteedile. Hindamiste tulemusi võeti arvesse aruandes, mille komisjon esitas Euroopa Parlamendile ja nõukogule 2017. aasta oktoobris (21). |
| --- | --- |

44.

| 45. | Vastuseks hindajate esitatud soovitustele (22) võttis ühisettevõtte SESAR haldusnõukogu mais 2018 vastu tegevuskava. Tegevuskava hõlmab suurt hulka meetmeid, (23) millest mõne elluviimist on juba alustatud; (24) enamik meetmeist tuleks aga rakendada 2018. aastal ja 2019. aasta esimeses kvartalis, ning mõnda neist võetakse arvesse järgmisel programmitöö perioodil (25). |
| --- | --- |

45.

| 46. | 2017. aastal avaldas kontrollikoda eriaruande ühtse Euroopa taeva algatuse kohta, (26) mis hõlmas ühisettevõtte SESAR (kui ühtse Euroopa taeva algatuse ELi poolse peamise rahastaja) seitsmenda raamprogrammi raames toimuva tegevuse (27) teatavaid elemente. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Nii komisjoni lõpphindamises (28) kui kontrollikoja eriaruandes (29) juhiti tähelepanu lennuliikluse korraldamise üldkava rakendamisel tekkinud viivitustele ning ühisettevõtte SESAR tegevuse fikseeritud tegutsemisaja ja kavandatud töö eeldatava kestuse vahelisele lahknevusele. Kontrollikoja aruandes rõhutati ka vajadust parandada ühisettevõtte aruandekohustust seoses üldkava rakendamisega (30). |
| --- | --- |

47.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Neven MATES, võttis käesoleva aruande vastu 2. oktoobri 2018. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Klaus-Heiner LEHNE

---

(1)  Nõukogu 27. veebruari 2007. aasta määrus (EÜ) nr 219/2007 ühisettevõtte loomise kohta Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR) väljaarendamiseks (ELT L 64, 2.3.2007, lk 1), mida muudeti määrusega (EÜ) nr 1361/2008 (ELT L 352, 31.12.2008, lk 12).

1

(2)  Nõukogu 16. juuni 2014. aasta määrus (EL) nr 721/2014, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 219/2007 ühisettevõtte loomise kohta Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR) väljaarendamiseks seoses ühisettevõtte tegevusaja pikendamisega aastani 2024 (ELT L 192, 1.7.2014, lk 1).

2

(3)  Eurocontrol on rahvusvaheline organisatsioon, mis kuulub 41 liikmesriigile. EL on delegeerinud mõned oma ühtse Euroopa taeva reguleerimise ülesanded Eurocontrolile, mis annab organisatsioonile keskse rolli Euroopa lennuliikluse juhtimise koordineerimisel ja planeerimisel. Eurocontroli liikmed on nii EL ise kui liidu kõik liikmesriigid.

3

(4)  Euroopa Komisjoni ja ühisettevõtte SESAR vahel 2009. aasta detsembris sõlmitud üldise rahastamislepingu artikkel 3.

4

(5)  Määruse (EL) nr 721/2014 põhjendus 5.

5

(6)  Määruse (EÜ) nr 219/2007 artikli 4 lõige 2, mida on muudetud määrusega (EL) nr 721/2014.

6

(7)  Programmi SESAR 2020 ja Eurocontroli vahelise lepingu artikkel 4.

7

(8)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi, tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, tähtsamate arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ja muud selgitavat teavet.

8

(9)  Eelarve täitmise aruanded sisaldavad kõiki eelarvetoiminguid koondavaid aruandeid ja selgitavaid lisasid.

9

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).

10

(11)  Määrusele (EÜ) nr 219/2007, mida on muudetud määrusega (EL) nr 721/2014, lisatud ühisettevõtte põhikirja artiklid 13 ja 25.

11

(12)  892,8 miljoni eurone kogusumma hõlmab 700 miljoni euro suurust ELi rahalist osalust, mida rahastatakse teadusuuringute seitsmendast raamprogrammist ja TEN-T programmist, 165 miljoni euro suurust rahalist osalust Eurocontrolilt ning 27,8 miljoni euro suurust rahalist osalust lennundussektorit esindavatelt liikmetelt.

12

(13)  639,8 miljonit eurot hõlmab 585 miljoni euro suurust ELi rahalist osalust, mida rahastatakse programmist „Horisont 2020“, 25 miljoni euro suurust rahalist osalust Eurocontrolilt ning 18,5 miljoni euro suurust rahalist osalust lennundussektorit esindavatelt liikmetelt. Lisaks annab komisjon ühisettevõttele komisjoni poolt delegeeritud eriülesannete täitmiseks 11,3 miljonit eurot sihtotstarbelist tulu.

13

(14)  Ühisettevõtte SESAR 2017. aasta tegevusaruande punktid 1.1.4.3 ja 1.1.7.

14

(15)  Raamlepingud (4 osa), mille kogueelarve 4 aasta kohta on 6 miljonit eurot.

15

(16)  Määruse (EÜ) nr 219/2007 põhjenduses 17, mida on muudetud määrusega (EL) nr 721/2014, sätestatakse, et projekti SESAR oluline element on tööstusharu märkimisväärne osalemine. Seepärast on väga tähtis, et projekti SESAR arendusetapile avaliku sektori vahenditest eraldatud toetust täiendataks lennundussektori osalusega.

16

(17)  Lennundussektorit esindavatelt partneritelt (ilma Eurocontroli toetust arvestamata) ühisettevõtte SESAR tegevuskuludeks eraldatud hinnanguline mitterahaline osalus (500 miljonit eurot) jagatuna ühisettevõttele eraldatud ELi rahalise osaluse kogusummaga (585 miljonit eurot). Tasub märkida, et kooskõlas programmi SESAR 2020 põhikirjaga ei anna lennundussektorit esindavad liikmed mitterahalist toetust väljaspool ühisettevõtte töökava tehtavaks täiendavaks tegevuseks.

17

(18)  Seitsmenda raamprogrammi alusel tegutseva ühisettevõtte SESAR lõpphindamine. https://ec.europa.eu/research/evaluations/pdf/sesar1.pdf

18

(19)  Programmi „Horisont 2020“ alusel tegutseva ühisettevõtte SESAR lõpphindamine. https://ec.europa.eu/research/evaluations/pdf/sesar2020.pdf

19

(20)  Komisjoni kohustuslikud hindamised, kohaldades määruse (EÜ) nr 219/2007 (ühisettevõtte SESAR kohta) artiklit 7 ja määruse (EL) nr 721/2014 (millega muudetakse määrust (EÜ) nr 219/2007) artiklit 7.

20

(21)  Komisjoni talituste töödokument. Programmi „Horisont 2020“ alusel tegutsevate ühisettevõtete vahehindamine {SWD (2017) 339 final}.

21

(22)  Hindajate esitatud soovitused puudutavad järgmisi valdkondi: suurendada sidusrühmade osalemist SESARi tegevuses (sh seosed kasutuselevõtuetapiga); tugevdada Euroopa lennuliikluse korraldamise üldkava kolme tasandit (määratlemis-, arendus- ja kasutuselevõtuetapp), tagades, et kõik tasandid kasutaksid ühistel lahendustel põhinevat keelt, ning võimaldades komisjonil lihtsustada kasutuselevõtu kavandamist ja seiret; tugevdada sidemeid akadeemiliste ringkondadega; kõrvaldada programmi „Horisont 2020“ õigusraamistiku rakendamist puudutavad probleemid; võtta meetmeid, et kõrvaldada nn industrialiseerimislünk, mis tähendab tühimikku SESARi praeguste lahenduste (need lõpevad tehnoloogilise valmisoleku tasemel nr 6) ja lennuliikluse korraldamise üldkava kasutuselevõtuetapi vahel, mis vajab tehnoloogilise valmisoleku taset nr 8.

22

(23)  Hindaja soovituste põhjal võetud tegevuskavas sisalduvad konkreetsed meetmed hõlmavad järgmist: tõhustada koostööd SESARi kasutuselevõtu asutuse, Euroopa Lennundusohutusameti, liikmesriikide ametiasutuste ja EUROCAE-ga, et toetada nende osalemist lennuliikluse korraldamise üldkavas; suurendada aeronavigatsioonitööstuse panust; lihtsustada SESARi tegevuse elluviimist programmi „Horisont 2020“ raames.

23

(24)  Juba alustatud meetmed on järgmised: korraldada ümber Euroopa lennuliikluse korraldamise üldkava kolm tasandit, et tugevdada süsteemi ülesehitust vastavalt SESARi lahenduste põhimõtetele; regulaarsed kohtumised Euroopa lennuliikluse korraldamise teadusliku väljatöötamise assotsiatsiooniga, et suurendada akadeemiliste ringkondade osalemist.

24

(25)  Järgneva programmitöö perioodi ettevalmistamiseks tegi ühisettevõte SESAR oma praeguse õigusraamistiku üldise hindamise ja saatis selle detsembris 2017 komisjonile. Seoses soovitusega vähendada veelgi industrialiseerimislünka ühisettevõtte SESAR tegevuse ja SESARi kasutuselevõtu juhtimise vahel, leiab ühisettevõte, et sellesuunaline töö on praegu peatatud, kuna oodatakse komisjoni algatust järgmise programmitöö perioodi kohta.

25

(26)  2004. aastal käivitatud ELi ühtse Euroopa taeva algatus koosneb kogu ELi hõlmavatest ühistest siduvatest eeskirjadest lennuliikluse korraldamise ohutuse ja teenuste ning õhuruumi korraldamise ja koostalitlusvõime kohta. https://ec.europa.eu/transport/modes/air/ses_en

26

(27)  Kontrollikoja eriaruanne nr 18/2017.

27

(28)  Vt ühisettevõtte SESAR seitsmenda raamprogrammi tegevuse lõpphindamine, osa 7.1.4 (Teadusuuringute kvaliteet) ja osa 8 (Järeldused).

28

(29)  Kontrollikoja eriaruande nr 18/2017 punktid 86 ja 87.

29

(30)  Kontrollikoja eriaruande nr 18/2017 punkt 86 ja 8. soovitus.

30

---

LISA

Eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja kommentaar | Parandusmeetmete võtmise seis
  (lõpetatud/pooleli/alustamata) |
| --- | --- | --- |
| | Programmi SESAR 2020 projektide mitterahaliste sissemaksete alane aruandlus ja kontroll | |
| 2016 | Ühisettevõte SESAR ei ole veel koostanud liikmetele ja nende välisaudiitoreile spetsiaalseid suuniseid, mis puudutavad SESAR 2020 projektidele tehtud mitterahaliste sissemaksete deklareerimist ja sertifitseerimist. Ühisettevõte ei ole ka koostanud sisemiseks kasutuseks mõeldud suuniseid SESAR 2020 projektide väljamaksetaotluste eelkontrollide tegemiseks; need suunised peaksid põhinema komisjoni programmi „Horisont 2020“ eelkontrollistrateegial. | Lõpetatud |
| | Projektikonkurssidel osalevate taotlejate finantssuutlikkuse hindamine | |
| 2016 | Ühisettevõtte tööstusharu esindavatele partneritele suunatud piiratud konkursside raames andis ühisettevõte toetust projektikonsortsiumidele; seda hoolimata asjaolust, et kahel juhul olid Teadusuuringute Rakendusameti poolt toetusesaajate juures tehtud rahalise elujõulisuse kontrollid näidanud, et konsortsiume koordineerivate liikmete finantsvõimekus oli nõrk. See tähendab, et ka teisi projekte, milles nimetatud kaks toetusesaajat osalevad, ohustab suurem valmimise ja finantsrisk. Mõlemal kõnealusel juhul põhjendas tegevdirektor oma otsust täiendava juhtumipõhise riskihindamisega, mille olid teinud ühisettevõtte SESAR töötajad. Ühisettevõttel puudub aga endiselt sisemiseks kasutuseks mõeldud süstemaatiline menetlus juhuks, kui on vaja ümber hinnata toetuse projektikoordinaatori nõrk finantsvõimekus ja võtta meetmeid suurenenud finantsriski maandamiseks ja kompenseerimiseks. | Lõpetatud |
| | Teenuslepingute kulutõhusus | |
| 2016 | Teenuste hankemenetluste puhul on ühisettevõte kehtestanud lepingute maksimaalse eelarve. Maksimaalne summa ei põhine süstemaatilisel kulude prognoosimisel ega mõistlikul turuhindade võrdlussüsteemil. See ei taga ühisettevõtte mitmeaastaste teenuslepingute kulutõhusust, kuna kogemused näitavad, et enamik saadud pakkumustest oli eelarvele kehtestatud ülempiiri lähedal. | Lõpetatud |

Aasta

Kontrollikoja kommentaar

Parandusmeetmete võtmise seis

(lõpetatud/pooleli/alustamata)

Programmi SESAR 2020 projektide mitterahaliste sissemaksete alane aruandlus ja kontroll

2016

Ühisettevõte SESAR ei ole veel koostanud liikmetele ja nende välisaudiitoreile spetsiaalseid suuniseid, mis puudutavad SESAR 2020 projektidele tehtud mitterahaliste sissemaksete deklareerimist ja sertifitseerimist. Ühisettevõte ei ole ka koostanud sisemiseks kasutuseks mõeldud suuniseid SESAR 2020 projektide väljamaksetaotluste eelkontrollide tegemiseks; need suunised peaksid põhinema komisjoni programmi „Horisont 2020“ eelkontrollistrateegial.

Lõpetatud

Projektikonkurssidel osalevate taotlejate finantssuutlikkuse hindamine

2016

Ühisettevõtte tööstusharu esindavatele partneritele suunatud piiratud konkursside raames andis ühisettevõte toetust projektikonsortsiumidele; seda hoolimata asjaolust, et kahel juhul olid Teadusuuringute Rakendusameti poolt toetusesaajate juures tehtud rahalise elujõulisuse kontrollid näidanud, et konsortsiume koordineerivate liikmete finantsvõimekus oli nõrk. See tähendab, et ka teisi projekte, milles nimetatud kaks toetusesaajat osalevad, ohustab suurem valmimise ja finantsrisk. Mõlemal kõnealusel juhul põhjendas tegevdirektor oma otsust täiendava juhtumipõhise riskihindamisega, mille olid teinud ühisettevõtte SESAR töötajad. Ühisettevõttel puudub aga endiselt sisemiseks kasutuseks mõeldud süstemaatiline menetlus juhuks, kui on vaja ümber hinnata toetuse projektikoordinaatori nõrk finantsvõimekus ja võtta meetmeid suurenenud finantsriski maandamiseks ja kompenseerimiseks.

Lõpetatud

Teenuslepingute kulutõhusus

2016

Teenuste hankemenetluste puhul on ühisettevõte kehtestanud lepingute maksimaalse eelarve. Maksimaalne summa ei põhine süstemaatilisel kulude prognoosimisel ega mõistlikul turuhindade võrdlussüsteemil. See ei taga ühisettevõtte mitmeaastaste teenuslepingute kulutõhusust, kuna kogemused näitavad, et enamik saadud pakkumustest oli eelarvele kehtestatud ülempiiri lähedal.

Lõpetatud

---

ÜHISETTEVÕTTE VASTUS

25.

Aastatel 2010–2017 kulus iga-aastaste rahalise rakendamise delegeerimislepingute saamiseks keskmiselt üle kuue kuu. Seetõttu peab ühisettevõte SESAR tegevuse järjepidevuse tagamiseks kavandama oma eelarvet nii, et vähemalt järgmise aasta esimeses pooles oleks maksete tegemiseks piisavalt rahalisi vahendeid ja maksete assigneeringuid.

26.

Viimasel kahel aastal on ühisettevõte SESAR tegutsenud mitme finantsreguleerimissüsteemi alusel, sest pidi samaaegselt rakendama projekte vastavalt seitsmendale raamprogrammile, programmidele TEN-T, „Horisont 2020“, Euroopa ühendamise rahastule ja sihtotstarbelise tulu delegeerimislepingutele. 2018. aasta värbamiskavas on ette nähtud kahe täiendava rahandusametniku värbamine rahandus- ja eelarverühma tugevdamiseks.

27.

Programmi „Horisont 2020“ toetuste maksmise suurema veamäära 2017. aastal põhjustas asjaolu, et ühisettevõte SESAR oli teinud ainult mõned toetusmaksed programmi „Horisont 2020“ raames, kui komisjoni ühine audititalitus auditikava kehtestas. Need maksed olid peamiselt seotud pilootuuringute projektidega, mille peamised toetusesaajad olid teaduskeskused ja ülikoolid, kes suuremate tööstuse toetusesaajatega võrreldes ei tunne finantsaruandlust nii hästi. Lisaks mõjutas veamäära suuresti üksnes ühe toetusesaaja ülikooli tehtud oluline viga. Et vähendada seda riski tulevikus, korraldab ühisettevõtte SESAR koostöös komisjoniga finantsaruandluse infopäeva, mis suunatakse eelkõige teaduskeskustele, ülikoolidele ja VKEdele.

28.

Ühisettevõte SESAR ajakohastab oma hankedokumentide koostamise sisesuuniseid (mis on osa ühisettevõtte SESAR kvaliteedijuhtimise süsteemist), et võtta ühe võimalusena finantspakkumiste hindamisel kasutusele kaalutud keskmise meetod, eriti, kui see võimaldab paremini kajastada finantspakkumiste eri hinnakomponente.

---

| 14.12.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 452/76 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 452/76

---

ARUANNE

ühisettevõtte Shift2Rail eelarveaasta 2017 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastusega

(2018/C 452/09)

SISUKORD

| | Punkt | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| SISSEJUHATUS | 1–12 | 77 |
| Ühisettevõtte Shift2Rail asutamine | 1–2 | 77 |
| Juhtimine | 3–6 | 77 |
| Eesmärgid | 7–8 | 77 |
| Ressursid | 9–11 | 78 |
| Komisjoni hindamine | 12 | 78 |
| ARVAMUS | 13–25 | 78 |
| Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta | 14 | 78 |
| Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta | 15 | 79 |
| Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta | 16 | 79 |
| Juhtkonna ja organisatsiooni järelevalve eest vastutavate isikute kohustused | 17–19 | 79 |
| Audiitori kohustused raamatupidamise aastaaruande ja selle aluseks olevate tehingute auditeerimisel | 20–25 | 79 |
| EELARVE HALDAMINE JA FINANTSJUHTIMINE | 26–32 | 80 |
| 2017. aasta eelarve täitmine | 26–27 | 80 |
| Mitmeaastane eelarve täitmine programmi „Horisont 2020“ raames | 28–32 | 80 |
| SISEKONTROLLIMEHHANISMID | 33–37 | 81 |
| Sisekontrolliraamistik | 33–36 | 81 |
| Hankemenetlused | 37 | 81 |
| MUUD TEEMAD | 38 | 81 |
| Tööstusharu esindavate liikmete osaluse võimendamine | 38 | 81 |
| TEAVE KOMISJONI HINDAMISTE KOHTA | 39–40 | 81 |
| LISA. | EELMISTE AASTATE KOMMENTAARIDE PÕHJAL VÕETUD MEETMED |

Punkt

Lehekülg

SISSEJUHATUS

1–12

77

Ühisettevõtte Shift2Rail asutamine

1–2

77

Juhtimine

3–6

77

Eesmärgid

7–8

77

Ressursid

9–11

78

Komisjoni hindamine

12

78

ARVAMUS

13–25

78

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

14

78

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

15

79

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

16

79

Juhtkonna ja organisatsiooni järelevalve eest vastutavate isikute kohustused

17–19

79

Audiitori kohustused raamatupidamise aastaaruande ja selle aluseks olevate tehingute auditeerimisel

20–25

79

EELARVE HALDAMINE JA FINANTSJUHTIMINE

26–32

80

2017. aasta eelarve täitmine

26–27

80

Mitmeaastane eelarve täitmine programmi „Horisont 2020“ raames

28–32

80

SISEKONTROLLIMEHHANISMID

33–37

81

Sisekontrolliraamistik

33–36

81

Hankemenetlused

37

81

MUUD TEEMAD

38

81

Tööstusharu esindavate liikmete osaluse võimendamine

38

81

TEAVE KOMISJONI HINDAMISTE KOHTA

39–40

81

LISA.

EELMISTE AASTATE KOMMENTAARIDE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

83

ÜHISETTEVÕTTE VASTUS

84

SISSEJUHATUS

Ühisettevõtte Shift2Rail asutamine

| 1. | Brüsselis asuv ühisettevõte Shift2Rail (edaspidi „ühisettevõte“ või „ühisettevõte S2R“ asutati mais 2014 (1) kümneaastaseks perioodiks ning see alustas iseseisvalt tööd 24. mail 2016. Ühisettevõte alustas iseseisvat tööd aastal 2016 ning ühisettevõtte S2R selle aasta raamatupidamise aastaaruanne oli teine, mida kontrollikoda auditeeris. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Ühisettevõte S2R on raudteesektori avaliku ja erasektori partnerlus. Ühisettevõtte asutajaliikmed on Euroopa Liit (EL), mida esindab komisjon, ja tööstusharu (raudteesektorit) esindavad partnerid (peamised sidusrühmad, sh raudteeseadmete tootjad, raudtee-ettevõtjad, taristuettevõtjad ja teaduskeskused). Muud üksused võivad ühisettevõttes osaleda assotsieerunud liikmetena. |
| --- | --- |

2.

Juhtimine

| 3. | Ühisettevõtte S2R juhtimisstruktuur hõlmab juhatust, tegevdirektorit, teaduskomiteed ja ühisettevõtte riikide esindajate rühma. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Juhatus koosneb 22 liikmest, kellest kaks on komisjoni esindajad, lisaks on juhatuses oma esindaja igal tööstusharu esindavast partnerist liikmel. Juhatus vastutab ühisettevõtte strateegilise suuna ja tegevuse eest ning teeb tegevuse elluviimise üle järelevalvet. Tegevdirektor on ühisettevõtte igapäevase juhtimise eest vastutav tegevjuht. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Teaduskomitee ja riikide esindajate rühm on nõuandvad organid. Teaduskomitee annab nõu ühisettevõtte aasta töökavades käsitletavate teaduslike ja tehniliste prioriteetide teemal. Ühisettevõtte riikide esindajate rühm esindab ELi liikmesriike ja teadusuuringute raamprogrammiga „Horisont 2020“ liitunud riike. Riikide esindajate rühm võib esitada arvamusi ühisettevõtte strateegiliste tegevussuundade ning ühisettevõtte tegevuste ja asjaomaste riiklike või piirkondlike teadusuuringute ja innovatsiooniprogrammide vaheliste seoste kohta. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Ühisettevõtte S2R põhikirjas sätestatakse ka






  — | Euroopa Liidu Raudteeameti konkreetne nõustav roll ühisettevõtte S2R töökavade koostamisel ja elluviimisel ning selle tagamisel, et ühisettevõtte tegevuse tulemusel oleks koostalitlusvõime ja ohutus tehniliste standarditega tagatud; |
| --- | --- | --- |

6.

—

Euroopa Liidu Raudteeameti konkreetne nõustav roll ühisettevõtte S2R töökavade koostamisel ja elluviimisel ning selle tagamisel, et ühisettevõtte tegevuse tulemusel oleks koostalitlusvõime ja ohutus tehniliste standarditega tagatud;

| — | innovatsiooniprogrammide juhtkomiteede loomine; juhtkomiteed koosnevad asutaja- ja assotsieerunud liikmete esindajatest ning ühisettevõtte programmitöö osakonnast, mis vastutab innovatsiooniprogrammide tehnilise sisendi ja elluviimise eest; |
| --- | --- |

—

innovatsiooniprogrammide juhtkomiteede loomine; juhtkomiteed koosnevad asutaja- ja assotsieerunud liikmete esindajatest ning ühisettevõtte programmitöö osakonnast, mis vastutab innovatsiooniprogrammide tehnilise sisendi ja elluviimise eest;

| — | võimalus luua ekspertide töörühmasid, mis aitaksid ühisettevõttel oma ülesandeid täita. |
| --- | --- |

—

võimalus luua ekspertide töörühmasid, mis aitaksid ühisettevõttel oma ülesandeid täita.

Eesmärgid

| 7. | Ühisettevõte S2R eesmärk on pakkuda raudteesektoris innovatsioonialase koostöö platvormi, et suurendada raudteesüsteemide konkurentsivõimet ja parandada Euroopa raudteetranspordisüsteemi. Peamine algatus selle eesmärgi saavutamiseks on ühtse Euroopa raudteepiirkonna (2) loomine. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Ühisettevõtte ülesanne on arendada, lõimida, tutvustada ja valideerida innovatiivseid tehnoloogiaid ja lahendusi, mis vastavad rangetele ohutusstandarditele, et saavutada järgmist:






  — | raudteetranspordisüsteemi kogu olelusringi kulude vähendamine 50 % võrra; |
| --- | --- | --- |

8.

—

raudteetranspordisüsteemi kogu olelusringi kulude vähendamine 50 % võrra;

| — | raudteetranspordisüsteemi läbilaskevõime 100 %-line suurendamine; |
| --- | --- |

—

raudteetranspordisüsteemi läbilaskevõime 100 %-line suurendamine;

| — | raudteeteenuste usaldusväärsuse suurendamine ja täpsuse parandamine 50 % võrra; |
| --- | --- |

—

raudteeteenuste usaldusväärsuse suurendamine ja täpsuse parandamine 50 % võrra;

| — | raudteesektori koostalitlusvõimet ja tõhusust piiravate tehniliste takistuste kõrvaldamine; |
| --- | --- |

—

raudteesektori koostalitlusvõimet ja tõhusust piiravate tehniliste takistuste kõrvaldamine;

| — | raudteetranspordiga seotud negatiivsete välistegurite, eeskätt müra, vibratsiooni, heite ja muu keskkonnamõju vähendamine. |
| --- | --- |

—

raudteetranspordiga seotud negatiivsete välistegurite, eeskätt müra, vibratsiooni, heite ja muu keskkonnamõju vähendamine.

Ressursid

| 9. | Ühisettevõtte S2R tegevusse programmi „Horisont 2020“ kaudu antav maksimaalne ELi toetus on 450 miljonit eurot. See summa sisaldab 52 miljonit eurot, mis on ette nähtud Euroopa Komisjoni hallatavale „Horisont 2020“ perioodi 2014–2015 transpordi tööprogrammile (majakaprojektid), mille tulemusena on ühisettevõttele S2R eraldatud 398 miljonit eurot (3). Ühisettevõtte tööstusharu esindavad liikmed peavad osalema rahastamises vähemalt 470 miljoni euro ulatuses, (4) sh rahalise ja mitterahalise toetusega ühisettevõtte tegevus- ja halduskuludes vähemalt 350 miljoni euro suuruses summas ning mitterahalise osalusega ühisettevõtte täiendavas tegevuses vähemalt 120 miljoni euro suuruses summas (5). |
| --- | --- |

9.

| 10. | Ühisettevõtte S2R halduskulud ei tohi ületada 27 miljonit eurot ning need tuleb katta liikmete rahalise toetusega, mis jagatakse igal aastal võrdselt liidu ning tööstusharu esindavate liikmete vahel (6). |
| --- | --- |

10.

| 11. | Ühisettevõtte S2R 2017. aasta lõplik eelarve oli 44,1 miljonit eurot (2016. aastal 52,3). 31. detsembri 2017. aasta seisuga oli ühisettevõttel 19 töötajat (2016. aastal 17). 2017. aasta madalam lõplik eelarve oli otseselt tingitud asjaolust, et Euroopa Komisjon kinnitas, et jätkab majakaprojektide haldamist (7). |
| --- | --- |

11.

Komisjoni hindamine

| 12. | Komisjon viis juunis 2017 lõpule ühisettevõtte tegevuse vahehindamise, mille järel ühisettevõte koostas tegevuskava hindamises esitatud soovituste täitmiseks. Selles tulenevalt sisaldab käesolev aruanne ühisettevõtte poolt vahehindamise põhjal koostatud tegevuskava käsitlevat osa, mis on mõeldud üksnes teavitamiseks ega moodusta osa kontrollikoja auditiarvamusest ega tähelepanekutest. |
| --- | --- |

12.

| ARVAMUS









  13. | Kontrollikoda auditeeris:






  a) | ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (8) ja eelarve täitmise aruannetest (9)31. detsembril 2017 lõppenud eelarveaasta kohta, |
| --- | --- | --- |

ARVAMUS

13.

a)

ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (8) ja eelarve täitmise aruannetest (9)31. detsembril 2017 lõppenud eelarveaasta kohta,

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 287 sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 287 sätestatud nõuetele.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 14. | Kontrollikoja hinnangul annab ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2017 lõppenud eelarveaasta kohta kõikides olulistes aspektides õiglase pildi ühisettevõtte finantsolukorrast 31. detsembri 2017. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele. Viimased põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel. |
| --- | --- |

14.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 15. | Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2017 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

15.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 16. | Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2017 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

16.

Juhtkonna ja organisatsiooni järelevalve eest vastutavate isikute kohustused

| 17. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 310–325 ja ühisettevõtte finantsmäärusele vastutab juhtkond rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandardite kohase raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamise ning raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. Juhtkonna kohustused hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja esitamiseks vajalike sisekontrollimehhanismide kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulist väärkajastamist. Juhtkond vastutab ka selle eest, et finantsaruannetes kajastatud tegevus, finantstehingud ja teave oleks kooskõlas vastavate õigusaktidega. Ühisettevõtte juhtkonnal on lõplik vastutus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Raamatupidamise aastaaruande koostamisel on juhtkonna ülesanne hinnata ühisettevõtte vastavust tegevuse jätkuvuse põhimõttele, avaldades tegevuse jätkuvusega seotud küsimused, kui see on asjakohane, ja lähtudes raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Isikud, kelle ülesandeks on organisatsiooni järelevalve, vastutavad selle finantsaruandluse üle järelevalve tegemise eest. |
| --- | --- |

19.

Audiitori kohustused raamatupidamise aastaaruande ja selle aluseks olevate tehingute auditeerimisel

| 20. | Kontrollikoja eesmärk on saada piisav kindlus selle kohta, et ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed, ning esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule või muudele asjaomastele eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavatele institutsioonidele kinnitav avaldus, mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Piisav kindlus on väga suurt tõenäosust tähistav kindlus, kuid see ei taga, et oluline väärkajastamine või nõuete mittejärgimine auditi käigus alati avastatakse. Need võivad tuleneda pettusest või veast ja neid peetakse oluliseks siis, kui võib põhjendatult eeldada, et need võivad üksikult või koos mõjutada majandusotsuseid, mida kasutajad raamatupidamise aastaaruande alusel teevad. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Audiitor valib protseduurid, tuginedes oma hinnangule, sh hinnates aruandes pettusest või vigadest põhjustatud olulise väärkajastamise ja selle aluseks olevate tehingute Euroopa Liidu õigusraamistiku olulise nõuetele mittevastavuse riski. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks (kuid mitte arvamuse esitamiseks sisekontrollimehhanismide tulemuslikkuse kohta) võtab audiitor riskihinnangu tegemisel arvesse aruande koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks ning selle alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud sisekontrollimehhanisme. Auditi käigus hinnatakse ka kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasust ja juhtkonna koostatud arvestushinnangute põhjendatust, samuti aruande üldist esituslaadi. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Tulude puhul kontrollib kontrollikoda komisjonilt saadud toetust ning hindab ühisettevõtte tasude ja muude tulude kogumise korda. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Kulude puhul auditeerib kontrollikoda maksetehinguid, kui kulud on kantud, kirjendatud ja heaks kiidetud. Kõiki makseliike (sealhulgas vara soetamiseks tehtud makseid) auditeeritakse nende tegemise seisuga. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Käesoleva aruande ja kinnitava avalduse koostamisel võttis kontrollikoda arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd, mis hõlmas ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande kontrollimist vastavalt ELi finantsmääruse artikli 208 lõikes 4 (10) sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamust kahtluse alla. |
| --- | --- |

25.

EELARVE HALDAMINE JA FINANTSJUHTIMINE

2017. aasta eelarve täitmine

| 26. | 2017. aasta lõplik eelarve sisaldas 68,6 miljonit eurot kulukohustuste assigneeringuid ning 44,1 miljonit eurot maksete assigneeringuid. Kulukohustuste ja maksete assigneeringute kasutusmäärad olid vastavalt 94 % ja 79 %. 2017. aastal oli enamik ühisettevõtte tehtud maksetest ettemaksed programmi „Horisont 2020“ projektidele, mis valiti 2017. aasta projektikonkursside tulemusel. |
| --- | --- |

26.

| 27. | 2017. aasta lõpus oli ühisettevõtte varasaemate aastate kasutamata maksete assigneeringute summa ligikaudu 7,6 miljonit eurot. Selline olukord osutab puudustele eelarve planeerimises, mis see ei ole siiski täiel määral ühisettevõtte kontrolli all. |
| --- | --- |

27.

Mitmeaastane eelarve täitmine programmi „Horisont 2020“ raames

| 28. | Ühisettevõttele S2R kogu tema tegevusajaks eraldatavast maksimaalselt 398 miljoni euro suurusest rahalisest toetusest oli EL 2017. aasta lõpuks eraldanud kokku 83,2 miljonit eurot. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Ühisettevõtte tegutsemisaja tegevus- ja halduskulude katmiseks ette nähtud tööstusharu esindavate liikmete vähemalt 350 miljoni euro suurusest osalusest oli 2017. aasta lõpuks tegevuskulude katteks laekunud mitterahaline osalus summas 34,9 miljonit eurot, millest 3 miljonit eurot oli tõendatud. Lisaks oli ühisettevõtte juhatus heaks kiitnud tööstusharu esindavate liikmete tehtud rahalise toetuse summas 4,9 miljonit eurot halduskulude katteks. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Väljaspool ühisettevõtte tööprogrammi tehtava täiendava tegevuse jaoks tööstusharu esindavate liikmete poolt 120 miljoni euro ulatuses tehtavatest sissemaksetest olid liikmed 2017. aasta lõpuks juba teatanud 130 miljonist eurost (108 %), millest 86,3 miljonit eurot oli tõendatud. Kuna kontrollikojal ei ole õigust auditeerida täiendavasse tegevusse liikmete poolt tehtavaid mitterahalist osalust, ei saa ta esitada arvamust sellise panuse olemuse, kvaliteedi või kvantiteedi kohta. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Sellest tulenevalt oli tööstusharu esindavate liikmete osaluse kogusumma 2017. aasta lõpu seisuga 169,8 miljonit eurot (millest 76 % on toetus täiendavale tegevusele) ning ELi rahaline osalus 83,2 miljonit eurot (vt ka punkt 38). |
| --- | --- |

31.

| 32. | Ühisettevõtte maksimaalsest tegevus- ja halduseelarvest summas 411,5 miljonit eurot (11) oli ühisettevõte 2017. aasta lõpuks võtnud kulukohustusi summas 158,8 miljonit eurot ja teinud makseid summas 78,6 miljonit eurot. See näitab, et ühisettevõte on kooskõlas oma mitmeaastase tööprogrammiga praeguseks sõlminud omavahel seotud mitmeaastased toetuslepingud ja riigihankelepingud, mis katavad 39 % S2R teadus- ja innovatsiooniprogrammi mahust. |
| --- | --- |

32.

SISEKONTROLLIMEHHANISMID

Sisekontrolliraamistik

| 33. | Ühisettevõte on loonud finants- ja tegevusalaste dokumentide kontrollil põhinevad usaldusväärsed eelkontrollimenetlused. 2017. aasta lõpu seisuga olid kõige olulisemad sisekontrollistandardid enamjaolt rakendatud, mõne tegevuse (näiteks talitluspidevuse kava testimise) lõpuleviimine pidi aga toimuma 2018. aastal. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Programmi „Horisont 2020“ projektide väljamaksetaotluste järelauditite eest vastutab komisjoni ühine audititeenistus. Ühisettevõte koos teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraadi ühise audititalitusega alustasid 2017. aastal programmi „Horisont 2020“ väljamaksetaotluste juhuvalimi esimest järelauditit, mille tulemused esitatakse siiski alles ühisettevõtte 2018. aasta tegevusaruandes. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Ühisettevõtte sisekontrollisüsteemi hindamine ning tulude, maksete, toetuste ja hangete substantiivsel testimisel põhinevad audititulemused andsid kontrollikojale piisava kindluse selle kohta, et ühisettevõtte üldine allesjäänud veamäär on allpool olulisuse piirmäära. |
| --- | --- |

35.

| 36. | 2017. aasta lõpuks ei olnud komisjoni ühised programmi „Horisont 2020“ toetuste haldus- ja seirevahendid sellisel määral välja arendatud, et võimaldada ühisettevõttele eraldatud mitterahalise osaluse töötlemist. |
| --- | --- |

36.

Hankemenetlused

| 37. | Kontrollikoda täheldas mõningaid kvalitatiivseid puudusi ühisettevõtte avatud hankemenetluses, millega hangiti enam kui 1,2 miljoni euro eest neljaks aastaks sideteenuseid ja ürituste korraldamise teenuseid. |
| --- | --- |

37.

MUUD TEEMAD

Tööstusharu esindavate liikmete osaluse võimendamine

| 38. | Üks ühisettevõtte põhieesmärk on suurendada tööstusharu esindavate liikmete panust oma tegevusse (12). Ühisettevõtte asutamismääruse kohaselt peab minimaalne võimendustegur olema 0,88, (13) kui arvesse võetakse ainult tööstusharu esindavate liikmete panust ühisettevõtte tööprogrammiga otseselt hõlmatud tegevusse. Minimaalne võimendustegur on suurem kui 1,18, (14) kui arvesse võetakse ka tööstusharu esindavate liikmete panust väljaspool ühisettevõtte tööprogrammi toimuvasse täiendavasse tegevusse. Kuna kontrollikojal ei ole õigust auditeerida täiendavasse tegevusele antud mitterahalist toetust, ei saa ta esitada arvamust selle olemuse, kvaliteedi või tegelikkusele vastavuse kohta (15). |
| --- | --- |

38.

TEAVE KOMISJONI HINDAMISTE KOHTA

| 39. | Komisjoni vahehindamine (16) ühisettevõtte S2R tegevuse kohta hõlmas ajavahemikku 2014–2016 ja see viidi läbi sõltumatute ekspertide abiga, nagu on ette nähtud ühisettevõtet S2R käsitleva nõukogu määrustega (17). Hindamine hõlmas ühisettevõtte töö asjakohasust, tõhusust, tulemuslikkust, sidusust ja ELi lisaväärtust, ning selles pöörati täiendavalt tähelepanu avatusele ja läbipaistvusele. Hindamise tulemusi võeti arvesse aruandes, mille komisjon esitas Euroopa Parlamendile ja nõukogule oktoobris 2017 (18). |
| --- | --- |

39.

| 40. | Vastuseks hindajate esitatud soovitustele (19) koostas ühisettevõte tegevuskava, mille S2R ühisettevõtte juhatus võttis vastu 28. juunil 2018. Kuigi kõiki vahehindamises tõstatatud soovitusi ei käsitleta praeguses finantsraamistikus, (20) on mõne tegevuskavas esitatud meetme elluviimisega juba alustatud; (21) osa meetmeid kavatsetakse nende olemusest ja praegusest õigusraamistikust tulenevalt rakendada aastatel 2018–2020 (22). |
| --- | --- |

40.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Neven MATES, võttis käesoleva aruande vastu 2. oktoobri 2018. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Klaus-Heiner LEHNE

---

(1)  Nõukogu 16. juuni 2014. aasta määrus (EL) nr 642/2014, millega luuakse ühisettevõte Shift2Rail (ELT L 177, 17.6.2014, lk 9).

1

(2)  Täiendav teave ühisettevõtte ja selle tegevuse kohta on kättesaadav selle veebisaidil http://shift2rail.org.

2

(3)  Määruse (EL) nr 642/2014 artikli 3 lõige 1.

3

(4)  Määruse (EL) nr 642/2014 artikli 4 lõige 1.

4

(5)  Vastavalt määruse (EL) nr 642/2014 artikli 4 lõike 2 punktile b on täiendavad tegevused väljaspool ühisettevõtte töökava ja eelarvet, kuid aitavad kaasa ühisettevõtte S2R üldkava eesmärkide saavutamisele. Sama määruse artikli 4 lõike 4 kohaselt peab täiendavate tegevuste kulud kinnitama sõltumatu välisaudiitor ning neid kulusid ei auditeeri ühisettevõte, kontrollikoda ega ükski ELi asutus.

5

(6)  Ühisettevõtte S2R põhikirja (määruse (EL) nr 642/2014 I lisa) artikli 16 lõige 2.

6

(7)  Määruse (EL) nr 642/2014 artikli 3 lõike 1 punktiga b nähakse ette ELi täiendav 52 miljoni euro suurune toetus ühisettevõttele S2R, kui ta võtab üle programmi „Horisont 2020“ perioodi 2014–2015 transpordi tööprogrammi (nn majakaprojektid) haldamise.

7

(8)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi, tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, tähtsamate arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ja muud selgitavat teavet.

8

(9)  Eelarve täitmise aruanded sisaldavad kõiki eelarvetoiminguid koondavaid aruandeid ja selgitavaid lisasid.

9

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).

10

(11)  Summa sisaldab ELi maksimaalset rahalist toetust ühisettevõtte tegevus- ja halduskuludeks ning tööstusharu esindavate liikmete rahalist toetust ühisettevõtte halduskuludeks (13,5 miljonit eurot).

11

(12)  Määruse (EL) nr 642/2014 põhjenduses 10 sedastatakse, et tööstusharu esindavate liikmete osalus on algatuse Shift2R (S2R) oluline element. Seepärast on väga tähtis, et tööstusharu panus oleks vähemalt sama suur kui avaliku sektori eelarves algatuse S2R jaoks ette nähtud summa.

12

(13)  Tööstusharu esindavate liikmete minimaalne mitterahaline toetus ühisettevõtte tegevuseks (350 miljonit eurot), jagatuna ELi maksimaalse rahalise toetusega ühisettevõttele (398 miljonit eurot).

13

(14)  Tööstusharu esindavate liikmete minimaalse mitterahalise toetuse kogusumma (470 miljonit eurot) ühisettevõtte põhitegevuseks ja täiendavaks tegevuseks, jagatuna ELi maksimaalse rahalise toetusega ühisettevõttele (398 miljonit eurot).

14

(15)  Kooskõlas määruse (EL) nr 642/2014 artikli 4 lõikega 4 kinnitab täiendavate tegevuste kulud ühisettevõtte nimetatud sõltumatu välisaudiitor. Sellise tegevuse kulusid ei tohi siiski auditeerida ei ühisettevõte ega mõni liidu asutus.

15

(16)  Raamprogrammi „Horisont 2020“ raames tegutseva ühisettevõtte S2R (2014–2016) vahehindamine. https://ec.europa.eu/research/evaluations/pdf/s2r.pdf

16

(17)  Määruse (EL) nr 642/2014 artikkel 11.

17

(18)  Komisjoni talituste töödokument. Programmi „Horisont 2020“ alusel tegutsevate ühisettevõtete vahehindamine {SWD (2017) 339 final}.

18

(19)  Konkreetsed soovitused hõlmavad vajadust suurendada koostööd teiste transpordi valdkonna ühisettevõtetega (SESAR, Clean Sky ja FCH); suurendada S2Ri tegevuste osaliste bilanssi; kasutada rohkem ühisettevõtte teaduskomiteed, Euroopa raudteeuuringute nõuandekogu (ERRAC) ja nõuandvaid organeid, et anda tehnilist ja strateegilist nõu; ning vaadata läbi ühisettevõtte praegused peamised tulemusnäitajad, mida peetakse liiga arvukaks ja mõnes küsimuses ebasobivaks.

19

(20)  Ühisettevõtte tegevuskavas tunnistatakse, et teatavad soovitused, näiteks vajadus parandada ühisettevõtte osalejate vahelist tasakaalu või pöörata rohkem tähelepanu peamistele ühiskondlikele probleemidele, ei olnud S2Ri puhul piisavalt kajastatud ning neid tuleks järgmisel programmitöö perioodil käsitleda.

20

(21)  Olemas on korrapärased kontaktid teiste ühisettevõtetega, et luua sünergia eri programmide vahel; lihtsustamise edendamiseks on 2018. aasta tööprogrammi lisatud kindlasummaliste toetuste kava.

21

(22)  Rakendatavad meetmed on järgmised: kutsuda ühisettevõtte assotsieerunud liikmeid suurendama oma panustamist S2R-i, et kolmandad isikud saaksid paremini osaleda assotsieerunud liikmete tegevuses; teaduskomitee uute liikmete valimine; S2R mitmeaastase tegevuskava (B osa) läbivaatamine eesmärgiga viia see kooskõlla S2Ri lähenemisviisiga, mille juhatus võttis vastu oktoobris 2017 (A osa); ja uue peamiste tulemusnäitajate mudeli koostamine, mis on kooskõlas ühisettevõtet S2R käsitleva nõukogu määruse eesmärkidega.

22

---

LISA

Eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja kommentaar | Parandusmeetmete võtmise seis
  (lõpetatud/pooleli/alustamata) |
| --- | --- | --- |
| | Pettustevastase tegevuse strateegia | |
| 2016 | Komisjoni teadusuuringute valdkonna pettustevastane strateegia on ühisettevõttele S2R kohustuslik. 2016. aasta lõpuks ei olnud ühisettevõte siiski teinud pettustevastast riskide erihindamist ega koostanud komisjoni metoodikal põhinevat tegevuskava oma pettustevastase strateegia elluviimiseks. | Lõpetatud |

Aasta

Kontrollikoja kommentaar

Parandusmeetmete võtmise seis

(lõpetatud/pooleli/alustamata)

Pettustevastase tegevuse strateegia

2016

Komisjoni teadusuuringute valdkonna pettustevastane strateegia on ühisettevõttele S2R kohustuslik. 2016. aasta lõpuks ei olnud ühisettevõte siiski teinud pettustevastast riskide erihindamist ega koostanud komisjoni metoodikal põhinevat tegevuskava oma pettustevastase strateegia elluviimiseks.

Lõpetatud

---

ÜHISETTEVÕTTE VASTUS

27.

Tavapärane eelarvemenetlus näeb ette, et igal eelarveaastal maksab komisjon esimese osamakse ühisettevõttele alles märtsis. Seetõttu võttis ühisettevõte oma 2017. aasta eelarve kavandamisel arvesse eelmiste aastate kasutamata maksete assigneeringute kogusumma, et katta 2018. aasta esimese kvartali maksed.

37.

Sama menetluse raames tühistati 4. osa, sest hanke võitnud pakkuja tehniline lahendus võimaldas ühendada algselt kahte osasse kavandatud teenused ühte osasse. Selle lahenduse abil hoiti kokku finantsvahendeid. Selles kontekstis vastas ühisettevõtte tegevus täielikult finantsmääruse artiklile 114 (hankemenetluse tühistamine).

38.

Võimendustegur on ühisettevõtte asutamismääruse kohaselt 1,24 (1) ja 1,66 (2) muude kui üksnes liidu liikmete panuste korral.

---

(1)  Ettevõtjatest liikmete minimaalne toetus ühisettevõtte tegevusse (350 miljonit eurot) jagatuna ELi maksimaalse rahalise toetusega ühisettevõttele, mis ühisettevõtte asutamismääruse kohaselt on eraldatud muudele kui liidu liikmetele (282,5 miljonit eurot).

1

(2)  Arvestades ühisettevõtte põhitegevuseks ja täiendavaks tegevuseks antud minimaalse toetuse kogusummat (470 miljonit eurot).

2

---