# Jurnalul Oficial L 306/23 n

| | ISSN 1830-3625 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 306 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 5023 noiembrie 2007 |

ISSN 1830-3625

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 306

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 5023 noiembrie 2007

---

| Cuprins | | II   Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare nu este obligatorie | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ACTE ADOPTATE DE CĂTRE ORGANE CREATE PRIN ACORDURI INTERNAȚIONALE |
| | * | Regulamentul nr. 44 al Comisiei Economice pentru Europa a Organizației Națiunilor Unite (CEE-ONU) – Dispoziții uniforme privind omologarea sistemelor de siguranță pentru copiii pasageri în autovehicule (sisteme de siguranță pentru copii) | 1 |

Cuprins

II   Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare nu este obligatorie

Pagina

ACTE ADOPTATE DE CĂTRE ORGANE CREATE PRIN ACORDURI INTERNAȚIONALE

*

Regulamentul nr. 44 al Comisiei Economice pentru Europa a Organizației Națiunilor Unite (CEE-ONU) – Dispoziții uniforme privind omologarea sistemelor de siguranță pentru copiii pasageri în autovehicule (sisteme de siguranță pentru copii)

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare nu este obligatorie

ACTE ADOPTATE DE CĂTRE ORGANE CREATE PRIN ACORDURI INTERNAȚIONALE

| 23.11.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 306/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.11.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 306/1

---

Regulamentul nr. 44 al Comisiei Economice pentru Europa a Organizaţiei Naţiunilor Unite (CEE-ONU) – Dispoziţii uniforme privind omologarea sistemelor de siguranţă pentru copiii pasageri în autovehicule („sisteme de siguranţă pentru copii”)

Addendum 43: Regulamentul nr. 44

Revizia 1

Doar textele originale CEE-ONU au efect juridic în temeiul dreptului internaţional public. Situaţia şi data intrării în vigoare ale prezentului regulament ar trebui verificate în ultima versiune a documentului de situaţie CEE-ONU TRANS/WP.29/343, disponibilă pe site-ul internet: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html.

Include întreg textul valabil până la:

Seria 04 de modificări – Data intrării în vigoare: 23 iunie 2005

1.   DOMENIUL DE APLICARE

| 1.1. | Prezentul regulament se aplică sistemelor de siguranţă pentru copii adecvate pentru montarea în autovehicule cu trei sau mai multe roţi şi care nu sunt destinate utilizării pentru scaunele rabatabile (pliante) sau pentru scaunele orientate lateral. |
| --- | --- |

1.1.

Prezentul regulament se aplică sistemelor de siguranţă pentru copii adecvate pentru montarea în autovehicule cu trei sau mai multe roţi şi care nu sunt destinate utilizării pentru scaunele rabatabile (pliante) sau pentru scaunele orientate lateral.

2.   DEFINIŢII

În cadrul prezentului regulament:

| 2.1. | Sistem de siguranţă pentru copii („sistem de siguranţă”) reprezintă un ansamblu de componente care poate conţine o combinaţie de curele sau componente flexibile, cu cataramă de siguranţă, dispozitive de reglare, dispozitive de prindere şi, în anumite cazuri, un dispozitiv suplimentar, de exemplu, un portbebe, un scaun pentru sugari, un scaun suplimentar şi/sau un scut de protecţie în caz de coliziune care poate fi montat în autovehicul. Acest dispozitiv este conceput astfel încât să diminueze riscul de rănire a utilizatorului în caz de coliziune sau de deceleraţie bruscă a vehiculului, prin limitarea mobilităţii corpului pasagerului.
  „ISOFIX” este un dispozitiv de prindere a sistemelor de siguranţă pentru copii la vehicule, prevăzut cu două ancore rigide la vehicul, două dispozitive auxiliare rigide aferente pe sistemul de siguranţă pentru copii şi un mijloc de limitare a rotaţiei sistemului de siguranţă pentru copii în jurul axei transversale. |
| --- | --- |

2.1.

Sistem de siguranţă pentru copii („sistem de siguranţă”) reprezintă un ansamblu de componente care poate conţine o combinaţie de curele sau componente flexibile, cu cataramă de siguranţă, dispozitive de reglare, dispozitive de prindere şi, în anumite cazuri, un dispozitiv suplimentar, de exemplu, un portbebe, un scaun pentru sugari, un scaun suplimentar şi/sau un scut de protecţie în caz de coliziune care poate fi montat în autovehicul. Acest dispozitiv este conceput astfel încât să diminueze riscul de rănire a utilizatorului în caz de coliziune sau de deceleraţie bruscă a vehiculului, prin limitarea mobilităţii corpului pasagerului.

„ISOFIX” este un dispozitiv de prindere a sistemelor de siguranţă pentru copii la vehicule, prevăzut cu două ancore rigide la vehicul, două dispozitive auxiliare rigide aferente pe sistemul de siguranţă pentru copii şi un mijloc de limitare a rotaţiei sistemului de siguranţă pentru copii în jurul axei transversale.

| 2.1.1. | Sistemele de siguranţă pentru copii se clasifică în cinci „grupe de greutate”: |
| --- | --- |

2.1.1.

Sistemele de siguranţă pentru copii se clasifică în cinci „grupe de greutate”:

| 2.1.1.1. | grupa 0 pentru copii cu greutatea mai mică de 10 kg; |
| --- | --- |

2.1.1.1.

grupa 0 pentru copii cu greutatea mai mică de 10 kg;

| 2.1.1.2. | grupa 0+ pentru copii cu greutatea mai mică de 13 kg; |
| --- | --- |

2.1.1.2.

grupa 0+ pentru copii cu greutatea mai mică de 13 kg;

| 2.1.1.3. | grupa I pentru copii cu greutatea între 9 şi 18 kg; |
| --- | --- |

2.1.1.3.

grupa I pentru copii cu greutatea între 9 şi 18 kg;

| 2.1.1.4. | grupa II pentru copii cu greutatea între 15 kg şi 25 kg; |
| --- | --- |

2.1.1.4.

grupa II pentru copii cu greutatea între 15 kg şi 25 kg;

| 2.1.1.5. | grupa III pentru copii cu greutatea între 22 kg şi 36 kg. |
| --- | --- |

2.1.1.5.

grupa III pentru copii cu greutatea între 22 kg şi 36 kg.

| 2.1.1.6. | Sistemele ISOFIX de siguranţă pentru copii se împart în 7 clase de mărime, astfel cum sunt descrise în Regulamentul nr. 16 anexa 17 apendicele 2:







  A – ISO/F3 | : | SSC pentru nou-născuţi de dimensiune standard, orientaţi cu faţa spre direcţia de mers |
| --- | --- | --- | --- |
| B – ISO/F2 | : | SSC pentru nou-născuţi de dimensiune redusă, orientaţi cu faţa spre direcţia de mers |
| B1 – ISO/F2X | : | SSC pentru nou-născuţi de dimensiune redusă, orientaţi cu faţa spre direcţia de mers |
| C – ISO/R3 | : | SSC pentru nou-născuţi de dimensiune standard, orientaţi cu spatele spre direcţia de mers |
| D – ISO/R2 | : | SSC pentru nou-născuţi de dimensiune redusă, orientat cu faţa spre direcţia de mers |
| E – ISO/R1 | : | SSC pentru sugari orientaţi cu spatele spre direcţia de mers |
| F – ISO/L1 | : | SSC pentru poziţia cu faţa spre lateral stânga (scaun pentru sugari) |
| G – ISO/L2 | : | SSC pentru poziţia cu faţa spre lateral dreapta (scaun pentru sugari) |

2.1.1.6.

Sistemele ISOFIX de siguranţă pentru copii se împart în 7 clase de mărime, astfel cum sunt descrise în Regulamentul nr. 16 anexa 17 apendicele 2:

A – ISO/F3

:

SSC pentru nou-născuţi de dimensiune standard, orientaţi cu faţa spre direcţia de mers

B – ISO/F2

:

SSC pentru nou-născuţi de dimensiune redusă, orientaţi cu faţa spre direcţia de mers

B1 – ISO/F2X

:

SSC pentru nou-născuţi de dimensiune redusă, orientaţi cu faţa spre direcţia de mers

C – ISO/R3

:

SSC pentru nou-născuţi de dimensiune standard, orientaţi cu spatele spre direcţia de mers

D – ISO/R2

:

SSC pentru nou-născuţi de dimensiune redusă, orientat cu faţa spre direcţia de mers

E – ISO/R1

:

SSC pentru sugari orientaţi cu spatele spre direcţia de mers

F – ISO/L1

:

SSC pentru poziţia cu faţa spre lateral stânga (scaun pentru sugari)

G – ISO/L2

:

SSC pentru poziţia cu faţa spre lateral dreapta (scaun pentru sugari)

| Grupa de greutate | | Categoria de mărime ISOFIX |
| --- | --- | --- |
| 0 – până la 10 kg | F | ISO/L1 |
| G | ISO/L2 |
| E | ISO/R1 |
| 0+ – până la 13 kg | C | ISO/R3 |
| D | ISO/R2 |
| E | ISO/R1 |
| I – 9 până la 18 kg | A | ISO/F3 |
| B | ISO/F2 |
| B1 | ISO/F2X |
| C | ISO/R3 |
| D | ISO/R2 |

Grupa de greutate

Categoria de mărime ISOFIX

0 – până la 10 kg

F

ISO/L1

G

ISO/L2

E

ISO/R1

0+ – până la 13 kg

C

ISO/R3

D

ISO/R2

E

ISO/R1

I – 9 până la 18 kg

A

ISO/F3

B

ISO/F2

B1

ISO/F2X

C

ISO/R3

D

ISO/R2

| 2.1.2. | Sistemele de siguranţă pentru copii se clasifică în patru „categorii”: |
| --- | --- |

2.1.2.

Sistemele de siguranţă pentru copii se clasifică în patru „categorii”:

| 2.1.2.1. | O categorie „universală” pentru utilizarea prevăzută la punctele 6.1.1, 6.1.3.1 şi 6.1.3.2 pe majoritatea locurilor pe scaun ale vehiculelor, în special cele care au fost evaluate în conformitate cu Regulamentul nr. 16 ca fiind compatibile cu o astfel de categorie de sisteme de siguranţă pentru copii. |
| --- | --- |

2.1.2.1.

O categorie „universală” pentru utilizarea prevăzută la punctele 6.1.1, 6.1.3.1 şi 6.1.3.2 pe majoritatea locurilor pe scaun ale vehiculelor, în special cele care au fost evaluate în conformitate cu Regulamentul nr. 16 ca fiind compatibile cu o astfel de categorie de sisteme de siguranţă pentru copii.

| 2.1.2.2. | O categorie „restrânsă” pentru utilizarea prevăzută la punctele 6.1.1 şi 6.1.3.1 pe locuri pe scaun desemnate pentru anumite tipuri de vehicule, astfel cum este indicat fie de producătorul de sisteme de siguranţă pentru copii, fie de constructorul de autovehicule: |
| --- | --- |

2.1.2.2.

O categorie „restrânsă” pentru utilizarea prevăzută la punctele 6.1.1 şi 6.1.3.1 pe locuri pe scaun desemnate pentru anumite tipuri de vehicule, astfel cum este indicat fie de producătorul de sisteme de siguranţă pentru copii, fie de constructorul de autovehicule:

| 2.1.2.3. | o categorie „semiuniversală” pentru utilizarea prevăzută la punctele 6.1.1 şi 6.1.3.2; |
| --- | --- |

2.1.2.3.

o categorie „semiuniversală” pentru utilizarea prevăzută la punctele 6.1.1 şi 6.1.3.2;

| 2.1.2.4. | o categorie „vehicul special” pentru utilizarea: |
| --- | --- |

2.1.2.4.

o categorie „vehicul special” pentru utilizarea:

| 2.1.2.4.1. | fie pe anumite tipuri de vehicule, în conformitate cu punctele 6.1.2 şi 6.1.3.3; |
| --- | --- |

2.1.2.4.1.

fie pe anumite tipuri de vehicule, în conformitate cu punctele 6.1.2 şi 6.1.3.3;

| 2.1.2.4.2. | fie ca sistem „integrat” de siguranţă pentru copii. |
| --- | --- |

2.1.2.4.2.

fie ca sistem „integrat” de siguranţă pentru copii.

| 2.1.3. | Sistemele de siguranţă pentru copii se pot grupa în două clase: | o clasă integrată în cazul în care menţinerea copilului în sistemul de siguranţă se realizează independent de orice mijloace direct conectate la vehicul; |
| --- | --- | --- |

2.1.3.

Sistemele de siguranţă pentru copii se pot grupa în două clase:

o clasă integrată în cazul în care menţinerea copilului în sistemul de siguranţă se realizează independent de orice mijloace direct conectate la vehicul;

| | o clasă neintegrată în cazul în care menţinerea copilului în sistemul de siguranţă depinde de orice mijloace direct conectate la vehicul; |
| --- | --- |

o clasă neintegrată în cazul în care menţinerea copilului în sistemul de siguranţă depinde de orice mijloace direct conectate la vehicul;

| 2.1.3.1. | „sistem parţial de siguranţă” reprezintă un dispozitiv, de exemplu, o pernă de înălţare, care, atunci când este folosit împreună cu o centură de siguranţă pentru adulţi care trece în jurul corpului copilului sau fixează dispozitivul în care este aşezat copilul, alcătuieşte un sistem complet de siguranţă pentru copii; |
| --- | --- |

2.1.3.1.

„sistem parţial de siguranţă” reprezintă un dispozitiv, de exemplu, o pernă de înălţare, care, atunci când este folosit împreună cu o centură de siguranţă pentru adulţi care trece în jurul corpului copilului sau fixează dispozitivul în care este aşezat copilul, alcătuieşte un sistem complet de siguranţă pentru copii;

| 2.1.3.2. | „pernă de înălţare” reprezintă o pernă rigidă, care poate fi folosită împreună cu o centură de siguranţă pentru adulţi; |
| --- | --- |

2.1.3.2.

„pernă de înălţare” reprezintă o pernă rigidă, care poate fi folosită împreună cu o centură de siguranţă pentru adulţi;

| 2.1.3.3. | „chingă de ghidare” reprezintă o chingă care fixează cureaua diagonală a centurii de siguranţă pentru adulţi într-o poziţie adecvată pentru copil. În cazul acesteia, poziţia efectivă în care cureaua diagonală îşi schimbă direcţia poate fi reglată cu ajutorul unui dispozitiv care se deplasează de-a lungul centurii pentru a localiza umărul utilizatorului, fiind apoi blocată în această poziţie. Această chingă de ghidare nu trebuie să suporte o parte semnificativă a încărcăturii dinamice. |
| --- | --- |

2.1.3.3.

„chingă de ghidare” reprezintă o chingă care fixează cureaua diagonală a centurii de siguranţă pentru adulţi într-o poziţie adecvată pentru copil. În cazul acesteia, poziţia efectivă în care cureaua diagonală îşi schimbă direcţia poate fi reglată cu ajutorul unui dispozitiv care se deplasează de-a lungul centurii pentru a localiza umărul utilizatorului, fiind apoi blocată în această poziţie. Această chingă de ghidare nu trebuie să suporte o parte semnificativă a încărcăturii dinamice.

| 2.2. | „Scaun de siguranţă pentru copii” reprezintă un sistem de siguranţă pentru copii care include un scaun în care este ţinut copilul. |
| --- | --- |

2.2.

„Scaun de siguranţă pentru copii” reprezintă un sistem de siguranţă pentru copii care include un scaun în care este ţinut copilul.

| 2.3. | „Centură” reprezintă un sistem de siguranţă pentru copii care cuprinde o combinaţie de centuri, cu cataramă de siguranţă, dispozitive de reglare şi dispozitive de prindere. |
| --- | --- |

2.3.

„Centură” reprezintă un sistem de siguranţă pentru copii care cuprinde o combinaţie de centuri, cu cataramă de siguranţă, dispozitive de reglare şi dispozitive de prindere.

| 2.4. | „Scaun” este o structură care reprezintă o parte componentă a sistemului de siguranţă pentru copii şi este destinată amplasării copilului în poziţia şezând. |
| --- | --- |

2.4.

„Scaun” este o structură care reprezintă o parte componentă a sistemului de siguranţă pentru copii şi este destinată amplasării copilului în poziţia şezând.

| 2.4.1. | „Portbebe” este un sistem de siguranţă pentru copii destinat amplasării şi menţinerii copilului în poziţia culcat pe spate sau pe burtă, coloana vertebrală a copilului fiind perpendiculară pe planul median longitudinal al vehiculului. Acesta este conceput astfel încât, în caz de coliziune, să distribuie forţele de fixare pe suprafaţa capului şi corpului copilului, cu excepţia membrelor. |
| --- | --- |

2.4.1.

„Portbebe” este un sistem de siguranţă pentru copii destinat amplasării şi menţinerii copilului în poziţia culcat pe spate sau pe burtă, coloana vertebrală a copilului fiind perpendiculară pe planul median longitudinal al vehiculului. Acesta este conceput astfel încât, în caz de coliziune, să distribuie forţele de fixare pe suprafaţa capului şi corpului copilului, cu excepţia membrelor.

| 2.4.2. | „Sistem de siguranţă pentru portbebe” reprezintă un dispozitiv folosit la fixarea portbebeului la structura vehiculului. |
| --- | --- |

2.4.2.

„Sistem de siguranţă pentru portbebe” reprezintă un dispozitiv folosit la fixarea portbebeului la structura vehiculului.

| 2.4.3. | „Scaun pentru sugari” reprezintă un sistem de siguranţă destinat aşezării copilului în poziţia semiculcat, orientat cu spatele spre direcţia de mers. Acesta este conceput astfel încât, în caz de coliziune frontală, să distribuie forţele de fixare pe suprafaţa capului şi a corpului copilului, cu excepţia membrelor. |
| --- | --- |

2.4.3.

„Scaun pentru sugari” reprezintă un sistem de siguranţă destinat aşezării copilului în poziţia semiculcat, orientat cu spatele spre direcţia de mers. Acesta este conceput astfel încât, în caz de coliziune frontală, să distribuie forţele de fixare pe suprafaţa capului şi a corpului copilului, cu excepţia membrelor.

| 2.5. | „Suport pentru scaun” reprezintă componenta sistemului de siguranţă pentru copii cu ajutorul căreia se ridică scaunul. |
| --- | --- |

2.5.

„Suport pentru scaun” reprezintă componenta sistemului de siguranţă pentru copii cu ajutorul căreia se ridică scaunul.

| 2.6. | „Suport pentru copil” reprezintă componenta sistemului de siguranţă pentru copii cu ajutorul căreia copilul poate fi ridicat în dispozitiv. |
| --- | --- |

2.6.

„Suport pentru copil” reprezintă componenta sistemului de siguranţă pentru copii cu ajutorul căreia copilul poate fi ridicat în dispozitiv.

| 2.7. | „Scut de protecţie în caz de coliziune” reprezintă un dispozitiv fixat în faţa copilului şi conceput să distribuie forţele de fixare pe suprafaţa mai mare a înălţimii corpului copilului, în caz de coliziune frontală. |
| --- | --- |

2.7.

„Scut de protecţie în caz de coliziune” reprezintă un dispozitiv fixat în faţa copilului şi conceput să distribuie forţele de fixare pe suprafaţa mai mare a înălţimii corpului copilului, în caz de coliziune frontală.

| 2.8. | „Curea” este o componentă flexibilă concepută să transmită forţele. |
| --- | --- |

2.8.

„Curea” este o componentă flexibilă concepută să transmită forţele.

| 2.8.1. | „Curea transversală” este o curea care, fie sub forma unei centuri complete, fie sub forma unei componente a unei astfel de centuri, trece peste partea frontală şi fixează regiunea pelviană a copilului. |
| --- | --- |

2.8.1.

„Curea transversală” este o curea care, fie sub forma unei centuri complete, fie sub forma unei componente a unei astfel de centuri, trece peste partea frontală şi fixează regiunea pelviană a copilului.

| 2.8.2. | „Curea diagonală” este partea centurii care fixează torsul superior al copilului. |
| --- | --- |

2.8.2.

„Curea diagonală” este partea centurii care fixează torsul superior al copilului.

| 2.8.3. | „Chingă de cuprindere a coapselor” este o curea (sau curele bifurcate, în cazul în care este alcătuită din cel puţin două chingi) prinsă de sistemul de siguranţă pentru copii şi de centura transversală care este poziţionată astfel încât să treacă printre coapsele copilului. Aceasta este concepută astfel încât, în condiţii normale de utilizare, să împiedice alunecarea copilului pe sub centura transversală, iar, în caz de impact, să împiedice deplasarea centurii transversale de pe bazin. |
| --- | --- |

2.8.3.

„Chingă de cuprindere a coapselor” este o curea (sau curele bifurcate, în cazul în care este alcătuită din cel puţin două chingi) prinsă de sistemul de siguranţă pentru copii şi de centura transversală care este poziţionată astfel încât să treacă printre coapsele copilului. Aceasta este concepută astfel încât, în condiţii normale de utilizare, să împiedice alunecarea copilului pe sub centura transversală, iar, în caz de impact, să împiedice deplasarea centurii transversale de pe bazin.

| 2.8.4. | „Chingă de fixare a copilului” este o chingă care este o parte componentă a centurii şi care fixează numai corpul copilului. |
| --- | --- |

2.8.4.

„Chingă de fixare a copilului” este o chingă care este o parte componentă a centurii şi care fixează numai corpul copilului.

| 2.8.5. | „Chingă de prindere a sistemului de siguranţă pentru copii” este o chingă care fixează sistemul de siguranţă pentru copii la structura vehiculului şi care poate fi parte integrată în sistemul de siguranţă a scaunelor vehiculului. |
| --- | --- |

2.8.5.

„Chingă de prindere a sistemului de siguranţă pentru copii” este o chingă care fixează sistemul de siguranţă pentru copii la structura vehiculului şi care poate fi parte integrată în sistemul de siguranţă a scaunelor vehiculului.

| 2.8.6. | „Centură tip ham” este un ansamblu care cuprinde o curea transversală, curele diagonale şi, în cazul în care este montată, o chingă de cuprindere a coapselor. |
| --- | --- |

2.8.6.

„Centură tip ham” este un ansamblu care cuprinde o curea transversală, curele diagonale şi, în cazul în care este montată, o chingă de cuprindere a coapselor.

| 2.8.7. | „Centură în formă de Y” este o centură în care ansamblul de curele este alcătuit dintr-o curea care se trece printre picioarele copilului şi din câte o curea pentru fiecare umăr. |
| --- | --- |

2.8.7.

„Centură în formă de Y” este o centură în care ansamblul de curele este alcătuit dintr-o curea care se trece printre picioarele copilului şi din câte o curea pentru fiecare umăr.

| 2.9. | „Cataramă” este un dispozitiv de deblocare rapidă care permite menţinerea copilului în sistemul de siguranţă sau prinderea sistemului de siguranţă la structura maşinii. Aceasta se poate deschide rapid şi poate avea un dispozitiv de reglare. |
| --- | --- |

2.9.

„Cataramă” este un dispozitiv de deblocare rapidă care permite menţinerea copilului în sistemul de siguranţă sau prinderea sistemului de siguranţă la structura maşinii. Aceasta se poate deschide rapid şi poate avea un dispozitiv de reglare.

| 2.9.1. | „Buton de deblocare integrat” este un buton de deblocare a dispozitivului de închidere astfel conceput încât să nu fie posibilă deschiderea cataramei cu ajutorul unei sfere cu diametrul de 40 mm. |
| --- | --- |

2.9.1.

„Buton de deblocare integrat” este un buton de deblocare a dispozitivului de închidere astfel conceput încât să nu fie posibilă deschiderea cataramei cu ajutorul unei sfere cu diametrul de 40 mm.

| 2.9.2. | „Buton de deblocare neintegrat” este un buton de deblocare a dispozitivului de închidere astfel conceput încât să fie posibilă deschiderea cataramei cu ajutorul unei sfere cu diametrul de 40 mm. |
| --- | --- |

2.9.2.

„Buton de deblocare neintegrat” este un buton de deblocare a dispozitivului de închidere astfel conceput încât să fie posibilă deschiderea cataramei cu ajutorul unei sfere cu diametrul de 40 mm.

| 2.10. | „Dispozitiv de reglare” este un dispozitiv care permite reglarea sistemului de siguranţă sau a dispozitivelor de prindere ale acestuia în funcţie de corpul utilizatorului, configuraţia vehiculului sau de ambele. Dispozitivul de reglare poate fie să facă parte din cataramă, fie să fie un retractor sau orice altă parte a centurii de siguranţă. |
| --- | --- |

2.10.

„Dispozitiv de reglare” este un dispozitiv care permite reglarea sistemului de siguranţă sau a dispozitivelor de prindere ale acestuia în funcţie de corpul utilizatorului, configuraţia vehiculului sau de ambele. Dispozitivul de reglare poate fie să facă parte din cataramă, fie să fie un retractor sau orice altă parte a centurii de siguranţă.

| 2.10.1. | „Dispozitiv de reglare rapidă” este un dispozitiv de reglare care poate fi acţionat cu o mână printr-o singură mişcare uşoară. |
| --- | --- |

2.10.1.

„Dispozitiv de reglare rapidă” este un dispozitiv de reglare care poate fi acţionat cu o mână printr-o singură mişcare uşoară.

| 2.10.2. | „Dispozitiv de reglare montat direct pe sistemul de siguranţă pentru copii” este un dispozitiv de reglare pentru întregul echipament care se montează direct pe sistemul de siguranţă pentru copii, spre deosebire de situaţia în care este susţinut nemijlocit de chingile la care este conceput să fie ajustat. |
| --- | --- |

2.10.2.

„Dispozitiv de reglare montat direct pe sistemul de siguranţă pentru copii” este un dispozitiv de reglare pentru întregul echipament care se montează direct pe sistemul de siguranţă pentru copii, spre deosebire de situaţia în care este susţinut nemijlocit de chingile la care este conceput să fie ajustat.

| 2.11. | „Dispozitive de prindere” reprezintă părţile sistemului de siguranţă pentru copii, inclusiv componentele de siguranţă, care permit fixarea fermă a sistemului de siguranţă pentru copii la structura vehiculului fie direct, fie cu ajutorul scaunului vehiculului. |
| --- | --- |

2.11.

„Dispozitive de prindere” reprezintă părţile sistemului de siguranţă pentru copii, inclusiv componentele de siguranţă, care permit fixarea fermă a sistemului de siguranţă pentru copii la structura vehiculului fie direct, fie cu ajutorul scaunului vehiculului.

| 2.11.1. | „Tijă de sprijin” este un dispozitiv de prindere permanentă a sistemului de siguranţă pentru copii care creează un traseu al sarcinii de compresiune între sistemul de siguranţă pentru copii şi structura vehiculului pentru a neutraliza efectele pernei scaunului în timpul deceleraţiei. Tija de sprijin poate fi reglabilă. |
| --- | --- |

2.11.1.

„Tijă de sprijin” este un dispozitiv de prindere permanentă a sistemului de siguranţă pentru copii care creează un traseu al sarcinii de compresiune între sistemul de siguranţă pentru copii şi structura vehiculului pentru a neutraliza efectele pernei scaunului în timpul deceleraţiei. Tija de sprijin poate fi reglabilă.

| 2.12. | „Dispozitivul de absorbţie a energiei” este un dispozitiv menit să disperseze energia separat sau împreună cu chinga, făcând parte din sistemul de siguranţă pentru copii. |
| --- | --- |

2.12.

„Dispozitivul de absorbţie a energiei” este un dispozitiv menit să disperseze energia separat sau împreună cu chinga, făcând parte din sistemul de siguranţă pentru copii.

| 2.13. | „Retractor” este un dispozitiv care adăposteşte parţial sau integral chinga unui sistem de siguranţă pentru copii. Termenul acoperă următoarele dispozitive: |
| --- | --- |

2.13.

„Retractor” este un dispozitiv care adăposteşte parţial sau integral chinga unui sistem de siguranţă pentru copii. Termenul acoperă următoarele dispozitive:

| 2.13.1. | „retractor cu blocare automată”, un retractor care permite derularea centurii pe lungimea dorită şi care, atunci când catarama este închisă, reglează automat lungimea centurii la corpul utilizatorului. Derularea curelei în continuare nu se poate realiza fără intervenţia voluntară a utilizatorului; |
| --- | --- |

2.13.1.

„retractor cu blocare automată”, un retractor care permite derularea centurii pe lungimea dorită şi care, atunci când catarama este închisă, reglează automat lungimea centurii la corpul utilizatorului. Derularea curelei în continuare nu se poate realiza fără intervenţia voluntară a utilizatorului;

| 2.13.2. | „retractor cu blocare de urgenţă”, un retractor care, în condiţii normale de folosire, nu limitează libertatea de mişcare a utilizatorului. Retractorul cuprinde un dispozitiv de reglare pe lungime care ajustează automat cureaua la conformaţia fizică a utilizatorului şi un mecanism de închidere acţionat în cazuri de urgenţă de către: |
| --- | --- |

2.13.2.

„retractor cu blocare de urgenţă”, un retractor care, în condiţii normale de folosire, nu limitează libertatea de mişcare a utilizatorului. Retractorul cuprinde un dispozitiv de reglare pe lungime care ajustează automat cureaua la conformaţia fizică a utilizatorului şi un mecanism de închidere acţionat în cazuri de urgenţă de către:

| 2.13.2.1. | o deceleraţie a vehiculului, o derulare a curelei retractorului sau orice alt mijloc automat (sensibilitate unică); sau |
| --- | --- |

2.13.2.1.

o deceleraţie a vehiculului, o derulare a curelei retractorului sau orice alt mijloc automat (sensibilitate unică); sau

| 2.13.2.2. | o combinaţie a mai multora dintre aceşti factori (sensibilitate multiplă). |
| --- | --- |

2.13.2.2.

o combinaţie a mai multora dintre aceşti factori (sensibilitate multiplă).

| 2.14. | „Ancore” reprezintă părţile din structura vehiculului sau a scaunelor acestuia la care sunt fixate elementele de prindere a sistemului de siguranţă pentru copii. |
| --- | --- |

2.14.

„Ancore” reprezintă părţile din structura vehiculului sau a scaunelor acestuia la care sunt fixate elementele de prindere a sistemului de siguranţă pentru copii.

| 2.14.1. | „Ancoră suplimentară” reprezintă o parte din structura vehiculului sau a scaunelor acestuia sau orice altă parte a vehiculului la care se fixează sistemul de siguranţă pentru copii şi care este suplimentară ancorelor omologate în conformitate cu Regulamentul nr. 14. Aceasta cuprinde planşeul căruciorului astfel cum este descris în anexa 6 sau alte caracteristici structurale ale vehiculului respectiv (vehiculelor respective) când este susţinut de o tijă de sprijin. |
| --- | --- |

2.14.1.

„Ancoră suplimentară” reprezintă o parte din structura vehiculului sau a scaunelor acestuia sau orice altă parte a vehiculului la care se fixează sistemul de siguranţă pentru copii şi care este suplimentară ancorelor omologate în conformitate cu Regulamentul nr. 14. Aceasta cuprinde planşeul căruciorului astfel cum este descris în anexa 6 sau alte caracteristici structurale ale vehiculului respectiv (vehiculelor respective) când este susţinut de o tijă de sprijin.

| 2.14.2. | „Ancoră inferioară ISOFIX” reprezintă o bară orizontală rotundă rigidă cu diametrul de 6 mm, care se întinde de la structura vehiculului sau a scaunului pentru a permite montarea şi pentru a fixa un sistem ISOFIX de siguranţă pentru copii cu dispozitive de prindere ISOFIX. |
| --- | --- |

2.14.2.

„Ancoră inferioară ISOFIX” reprezintă o bară orizontală rotundă rigidă cu diametrul de 6 mm, care se întinde de la structura vehiculului sau a scaunului pentru a permite montarea şi pentru a fixa un sistem ISOFIX de siguranţă pentru copii cu dispozitive de prindere ISOFIX.

| 2.14.3. | „Sistem de ancorare ISOFIX” reprezintă un sistem alcătuit din două ancore inferioare ISOFIX care îndeplinesc cerinţele Regulamentului nr. 14, conceput pentru fixarea unui sistem ISOFIX de siguranţă pentru copii împreună cu un dispozitiv antirotaţie. |
| --- | --- |

2.14.3.

„Sistem de ancorare ISOFIX” reprezintă un sistem alcătuit din două ancore inferioare ISOFIX care îndeplinesc cerinţele Regulamentului nr. 14, conceput pentru fixarea unui sistem ISOFIX de siguranţă pentru copii împreună cu un dispozitiv antirotaţie.

| 2.14.4. | „Dispozitiv antirotaţie”






  (a) | Un dispozitiv antirotaţie pentru un sistem ISOFIX universal de siguranţă pentru copii constă dintr-o ancoră de prindere în partea superioară ISOFIX. |
| --- | --- | --- |

2.14.4.

„Dispozitiv antirotaţie”

(a)

Un dispozitiv antirotaţie pentru un sistem ISOFIX universal de siguranţă pentru copii constă dintr-o ancoră de prindere în partea superioară ISOFIX.

| (b) | Un dispozitiv antirotaţie pentru un sistem ISOFIX semiuniversal de siguranţă pentru copii constă într-un ancoră de prindere în partea superioară, tabloul de bord al vehiculului sau o tijă de sprijin vizând limitarea rotirii sistemului de siguranţă în cazul unei coliziuni frontale. |
| --- | --- |

(b)

Un dispozitiv antirotaţie pentru un sistem ISOFIX semiuniversal de siguranţă pentru copii constă într-un ancoră de prindere în partea superioară, tabloul de bord al vehiculului sau o tijă de sprijin vizând limitarea rotirii sistemului de siguranţă în cazul unei coliziuni frontale.

| (c) | Pentru sistemele ISOFIX universale şi semiuniversale de siguranţă pentru copii, scaunul vehiculului nu reprezintă el însuşi un dispozitiv antirotaţie. |
| --- | --- |

(c)

Pentru sistemele ISOFIX universale şi semiuniversale de siguranţă pentru copii, scaunul vehiculului nu reprezintă el însuşi un dispozitiv antirotaţie.

| 2.14.5. | „Ancoră de prindere în partea superioară ISOFIX” reprezintă o componentă care îndeplineşte cerinţele Regulamentului nr. 14, de exemplu, o bară situată într-o anumită zonă, concepută pentru a permite cuplarea conectorului chingii de prindere în partea superioară ISOFIX şi pentru a transmite forţa de fixare a acestuia structurii vehiculului. |
| --- | --- |

2.14.5.

„Ancoră de prindere în partea superioară ISOFIX” reprezintă o componentă care îndeplineşte cerinţele Regulamentului nr. 14, de exemplu, o bară situată într-o anumită zonă, concepută pentru a permite cuplarea conectorului chingii de prindere în partea superioară ISOFIX şi pentru a transmite forţa de fixare a acestuia structurii vehiculului.

| 2.15. | „Orientat cu faţa spre direcţia de mers” înseamnă orientat în direcţia normală de deplasare a vehiculului. |
| --- | --- |

2.15.

„Orientat cu faţa spre direcţia de mers” înseamnă orientat în direcţia normală de deplasare a vehiculului.

| 2.16. | „Orientat cu spatele spre direcţia de mers” înseamnă orientat în direcţia opusă direcţiei normale de deplasare a vehiculului. |
| --- | --- |

2.16.

„Orientat cu spatele spre direcţia de mers” înseamnă orientat în direcţia opusă direcţiei normale de deplasare a vehiculului.

| 2.17. | „Poziţie înclinată” înseamnă o poziţie specială a scaunului care îi permite copilului să stea întins. |
| --- | --- |

2.17.

„Poziţie înclinată” înseamnă o poziţie specială a scaunului care îi permite copilului să stea întins.

| 2.18. | „Poziţia întins/culcat pe spate/culcat pe burtă” înseamnă o poziţie în care cel puţin capul şi corpul copilului, cu excepţia membrelor, se află pe o suprafaţă orizontală atunci când copilul se odihneşte în sistemul de siguranţă. |
| --- | --- |

2.18.

„Poziţia întins/culcat pe spate/culcat pe burtă” înseamnă o poziţie în care cel puţin capul şi corpul copilului, cu excepţia membrelor, se află pe o suprafaţă orizontală atunci când copilul se odihneşte în sistemul de siguranţă.

| 2.19. | „Tip de sistem de siguranţă pentru copii” reprezintă un grup de sisteme de siguranţă pentru copii care nu se deosebesc în privinţa unor aspecte esenţiale, precum: |
| --- | --- |

2.19.

„Tip de sistem de siguranţă pentru copii” reprezintă un grup de sisteme de siguranţă pentru copii care nu se deosebesc în privinţa unor aspecte esenţiale, precum:

| 2.19.1. | categoria, grupa de greutate (grupele de greutate) pentru care şi poziţia şi orientarea (astfel cum au fost stabilite la punctele 2.15 şi 2.16) în care se foloseşte sistemul de siguranţă; |
| --- | --- |

2.19.1.

categoria, grupa de greutate (grupele de greutate) pentru care şi poziţia şi orientarea (astfel cum au fost stabilite la punctele 2.15 şi 2.16) în care se foloseşte sistemul de siguranţă;

| 2.19.2. | geometria sistemului de siguranţă pentru copii; |
| --- | --- |

2.19.2.

geometria sistemului de siguranţă pentru copii;

| 2.19.3. | dimensiunea, greutatea, materialul şi culoarea:






  — | scaunului; |
| --- | --- | --- |

2.19.3.

dimensiunea, greutatea, materialul şi culoarea:

—

scaunului;

| — | a căptuşelii; şi |
| --- | --- |

—

a căptuşelii; şi

| — | a scutului de protecţie la impact; |
| --- | --- |

—

a scutului de protecţie la impact;

| 2.19.4. | materialul, ţesătura, dimensiunile şi culoarea curelelor; |
| --- | --- |

2.19.4.

materialul, ţesătura, dimensiunile şi culoarea curelelor;

| 2.19.5. | componentele rigide (cataramă, dispozitive de prindere etc.). |
| --- | --- |

2.19.5.

componentele rigide (cataramă, dispozitive de prindere etc.).

| 2.20. | „Scaunul vehiculului” reprezintă o structură, care poate fi sau nu parte integrantă din vehicul, inclusiv tapiţeria sa, şi care este destinată ocupării de către o singură persoană adultă. În această privinţă: |
| --- | --- |

2.20.

„Scaunul vehiculului” reprezintă o structură, care poate fi sau nu parte integrantă din vehicul, inclusiv tapiţeria sa, şi care este destinată ocupării de către o singură persoană adultă. În această privinţă:

| 2.20.1. | „grup de scaune ale vehiculului” este fie o banchetă, fie un grup de scaune individuale, dar alăturate (adică fixate astfel încât ancorele frontale ale unui scaun să fie pe aceeaşi linie cu ancorele frontale sau posterioare ale altui scaun sau pe linia care trece printre aceste ancore), fiecare scaun putând fi ocupat de una sau mai multe persoane adulte în poziţia şezând; |
| --- | --- |

2.20.1.

„grup de scaune ale vehiculului” este fie o banchetă, fie un grup de scaune individuale, dar alăturate (adică fixate astfel încât ancorele frontale ale unui scaun să fie pe aceeaşi linie cu ancorele frontale sau posterioare ale altui scaun sau pe linia care trece printre aceste ancore), fiecare scaun putând fi ocupat de una sau mai multe persoane adulte în poziţia şezând;

| 2.20.2. | „banchetă a vehiculului” este o structură completă cu tapiţeria sa, destinată pentru cel puţin o persoană adultă în poziţie şezând; |
| --- | --- |

2.20.2.

„banchetă a vehiculului” este o structură completă cu tapiţeria sa, destinată pentru cel puţin o persoană adultă în poziţie şezând;

| 2.20.3. | „scaune din faţă ale vehiculului” sunt grupul de scaune situate în partea din faţă a compartimentului de pasageri, adică fără alte scaune aflate direct în faţa lor; |
| --- | --- |

2.20.3.

„scaune din faţă ale vehiculului” sunt grupul de scaune situate în partea din faţă a compartimentului de pasageri, adică fără alte scaune aflate direct în faţa lor;

| 2.20.4. | „scaune din spate ale vehiculului” sunt scaune fixe, orientate cu faţa spre direcţia de mers, situate în spatele altui grup de scaune ale vehiculului; |
| --- | --- |

2.20.4.

„scaune din spate ale vehiculului” sunt scaune fixe, orientate cu faţa spre direcţia de mers, situate în spatele altui grup de scaune ale vehiculului;

| 2.20.5. | „poziţie ISOFIX” reprezintă un sistem care permite montarea:






  (a) | fie a unui sistem ISOFIX universal de siguranţă pentru copii orientat cu faţa spre direcţia de mers, astfel cum este stabilit în prezentul regulament; |
| --- | --- | --- |

2.20.5.

„poziţie ISOFIX” reprezintă un sistem care permite montarea:

(a)

fie a unui sistem ISOFIX universal de siguranţă pentru copii orientat cu faţa spre direcţia de mers, astfel cum este stabilit în prezentul regulament;

| (b) | fie a unui sistem ISOFIX semiuniversal de siguranţă pentru copii orientat cu faţa spre direcţia de mers, astfel cum este stabilit în prezentul regulament; |
| --- | --- |

(b)

fie a unui sistem ISOFIX semiuniversal de siguranţă pentru copii orientat cu faţa spre direcţia de mers, astfel cum este stabilit în prezentul regulament;

| (c) | fie a unui sistem ISOFIX semiuniversal de siguranţă pentru copii orientat cu spatele spre direcţia de mers, astfel cum este stabilit în prezentul regulament; |
| --- | --- |

(c)

fie a unui sistem ISOFIX semiuniversal de siguranţă pentru copii orientat cu spatele spre direcţia de mers, astfel cum este stabilit în prezentul regulament;

| (d) | fie a unui sistem ISOFIX semiuniversal de siguranţă pentru copii orientat spre lateral, astfel cum este stabilit în prezentul regulament; |
| --- | --- |

(d)

fie a unui sistem ISOFIX semiuniversal de siguranţă pentru copii orientat spre lateral, astfel cum este stabilit în prezentul regulament;

| (e) | fie a unui sistem ISOFIX de siguranţă pentru copii pentru anumite vehicule speciale, astfel cum este stabilit în prezentul regulament. |
| --- | --- |

(e)

fie a unui sistem ISOFIX de siguranţă pentru copii pentru anumite vehicule speciale, astfel cum este stabilit în prezentul regulament.

| 2.21. | „Sistem de reglare” reprezintă dispozitivul complet prin care scaunul vehiculului sau părţile sale pot fi ajustate la conformaţia fizică a ocupantului adult al scaunului. În special, acest dispozitiv poate permite: |
| --- | --- |

2.21.

„Sistem de reglare” reprezintă dispozitivul complet prin care scaunul vehiculului sau părţile sale pot fi ajustate la conformaţia fizică a ocupantului adult al scaunului. În special, acest dispozitiv poate permite:

| 2.21.1. | deplasarea longitudinală; şi/sau |
| --- | --- |

2.21.1.

deplasarea longitudinală; şi/sau

| 2.21.2. | deplasarea verticală; şi/sau |
| --- | --- |

2.21.2.

deplasarea verticală; şi/sau

| 2.21.3. | deplasarea unghiulară. |
| --- | --- |

2.21.3.

deplasarea unghiulară.

| 2.22. | „Ancoraj al scaunului vehiculului” reprezintă sistemul, inclusiv părţile deformate ale structurii vehiculului, prin care scaunul adultului este fixat integral la structura vehiculului. |
| --- | --- |

2.22.

„Ancoraj al scaunului vehiculului” reprezintă sistemul, inclusiv părţile deformate ale structurii vehiculului, prin care scaunul adultului este fixat integral la structura vehiculului.

| 2.23. | „Tipul de scaun” reprezintă o categorie de scaune pentru adulţi care nu se deosebesc în privinţa unor aspecte esenţiale, de exemplu: |
| --- | --- |

2.23.

„Tipul de scaun” reprezintă o categorie de scaune pentru adulţi care nu se deosebesc în privinţa unor aspecte esenţiale, de exemplu:

| 2.23.1. | forma, dimensiunile şi materialele structurii scaunului; |
| --- | --- |

2.23.1.

forma, dimensiunile şi materialele structurii scaunului;

| 2.23.2. | tipurile şi dimensiunile dispozitivului de reglare a spătarului şi a sistemelor de blocare; şi |
| --- | --- |

2.23.2.

tipurile şi dimensiunile dispozitivului de reglare a spătarului şi a sistemelor de blocare; şi

| 2.23.3. | tipul şi dimensiunile ancorei centurii de siguranţă pentru adulţi pe scaun, ale ancorajului scaunului şi ale părţilor afectate ale structurii vehiculului. |
| --- | --- |

2.23.3.

tipul şi dimensiunile ancorei centurii de siguranţă pentru adulţi pe scaun, ale ancorajului scaunului şi ale părţilor afectate ale structurii vehiculului.

| 2.24. | „Sistem de deplasare” reprezintă un dispozitiv care permite deplasarea unghiulară sau longitudinală a scaunului adultului sau a unuia dintre componentele sale, în absenţa unei poziţii intermediare fixe, pentru a facilita urcarea şi coborârea pasagerilor şi încărcarea şi descărcarea obiectelor. |
| --- | --- |

2.24.

„Sistem de deplasare” reprezintă un dispozitiv care permite deplasarea unghiulară sau longitudinală a scaunului adultului sau a unuia dintre componentele sale, în absenţa unei poziţii intermediare fixe, pentru a facilita urcarea şi coborârea pasagerilor şi încărcarea şi descărcarea obiectelor.

| 2.25. | „Sistem de blocare” reprezintă un dispozitiv care asigură menţinerea în poziţia de utilizare a scaunului adultului şi a componentelor acestuia. |
| --- | --- |

2.25.

„Sistem de blocare” reprezintă un dispozitiv care asigură menţinerea în poziţia de utilizare a scaunului adultului şi a componentelor acestuia.

| 2.26. | „Dispozitiv de blocare” reprezintă un dispozitiv care blochează şi împiedică mişcarea unei singure secţiuni a centurii de siguranţă pentru adulţi legată de o altă secţiune a aceleiaşi centuri. Astfel de dispozitive pot acţiona fie asupra secţiunii diagonale, fie asupra secţiunii transversale sau pot fixa împreună atât secţiunea transversală, cât şi secţiunea diagonală ale centurii pentru adulţi. Termenul acoperă următoarele clase: |
| --- | --- |

2.26.

„Dispozitiv de blocare” reprezintă un dispozitiv care blochează şi împiedică mişcarea unei singure secţiuni a centurii de siguranţă pentru adulţi legată de o altă secţiune a aceleiaşi centuri. Astfel de dispozitive pot acţiona fie asupra secţiunii diagonale, fie asupra secţiunii transversale sau pot fixa împreună atât secţiunea transversală, cât şi secţiunea diagonală ale centurii pentru adulţi. Termenul acoperă următoarele clase:

| 2.26.1. | „Dispozitiv clasa A”, un dispozitiv care îl împiedică pe copil să tragă chinga din retractor prin partea transversală a centurii, atunci când centura pentru adulţi este folosită la fixarea directă a copilului. În cazul în care este furnizat împreună cu sistemele de siguranţă din grupa I, dispozitivul asigură conformitatea cu punctul 6.2.9. |
| --- | --- |

2.26.1.

„Dispozitiv clasa A”, un dispozitiv care îl împiedică pe copil să tragă chinga din retractor prin partea transversală a centurii, atunci când centura pentru adulţi este folosită la fixarea directă a copilului. În cazul în care este furnizat împreună cu sistemele de siguranţă din grupa I, dispozitivul asigură conformitatea cu punctul 6.2.9.

| 2.26.2. | „Dispozitiv clasa B”, un dispozitiv care permite reţinerea unei tensiuni aplicate în partea transversală a unei centuri de siguranţă pentru adulţi, în cazul în care se foloseşte o centură pentru adulţi la fixarea sistemului de siguranţă pentru copii. Dispozitivul este destinat pentru a împiedica alunecarea chingii din retractor prin dispozitiv, fapt care ar duce la eliberarea tensiunii şi ar plasa sistemul de siguranţă într-o poziţie neoptimă. |
| --- | --- |

2.26.2.

„Dispozitiv clasa B”, un dispozitiv care permite reţinerea unei tensiuni aplicate în partea transversală a unei centuri de siguranţă pentru adulţi, în cazul în care se foloseşte o centură pentru adulţi la fixarea sistemului de siguranţă pentru copii. Dispozitivul este destinat pentru a împiedica alunecarea chingii din retractor prin dispozitiv, fapt care ar duce la eliberarea tensiunii şi ar plasa sistemul de siguranţă într-o poziţie neoptimă.

| 2.27. | „Sistemul de siguranţă pentru copii cu nevoi speciale” este un sistem de siguranţă conceput pentru copiii care au nevoi speciale ca urmare a unui handicap fizic sau mintal. În special, acest dispozitiv poate permite montarea unor dispozitive de siguranţă suplimentare pentru oricare parte a corpului copilului, dar trebuie să cuprindă minimum un mijloc principal de fixare în scaun care îndeplineşte cerinţele prezentului regulament. |
| --- | --- |

2.27.

„Sistemul de siguranţă pentru copii cu nevoi speciale” este un sistem de siguranţă conceput pentru copiii care au nevoi speciale ca urmare a unui handicap fizic sau mintal. În special, acest dispozitiv poate permite montarea unor dispozitive de siguranţă suplimentare pentru oricare parte a corpului copilului, dar trebuie să cuprindă minimum un mijloc principal de fixare în scaun care îndeplineşte cerinţele prezentului regulament.

| 2.28. | „Dispozitiv de prindere ISOFIX” reprezintă unul dintre cele două elemente de cuplare, îndeplinind cerinţele de la punctul 6.3.2 din prezentul regulament, care se află în prelungirea structurii sistemului ISOFIX de siguranţă pentru copii şi care este compatibilă cu o ancoră inferioară ISOFIX. |
| --- | --- |

2.28.

„Dispozitiv de prindere ISOFIX” reprezintă unul dintre cele două elemente de cuplare, îndeplinind cerinţele de la punctul 6.3.2 din prezentul regulament, care se află în prelungirea structurii sistemului ISOFIX de siguranţă pentru copii şi care este compatibilă cu o ancoră inferioară ISOFIX.

| 2.29. | „Sistem de siguranţă pentru copii ISOFIX” reprezintă un sistem de siguranţă pentru copii care trebuie prins de un sistem de ancorare ISOFIX, îndeplinind cerinţele Regulamentului nr. 14. |
| --- | --- |

2.29.

„Sistem de siguranţă pentru copii ISOFIX” reprezintă un sistem de siguranţă pentru copii care trebuie prins de un sistem de ancorare ISOFIX, îndeplinind cerinţele Regulamentului nr. 14.

| 2.30. | „Cotiera scaunului” reprezintă zona apropiată de intersecţia suprafeţelor pernei scaunului vehiculului şi a spătarului. |
| --- | --- |

2.30.

„Cotiera scaunului” reprezintă zona apropiată de intersecţia suprafeţelor pernei scaunului vehiculului şi a spătarului.

| 2.31. | „Gabarit pentru scaunele vehiculului (GSV)” este un dispozitiv, în conformitate cu cele şase clase de dimensiuni ISOFIX stabilite la punctul 2.1.1.6, ale cărui dimensiuni sunt prezentate în figurile 1-6 din anexa 17 apendicele 2 la Regulamentul nr. 16. Gabaritul se foloseşte de producătorii de sisteme de siguranţă pentru copii pentru a determina dimensiunile adecvate ale sistemului de siguranţă pentru copii ISOFIX şi amplasarea dispozitivelor de prindere ISOFIX ale acestuia. |
| --- | --- |

2.31.

„Gabarit pentru scaunele vehiculului (GSV)” este un dispozitiv, în conformitate cu cele şase clase de dimensiuni ISOFIX stabilite la punctul 2.1.1.6, ale cărui dimensiuni sunt prezentate în figurile 1-6 din anexa 17 apendicele 2 la Regulamentul nr. 16. Gabaritul se foloseşte de producătorii de sisteme de siguranţă pentru copii pentru a determina dimensiunile adecvate ale sistemului de siguranţă pentru copii ISOFIX şi amplasarea dispozitivelor de prindere ISOFIX ale acestuia.

| 2.32. | „Dispozitiv de prindere în partea superioară a sistemului ISOFIX” este un dispozitiv destinat pentru a fi cuplat la o ancoră de prindere în partea superioară ISOFIX. |
| --- | --- |

2.32.

„Dispozitiv de prindere în partea superioară a sistemului ISOFIX” este un dispozitiv destinat pentru a fi cuplat la o ancoră de prindere în partea superioară ISOFIX.

| 2.33. | „Cârlig de prindere în partea superioară a sistemului ISOFIX” este un dispozitiv de prindere în partea superioară a sistemului ISOFIX folosit de obicei la prinderea unei curele de prindere în partea superioară ISOFIX la o ancoră de prindere în partea superioară ISOFIX, astfel cum este stabilit în figura 3 din Regulamentul nr. 14. |
| --- | --- |

2.33.

„Cârlig de prindere în partea superioară a sistemului ISOFIX” este un dispozitiv de prindere în partea superioară a sistemului ISOFIX folosit de obicei la prinderea unei curele de prindere în partea superioară ISOFIX la o ancoră de prindere în partea superioară ISOFIX, astfel cum este stabilit în figura 3 din Regulamentul nr. 14.

| 2.34. | „Curea de prindere în partea superioară ISOFIX” este o curea (sau echivalent) care se extinde în prelungirea părţii superioare a unui sistem de siguranţă pentru copii ISOFIX până la ancora de prindere superioară ISOFIX şi care este dotată cu un dispozitiv de reglare, un dispozitiv de eliberare a tensiunii şi cu un dispozitiv de prindere în partea superioară a sistemului ISOFIX. |
| --- | --- |

2.34.

„Curea de prindere în partea superioară ISOFIX” este o curea (sau echivalent) care se extinde în prelungirea părţii superioare a unui sistem de siguranţă pentru copii ISOFIX până la ancora de prindere superioară ISOFIX şi care este dotată cu un dispozitiv de reglare, un dispozitiv de eliberare a tensiunii şi cu un dispozitiv de prindere în partea superioară a sistemului ISOFIX.

| 2.35. | „Dispozitiv de prindere în partea superioară a sistemului ISOFIX” este un dispozitiv pentru fixarea curelei de prindere în partea superioară ISOFIX la sistemul de siguranţă pentru copii ISOFIX. |
| --- | --- |

2.35.

„Dispozitiv de prindere în partea superioară a sistemului ISOFIX” este un dispozitiv pentru fixarea curelei de prindere în partea superioară ISOFIX la sistemul de siguranţă pentru copii ISOFIX.

| 2.36. | „Dispozitiv de eliberare a tensiunii” este un sistem care permite deblocarea dispozitivului care se reglează şi menţine tensiunea în cureaua de prindere în partea superioară ISOFIX. |
| --- | --- |

2.36.

„Dispozitiv de eliberare a tensiunii” este un sistem care permite deblocarea dispozitivului care se reglează şi menţine tensiunea în cureaua de prindere în partea superioară ISOFIX.

| 2.37. | „Ghidaj al centurii de siguranţă pentru adulţi” este un dispozitiv cu ajutorul căruia centura pentru adulţi trece prin traseul său corect, fapt care permite deplasarea liberă a chingii. |
| --- | --- |

2.37.

„Ghidaj al centurii de siguranţă pentru adulţi” este un dispozitiv cu ajutorul căruia centura pentru adulţi trece prin traseul său corect, fapt care permite deplasarea liberă a chingii.

| 2.38. | „Test pentru omologarea de tip” este un test care determină măsura în care un tip de sistem de siguranţă pentru copii prezentat pentru omologare îndeplineşte cerinţele. |
| --- | --- |

2.38.

„Test pentru omologarea de tip” este un test care determină măsura în care un tip de sistem de siguranţă pentru copii prezentat pentru omologare îndeplineşte cerinţele.

| 2.39. | „Test de calificare a producţiei” este un test care determină dacă producătorul are capacitatea să fabrice sisteme de siguranţă pentru copii conforme celor prezentate pentru omologarea de tip. |
| --- | --- |

2.39.

„Test de calificare a producţiei” este un test care determină dacă producătorul are capacitatea să fabrice sisteme de siguranţă pentru copii conforme celor prezentate pentru omologarea de tip.

| 2.40. | „Testare de rutină” este testarea unui număr de sisteme de siguranţă pentru copii selectate dintr-un singur lot pentru a verifica măsura în care acestea îndeplinesc cerinţele. |
| --- | --- |

2.40.

„Testare de rutină” este testarea unui număr de sisteme de siguranţă pentru copii selectate dintr-un singur lot pentru a verifica măsura în care acestea îndeplinesc cerinţele.

3.   CERERE DE OMOLOGARE

| 3.1. | Cererea de omologare a unui tip de sistem de siguranţă pentru copii este prezentată de către deţinătorul marcajului de fabricaţie sau de către reprezentantul acreditat al acestuia şi respectă schema omologării de tip descrisă în anexa 14. |
| --- | --- |

3.1.

Cererea de omologare a unui tip de sistem de siguranţă pentru copii este prezentată de către deţinătorul marcajului de fabricaţie sau de către reprezentantul acreditat al acestuia şi respectă schema omologării de tip descrisă în anexa 14.

| 3.2. | Cererea de omologare, referitoare la fiecare tip de sistem de siguranţă pentru copii, trebuie să fie însoţită de: |
| --- | --- |

3.2.

Cererea de omologare, referitoare la fiecare tip de sistem de siguranţă pentru copii, trebuie să fie însoţită de:

| 3.2.1. | o descriere tehnică a sistemului de siguranţă pentru copii, indicând curelele şi alte materiale folosite, însoţită de desene ale părţilor componente ale sistemului de siguranţă şi, în cazul retractoarelor, de instrucţiunile de utilizare a acestora şi a senzorilor lor, declaraţia de toxicitate (punctul 6.1.5) şi de inflamabilitate (punctul 6.1.6). Desenele trebuie să indice poziţia prevăzută a numărului de omologare şi a simbolului (simbolurilor) suplimentar(e) în funcţie de cercul marcajului de omologare. Descrierea va include culoarea modelului prezentat pentru omologare; |
| --- | --- |

3.2.1.

o descriere tehnică a sistemului de siguranţă pentru copii, indicând curelele şi alte materiale folosite, însoţită de desene ale părţilor componente ale sistemului de siguranţă şi, în cazul retractoarelor, de instrucţiunile de utilizare a acestora şi a senzorilor lor, declaraţia de toxicitate (punctul 6.1.5) şi de inflamabilitate (punctul 6.1.6). Desenele trebuie să indice poziţia prevăzută a numărului de omologare şi a simbolului (simbolurilor) suplimentar(e) în funcţie de cercul marcajului de omologare. Descrierea va include culoarea modelului prezentat pentru omologare;

| 3.2.2. | patru mostre ale sistemului de siguranţă pentru copii; |
| --- | --- |

3.2.2.

patru mostre ale sistemului de siguranţă pentru copii;

| 3.2.3. | 10 metri din fiecare tip de curea utilizată pentru sistemul de siguranţă; şi |
| --- | --- |

3.2.3.

10 metri din fiecare tip de curea utilizată pentru sistemul de siguranţă; şi

| 3.2.4. | la cererea serviciului tehnic responsabil cu conducerea testului, se vor prezenta mostre suplimentare; |
| --- | --- |

3.2.4.

la cererea serviciului tehnic responsabil cu conducerea testului, se vor prezenta mostre suplimentare;

| 3.2.5. | instrucţiuni şi detalii privind împachetarea în conformitate cu punctul 14 de mai jos; |
| --- | --- |

3.2.5.

instrucţiuni şi detalii privind împachetarea în conformitate cu punctul 14 de mai jos;

| 3.2.6. | în cazul portbebeurilor, dacă sistemul de siguranţă al acestora poate fi folosit în combinaţie cu mai multe tipuri de portbebeuri, fabricantul sistemului de siguranţă va furniza o listă a acestora din urmă. |
| --- | --- |

3.2.6.

în cazul portbebeurilor, dacă sistemul de siguranţă al acestora poate fi folosit în combinaţie cu mai multe tipuri de portbebeuri, fabricantul sistemului de siguranţă va furniza o listă a acestora din urmă.

| 3.3. | Atunci când o centură de siguranţă pentru adulţi este folosită pentru a face sigur sistemul de siguranţă pentru copii, cererea trebuie să stipuleze categoria centurii de siguranţă care trebuie folosită, de exemplu, centuri transversale statice. |
| --- | --- |

3.3.

Atunci când o centură de siguranţă pentru adulţi este folosită pentru a face sigur sistemul de siguranţă pentru copii, cererea trebuie să stipuleze categoria centurii de siguranţă care trebuie folosită, de exemplu, centuri transversale statice.

| 3.4. | Autoritatea de omologare a unei părţi contractante trebuie să verifice înainte de acordarea omologării de tip existenţa unor dispoziţii şi proceduri satisfăcătoare pentru asigurarea unui control efectiv, astfel încât sistemele de siguranţă pentru copii, echipamentul sau componentele aflate în producţie să fie conforme tipului omologat. |
| --- | --- |

3.4.

Autoritatea de omologare a unei părţi contractante trebuie să verifice înainte de acordarea omologării de tip existenţa unor dispoziţii şi proceduri satisfăcătoare pentru asigurarea unui control efectiv, astfel încât sistemele de siguranţă pentru copii, echipamentul sau componentele aflate în producţie să fie conforme tipului omologat.

4.   MARCAJE

| 4.1. | Mostrele de sisteme de siguranţă pentru copii prezentate în vederea omologării în conformitate cu dispoziţiile de la punctele 3.2.2 şi 3.2.3 de mai sus vor fi marcate cu denumirea, iniţialele sau marca comercială ale producătorului, în mod clar şi de neşters. |
| --- | --- |

4.1.

Mostrele de sisteme de siguranţă pentru copii prezentate în vederea omologării în conformitate cu dispoziţiile de la punctele 3.2.2 şi 3.2.3 de mai sus vor fi marcate cu denumirea, iniţialele sau marca comercială ale producătorului, în mod clar şi de neşters.

| 4.2. | Una dintre părţile fabricate din plastic ale sistemului de siguranţă pentru copii (cum ar fi carcasa, scutul împotriva coliziunii, husa etc.), cu excepţia centurii (centurilor) sau a echipamentului, vor fi marcate în mod clar (şi de neşters) cu anul producţiei. |
| --- | --- |

4.2.

Una dintre părţile fabricate din plastic ale sistemului de siguranţă pentru copii (cum ar fi carcasa, scutul împotriva coliziunii, husa etc.), cu excepţia centurii (centurilor) sau a echipamentului, vor fi marcate în mod clar (şi de neşters) cu anul producţiei.

| 4.3. | În cazul în care sistemul de siguranţă trebuie folosit în combinaţie cu o centură de siguranţă pentru adulţi, traseul corect al chingilor trebuie să fie menţionat în mod clar printr-un desen ataşat în mod permanent la sistemul de siguranţă. Dacă sistemul de siguranţă se fixează cu centura de siguranţă pentru adulţi, traseele chingilor vor fi marcate în mod clar pe produs prin culori codificate. Atunci când dispozitivul este instalat orientat cu faţa spre direcţia de mers, trebuie folosită culoarea roşie pentru traseul centurii de siguranţă, iar atunci când acesta este instalat cu spatele spre direcţia de mers, trebuie folosită culoarea albastră. Aceleaşi culori se vor folosi de asemenea pe etichetele de pe dispozitivul care ilustrează metodele de utilizare.
  Trebuie să existe o diferenţă clară între traseele prevăzute pentru secţiunea centurii şi secţiunea diagonală a centurii de siguranţă. Indicaţii precum culori codificate, cuvinte, forme etc. vor distinge fiecare secţiune a centurii de siguranţă.
  În orice ilustraţie de pe produs a traseului centurii, orientarea sistemului de siguranţă pentru copii faţă de vehicul trebuie indicată în mod clar. Diagramele reprezentând traseul centurii care nu prezintă scaunul vehiculului nu pot fi acceptate.
  Modul de marcare menţionat în prezentul punct va fi amplasat în mod vizibil în vehicul, alături de sistemul de siguranţă. Pentru sistemele de siguranţă din grupa 0, acest mod de marcare va fi vizibil şi atunci când copilul se găseşte în dispozitivul de siguranţă. |
| --- | --- |

4.3.

În cazul în care sistemul de siguranţă trebuie folosit în combinaţie cu o centură de siguranţă pentru adulţi, traseul corect al chingilor trebuie să fie menţionat în mod clar printr-un desen ataşat în mod permanent la sistemul de siguranţă. Dacă sistemul de siguranţă se fixează cu centura de siguranţă pentru adulţi, traseele chingilor vor fi marcate în mod clar pe produs prin culori codificate. Atunci când dispozitivul este instalat orientat cu faţa spre direcţia de mers, trebuie folosită culoarea roşie pentru traseul centurii de siguranţă, iar atunci când acesta este instalat cu spatele spre direcţia de mers, trebuie folosită culoarea albastră. Aceleaşi culori se vor folosi de asemenea pe etichetele de pe dispozitivul care ilustrează metodele de utilizare.

Trebuie să existe o diferenţă clară între traseele prevăzute pentru secţiunea centurii şi secţiunea diagonală a centurii de siguranţă. Indicaţii precum culori codificate, cuvinte, forme etc. vor distinge fiecare secţiune a centurii de siguranţă.

În orice ilustraţie de pe produs a traseului centurii, orientarea sistemului de siguranţă pentru copii faţă de vehicul trebuie indicată în mod clar. Diagramele reprezentând traseul centurii care nu prezintă scaunul vehiculului nu pot fi acceptate.

Modul de marcare menţionat în prezentul punct va fi amplasat în mod vizibil în vehicul, alături de sistemul de siguranţă. Pentru sistemele de siguranţă din grupa 0, acest mod de marcare va fi vizibil şi atunci când copilul se găseşte în dispozitivul de siguranţă.

| 4.4. | Pe suprafaţa interioară vizibilă (incluzând aripa laterală de lângă capul copilului) aproximativ în zona în care se odihneşte capul copilului instalat în dispozitivul de siguranţă, sistemele de siguranţă orientate cu spatele la direcţia de mers vor avea următoarea etichetă ataşată în mod permanent (textul informaţiei reprezentând un minimum).
  Această etichetă va fi furnizată în limba (limbile) ţării în care este vândut dispozitivul.
  Dimensiunea minimă a etichetei: 60 × 120 mm.
  Eticheta va fi prinsă de partea exterioară a dispozitivului pe toată suprafaţa sa şi/sau fixată permanent la spate pe toată suprafaţa sa. Orice altă formă de ataşare permanentă şi care nu poate fi îndepărtată de pe produs sau deteriorată este acceptabilă. Etichetele de tip steguleţ sunt în mod expres interzise.
  În cazul în care secţiuni ale sistemului de siguranţă sau alte accesorii furnizate de fabricantul sistemului de siguranţă pentru copii pot acoperi mesajul etichetei este nevoie de o etichetă suplimentară. O etichetă de avertizare trebuie să fie mereu vizibilă în toate situaţiile în care dispozitivul de siguranţă este gata de utilizare în orice configurare. |
| --- | --- |

4.4.

Pe suprafaţa interioară vizibilă (incluzând aripa laterală de lângă capul copilului) aproximativ în zona în care se odihneşte capul copilului instalat în dispozitivul de siguranţă, sistemele de siguranţă orientate cu spatele la direcţia de mers vor avea următoarea etichetă ataşată în mod permanent (textul informaţiei reprezentând un minimum).

Această etichetă va fi furnizată în limba (limbile) ţării în care este vândut dispozitivul.

Dimensiunea minimă a etichetei: 60 × 120 mm.

Eticheta va fi prinsă de partea exterioară a dispozitivului pe toată suprafaţa sa şi/sau fixată permanent la spate pe toată suprafaţa sa. Orice altă formă de ataşare permanentă şi care nu poate fi îndepărtată de pe produs sau deteriorată este acceptabilă. Etichetele de tip steguleţ sunt în mod expres interzise.

În cazul în care secţiuni ale sistemului de siguranţă sau alte accesorii furnizate de fabricantul sistemului de siguranţă pentru copii pot acoperi mesajul etichetei este nevoie de o etichetă suplimentară. O etichetă de avertizare trebuie să fie mereu vizibilă în toate situaţiile în care dispozitivul de siguranţă este gata de utilizare în orice configurare.

Image

| 4.5. | În cazul în care sistemele de siguranţă pentru copii pot fi folosite atât cu faţa, cât şi cu spatele spre direcţia de mers, trebuie incluse cuvintele:
  „IMPORTANT – NU FOLOSIŢI SISTEMUL ORIENTAT CU FAŢA SPRE DIRECŢIA DE MERS DECÂT DACĂ GREUTATEA COPILULUI DEPĂŞEŞTE ... (A se vedea instrucţiunile)” |
| --- | --- |

4.5.

În cazul în care sistemele de siguranţă pentru copii pot fi folosite atât cu faţa, cât şi cu spatele spre direcţia de mers, trebuie incluse cuvintele:

„IMPORTANT – NU FOLOSIŢI SISTEMUL ORIENTAT CU FAŢA SPRE DIRECŢIA DE MERS DECÂT DACĂ GREUTATEA COPILULUI DEPĂŞEŞTE ... (A se vedea instrucţiunile)”

| 4.6. | În cazul în care sistemul de siguranţă pentru copii are trasee alternative pentru curea, punctele alternative de contact care suportă greutatea între sistemul de siguranţă pentru copii şi centura de siguranţă pentru adulţi trebuie marcate în permanenţă. Acest marcaj va indica faptul că este vorba de traseul alternativ al curelei şi se va conforma cerinţelor de codare de mai sus pentru scaunele orientate cu faţa şi cu spatele spre direcţia de mers. |
| --- | --- |

4.6.

În cazul în care sistemul de siguranţă pentru copii are trasee alternative pentru curea, punctele alternative de contact care suportă greutatea între sistemul de siguranţă pentru copii şi centura de siguranţă pentru adulţi trebuie marcate în permanenţă. Acest marcaj va indica faptul că este vorba de traseul alternativ al curelei şi se va conforma cerinţelor de codare de mai sus pentru scaunele orientate cu faţa şi cu spatele spre direcţia de mers.

| 4.7. | În cazul în care sistemul de siguranţă pentru copii oferă puncte alternative de contact pentru suportul greutăţii, marcajul cerut la punctul 4.3 va include o indicaţie referitoare la faptul că traseul alternativ al curelei este descris în instrucţiuni. |
| --- | --- |

4.7.

În cazul în care sistemul de siguranţă pentru copii oferă puncte alternative de contact pentru suportul greutăţii, marcajul cerut la punctul 4.3 va include o indicaţie referitoare la faptul că traseul alternativ al curelei este descris în instrucţiuni.

4.8.   Marcajul ISOFIX

În cazul în care produsul include accesorii ISOFIX, informaţiile următoare trebuie să fie în mod permanent vizibile pentru persoana care instalează sistemul de siguranţă în vehicul:

Emblema ISO pentru ISOFIX urmată de litera (literele) corespunzătoare pentru clasa (clasele) de dimensiune ISOFIX în care se integrează produsul. Ca un minimum, este necesar un simbol constând într-un cerc cu diametrul de minimum 13 mm şi conţinând o pictogramă, pictograma contrastând cu fondul cercului. Pictograma va fi clar vizibilă fie prin contrast de culori, fie prin punere în relief dacă este modelată sau gravată.

Image B, C şi F

Informaţiile următoare pot fi transmise prin pictograme şi/sau text. Marcajul trebuie să indice:

| (a) | Etapele esenţiale relevante necesare pentru a pregăti scaunul de instalare. De exemplu, metoda extinderii sistemului de închizători ISOFIX trebuie explicată. |
| --- | --- |

(a)

Etapele esenţiale relevante necesare pentru a pregăti scaunul de instalare. De exemplu, metoda extinderii sistemului de închizători ISOFIX trebuie explicată.

| (b) | Trebuie explicate poziţia, funcţia şi interpretarea fiecărui indicator. |
| --- | --- |

(b)

Trebuie explicate poziţia, funcţia şi interpretarea fiecărui indicator.

| (c) | Se vor indica poziţia şi, dacă este necesar, traseul curelelor de prindere în partea superioară sau alte dispozitive de limitare a rotaţiei scaunului care trebuie acţionate de către utilizator, prin intermediul următoarelor simboluri, după caz: |
| --- | --- |

(c)

Se vor indica poziţia şi, dacă este necesar, traseul curelelor de prindere în partea superioară sau alte dispozitive de limitare a rotaţiei scaunului care trebuie acţionate de către utilizator, prin intermediul următoarelor simboluri, după caz:

| (d) | Se va indica reglarea închizătorilor ISOFIX şi a modului de prindere partea superioară sau alte dispozitive de limitare a rotaţiei scaunului care trebuie acţionate de către utilizator. |
| --- | --- |

(d)

Se va indica reglarea închizătorilor ISOFIX şi a modului de prindere partea superioară sau alte dispozitive de limitare a rotaţiei scaunului care trebuie acţionate de către utilizator.

| (e) | Marcajul trebuie să fie fixat permanent şi vizibil pentru utilizatorul care instalează scaunul. |
| --- | --- |

(e)

Marcajul trebuie să fie fixat permanent şi vizibil pentru utilizatorul care instalează scaunul.

| (f) | Acolo unde este necesar, ar trebui să se facă referiri la instrucţiunile de utilizare a sistemului de siguranţă pentru copii şi la amplasarea documentului în cauză prin intermediul simbolului de mai jos. |
| --- | --- |

(f)

Acolo unde este necesar, ar trebui să se facă referiri la instrucţiunile de utilizare a sistemului de siguranţă pentru copii şi la amplasarea documentului în cauză prin intermediul simbolului de mai jos.

5.   OMOLOGARE

| 5.1. | Fiecare mostră prezentată în conformitate cu punctele 3.2.2 şi 3.2.3 de mai sus trebuie să îndeplinească specificaţiile de la punctele 6-8 din prezentul regulament în fiecare aspect înainte ca omologarea să poată fi acordată. |
| --- | --- |

5.1.

Fiecare mostră prezentată în conformitate cu punctele 3.2.2 şi 3.2.3 de mai sus trebuie să îndeplinească specificaţiile de la punctele 6-8 din prezentul regulament în fiecare aspect înainte ca omologarea să poată fi acordată.

| 5.2. | Un număr de omologare va fi atribuit fiecărui tip omologat. Primele sale două cifre (în momentul de faţă 04 corespunzând seriilor 04 de modificări care au intrat în vigoare la 12 septembrie 1995) vor indica seriile de modificări cuprinzând cele mai recente modificări tehnice majore aduse la regulament în momentul emiterii omologării. Aceeaşi parte contractantă nu poate atribui acelaşi număr de omologare unui alt tip de sistem de siguranţă pentru copii care intră sub incidenţa prezentului regulament. |
| --- | --- |

5.2.

Un număr de omologare va fi atribuit fiecărui tip omologat. Primele sale două cifre (în momentul de faţă 04 corespunzând seriilor 04 de modificări care au intrat în vigoare la 12 septembrie 1995) vor indica seriile de modificări cuprinzând cele mai recente modificări tehnice majore aduse la regulament în momentul emiterii omologării. Aceeaşi parte contractantă nu poate atribui acelaşi număr de omologare unui alt tip de sistem de siguranţă pentru copii care intră sub incidenţa prezentului regulament.

| 5.3. | Notificarea privind omologarea, prelungirea sau refuzul omologării unui tip de sistem de siguranţă pentru copii în temeiul prezentului regulament va fi comunicată de către părţile acordului care pun în aplicare prezentul regulament prin intermediul unui formular conform modelului din anexa I la prezentul regulament. |
| --- | --- |

5.3.

Notificarea privind omologarea, prelungirea sau refuzul omologării unui tip de sistem de siguranţă pentru copii în temeiul prezentului regulament va fi comunicată de către părţile acordului care pun în aplicare prezentul regulament prin intermediul unui formular conform modelului din anexa I la prezentul regulament.

| 5.4. | Pe lângă marcajele prescrise la punctul 4 de mai sus, următoarele detalii specifice vor fi ataşate într-un loc adecvat fiecărui sistem de siguranţă pentru copii conform cu un tip omologat în temeiul prezentului regulament: |
| --- | --- |

5.4.

Pe lângă marcajele prescrise la punctul 4 de mai sus, următoarele detalii specifice vor fi ataşate într-un loc adecvat fiecărui sistem de siguranţă pentru copii conform cu un tip omologat în temeiul prezentului regulament:

| 5.4.1. | un marcaj de omologare internaţională constând în: |
| --- | --- |

5.4.1.

un marcaj de omologare internaţională constând în:

| 5.4.1.1. | un cerc în jurul literei „E” urmat de numărul distinctiv al ţării care a acordat omologarea (1); |
| --- | --- |

5.4.1.1.

un cerc în jurul literei „E” urmat de numărul distinctiv al ţării care a acordat omologarea (1);

| 5.4.1.2. | un număr de omologare; |
| --- | --- |

5.4.1.2.

un număr de omologare;

| 5.4.2. | următoarele simboluri suplimentare: |
| --- | --- |

5.4.2.

următoarele simboluri suplimentare:

| 5.4.2.1. | cuvântul (cuvintele) „universal”, „restrâns”, „semiuniversal” sau „vehicul specific”, în funcţie de categoria sistemului de siguranţă; |
| --- | --- |

5.4.2.1.

cuvântul (cuvintele) „universal”, „restrâns”, „semiuniversal” sau „vehicul specific”, în funcţie de categoria sistemului de siguranţă;

| 5.4.2.2. | intervalul de greutate pentru care a fost prevăzut sistemul de siguranţă, şi anume, 0-10 kg; 0-13 kg; 9-18 kg; 15-25 kg; 22-36 kg; 0-18 kg; 9-25 kg; 15-36 kg; 0-25 kg; 9-36 kg; 0-36 kg; |
| --- | --- |

5.4.2.2.

intervalul de greutate pentru care a fost prevăzut sistemul de siguranţă, şi anume, 0-10 kg; 0-13 kg; 9-18 kg; 15-25 kg; 22-36 kg; 0-18 kg; 9-25 kg; 15-36 kg; 0-25 kg; 9-36 kg; 0-36 kg;

| 5.4.2.3. | simbolul „Y”, în cazul unui dispozitiv care conţine o chingă de cuprindere a coapselor în conformitate cu cerinţele suplimentului 3 la seriile 02 de modificări la prezentul regulament; |
| --- | --- |

5.4.2.3.

simbolul „Y”, în cazul unui dispozitiv care conţine o chingă de cuprindere a coapselor în conformitate cu cerinţele suplimentului 3 la seriile 02 de modificări la prezentul regulament;

| 5.4.2.4. | simbolul „S” în cazul unui „dispozitiv pentru nevoi speciale”. |
| --- | --- |

5.4.2.4.

simbolul „S” în cazul unui „dispozitiv pentru nevoi speciale”.

| 5.5. | Anexa 2 la prezentul regulament oferă un exemplu de amplasare a marcajului de omologare. |
| --- | --- |

5.5.

Anexa 2 la prezentul regulament oferă un exemplu de amplasare a marcajului de omologare.

| 5.6. | Particularităţile menţionate la punctul 5.4 de mai sus trebuie să fie clar lizibile şi de neşters şi trebuie fixate fie printr-o etichetă, fie prin marcaj direct. Eticheta sau marcajul trebuie să fie rezistente la utilizare repetată. |
| --- | --- |

5.6.

Particularităţile menţionate la punctul 5.4 de mai sus trebuie să fie clar lizibile şi de neşters şi trebuie fixate fie printr-o etichetă, fie prin marcaj direct. Eticheta sau marcajul trebuie să fie rezistente la utilizare repetată.

| 5.7. | Etichetele menţionate la punctul 5.6 de mai sus pot fi emise fie de autoritatea care a aprobat omologarea, fie, sub rezerva autorizării de către autoritatea respectivă, de către fabricant. |
| --- | --- |

5.7.

Etichetele menţionate la punctul 5.6 de mai sus pot fi emise fie de autoritatea care a aprobat omologarea, fie, sub rezerva autorizării de către autoritatea respectivă, de către fabricant.

6.   SPECIFICAŢII GENERALE

6.1.   Poziţionarea şi fixarea pe vehicul

| 6.1.1. | Se permite utilizarea pe scaunele din faţă şi din spate a sistemelor de siguranţă pentru copii din categoriile „universal”, „semiuniversal” şi „restrâns”, în cazul în care aceste sisteme sunt montate în conformitate cu instrucţiunile producătorului. |
| --- | --- |

6.1.1.

Se permite utilizarea pe scaunele din faţă şi din spate a sistemelor de siguranţă pentru copii din categoriile „universal”, „semiuniversal” şi „restrâns”, în cazul în care aceste sisteme sunt montate în conformitate cu instrucţiunile producătorului.

| 6.1.2. | Se permite utilizarea sistemelor de siguranţă pentru copii din categoria „vehicul special” pe toate scaunele, precum şi în compartimentul de bagaje, dacă aceste sisteme sunt montate în conformitate cu instrucţiunile producătorului. În cazul unui sistem orientat cu spatele la direcţia de mers, acesta trebuie să fie proiectat astfel încât să nu poată fi utilizat fără tetieră când sistemul este gata de utilizare. Acest dispozitiv trebuie definit de o linie perpendiculară pe spătar trecând prin linia de la nivelul ochilor, punctul de intersecţie fiind de cel puţin 40 mm sub punctul de pornire al razei acestei tetiere. |
| --- | --- |

6.1.2.

Se permite utilizarea sistemelor de siguranţă pentru copii din categoria „vehicul special” pe toate scaunele, precum şi în compartimentul de bagaje, dacă aceste sisteme sunt montate în conformitate cu instrucţiunile producătorului. În cazul unui sistem orientat cu spatele la direcţia de mers, acesta trebuie să fie proiectat astfel încât să nu poată fi utilizat fără tetieră când sistemul este gata de utilizare. Acest dispozitiv trebuie definit de o linie perpendiculară pe spătar trecând prin linia de la nivelul ochilor, punctul de intersecţie fiind de cel puţin 40 mm sub punctul de pornire al razei acestei tetiere.

| 6.1.3. | În funcţie de categoria căreia îi aparţine, sistemul de siguranţă pentru copii trebuie fixat pe structura vehiculului ori structura scaunului.
  CONFIGURAŢII POSIBILE SPRE APROBARE
  TABEL GRUPE/CATEGORII














  GRUP/CATEGORIE | Universal (2) | Semiuniversal (3) | Restrâns | Vehicul special |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| SSC | SSC ISOFIX | SSC | SSC ISOFIX | SSC | SSC ISOFIX | SSC | SSC ISOFIX |
| 0 | Portbebe | A | NA | A | A | A | NA | A | A |
| Orientat cu spatele la direcţia de mers | A | NA | A | A | A | NA | A | A |
| 0+ | Orientat cu spatele la direcţia de mers | A | NA | A | A | A | NA | A | A |
| I | Orientat cu spatele la direcţia de mers | A | NA | A | A | A | NA | A | A |
| Orientat cu faţa la direcţia de mers
  (integrală) | A | A | A | A | A | NA | A | A |
| Orientat cu faţa la direcţia de mers
  (neintegral) | A | NA | A | NA | A | NA | A | A |
| II | Orientat cu spatele la direcţia de mers | A | NA | A | NA | A | NA | A | A |
| Orientat cu faţa la direcţia de mers
  (integrală) | A | NA | A | NA | A | NA | A | A |
| Orientat cu faţa la direcţia de mers
  (neintegral) | A | NA | A | NA | A | NA | A | A |
| III | Orientat cu spatele la direcţia de mers | A | NA | A | NA | A | NA | A | A |
| Orientat cu faţa la direcţia de mers
  (integrală) | A | NA | A | NA | A | NA | A | A |
| Orientat cu faţa la direcţia de mers
  (neintegral) | A | NA | A | NA | A | NA | A | A |
| Cu:
  SSC: Sistem de siguranţă pentru copii
  A: Aplicabil
  NA: Nu se aplică |

6.1.3.

În funcţie de categoria căreia îi aparţine, sistemul de siguranţă pentru copii trebuie fixat pe structura vehiculului ori structura scaunului.

CONFIGURAŢII POSIBILE SPRE APROBARE

TABEL GRUPE/CATEGORII

GRUP/CATEGORIE

Universal (2)

Semiuniversal (3)

Restrâns

Vehicul special

SSC

SSC ISOFIX

SSC

SSC ISOFIX

SSC

SSC ISOFIX

SSC

SSC ISOFIX

0

Portbebe

A

NA

A

A

A

NA

A

A

Orientat cu spatele la direcţia de mers

A

NA

A

A

A

NA

A

A

0+

Orientat cu spatele la direcţia de mers

A

NA

A

A

A

NA

A

A

I

Orientat cu spatele la direcţia de mers

A

NA

A

A

A

NA

A

A

Orientat cu faţa la direcţia de mers

(integrală)

A

A

A

A

A

NA

A

A

Orientat cu faţa la direcţia de mers

(neintegral)

A

NA

A

NA

A

NA

A

A

II

Orientat cu spatele la direcţia de mers

A

NA

A

NA

A

NA

A

A

Orientat cu faţa la direcţia de mers

(integrală)

A

NA

A

NA

A

NA

A

A

Orientat cu faţa la direcţia de mers

(neintegral)

A

NA

A

NA

A

NA

A

A

III

Orientat cu spatele la direcţia de mers

A

NA

A

NA

A

NA

A

A

Orientat cu faţa la direcţia de mers

(integrală)

A

NA

A

NA

A

NA

A

A

Orientat cu faţa la direcţia de mers

(neintegral)

A

NA

A

NA

A

NA

A

A

Cu:

SSC: Sistem de siguranţă pentru copii

A: Aplicabil

NA: Nu se aplică

| 6.1.3.1. | Pentru categoriile „universal” şi „restrâns”, prin intermediul unei centuri de siguranţă pentru adulţi (cu sau fără retractor) care îndeplineşte cerinţele Regulamentului nr. 16 (sau echivalent), prinsă de ancore care îndeplinesc cerinţele Regulamentului nr. 14 (sau echivalent). |
| --- | --- |

6.1.3.1.

Pentru categoriile „universal” şi „restrâns”, prin intermediul unei centuri de siguranţă pentru adulţi (cu sau fără retractor) care îndeplineşte cerinţele Regulamentului nr. 16 (sau echivalent), prinsă de ancore care îndeplinesc cerinţele Regulamentului nr. 14 (sau echivalent).

| 6.1.3.2. | Pentru sistemele ISOFIX de siguranţă pentru copii din categoria „universal”, prin intermediul unor dispozitive de prindere ISOFIX şi al curelei ISOFIX de prindere în partea superioară, care îndeplinesc cerinţele prezentului regulament, montate la sistemul de ancorare ISOFIX şi la ancora superioară ISOFIX, care îndeplinesc cerinţele Regulamentului nr. 14. |
| --- | --- |

6.1.3.2.

Pentru sistemele ISOFIX de siguranţă pentru copii din categoria „universal”, prin intermediul unor dispozitive de prindere ISOFIX şi al curelei ISOFIX de prindere în partea superioară, care îndeplinesc cerinţele prezentului regulament, montate la sistemul de ancorare ISOFIX şi la ancora superioară ISOFIX, care îndeplinesc cerinţele Regulamentului nr. 14.

| 6.1.3.3. | Pentru categoria „semiuniversal”: prin intermediul ancorelor inferioare, prevăzute în Regulamentul nr. 14 şi al unor ancore suplimentare, care îndeplinesc recomandările din anexa 11 la prezentul regulament. |
| --- | --- |

6.1.3.3.

Pentru categoria „semiuniversal”: prin intermediul ancorelor inferioare, prevăzute în Regulamentul nr. 14 şi al unor ancore suplimentare, care îndeplinesc recomandările din anexa 11 la prezentul regulament.

| 6.1.3.4. | Pentru sistemele ISOFIX de siguranţă pentru copii din categoria „semiuniversal”, prin intermediul unor dispozitive de prindere ISOFIX şi al unei curele ISOFIX de prindere în partea superioară sau al unei tije de sprijin sau al planşei de bord, care îndeplinesc cerinţele prezentului regulament, montate la sistemul de ancorare ISOFIX şi/sau ancora superioară ISOFIX, care îndeplinesc cerinţele Regulamentului nr. 14. |
| --- | --- |

6.1.3.4.

Pentru sistemele ISOFIX de siguranţă pentru copii din categoria „semiuniversal”, prin intermediul unor dispozitive de prindere ISOFIX şi al unei curele ISOFIX de prindere în partea superioară sau al unei tije de sprijin sau al planşei de bord, care îndeplinesc cerinţele prezentului regulament, montate la sistemul de ancorare ISOFIX şi/sau ancora superioară ISOFIX, care îndeplinesc cerinţele Regulamentului nr. 14.

| 6.1.3.5. | Pentru categoria „vehicul special”: prin intermediul ancorelor proiectate de producătorul vehiculului sau al sistemului de siguranţă pentru copii. |
| --- | --- |

6.1.3.5.

Pentru categoria „vehicul special”: prin intermediul ancorelor proiectate de producătorul vehiculului sau al sistemului de siguranţă pentru copii.

| 6.1.3.6. | În cazul în care chingile de legare a copiilor sau chinga de prindere a sistemului de siguranţă pentru copii utilizează ancore de centuri la care sunt deja prinse una sau mai multe centuri de siguranţă pentru adulţi, serviciul tehnic trebuie să verifice dacă:






  — | poziţia efectivă de ancorare pentru adulţi este omologată în conformitate cu Regulamentul nr. 14 sau echivalent; |
| --- | --- | --- |

6.1.3.6.

În cazul în care chingile de legare a copiilor sau chinga de prindere a sistemului de siguranţă pentru copii utilizează ancore de centuri la care sunt deja prinse una sau mai multe centuri de siguranţă pentru adulţi, serviciul tehnic trebuie să verifice dacă:

—

poziţia efectivă de ancorare pentru adulţi este omologată în conformitate cu Regulamentul nr. 14 sau echivalent;

| — | nici unul dintre cele două dispozitive nu împiedică buna funcţionare a celuilalt; |
| --- | --- |

—

nici unul dintre cele două dispozitive nu împiedică buna funcţionare a celuilalt;

| — | cataramele centurilor pentru adulţi şi ale sistemului suplimentar nu pot fi schimbate între ele. |
| --- | --- |

—

cataramele centurilor pentru adulţi şi ale sistemului suplimentar nu pot fi schimbate între ele.

În cazul sistemelor de siguranţă ce folosesc bare sau dispozitive suplimentare prinse de ancore, omologate în conformitate cu Regulamentul nr. 14, care acţionează în aşa fel încât poziţia eficientă a ancorei nu mai este conformă cu Regulamentul nr. 14, se aplică următoarele puncte:

| — | Astfel de dispozitive sunt omologate doar în calitate de dispozitive din categoriile semiuniversal sau vehicul special. |
| --- | --- |

—

Astfel de dispozitive sunt omologate doar în calitate de dispozitive din categoriile semiuniversal sau vehicul special.

| — | Serviciul tehnic trebuie să aplice cerinţele din anexa 11 la prezentul regulament privind bara şi dispozitivele de prindere. |
| --- | --- |

—

Serviciul tehnic trebuie să aplice cerinţele din anexa 11 la prezentul regulament privind bara şi dispozitivele de prindere.

| — | Bara trebuie să fie inclusă în testul dinamic, aplicând sarcina pe poziţia de mijloc şi pe întinderea cea mai largă, în cazul în care este reglabilă. |
| --- | --- |

—

Bara trebuie să fie inclusă în testul dinamic, aplicând sarcina pe poziţia de mijloc şi pe întinderea cea mai largă, în cazul în care este reglabilă.

| — | Poziţia şi funcţionarea eficientă a ancorelor centurilor pentru adulţi prin care se fixează bara nu trebuie să fie împiedicate. |
| --- | --- |

—

Poziţia şi funcţionarea eficientă a ancorelor centurilor pentru adulţi prin care se fixează bara nu trebuie să fie împiedicate.

| 6.1.3.7. | Sistemele de siguranţă ce folosesc o tijă de sprijin sunt omologate doar pentru categoria „semiuniversal” sau „vehicul special”, aplicându-se cerinţele din anexa 11 la prezentul regulament. Producătorul sistemelor de siguranţă trebuie să ia în considerare condiţiile de funcţionare corectă a tijei de sprijin în vehicul şi să pună la dispoziţie aceste informaţii. |
| --- | --- |

6.1.3.7.

Sistemele de siguranţă ce folosesc o tijă de sprijin sunt omologate doar pentru categoria „semiuniversal” sau „vehicul special”, aplicându-se cerinţele din anexa 11 la prezentul regulament. Producătorul sistemelor de siguranţă trebuie să ia în considerare condiţiile de funcţionare corectă a tijei de sprijin în vehicul şi să pună la dispoziţie aceste informaţii.

| 6.1.4. | Perna de înălţare trebuie fixată folosind fie o centură de siguranţă pentru adulţi, prin testul precizat la punctul 8.1.4, fie prin mijloace separate. |
| --- | --- |

6.1.4.

Perna de înălţare trebuie fixată folosind fie o centură de siguranţă pentru adulţi, prin testul precizat la punctul 8.1.4, fie prin mijloace separate.

| 6.1.5. | Producătorul sistemului de siguranţă pentru copii trebuie să declare în scris că toxicitatea materialelor folosite la fabricarea acestor sisteme şi la care pot avea acces copii legaţi pe scaun este în conformitate cu părţile corespunzătoare din standardul CEN, Siguranţa jucăriilor, partea a treia (iunie 1982). Testele care confirmă validitatea declaraţiei se pot efectua la discreţia autorităţii de testare. Acest punct nu se aplică sistemelor de siguranţă din grupele II şi III. |
| --- | --- |

6.1.5.

Producătorul sistemului de siguranţă pentru copii trebuie să declare în scris că toxicitatea materialelor folosite la fabricarea acestor sisteme şi la care pot avea acces copii legaţi pe scaun este în conformitate cu părţile corespunzătoare din standardul CEN, Siguranţa jucăriilor, partea a treia (iunie 1982). Testele care confirmă validitatea declaraţiei se pot efectua la discreţia autorităţii de testare. Acest punct nu se aplică sistemelor de siguranţă din grupele II şi III.

| 6.1.6. | Producătorul sistemului de siguranţă pentru copii trebuie să declare în scris că inflamabilitatea materialelor folosite la fabricarea acestor sisteme este în conformitate cu punctele corespunzătoare din Rezoluţia consolidată a CEE privind construcţia vehiculelor (R.E.3) (documentul TRANS/WP.29/78/Rev.1, punctul 1.20). Testele care confirmă validitatea declaraţiei se pot efectua la discreţia autorităţii de testare. |
| --- | --- |

6.1.6.

Producătorul sistemului de siguranţă pentru copii trebuie să declare în scris că inflamabilitatea materialelor folosite la fabricarea acestor sisteme este în conformitate cu punctele corespunzătoare din Rezoluţia consolidată a CEE privind construcţia vehiculelor (R.E.3) (documentul TRANS/WP.29/78/Rev.1, punctul 1.20). Testele care confirmă validitatea declaraţiei se pot efectua la discreţia autorităţii de testare.

| 6.1.7. | În cazul sistemelor de siguranţă orientate cu spatele la direcţia de mers, sprijinite de planşa de bord, în vederea omologării în baza prezentului regulament, se presupune că planşa de bord este suficient de rigidă. |
| --- | --- |

6.1.7.

În cazul sistemelor de siguranţă orientate cu spatele la direcţia de mers, sprijinite de planşa de bord, în vederea omologării în baza prezentului regulament, se presupune că planşa de bord este suficient de rigidă.

| 6.1.8. | În cazul unui sisteme de siguranţă din categoria „universal”, cu excepţia sistemelor ISOFIX universale, principalul punct de contact pentru susţinerea greutăţii, dintre sistemul de siguranţă şi centura pentru adulţi, nu trebuie să fie mai mic de 150 mm de la axa Cr, măsurat cu sistemul de siguranţă montat pe scaunul de testare dinamică. |
| --- | --- |

6.1.8.

În cazul unui sisteme de siguranţă din categoria „universal”, cu excepţia sistemelor ISOFIX universale, principalul punct de contact pentru susţinerea greutăţii, dintre sistemul de siguranţă şi centura pentru adulţi, nu trebuie să fie mai mic de 150 mm de la axa Cr, măsurat cu sistemul de siguranţă montat pe scaunul de testare dinamică.

| 6.1.9. | Dacă centura pentru adulţi este necesară pentru a fixa un sistem de siguranţă din categoria „universal”, lungimea maximă care trebuie folosită pe scaunul de testare dinamică este definită în anexa 13 la prezentul regulament.
  Pentru a asigura respectarea acestei cerinţe, sistemul de siguranţă se montează pe scaunul de testare dinamică folosind centura adecvată standard, descrisă în anexa 13. Nu se montează manechinul decât dacă sistemul de siguranţă este astfel conceput încât prin montarea unui manechin centura trebuie trasă cât mai mult. După fixarea sistemului de siguranţă, centura nu trebuie supusă altei tensiuni în afară de cea exercitată de retractorul standard, în cazul în care acesta este disponibil. Dacă se utilizează o centură echipată cu retractor, această condiţie trebuie îndeplinită în condiţiile în care în tambur rămâne o secţiune de cel puţin 150 mm din centură. |
| --- | --- |

6.1.9.

Dacă centura pentru adulţi este necesară pentru a fixa un sistem de siguranţă din categoria „universal”, lungimea maximă care trebuie folosită pe scaunul de testare dinamică este definită în anexa 13 la prezentul regulament.

Pentru a asigura respectarea acestei cerinţe, sistemul de siguranţă se montează pe scaunul de testare dinamică folosind centura adecvată standard, descrisă în anexa 13. Nu se montează manechinul decât dacă sistemul de siguranţă este astfel conceput încât prin montarea unui manechin centura trebuie trasă cât mai mult. După fixarea sistemului de siguranţă, centura nu trebuie supusă altei tensiuni în afară de cea exercitată de retractorul standard, în cazul în care acesta este disponibil. Dacă se utilizează o centură echipată cu retractor, această condiţie trebuie îndeplinită în condiţiile în care în tambur rămâne o secţiune de cel puţin 150 mm din centură.

| 6.1.10. | Sistemele de siguranţă din grupa 0 şi 0+ nu trebuie montate cu faţa la direcţia de mers. |
| --- | --- |

6.1.10.

Sistemele de siguranţă din grupa 0 şi 0+ nu trebuie montate cu faţa la direcţia de mers.

6.2.   Configuraţie

| 6.2.1. | Sistemul de siguranţă trebuie să aibă o configuraţie proiectată în aşa fel încât: |
| --- | --- |

6.2.1.

Sistemul de siguranţă trebuie să aibă o configuraţie proiectată în aşa fel încât:

| 6.2.1.1. | sistemul să ofere protecţia necesară în orice poziţie de montare; în cazul sistemului de siguranţă pentru copiii cu nevoi speciale, mijlocul principal de legare pe scaun trebuie să ofere protecţia necesară în orice poziţie de montare a sistemului, fără utilizarea unor dispozitive de siguranţă suplimentare; |
| --- | --- |

6.2.1.1.

sistemul să ofere protecţia necesară în orice poziţie de montare; în cazul sistemului de siguranţă pentru copiii cu nevoi speciale, mijlocul principal de legare pe scaun trebuie să ofere protecţia necesară în orice poziţie de montare a sistemului, fără utilizarea unor dispozitive de siguranţă suplimentare;

| 6.2.1.2. | copilul să fie aşezat în scaun şi scos cât mai uşor şi rapid; în cazul unui sistem de siguranţă în care copilul este legat pe scaun folosind o centură de tip ham sau o centură în formă de Y, fără retractor, cureaua transversală şi cureaua longitudinală trebuie să se poată mişca fiecare în raport cu cealaltă în timpul procedurii descrise la punctul 7.2.1.4.
  În aceste cazuri, ansamblul centurii din cadrul sistemului de siguranţă poate fi proiectat cu două sau mai multe piese de prindere. În cazul sistemelor de siguranţă pentru copiii cu nevoi speciale, este recunoscut faptul că dispozitivele de siguranţă suplimentare limitează viteza cu care un copil este aşezat în scaun şi scos. Cu toate acestea, dispozitivele suplimentare sunt proiectate pentru a se desface cât mai rapid. |
| --- | --- |

6.2.1.2.

copilul să fie aşezat în scaun şi scos cât mai uşor şi rapid; în cazul unui sistem de siguranţă în care copilul este legat pe scaun folosind o centură de tip ham sau o centură în formă de Y, fără retractor, cureaua transversală şi cureaua longitudinală trebuie să se poată mişca fiecare în raport cu cealaltă în timpul procedurii descrise la punctul 7.2.1.4.

În aceste cazuri, ansamblul centurii din cadrul sistemului de siguranţă poate fi proiectat cu două sau mai multe piese de prindere. În cazul sistemelor de siguranţă pentru copiii cu nevoi speciale, este recunoscut faptul că dispozitivele de siguranţă suplimentare limitează viteza cu care un copil este aşezat în scaun şi scos. Cu toate acestea, dispozitivele suplimentare sunt proiectate pentru a se desface cât mai rapid.

| 6.2.1.3. | Dacă se poate schimba înclinaţia sistemului de siguranţă, această schimbare nu trebuie să necesite reglarea manuală a curelelor. Este nevoie de acţionare manuală pentru a schimba înclinaţia sistemului de siguranţă. |
| --- | --- |

6.2.1.3.

Dacă se poate schimba înclinaţia sistemului de siguranţă, această schimbare nu trebuie să necesite reglarea manuală a curelelor. Este nevoie de acţionare manuală pentru a schimba înclinaţia sistemului de siguranţă.

| 6.2.1.4. | Sistemele de siguranţă din grupele 0, 0+ şi I menţin copilul astfel poziţionat încât să-i ofere protecţia necesară chiar şi în timpul somnului. |
| --- | --- |

6.2.1.4.

Sistemele de siguranţă din grupele 0, 0+ şi I menţin copilul astfel poziţionat încât să-i ofere protecţia necesară chiar şi în timpul somnului.

| 6.2.1.5. | Pentru a preveni tendinţa de alunecare pe sub centură, cauzată de impact sau mişcări continue, este necesară o chingă de cuprindere a coapselor pentru toate sistemele de siguranţă din grupul I, montate cu faţa la direcţia de mers, care cuprind o centură completă de tip ham. Cu această chingă prinsă şi în poziţia ei cea mai lungă (dacă este reglabilă), cureaua transversală nu trebuie să poată fi reglată deasupra pelvisului, nici în cazul manechinului de 9 kg, nici în cazul celui de 15 kg. |
| --- | --- |

6.2.1.5.

Pentru a preveni tendinţa de alunecare pe sub centură, cauzată de impact sau mişcări continue, este necesară o chingă de cuprindere a coapselor pentru toate sistemele de siguranţă din grupul I, montate cu faţa la direcţia de mers, care cuprind o centură completă de tip ham. Cu această chingă prinsă şi în poziţia ei cea mai lungă (dacă este reglabilă), cureaua transversală nu trebuie să poată fi reglată deasupra pelvisului, nici în cazul manechinului de 9 kg, nici în cazul celui de 15 kg.

| 6.2.2. | În cazul grupelor I, II şi III, toate sistemele de siguranţă pentru care se utilizează o curea transversală trebuie să ghideze pozitiv cureaua respectivă, pentru a se asigura că tensiunile transmise prin cureaua transversală se transmit prin pelvis. |
| --- | --- |

6.2.2.

În cazul grupelor I, II şi III, toate sistemele de siguranţă pentru care se utilizează o curea transversală trebuie să ghideze pozitiv cureaua respectivă, pentru a se asigura că tensiunile transmise prin cureaua transversală se transmit prin pelvis.

| 6.2.3. | Toate curelele sistemului de siguranţă trebuie să fie astfel aşezate încât să nu cauzeze utilizatorului disconfort în timpul utilizării normale şi să nu prezinte o configuraţie periculoasă. Distanţa dintre cureaua diagonală din zona gâtului trebuie să fie cel puţin egală cu lăţimea gâtului manechinului adecvat. |
| --- | --- |

6.2.3.

Toate curelele sistemului de siguranţă trebuie să fie astfel aşezate încât să nu cauzeze utilizatorului disconfort în timpul utilizării normale şi să nu prezinte o configuraţie periculoasă. Distanţa dintre cureaua diagonală din zona gâtului trebuie să fie cel puţin egală cu lăţimea gâtului manechinului adecvat.

| 6.2.4. | Ansamblul nu trebuie să supună părţile moi ale corpului copilului (abdomen, coapse etc.) unor tensiuni excesive. Prin proiectare, sarcinile de compresie nu trebuie să fie aplicate asupra capului copilului în caz de coliziune. |
| --- | --- |

6.2.4.

Ansamblul nu trebuie să supună părţile moi ale corpului copilului (abdomen, coapse etc.) unor tensiuni excesive. Prin proiectare, sarcinile de compresie nu trebuie să fie aplicate asupra capului copilului în caz de coliziune.

| 6.2.4.1. | Centurile în formă de Y pot fi folosite numai pentru sistemele de fixare orientate cu spatele la direcţia de mers şi spre lateral (portbebeuri). |
| --- | --- |

6.2.4.1.

Centurile în formă de Y pot fi folosite numai pentru sistemele de fixare orientate cu spatele la direcţia de mers şi spre lateral (portbebeuri).

| 6.2.5. | Sistemul de siguranţă trebuie proiectat şi instalat astfel încât: |
| --- | --- |

6.2.5.

Sistemul de siguranţă trebuie proiectat şi instalat astfel încât:

| 6.2.5.1. | să reducă la minimum pericolul de rănire cu margini ascuţite sau proeminenţe (astfel cum sunt stabilite în Regulamentul nr. 14, de exemplu) a copilului sau a celorlalţi pasageri ai vehiculului; |
| --- | --- |

6.2.5.1.

să reducă la minimum pericolul de rănire cu margini ascuţite sau proeminenţe (astfel cum sunt stabilite în Regulamentul nr. 14, de exemplu) a copilului sau a celorlalţi pasageri ai vehiculului;

| 6.2.5.2. | să nu prezinte margini ascuţite sau proeminenţe care pot rupe husele scaunelor sau hainele pasagerilor; |
| --- | --- |

6.2.5.2.

să nu prezinte margini ascuţite sau proeminenţe care pot rupe husele scaunelor sau hainele pasagerilor;

| 6.2.5.3. | să nu supună părţile moi ale corpului copilului (abdomen, coapse etc.) unor forţe de inerţie suplimentare pe care le generează; |
| --- | --- |

6.2.5.3.

să nu supună părţile moi ale corpului copilului (abdomen, coapse etc.) unor forţe de inerţie suplimentare pe care le generează;

| 6.2.5.4. | să asigure că, în punctele de contact cu centurile, părţile solide nu au margini ascuţite care să erodeze centurile. |
| --- | --- |

6.2.5.4.

să asigure că, în punctele de contact cu centurile, părţile solide nu au margini ascuţite care să erodeze centurile.

| 6.2.6. | Orice piesă făcută separat pentru a facilita prinderea şi desprinderea trebuie să fie proiectată în aşa fel încât să se evite pe cât posibil riscul de asamblare şi utilizare incorectă. Sistemele de siguranţă pentru copiii cu nevoi speciale pot avea dispozitive suplimentare de fixare; acestea trebuie să fie proiectate în aşa fel încât să se evite riscul de asamblare incorectă şi să asigure că mijloacele de desfacere şi modul lor de funcţionare pot fi observate imediat de un salvator, în caz de urgenţă. |
| --- | --- |

6.2.6.

Orice piesă făcută separat pentru a facilita prinderea şi desprinderea trebuie să fie proiectată în aşa fel încât să se evite pe cât posibil riscul de asamblare şi utilizare incorectă. Sistemele de siguranţă pentru copiii cu nevoi speciale pot avea dispozitive suplimentare de fixare; acestea trebuie să fie proiectate în aşa fel încât să se evite riscul de asamblare incorectă şi să asigure că mijloacele de desfacere şi modul lor de funcţionare pot fi observate imediat de un salvator, în caz de urgenţă.

| 6.2.7. | În cazurile în care sistemul de siguranţă prevăzut pentru grupa I, grupa II şi grupele I şi II combinate include un spătar, înălţimea internă a acestuia, determinată în funcţie de schema din anexa 12, nu trebuie să fie mai mică de 500 mm. |
| --- | --- |

6.2.7.

În cazurile în care sistemul de siguranţă prevăzut pentru grupa I, grupa II şi grupele I şi II combinate include un spătar, înălţimea internă a acestuia, determinată în funcţie de schema din anexa 12, nu trebuie să fie mai mică de 500 mm.

| 6.2.8. | Se pot folosi numai retractoare cu blocare automată sau cu blocare de urgenţă. |
| --- | --- |

6.2.8.

Se pot folosi numai retractoare cu blocare automată sau cu blocare de urgenţă.

| 6.2.9. | În cazul dispozitivelor destinate utilizării în grupa I, nu trebuie să fie posibil ca un copil, după ce este aşezat în scaun, să poată slăbi cu uşurinţă partea sistemului care fixează bazinul; dispozitivele proiectate pentru a obţine acest lucru trebuie să fie permanent prinse de sistemul de siguranţă pentru copii. |
| --- | --- |

6.2.9.

În cazul dispozitivelor destinate utilizării în grupa I, nu trebuie să fie posibil ca un copil, după ce este aşezat în scaun, să poată slăbi cu uşurinţă partea sistemului care fixează bazinul; dispozitivele proiectate pentru a obţine acest lucru trebuie să fie permanent prinse de sistemul de siguranţă pentru copii.

| 6.2.10. | Un sistem de siguranţă poate fi proiectat pentru a fi utilizat la mai multe grupe de greutate şi/sau mai mulţi copii, cu condiţia să poată îndeplini cerinţele stabilite pentru fiecare grupă în cauză. Un sistem de siguranţă din categoria „universal” trebuie să îndeplinească cerinţele acestei categorii pentru toate grupele de greutate pentru care a fost omologat. |
| --- | --- |

6.2.10.

Un sistem de siguranţă poate fi proiectat pentru a fi utilizat la mai multe grupe de greutate şi/sau mai mulţi copii, cu condiţia să poată îndeplini cerinţele stabilite pentru fiecare grupă în cauză. Un sistem de siguranţă din categoria „universal” trebuie să îndeplinească cerinţele acestei categorii pentru toate grupele de greutate pentru care a fost omologat.

6.2.11.   Sisteme de siguranţă cu retractor

În cazul unui sistem de siguranţă care include şi un retractor, acesta trebuie să îndeplinească cerinţele punctului 7.2.3 de mai jos.

| 6.2.12. | În cazul pernelor de înălţare, trebuie să se verifice uşurinţa cu care curelele şi clema unei centuri de siguranţă pentru adulţi trec prin punctele de fixare. Acest lucru este valabil în special pentru pernele de înălţare proiectate pentru scaunele din faţă, care pot avea profiluri lungi, semirigide. Catarama fixă nu trebuie să poată trece prin punctele de fixare ale pernelor de înălţare sau să permită ataşarea centurii într-un mod complet diferit faţă de căruciorul de testare. |
| --- | --- |

6.2.12.

În cazul pernelor de înălţare, trebuie să se verifice uşurinţa cu care curelele şi clema unei centuri de siguranţă pentru adulţi trec prin punctele de fixare. Acest lucru este valabil în special pentru pernele de înălţare proiectate pentru scaunele din faţă, care pot avea profiluri lungi, semirigide. Catarama fixă nu trebuie să poată trece prin punctele de fixare ale pernelor de înălţare sau să permită ataşarea centurii într-un mod complet diferit faţă de căruciorul de testare.

| 6.2.13. | Dacă sistemul de siguranţă este proiectat pentru mai mulţi copii, fiecare sistem trebuie să fie în întregime independent, în ceea ce priveşte transferul de sarcină şi reglările. |
| --- | --- |

6.2.13.

Dacă sistemul de siguranţă este proiectat pentru mai mulţi copii, fiecare sistem trebuie să fie în întregime independent, în ceea ce priveşte transferul de sarcină şi reglările.

| 6.2.14. | Sistemele de siguranţă care includ elemente gonflabile trebuie să fie proiectate în aşa fel încât condiţiile de utilizare (presiune, temperatură, umiditate) să nu aibă nici o influenţă asupra capacităţii lor de a respecta cerinţele prezentului regulament. |
| --- | --- |

6.2.14.

Sistemele de siguranţă care includ elemente gonflabile trebuie să fie proiectate în aşa fel încât condiţiile de utilizare (presiune, temperatură, umiditate) să nu aibă nici o influenţă asupra capacităţii lor de a respecta cerinţele prezentului regulament.

6.3.   Specificaţii privind sistemele de siguranţă ISOFIX

6.3.1.   Caracteristici generale

6.3.1.1.   Dimensiuni

Dimensiunile maxime laterale, de jos şi din spate ale sistemului de siguranţă ISOFIX şi amplasamentul sistemului de ancorare ISOFIX de care trebuie fixate dispozitivele de prindere sunt indicate pentru producătorul sistemului de siguranţă ISOFIX de Gabaritul pentru scaunele vehiculului (GSV), definit la punctul 2.31 din prezentul regulament.

6.3.1.2.   Greutate

Greutatea unui sistem de siguranţă ISOFIX din categoriile universal şi semiuniversal şi din grupa de greutate 0, 0+ sau I nu trebuie să depăşească 15 kg.

6.3.2.   Dispozitivele de prindere ISOFIX

6.3.2.1.   Tip

Dispozitivele de prindere ISOFIX pot fi în funcţie de exemplele prezentate în figura 0 (a) sau alte modele adecvate care fac parte dintr-un mecanism rigid care poate fi reglat, natura acestuia fiind determinată de producătorul sistemului de siguranţă ISOFIX.

Figura 0 (a)

Image

Dimensiuni în mm

Explicaţie

| 1 | Dispozitiv de prindere pentru sistemul de siguranţă ISOFIX – exemplul 1 |
| --- | --- |
| 2 | Dispozitiv de prindere pentru sistemul de siguranţă ISOFIX – exemplul 2 |

1

Dispozitiv de prindere pentru sistemul de siguranţă ISOFIX – exemplul 1

2

Dispozitiv de prindere pentru sistemul de siguranţă ISOFIX – exemplul 2

6.3.2.2.   Dimensiuni

Dimensiunile părţii dispozitivului de prindere a sistemului de siguranţă ISOFIX care se fixează pe sistemul de ancorare ISOFIX nu trebuie să depăşească dimensiunile maxime prezentate în figura 0 (b).

Figura 0 (b)

Image

Dimensiuni în mm

6.3.2.3.   Indicatoare de fixare parţială

Sistemul de siguranţă ISOFIX trebuie să includă mijloace care să indice clar că ambele dispozitive de prindere ISOFIX sunt complet fixate pe ancorele inferioare ISOFIX corespunzătoare. Aceste mijloace de indicare pot fi acustice, tactile sau vizuale, sau o combinaţie din două sau mai multe. În cazul unei indicaţii vizuale, aceasta trebuie să fie vizibilă în toate condiţiile normale de iluminare.

6.3.3.   Specificaţii pentru cureaua de prindere în partea superioară a sistemului de siguranţă ISOFIX

6.3.3.1.   Element de prindere în partea superioară

Elementul de prindere în partea superioară trebuie să fie un cârlig ISOFIX, aşa cum este arătat în figura 0 (c), sau dispozitive asemănătoare potrivite, aşa cum este arătat în figura 0 (c).

6.3.3.2.   Caracteristici ale curelei ISOFIX de prindere în partea superioară

Cureaua ISOFIX este susţinută de chingă (sau echivalentul său) şi poate fi reglată sau eliberată de tensiune.

6.3.3.2.1.   Lungimea curelei ISOFIX de prindere în partea superioară

Lungimea curelei de prindere în partea superioară a sistemului de siguranţă ISOFIX trebuie să fie de cel puţin 2 000 mm.

6.3.3.2.2.   Indicator de absenţă a slăbirii curelei

Cureaua ISOFIX de prindere în partea superioară ori scaunul pentru copii ISOFIX trebuie să fie echipat(ă) cu un dispozitiv care indică dacă centura nu este slăbită. Dispozitivul poate fi o componentă a dispozitivului de reglare şi de eliberare a tensiunii.

6.3.3.2.3.   Dimensiuni

Dimensiunile de fixare pentru cârligele ISOFIX de prindere în partea superioară sunt indicate în figura 0 (c).

Figura 0 (c)

Dimensiunile elementului de prindere în partea superioară ISOFIX (de tip cârlig)

Image

6.3.4.   Reglări

Dispozitivele de prindere ISOFIX sau sistemul de siguranţă ISOFIX în sine trebuie să fie reglabil(e) pentru a putea fi instalate pe toate locurile de prindere a sistemului de ancorare ISOFIX descrise în Regulamentul nr. 14.

6.4.   Verificarea marcajului

| 6.4.1. | Serviciul tehnic care efectuează testele de omologare trebuie să verifice dacă marcajul este conform cerinţelor punctului 4. |
| --- | --- |

6.4.1.

Serviciul tehnic care efectuează testele de omologare trebuie să verifice dacă marcajul este conform cerinţelor punctului 4.

6.5.   Verificarea instrucţiunilor de instalare şi a instrucţiunilor de utilizare

| 6.5.1. | Serviciul tehnic care efectuează testele de omologare trebuie să verifice dacă toate instrucţiunile de instalare şi de utilizare sunt conforme cu punctul 15. |
| --- | --- |

6.5.1.

Serviciul tehnic care efectuează testele de omologare trebuie să verifice dacă toate instrucţiunile de instalare şi de utilizare sunt conforme cu punctul 15.

7.   SPECIFICAŢII PARTICULARE

7.1.   Dispoziţii aplicabile sistemului de siguranţă în ansamblu

7.1.1.   Rezistenţa la coroziune

| 7.1.1.1. | Un sistem de siguranţă complet sau componentele acestuia care sunt vulnerabile la coroziune trebuie supus(e) testului de rezistenţă la coroziune descris la punctul 8.1.1. |
| --- | --- |

7.1.1.1.

Un sistem de siguranţă complet sau componentele acestuia care sunt vulnerabile la coroziune trebuie supus(e) testului de rezistenţă la coroziune descris la punctul 8.1.1.

| 7.1.1.2. | După testul de rezistenţă la coroziune descris la punctele 8.1.1.1 şi 8.1.1.2, un observator calificat care examinează piesele cu ochiul liber nu trebuie să poată identifica nici o deteriorare ce ar putea împiedica buna funcţionare a sistemului de siguranţă şi nicio coroziune semnificativă. |
| --- | --- |

7.1.1.2.

După testul de rezistenţă la coroziune descris la punctele 8.1.1.1 şi 8.1.1.2, un observator calificat care examinează piesele cu ochiul liber nu trebuie să poată identifica nici o deteriorare ce ar putea împiedica buna funcţionare a sistemului de siguranţă şi nicio coroziune semnificativă.

7.1.2.   Absorbţia energiei

| 7.1.2.1. | Pentru toate dispozitivele cu spătare, trebuie prevăzute suprafeţe interne, astfel cum sunt definite în anexa 18 la prezentul regulament, acoperite de un material cu care acceleraţia maximă este mai mică de 60 g, atunci când este măsurată în conformitate cu anexa 17 la prezentul regulament. Această cerinţă se aplică, de asemenea, zonelor scuturilor de protecţie la impact din zona capului. |
| --- | --- |

7.1.2.1.

Pentru toate dispozitivele cu spătare, trebuie prevăzute suprafeţe interne, astfel cum sunt definite în anexa 18 la prezentul regulament, acoperite de un material cu care acceleraţia maximă este mai mică de 60 g, atunci când este măsurată în conformitate cu anexa 17 la prezentul regulament. Această cerinţă se aplică, de asemenea, zonelor scuturilor de protecţie la impact din zona capului.

| 7.1.2.2. | În cazul sistemelor de siguranţă prevăzute cu tetiere reglabile permanente ataşate mecanic, unde înălţimea centurii de siguranţă pentru adulţi sau a centurii de tip ham pentru copii este controlată direct de tetiera reglabilă, nu este necesar să se prevadă un material care să absoarbă energia în zone precum cele definite în anexa 18, care nu sunt susceptibile să lovească capul manechinului, de exemplu, în spatele tetierei. |
| --- | --- |

7.1.2.2.

În cazul sistemelor de siguranţă prevăzute cu tetiere reglabile permanente ataşate mecanic, unde înălţimea centurii de siguranţă pentru adulţi sau a centurii de tip ham pentru copii este controlată direct de tetiera reglabilă, nu este necesar să se prevadă un material care să absoarbă energia în zone precum cele definite în anexa 18, care nu sunt susceptibile să lovească capul manechinului, de exemplu, în spatele tetierei.

7.1.3.   Răsturnarea

| 7.1.3.1. | Sistemul de siguranţă pentru copii trebuie testat în conformitate cu punctul 8.1.2; manechinul nu trebuie să cadă de pe dispozitiv şi, atunci când scaunul de testare este în poziţia răsturnat, capul manechinului nu trebuie să se deplaseze cu mai mult de 300 mm faţă de poziţia originală în sens vertical în raport cu scaunul de testare. |
| --- | --- |

7.1.3.1.

Sistemul de siguranţă pentru copii trebuie testat în conformitate cu punctul 8.1.2; manechinul nu trebuie să cadă de pe dispozitiv şi, atunci când scaunul de testare este în poziţia răsturnat, capul manechinului nu trebuie să se deplaseze cu mai mult de 300 mm faţă de poziţia originală în sens vertical în raport cu scaunul de testare.

7.1.4.   Testul dinamic

7.1.4.1.   Generalităţi

Sistemul de siguranţă pentru copii trebuie supus unui test dinamic în conformitate cu punctul 8.1.3 de mai jos.

| 7.1.4.1.1. | Sistemele de siguranţă din categoriile „universal”, „restrâns” şi „semiuniversal” se testează pe căruciorul de testare cu ajutorul scaunului de testare prevăzut la punctul 6 şi în conformitate cu punctul 8.1.3.1. |
| --- | --- |

7.1.4.1.1.

Sistemele de siguranţă din categoriile „universal”, „restrâns” şi „semiuniversal” se testează pe căruciorul de testare cu ajutorul scaunului de testare prevăzut la punctul 6 şi în conformitate cu punctul 8.1.3.1.

| 7.1.4.1.2. | Sistemele de siguranţă din categoria „vehicul special” se testează pe fiecare model de vehicul pentru care este prevăzută utilizarea unor astfel de sisteme. Serviciul tehnic responsabil de efectuarea testului poate reduce numărul vehiculelor testate dacă nu diferă mult în ceea ce priveşte aspectele enumerate la punctul 7.1.4.1.2.3. Sistemul de siguranţă poate fi testat: |
| --- | --- |

7.1.4.1.2.

Sistemele de siguranţă din categoria „vehicul special” se testează pe fiecare model de vehicul pentru care este prevăzută utilizarea unor astfel de sisteme. Serviciul tehnic responsabil de efectuarea testului poate reduce numărul vehiculelor testate dacă nu diferă mult în ceea ce priveşte aspectele enumerate la punctul 7.1.4.1.2.3. Sistemul de siguranţă poate fi testat:

| 7.1.4.1.2.1. | pe un vehicul complet, în conformitate cu punctul 8.1.3.3; |
| --- | --- |

7.1.4.1.2.1.

pe un vehicul complet, în conformitate cu punctul 8.1.3.3;

| 7.1.4.1.2.2. | în caroseria unui vehicul montată pe căruciorul de testare, în conformitate cu punctul 8.1.3.2; sau |
| --- | --- |

7.1.4.1.2.2.

în caroseria unui vehicul montată pe căruciorul de testare, în conformitate cu punctul 8.1.3.2; sau

| 7.1.4.1.2.3. | pe componente ale caroseriei vehiculului suficiente pentru a fi reprezentative pentru structura vehiculului şi pentru suprafeţele de impact. În cazul în care sistemul de siguranţă pentru copii este destinat utilizării pe bancheta din spate, aceste componente includ spătarul scaunului din faţă, bancheta, podeaua, stâlpul central şi cel posterior, precum şi plafonul. În cazul în care sistemul de siguranţă este destinat utilizării pe scaunul din faţă, componentele includ planşa de bord, stâlpii frontali, parbrizul, orice manete sau mânere instalate în podea sau pe o consolă, scaunul din faţă, podeaua şi plafonul. Pe lângă aceasta, în cazul în care sistemul de siguranţă este destinat utilizării împreună cu centura de siguranţă pentru adulţi, componentele includ centura (centurile) corespunzătoare. Serviciul tehnic responsabil de efectuarea testului poate permite excluderea unor elemente în cazul în care se consideră inutile. Testarea trebuie să se efectueze în conformitate cu punctul 8.1.3.2. |
| --- | --- |

7.1.4.1.2.3.

pe componente ale caroseriei vehiculului suficiente pentru a fi reprezentative pentru structura vehiculului şi pentru suprafeţele de impact. În cazul în care sistemul de siguranţă pentru copii este destinat utilizării pe bancheta din spate, aceste componente includ spătarul scaunului din faţă, bancheta, podeaua, stâlpul central şi cel posterior, precum şi plafonul. În cazul în care sistemul de siguranţă este destinat utilizării pe scaunul din faţă, componentele includ planşa de bord, stâlpii frontali, parbrizul, orice manete sau mânere instalate în podea sau pe o consolă, scaunul din faţă, podeaua şi plafonul. Pe lângă aceasta, în cazul în care sistemul de siguranţă este destinat utilizării împreună cu centura de siguranţă pentru adulţi, componentele includ centura (centurile) corespunzătoare. Serviciul tehnic responsabil de efectuarea testului poate permite excluderea unor elemente în cazul în care se consideră inutile. Testarea trebuie să se efectueze în conformitate cu punctul 8.1.3.2.

| 7.1.4.1.3. | Testul dinamic trebuie efectuat pe sisteme de siguranţă care nu au fost anterior supuse unei sarcini. |
| --- | --- |

7.1.4.1.3.

Testul dinamic trebuie efectuat pe sisteme de siguranţă care nu au fost anterior supuse unei sarcini.

| 7.1.4.1.4. | În cursul testelor dinamice, nicio componentă a sistemului de siguranţă care participă efectiv la menţinerea copilului în poziţie corectă nu trebuie să se rupă şi nicio cataramă, nici un dispozitiv de blocare şi nici un dispozitiv de deplasare nu trebuie să se decupleze. |
| --- | --- |

7.1.4.1.4.

În cursul testelor dinamice, nicio componentă a sistemului de siguranţă care participă efectiv la menţinerea copilului în poziţie corectă nu trebuie să se rupă şi nicio cataramă, nici un dispozitiv de blocare şi nici un dispozitiv de deplasare nu trebuie să se decupleze.

| 7.1.4.1.5. | În cazul sistemelor de siguranţă de tip „non-integral”, centura de siguranţă folosită trebuie să fie centura standard împreună cu consolele de ancorare prevăzute în anexa 13 la prezentul regulament. Această dispoziţie nu se aplică omologărilor sistemelor de siguranţă din categoria „vehicul special”, pentru care trebuie utilizată centura de siguranţă a vehiculului. |
| --- | --- |

7.1.4.1.5.

În cazul sistemelor de siguranţă de tip „non-integral”, centura de siguranţă folosită trebuie să fie centura standard împreună cu consolele de ancorare prevăzute în anexa 13 la prezentul regulament. Această dispoziţie nu se aplică omologărilor sistemelor de siguranţă din categoria „vehicul special”, pentru care trebuie utilizată centura de siguranţă a vehiculului.

| 7.1.4.1.6. | În cazul în care se instalează un sistem de siguranţă din categoria „vehicul special” în zona din spatele ultimelor scaune pentru adulţi orientate cu faţa la direcţia de mers (de exemplu, în compartimentul de bagaje), trebuie efectuat un test cu cel(e) mai mare (mari) manechin(e) pe un vehicul complet, în conformitate cu punctul 8.1.3.3.3. Celelalte teste, inclusiv cele de conformitate a producţiei, se pot efectua în conformitate cu punctul 8.1.3.2, în cazul în care producătorul doreşte acest lucru. |
| --- | --- |

7.1.4.1.6.

În cazul în care se instalează un sistem de siguranţă din categoria „vehicul special” în zona din spatele ultimelor scaune pentru adulţi orientate cu faţa la direcţia de mers (de exemplu, în compartimentul de bagaje), trebuie efectuat un test cu cel(e) mai mare (mari) manechin(e) pe un vehicul complet, în conformitate cu punctul 8.1.3.3.3. Celelalte teste, inclusiv cele de conformitate a producţiei, se pot efectua în conformitate cu punctul 8.1.3.2, în cazul în care producătorul doreşte acest lucru.

| 7.1.4.1.7. | În cazul unui sistem de siguranţă pentru copii cu nevoi speciale, fiecare test dinamic prevăzut în prezentul regulament pentru fiecare grup de greutate trebuie efectuat de două ori: prima oară utilizând mijlocul principal legare pe scaun, iar a doua oară, toate dispozitivele sistemului de siguranţă în uz. În cursul acestor teste, trebuie să se acorde o atenţie deosebită cerinţelor prevăzute la punctele 6.2.3 şi 6.2.4. |
| --- | --- |

7.1.4.1.7.

În cazul unui sistem de siguranţă pentru copii cu nevoi speciale, fiecare test dinamic prevăzut în prezentul regulament pentru fiecare grup de greutate trebuie efectuat de două ori: prima oară utilizând mijlocul principal legare pe scaun, iar a doua oară, toate dispozitivele sistemului de siguranţă în uz. În cursul acestor teste, trebuie să se acorde o atenţie deosebită cerinţelor prevăzute la punctele 6.2.3 şi 6.2.4.

| 7.1.4.1.8. | În cursul testelor dinamice, centura de siguranţă standard utilizată pentru instalarea sistemului de siguranţă nu trebuie să se desfacă din vreun ghidaj sau vreun dispozitiv de blocare utilizat la efectuarea testului. |
| --- | --- |

7.1.4.1.8.

În cursul testelor dinamice, centura de siguranţă standard utilizată pentru instalarea sistemului de siguranţă nu trebuie să se desfacă din vreun ghidaj sau vreun dispozitiv de blocare utilizat la efectuarea testului.

| 7.1.4.1.9. | Un sistem de siguranţă cu tijă de sprijin trebuie testat după cum urmează:






  (a) | În cazul categoriei semiuniversal, testele de impact frontal trebuie efectuate cu tija de sprijin reglată atât pe lungimea minimă, cât şi pe lungimea maximă, compatibilă cu poziţia podelei căruciorului. Testele de impact posterior trebuie efectuate în poziţia cea mai nefavorabilă selectată de serviciul tehnic. Pe parcursul testelor, tija de sprijin trebuie să se sprijine pe suprafaţa podelei căruciorului, astfel cum este descris în anexa 6, apendicele 3, figura 2. În cazul în care există un spaţiu liber între lungimea cea mai mică a tijei şi poziţia cea mai înaltă a podelei căruciorului, tija este reglată la 140 mm sub axa Cr. În cazul în care lungimea maximă a tijei depăşeşte spaţiul utilizabil cu podeaua reglată în poziţia sa cea mai de jos, tija este reglată în această poziţie, adică la 280 mm sub axa Cr. În cazul unei tije de sprijin reglabilă în paşi, lungimea tijei trebuie reglată până la următorul pas, pentru a asigura că este în contact cu podeaua. |
| --- | --- | --- |

7.1.4.1.9.

Un sistem de siguranţă cu tijă de sprijin trebuie testat după cum urmează:

(a)

În cazul categoriei semiuniversal, testele de impact frontal trebuie efectuate cu tija de sprijin reglată atât pe lungimea minimă, cât şi pe lungimea maximă, compatibilă cu poziţia podelei căruciorului. Testele de impact posterior trebuie efectuate în poziţia cea mai nefavorabilă selectată de serviciul tehnic. Pe parcursul testelor, tija de sprijin trebuie să se sprijine pe suprafaţa podelei căruciorului, astfel cum este descris în anexa 6, apendicele 3, figura 2. În cazul în care există un spaţiu liber între lungimea cea mai mică a tijei şi poziţia cea mai înaltă a podelei căruciorului, tija este reglată la 140 mm sub axa Cr. În cazul în care lungimea maximă a tijei depăşeşte spaţiul utilizabil cu podeaua reglată în poziţia sa cea mai de jos, tija este reglată în această poziţie, adică la 280 mm sub axa Cr. În cazul unei tije de sprijin reglabilă în paşi, lungimea tijei trebuie reglată până la următorul pas, pentru a asigura că este în contact cu podeaua.

| (b) | În cazul tijelor de sprijin care depăşesc planul de simetrie, serviciul tehnic responsabil de efectuarea testului trebuie să aleagă cazul cel mai nefavorabil. |
| --- | --- |

(b)

În cazul tijelor de sprijin care depăşesc planul de simetrie, serviciul tehnic responsabil de efectuarea testului trebuie să aleagă cazul cel mai nefavorabil.

| (c) | În cazul categoriei vehicul special, tija de sprijin trebuie reglată astfel cum este specificat de fabricantul sistemului de siguranţă pentru copii. |
| --- | --- |

(c)

În cazul categoriei vehicul special, tija de sprijin trebuie reglată astfel cum este specificat de fabricantul sistemului de siguranţă pentru copii.

| 7.1.4.1.10. | În cazul unui sistem de siguranţă care utilizează un sistem de ancorare ISOFIX şi un dispozitiv antirotaţie, dacă există, testul dinamic trebuie efectuat: |
| --- | --- |

7.1.4.1.10.

În cazul unui sistem de siguranţă care utilizează un sistem de ancorare ISOFIX şi un dispozitiv antirotaţie, dacă există, testul dinamic trebuie efectuat:

| 7.1.4.1.10.1. | Pentru SSC ISOFIX cu clasele de dimensiune A şi B: |
| --- | --- |

7.1.4.1.10.1.

Pentru SSC ISOFIX cu clasele de dimensiune A şi B:

| 7.1.4.1.10.1.1. | cu dispozitivul antirotaţie în uz; şi |
| --- | --- |

7.1.4.1.10.1.1.

cu dispozitivul antirotaţie în uz; şi

| 7.1.4.1.10.1.2. | fără dispozitivul antirotaţie în uz. Această cerinţă nu se aplică atunci când o tijă de sprijin permanentă şi nereglabilă este folosită ca dispozitiv antirotaţie. |
| --- | --- |

7.1.4.1.10.1.2.

fără dispozitivul antirotaţie în uz. Această cerinţă nu se aplică atunci când o tijă de sprijin permanentă şi nereglabilă este folosită ca dispozitiv antirotaţie.

| 7.1.4.1.10.2. | Pentru sistemul de siguranţă ISOFIX din alte clase de dimensiuni cu dispozitivul antirotaţie în uz. |
| --- | --- |

7.1.4.1.10.2.

Pentru sistemul de siguranţă ISOFIX din alte clase de dimensiuni cu dispozitivul antirotaţie în uz.

7.1.4.2.   Acceleraţia pieptului

   (4)

| 7.1.4.2.1. | Acceleraţia rezultată a pieptului nu trebuie să depăşească 55 g, cu excepţia perioadelor a căror durată cumulată nu depăşeşte 3 ms. |
| --- | --- |

7.1.4.2.1.

Acceleraţia rezultată a pieptului nu trebuie să depăşească 55 g, cu excepţia perioadelor a căror durată cumulată nu depăşeşte 3 ms.

| 7.1.4.2.2. | Componenta verticală a accelerării de la abdomen spre cap nu trebuie să depăşească 30 g, cu excepţia perioadelor a căror durată cumulată nu depăşeşte 3 ms. |
| --- | --- |

7.1.4.2.2.

Componenta verticală a accelerării de la abdomen spre cap nu trebuie să depăşească 30 g, cu excepţia perioadelor a căror durată cumulată nu depăşeşte 3 ms.

7.1.4.3.   Perforarea abdomenului

   (5)

| 7.1.4.3.1. | În cursul verificării descrise în anexa 8 apendicele 1 punctul 5.3, nu trebuie să existe semne vizibile de perforare a argilei de modelat în regiunea abdominală, cauzate de oricare parte a sistemului de siguranţă. |
| --- | --- |

7.1.4.3.1.

În cursul verificării descrise în anexa 8 apendicele 1 punctul 5.3, nu trebuie să existe semne vizibile de perforare a argilei de modelat în regiunea abdominală, cauzate de oricare parte a sistemului de siguranţă.

7.1.4.4.   Deplasarea manechinului

| 7.1.4.4.1. | Sisteme de siguranţă din categoriile „universal”, „restrâns” şi „semiuniversal”: |
| --- | --- |

7.1.4.4.1.

Sisteme de siguranţă din categoriile „universal”, „restrâns” şi „semiuniversal”:

| 7.1.4.4.1.1. | Sisteme de siguranţă orientate cu faţa la direcţia de mers: capul manechinului nu trebuie să depăşească planurile BA şi DA astfel cum sunt definite în figura 1 de mai jos, pe o durată maximă de 300 ms sau până când manechinul se opreşte definitiv, în funcţie de care dintre situaţii are loc mai întâi.
  Figura 1
  Dispunere pentru testarea unui dispozitiv orientat cu faţa la direcţia de mers



  Dimensiuni în mm |
| --- | --- |

7.1.4.4.1.1.

Sisteme de siguranţă orientate cu faţa la direcţia de mers: capul manechinului nu trebuie să depăşească planurile BA şi DA astfel cum sunt definite în figura 1 de mai jos, pe o durată maximă de 300 ms sau până când manechinul se opreşte definitiv, în funcţie de care dintre situaţii are loc mai întâi.

Figura 1

Dispunere pentru testarea unui dispozitiv orientat cu faţa la direcţia de mers

Image

Dimensiuni în mm

| 7.1.4.4.1.2. | Sisteme de siguranţă orientate cu spatele la direcţia de mers: |
| --- | --- |

7.1.4.4.1.2.

Sisteme de siguranţă orientate cu spatele la direcţia de mers:

| 7.1.4.4.1.2.1. | Sisteme de siguranţă sprijinite de planşa de bord: capul manechinului nu trebuie să depăşească planurile AB, AD şi DCr, astfel cum sunt definite în figura 2 de mai jos, pe o durată maximă de 300 ms sau până când manechinul se opreşte definitiv, în funcţie de care dintre situaţii are loc mai întâi.
  Figura 2
  Dispunere pentru testarea unui dispozitiv orientat cu spatele la direcţia de mers |
| --- | --- |

7.1.4.4.1.2.1.

Sisteme de siguranţă sprijinite de planşa de bord: capul manechinului nu trebuie să depăşească planurile AB, AD şi DCr, astfel cum sunt definite în figura 2 de mai jos, pe o durată maximă de 300 ms sau până când manechinul se opreşte definitiv, în funcţie de care dintre situaţii are loc mai întâi.

Figura 2

Dispunere pentru testarea unui dispozitiv orientat cu spatele la direcţia de mers

Image

| 7.1.4.4.1.2.2. | Sisteme de siguranţă din grupa 0 nesprijinite de planşa de bord şi portbebeuri: capul manechinului nu trebuie să depăşească planurile AB, AD şi DE, astfel cum se indică în figura 3 mai jos, pe o durată maximă de 300 ms sau până când manechinul se opreşte definitiv, în funcţie de care dintre situaţii are loc mai întâi.
  Figura 3
  Sistem pentru testarea sistemelor de siguranţă pentru copii din grupa 0, nesusţinute de tabloul de bord



  Dimensiuni în mm |
| --- | --- |

7.1.4.4.1.2.2.

Sisteme de siguranţă din grupa 0 nesprijinite de planşa de bord şi portbebeuri: capul manechinului nu trebuie să depăşească planurile AB, AD şi DE, astfel cum se indică în figura 3 mai jos, pe o durată maximă de 300 ms sau până când manechinul se opreşte definitiv, în funcţie de care dintre situaţii are loc mai întâi.

Figura 3

Sistem pentru testarea sistemelor de siguranţă pentru copii din grupa 0, nesusţinute de tabloul de bord

Image

Dimensiuni în mm

| 7.1.4.4.1.2.3. | Alte sisteme de siguranţă decât cele din grupa 0, nesprijinite de planşa de bord:
  Capul manechinului nu trebuie să depăşească planurile FD, FG şi DE, astfel cum se indică în figura 4 mai jos, pe o durată maximă de 300 ms sau până când manechinul se opreşte definitiv, în funcţie de care dintre situaţii are loc mai întâi.
  În cazul în care sistemul de siguranţă intră în contact cu bara având diametrul de 100 mm şi se îndeplinesc toate criteriile de execuţie, trebuie efectuat încă un test dinamic (impact frontal) cu manechinul cel mai greu proiectat pentru acest sistem şi fără bara cu diametrul de 100 mm; pentru acest test, toate criteriile, cu excepţia deplasării spre înainte, trebuie să fie îndeplinite.
  Figura 4
  Dispunere pentru testarea dispozitivelor orientate cu spatele la direcţia de mers, cu excepţia celor din grupa 0, nesprijinite de planşa de bord |
| --- | --- |

7.1.4.4.1.2.3.

Alte sisteme de siguranţă decât cele din grupa 0, nesprijinite de planşa de bord:

Capul manechinului nu trebuie să depăşească planurile FD, FG şi DE, astfel cum se indică în figura 4 mai jos, pe o durată maximă de 300 ms sau până când manechinul se opreşte definitiv, în funcţie de care dintre situaţii are loc mai întâi.

În cazul în care sistemul de siguranţă intră în contact cu bara având diametrul de 100 mm şi se îndeplinesc toate criteriile de execuţie, trebuie efectuat încă un test dinamic (impact frontal) cu manechinul cel mai greu proiectat pentru acest sistem şi fără bara cu diametrul de 100 mm; pentru acest test, toate criteriile, cu excepţia deplasării spre înainte, trebuie să fie îndeplinite.

Figura 4

Dispunere pentru testarea dispozitivelor orientate cu spatele la direcţia de mers, cu excepţia celor din grupa 0, nesprijinite de planşa de bord

Image

| 7.1.4.4.2. | Sisteme de siguranţă din categoria „vehicul special”: atunci când testul se efectuează într-un vehicul complet sau pe caroseria unui vehicul, capul nu trebuie să intre în contact cu vreo componentă a vehiculului. Totuşi, dacă se întâmplă acest lucru, viteza impactului nu trebuie să depăşească 24 km/h, iar partea aflată în contact trebuie să îndeplinească cerinţele testului de absorbţie a energiei, stabilite în Regulamentul nr. 21, anexa 4. În cazul testelor efectuate cu vehicule complete, la final manechinele trebuie să poată fi scoase din sistemul de siguranţă fără a se folosi instrumente speciale. |
| --- | --- |

7.1.4.4.2.

Sisteme de siguranţă din categoria „vehicul special”: atunci când testul se efectuează într-un vehicul complet sau pe caroseria unui vehicul, capul nu trebuie să intre în contact cu vreo componentă a vehiculului. Totuşi, dacă se întâmplă acest lucru, viteza impactului nu trebuie să depăşească 24 km/h, iar partea aflată în contact trebuie să îndeplinească cerinţele testului de absorbţie a energiei, stabilite în Regulamentul nr. 21, anexa 4. În cazul testelor efectuate cu vehicule complete, la final manechinele trebuie să poată fi scoase din sistemul de siguranţă fără a se folosi instrumente speciale.

7.1.5.   Rezistenţa la temperatură

| 7.1.5.1. | Cataramele, retractoarele, dispozitivele de reglare şi dispozitivele de blocare vulnerabile la temperatură sunt supuse testului de temperatură prevăzut la punctul 8.2.8. |
| --- | --- |

7.1.5.1.

Cataramele, retractoarele, dispozitivele de reglare şi dispozitivele de blocare vulnerabile la temperatură sunt supuse testului de temperatură prevăzut la punctul 8.2.8.

| 7.1.5.2. | După testul de temperatură prevăzut la punctul 8.2.8.1, un observator calificat care examinează piesele cu ochiul liber nu trebuie să poată identifica nicio deteriorare ce ar putea împiedica buna funcţionare a sistemului de siguranţă. |
| --- | --- |

7.1.5.2.

După testul de temperatură prevăzut la punctul 8.2.8.1, un observator calificat care examinează piesele cu ochiul liber nu trebuie să poată identifica nicio deteriorare ce ar putea împiedica buna funcţionare a sistemului de siguranţă.

7.2.   Dispoziţii aplicabile fiecărei componente a sistemului de siguranţă

7.2.1.   Catarama

| 7.2.1.1. | Catarama trebuie proiectată astfel încât să excludă orice posibilitate de utilizare incorectă. Aceasta nu trebuie să poată, mai ales, să rămână în poziţie semiînchisă; nu trebuie ca, din greşeală, să se poată inversa componentele cataramei atunci când aceasta este blocată; catarama trebuie să se blocheze numai atunci când sunt fixate toate componentele. Oriunde catarama este în contact cu corpul copilului, aceasta nu trebuie să fie mai îngustă decât lăţimea minimă a curelei, aşa cum este specificată la punctul 7.2.4.1.1 de mai jos. Acest punct nu se aplică centurilor omologate în conformitate cu Regulamentul nr. 16 al CEE sau cu orice standard echivalent în vigoare. În cazul unui sistem de siguranţă pentru copii cu nevoi speciale, numai catarama principalului mijloc de legare pe scaun trebuie să îndeplinească cerinţele prevăzute la punctele 7.2.1.1-7.2.1.9 inclusiv. |
| --- | --- |

7.2.1.1.

Catarama trebuie proiectată astfel încât să excludă orice posibilitate de utilizare incorectă. Aceasta nu trebuie să poată, mai ales, să rămână în poziţie semiînchisă; nu trebuie ca, din greşeală, să se poată inversa componentele cataramei atunci când aceasta este blocată; catarama trebuie să se blocheze numai atunci când sunt fixate toate componentele. Oriunde catarama este în contact cu corpul copilului, aceasta nu trebuie să fie mai îngustă decât lăţimea minimă a curelei, aşa cum este specificată la punctul 7.2.4.1.1 de mai jos. Acest punct nu se aplică centurilor omologate în conformitate cu Regulamentul nr. 16 al CEE sau cu orice standard echivalent în vigoare. În cazul unui sistem de siguranţă pentru copii cu nevoi speciale, numai catarama principalului mijloc de legare pe scaun trebuie să îndeplinească cerinţele prevăzute la punctele 7.2.1.1-7.2.1.9 inclusiv.

| 7.2.1.2. | Catarama, chiar şi atunci când nu este supusă unei tensiuni, trebuie să rămână închisă indiferent de poziţie. Ea trebuie să fie proiectată astfel încât să fie uşor de utilizat şi de apucat. Trebuie să poată fi deschisă apăsând fie pe un buton, fie pe un dispozitiv similar. Suprafaţa asupra căreia trebuie aplicată această presiune trebuie să aibă, în poziţia de deschidere efectivă şi atunci când este proiectată în plan perpendicular pe direcţia iniţială de mişcare a butonului: pentru dispozitivele încastrate, o suprafaţă minimă de 4,5 cm2 şi o lăţime minimă de 15 mm; pentru dispozitivele neîncastrate, o suprafaţă minimă de 2,5 cm2 şi o lăţime minimă de 10 mm. Lăţimea este cea mai mică dintre cele două dimensiuni care alcătuiesc suprafaţa prescrisă. |
| --- | --- |

7.2.1.2.

Catarama, chiar şi atunci când nu este supusă unei tensiuni, trebuie să rămână închisă indiferent de poziţie. Ea trebuie să fie proiectată astfel încât să fie uşor de utilizat şi de apucat. Trebuie să poată fi deschisă apăsând fie pe un buton, fie pe un dispozitiv similar. Suprafaţa asupra căreia trebuie aplicată această presiune trebuie să aibă, în poziţia de deschidere efectivă şi atunci când este proiectată în plan perpendicular pe direcţia iniţială de mişcare a butonului: pentru dispozitivele încastrate, o suprafaţă minimă de 4,5 cm2 şi o lăţime minimă de 15 mm; pentru dispozitivele neîncastrate, o suprafaţă minimă de 2,5 cm2 şi o lăţime minimă de 10 mm. Lăţimea este cea mai mică dintre cele două dimensiuni care alcătuiesc suprafaţa prescrisă.

| 7.2.1.3. | Suprafaţa de deblocare a cataramei trebuie să fie de culoare roşie. Nici o altă parte a cataramei nu trebuie să fie de aceeaşi culoare. |
| --- | --- |

7.2.1.3.

Suprafaţa de deblocare a cataramei trebuie să fie de culoare roşie. Nici o altă parte a cataramei nu trebuie să fie de aceeaşi culoare.

| 7.2.1.4. | Copilul trebuie să poată fi eliberat din sistemul de siguranţă printr-o singură acţionare asupra unei singure catarame. În cazul sistemelor din grupele 0 şi 0+, copilul poate fi scos împreună cu echipamente precum scaun pentru sugari/portbebe/sisteme de siguranţă pentru portbebe dacă sistemul de siguranţă pentru copii poate fi deblocat acţionând maximum două catarame. |
| --- | --- |

7.2.1.4.

Copilul trebuie să poată fi eliberat din sistemul de siguranţă printr-o singură acţionare asupra unei singure catarame. În cazul sistemelor din grupele 0 şi 0+, copilul poate fi scos împreună cu echipamente precum scaun pentru sugari/portbebe/sisteme de siguranţă pentru portbebe dacă sistemul de siguranţă pentru copii poate fi deblocat acţionând maximum două catarame.

| 7.2.1.4.1. | Prinderea cu o clamă a curelelor diagonale ale unei centuri de tip ham este considerată ca nefind conformă cu cerinţa privind o singură acţionare, prevăzută la punctul 7.2.1.4. |
| --- | --- |

7.2.1.4.1.

Prinderea cu o clamă a curelelor diagonale ale unei centuri de tip ham este considerată ca nefind conformă cu cerinţa privind o singură acţionare, prevăzută la punctul 7.2.1.4.

| 7.2.1.5. | Pentru grupele II şi III catarama trebuie amplasată astfel încât copilul de pe scaun să poată ajunge la ea. În plus, pentru toate grupele, ea trebuie amplasată astfel încât scopul şi modul ei de funcţionare să poată fi observate imediat de un salvator, în caz de urgenţă. |
| --- | --- |

7.2.1.5.

Pentru grupele II şi III catarama trebuie amplasată astfel încât copilul de pe scaun să poată ajunge la ea. În plus, pentru toate grupele, ea trebuie amplasată astfel încât scopul şi modul ei de funcţionare să poată fi observate imediat de un salvator, în caz de urgenţă.

| 7.2.1.6. | Deschiderea cataramei trebuie să permită eliberarea copilului independent de „scaun”, „suportul scaunului” sau de „scutul de protecţie la impact”, în cazul în care este montat, iar în cazul în care dispozitivul cuprinde o chingă de cuprindere a coapselor, aceasta trebuie desfăcută prin acţionarea aceleiaşi catarame. |
| --- | --- |

7.2.1.6.

Deschiderea cataramei trebuie să permită eliberarea copilului independent de „scaun”, „suportul scaunului” sau de „scutul de protecţie la impact”, în cazul în care este montat, iar în cazul în care dispozitivul cuprinde o chingă de cuprindere a coapselor, aceasta trebuie desfăcută prin acţionarea aceleiaşi catarame.

| 7.2.1.7. | Catarama trebuie să reziste la testul de temperatură prevăzut la punctul 8.2.8.1, precum şi la o acţionare repetată şi trebuie să fie supusă, înainte de testul dinamic prevăzut la punctul 8.1.3, unui test constând din 5 000 ± 5 cicluri de prindere şi desfacere în condiţii normale de utilizare. |
| --- | --- |

7.2.1.7.

Catarama trebuie să reziste la testul de temperatură prevăzut la punctul 8.2.8.1, precum şi la o acţionare repetată şi trebuie să fie supusă, înainte de testul dinamic prevăzut la punctul 8.1.3, unui test constând din 5 000 ± 5 cicluri de prindere şi desfacere în condiţii normale de utilizare.

| 7.2.1.8. | Catarama trebuie supusă următoarelor teste de desfacere: |
| --- | --- |

7.2.1.8.

Catarama trebuie supusă următoarelor teste de desfacere:

7.2.1.8.1.   Test sub sarcină

| 7.2.1.8.1.1. | Pentru acest test trebuie utilizat un sistem de siguranţă care a fost în prealabil supus testului dinamic prevăzut la punctul 8.1.3. |
| --- | --- |

7.2.1.8.1.1.

Pentru acest test trebuie utilizat un sistem de siguranţă care a fost în prealabil supus testului dinamic prevăzut la punctul 8.1.3.

| 7.2.1.8.1.2. | Forţa necesară pentru desfacerea cataramei în testul prevăzut la punctul 8.2.1.1 de mai jos nu trebuie să depăşească 80 N. |
| --- | --- |

7.2.1.8.1.2.

Forţa necesară pentru desfacerea cataramei în testul prevăzut la punctul 8.2.1.1 de mai jos nu trebuie să depăşească 80 N.

7.2.1.8.2.   Test fără sarcină

| 7.2.1.8.2.1. | Pentru acest test trebuie utilizată o cataramă care nu a fost în prealabil supusă unei sarcini. Forţa necesară pentru desfacerea cataramei atunci când nu este supusă unei sarcini trebuie să fie cuprinsă între 40 şi 80 N în testele prevăzute la punctul 8.2.1.2 de mai jos. |
| --- | --- |

7.2.1.8.2.1.

Pentru acest test trebuie utilizată o cataramă care nu a fost în prealabil supusă unei sarcini. Forţa necesară pentru desfacerea cataramei atunci când nu este supusă unei sarcini trebuie să fie cuprinsă între 40 şi 80 N în testele prevăzute la punctul 8.2.1.2 de mai jos.

7.2.1.9.   Rezistenţă

| 7.2.1.9.1. | În cursul testului efectuat în conformitate cu punctul 8.2.1.3.2, nicio parte din cataramă sau curelele ori dispozitivele de reglare ataşate nu trebuie să se rupă sau să se desprindă. |
| --- | --- |

7.2.1.9.1.

În cursul testului efectuat în conformitate cu punctul 8.2.1.3.2, nicio parte din cataramă sau curelele ori dispozitivele de reglare ataşate nu trebuie să se rupă sau să se desprindă.

| 7.2.1.9.2. | O cataramă de la o centură de tip ham din grupa 0 şi 0+ trebuie să reziste unei forţe de 4 000 N. |
| --- | --- |

7.2.1.9.2.

O cataramă de la o centură de tip ham din grupa 0 şi 0+ trebuie să reziste unei forţe de 4 000 N.

| 7.2.1.9.3. | O cataramă de la o centură de tip ham din grupa I şi grupele superioare trebuie să reziste unei forţe de 10 000 N. |
| --- | --- |

7.2.1.9.3.

O cataramă de la o centură de tip ham din grupa I şi grupele superioare trebuie să reziste unei forţe de 10 000 N.

| 7.2.1.9.4. | Autoritatea competentă poate acorda o exonerare de la obligaţia de efectuare a testului de rezistenţă a cataramei în cazul în care informaţiile disponibile fac testul inutil. |
| --- | --- |

7.2.1.9.4.

Autoritatea competentă poate acorda o exonerare de la obligaţia de efectuare a testului de rezistenţă a cataramei în cazul în care informaţiile disponibile fac testul inutil.

7.2.2.   Dispozitivul de reglare

| 7.2.2.1. | Plaja de reglare trebuie să fie suficient de mare pentru a permite reglarea corectă a sistemului de siguranţă la toate manechinele din grupa de greutate pentru care este destinat dispozitivul şi a permite instalarea satisfăcătoare la toate modelele de vehicule specificate. |
| --- | --- |

7.2.2.1.

Plaja de reglare trebuie să fie suficient de mare pentru a permite reglarea corectă a sistemului de siguranţă la toate manechinele din grupa de greutate pentru care este destinat dispozitivul şi a permite instalarea satisfăcătoare la toate modelele de vehicule specificate.

| 7.2.2.2. | Toate dispozitivele de reglare trebuie să fie de tipul „cu reglare rapidă”, cu excepţia dispozitivelor utilizate numai la instalarea iniţială a sistemului de siguranţă în vehicul, care pot fi diferite de tipul „cu reglare rapidă”. |
| --- | --- |

7.2.2.2.

Toate dispozitivele de reglare trebuie să fie de tipul „cu reglare rapidă”, cu excepţia dispozitivelor utilizate numai la instalarea iniţială a sistemului de siguranţă în vehicul, care pot fi diferite de tipul „cu reglare rapidă”.

| 7.2.2.3. | Dispozitivele de tipul „cu reglare rapidă” trebuie să fie uşor accesibile atunci când sistemul de siguranţă este instalat corect, iar copilul sau manechinul este aşezat pe scaun. |
| --- | --- |

7.2.2.3.

Dispozitivele de tipul „cu reglare rapidă” trebuie să fie uşor accesibile atunci când sistemul de siguranţă este instalat corect, iar copilul sau manechinul este aşezat pe scaun.

| 7.2.2.4. | Un dispozitiv de tipul „cu reglare rapidă” trebuie să poată fi reglat cu uşurinţă în funcţie de statura copilului. În special, într-un test efectuat în conformitate cu punctul 8.2.2.1, forţa necesară acţionării unui dispozitiv de reglare manuală nu trebuie să depăşească 50 N. |
| --- | --- |

7.2.2.4.

Un dispozitiv de tipul „cu reglare rapidă” trebuie să poată fi reglat cu uşurinţă în funcţie de statura copilului. În special, într-un test efectuat în conformitate cu punctul 8.2.2.1, forţa necesară acţionării unui dispozitiv de reglare manuală nu trebuie să depăşească 50 N.

| 7.2.2.5. | Două mostre ale dispozitivelor de reglare din cadrul sistemelor de siguranţă trebuie testate în conformitate cu cerinţele testului de temperatură prevăzute la punctul 8.2.8.1 şi la punctul 8.2.3 de mai jos. |
| --- | --- |

7.2.2.5.

Două mostre ale dispozitivelor de reglare din cadrul sistemelor de siguranţă trebuie testate în conformitate cu cerinţele testului de temperatură prevăzute la punctul 8.2.8.1 şi la punctul 8.2.3 de mai jos.

| 7.2.2.5.1. | Derularea curelei nu trebuie să depăşească 25 mm pentru un dispozitiv de reglare sau 40 mm pentru toate dispozitivele de reglare. |
| --- | --- |

7.2.2.5.1.

Derularea curelei nu trebuie să depăşească 25 mm pentru un dispozitiv de reglare sau 40 mm pentru toate dispozitivele de reglare.

| 7.2.2.6. | Dispozitivul nu trebuie să se rupă sau să se desprindă atunci când este testat în conformitate cu punctul 8.2.2.1 de mai jos. |
| --- | --- |

7.2.2.6.

Dispozitivul nu trebuie să se rupă sau să se desprindă atunci când este testat în conformitate cu punctul 8.2.2.1 de mai jos.

| 7.2.2.7. | Un dispozitiv de reglare montat direct pe sistemul de siguranţă trebuie să reziste la o acţionare repetată şi, înainte de testul dinamic prevăzut la punctul 8.1.3, trebuie supus unui test constând în 5 000 ± 5 cicluri, în conformitate cu punctul 8.2.7. |
| --- | --- |

7.2.2.7.

Un dispozitiv de reglare montat direct pe sistemul de siguranţă trebuie să reziste la o acţionare repetată şi, înainte de testul dinamic prevăzut la punctul 8.1.3, trebuie supus unui test constând în 5 000 ± 5 cicluri, în conformitate cu punctul 8.2.7.

7.2.3.   Retractoarele

7.2.3.1.   Retractoare cu blocare automată

| 7.2.3.1.1. | Cureaua unei centuri de siguranţă dotate cu un retractor cu blocare automată nu trebuie să se deruleze mai mult de 30 mm între poziţiile de blocare ale retractorului. După o mişcare spre înapoi a pasagerului, centura trebuie fie să rămână în poziţia ei iniţială, fie să revină automat la această poziţie ca urmare a mişcării spre înainte a pasagerului. |
| --- | --- |

7.2.3.1.1.

Cureaua unei centuri de siguranţă dotate cu un retractor cu blocare automată nu trebuie să se deruleze mai mult de 30 mm între poziţiile de blocare ale retractorului. După o mişcare spre înapoi a pasagerului, centura trebuie fie să rămână în poziţia ei iniţială, fie să revină automat la această poziţie ca urmare a mişcării spre înainte a pasagerului.

| 7.2.3.1.2. | În cazul în care retractorul face parte dintr-o centură transversală, forţa de retractare a centurii nu trebuie să fie mai mică de 7 N atunci când este măsurată pe lungimea liberă dintre manechin şi retractor în conformitate cu punctul 8.2.4.1 de mai jos. În cazul în care retractorul face parte dintr-un sistem de siguranţă pentru piept, forţa de retractare a centurii nu trebuie să fie mai mică 2 N sau mai mare de 7 N atunci când este măsurată într-o manieră similară. În cazul în care centura trece printr-un ghidaj sau o pulie, forţa de retractare trebuie măsurată pe lungimea liberă dintre manechin şi ghidaj sau pulie. Dacă ansamblul cuprinde un mecanism cu acţionare manuală ori automată care împiedică centura să se retracteze complet, acest mecanism nu trebuie să fie în funcţiune în momentul efectuării acestor măsurători. |
| --- | --- |

7.2.3.1.2.

În cazul în care retractorul face parte dintr-o centură transversală, forţa de retractare a centurii nu trebuie să fie mai mică de 7 N atunci când este măsurată pe lungimea liberă dintre manechin şi retractor în conformitate cu punctul 8.2.4.1 de mai jos. În cazul în care retractorul face parte dintr-un sistem de siguranţă pentru piept, forţa de retractare a centurii nu trebuie să fie mai mică 2 N sau mai mare de 7 N atunci când este măsurată într-o manieră similară. În cazul în care centura trece printr-un ghidaj sau o pulie, forţa de retractare trebuie măsurată pe lungimea liberă dintre manechin şi ghidaj sau pulie. Dacă ansamblul cuprinde un mecanism cu acţionare manuală ori automată care împiedică centura să se retracteze complet, acest mecanism nu trebuie să fie în funcţiune în momentul efectuării acestor măsurători.

| 7.2.3.1.3. | Centura trebuie derulată şi lăsată să se retragă în retractor de mai multe ori în condiţiile descrise la punctul 8.2.4.2 de mai jos, până când se realizează o serie de 5 000 de cicluri. Retractorul trebuie apoi supus cerinţelor testului de temperatură prevăzut la punctul 8.2.8.1 şi testului de coroziune descris la punctul 8.1.1, precum şi testului de rezistenţă la praf descris la punctul 8.2.4.5. Acesta trebuie apoi să facă faţă cu succes unei alte serii de 5 000 de cicluri de derulare şi retractare. După testele menţionate, retractorul trebuie să funcţioneze în continuare corect şi să îndeplinească cerinţele prevăzute la punctele 7.2.3.1.1 şi 7.2.3.1.2 de mai sus. |
| --- | --- |

7.2.3.1.3.

Centura trebuie derulată şi lăsată să se retragă în retractor de mai multe ori în condiţiile descrise la punctul 8.2.4.2 de mai jos, până când se realizează o serie de 5 000 de cicluri. Retractorul trebuie apoi supus cerinţelor testului de temperatură prevăzut la punctul 8.2.8.1 şi testului de coroziune descris la punctul 8.1.1, precum şi testului de rezistenţă la praf descris la punctul 8.2.4.5. Acesta trebuie apoi să facă faţă cu succes unei alte serii de 5 000 de cicluri de derulare şi retractare. După testele menţionate, retractorul trebuie să funcţioneze în continuare corect şi să îndeplinească cerinţele prevăzute la punctele 7.2.3.1.1 şi 7.2.3.1.2 de mai sus.

7.2.3.2.   Retractoare cu blocare de urgenţă

| 7.2.3.2.1. | Un retractor cu blocare de urgenţă trebuie să îndeplinească următoarele condiţii, după ce este testat conform dispoziţiilor de la punctul 8.2.4.3. |
| --- | --- |

7.2.3.2.1.

Un retractor cu blocare de urgenţă trebuie să îndeplinească următoarele condiţii, după ce este testat conform dispoziţiilor de la punctul 8.2.4.3.

| 7.2.3.2.1.1. | Trebuie să se blocheze la o deceleraţie a vehiculului de 0,45 g. |
| --- | --- |

7.2.3.2.1.1.

Trebuie să se blocheze la o deceleraţie a vehiculului de 0,45 g.

| 7.2.3.2.1.2. | Nu trebuie să se blocheze la o accelerare a centurii mai mică de 0,8 g, măsurată pe axa de derulare a centurii. |
| --- | --- |

7.2.3.2.1.2.

Nu trebuie să se blocheze la o accelerare a centurii mai mică de 0,8 g, măsurată pe axa de derulare a centurii.

| 7.2.3.2.1.3. | Nu trebuie să se blocheze dacă senzorul este înclinat în orice direcţie cu cel mult 12o faţă de poziţia de instalare indicată de producător. |
| --- | --- |

7.2.3.2.1.3.

Nu trebuie să se blocheze dacă senzorul este înclinat în orice direcţie cu cel mult 12o faţă de poziţia de instalare indicată de producător.

| 7.2.3.2.1.4. | Trebuie să se blocheze dacă senzorul este înclinat în orice direcţie cu peste 27o faţă de poziţia de instalare indicată de producător. |
| --- | --- |

7.2.3.2.1.4.

Trebuie să se blocheze dacă senzorul este înclinat în orice direcţie cu peste 27o faţă de poziţia de instalare indicată de producător.

| 7.2.3.2.2. | Dacă acţionarea unui retractor depinde de un semnal extern sau de o sursă de curent, retractorul trebuie proiectat astfel încât să se blocheze automat în caz de cădere sau de întrerupere a semnalului ori a sursei de curent în cauză. |
| --- | --- |

7.2.3.2.2.

Dacă acţionarea unui retractor depinde de un semnal extern sau de o sursă de curent, retractorul trebuie proiectat astfel încât să se blocheze automat în caz de cădere sau de întrerupere a semnalului ori a sursei de curent în cauză.

| 7.2.3.2.3. | Un retractor cu blocare de urgenţă cu sensibilitate multiplă trebuie să îndeplinească cerinţele stabilite anterior. Pe lângă aceasta, în cazul în care unul dintre factorii de sensibilitate se referă la derularea centurii, blocarea trebuie să se fi produs la o accelerare a centurii de 1,5 g, măsurată pe axa de derulare a centurii. |
| --- | --- |

7.2.3.2.3.

Un retractor cu blocare de urgenţă cu sensibilitate multiplă trebuie să îndeplinească cerinţele stabilite anterior. Pe lângă aceasta, în cazul în care unul dintre factorii de sensibilitate se referă la derularea centurii, blocarea trebuie să se fi produs la o accelerare a centurii de 1,5 g, măsurată pe axa de derulare a centurii.

| 7.2.3.2.4. | În testele indicate la punctele 7.2.3.2.1.1 şi 7.2.3.2.3, lungimea centurii derulate înainte ca retractorul să se blocheze nu trebuie să depăşească 50 mm pornind de la lungimea prevăzută la punctul 8.2.4.3.1. În testul prevăzut la punctul 7.2.3.2.1.2 de mai sus, blocarea nu trebuie să aibă loc pe parcursul primilor 50 mm ai centurii derulate, pornind de la lungimea prevăzută la punctul 8.2.4.3.1. |
| --- | --- |

7.2.3.2.4.

În testele indicate la punctele 7.2.3.2.1.1 şi 7.2.3.2.3, lungimea centurii derulate înainte ca retractorul să se blocheze nu trebuie să depăşească 50 mm pornind de la lungimea prevăzută la punctul 8.2.4.3.1. În testul prevăzut la punctul 7.2.3.2.1.2 de mai sus, blocarea nu trebuie să aibă loc pe parcursul primilor 50 mm ai centurii derulate, pornind de la lungimea prevăzută la punctul 8.2.4.3.1.

| 7.2.3.2.5. | În cazul în care retractorul face parte dintr-o centură transversală, forţa de retractare a curelei nu trebuie să fie mai mică de 7 N atunci când este măsurată pe lungimea liberă dintre manechin şi retractor, conform punctului 8.2.4.1. Dacă retractorul face parte dintr-un sistem de siguranţă pentru piept, forţa de retractare a centurii nu trebuie să fie mai mică de 2 N sau mai mare de 7 N atunci când este măsurată într-o manieră similară. În cazul în care centura trece printr-un ghidaj sau pulie, forţa de retractare trebuie măsurată pe lungimea liberă dintre manechin şi ghidaj sau pulie. Dacă ansamblul cuprinde un mecanism cu acţionare manuală sau automată care împiedică centura să se retracteze complet, acest mecanism nu trebuie să fie în funcţiune în momentul efectuării acestor măsurători. |
| --- | --- |

7.2.3.2.5.

În cazul în care retractorul face parte dintr-o centură transversală, forţa de retractare a curelei nu trebuie să fie mai mică de 7 N atunci când este măsurată pe lungimea liberă dintre manechin şi retractor, conform punctului 8.2.4.1. Dacă retractorul face parte dintr-un sistem de siguranţă pentru piept, forţa de retractare a centurii nu trebuie să fie mai mică de 2 N sau mai mare de 7 N atunci când este măsurată într-o manieră similară. În cazul în care centura trece printr-un ghidaj sau pulie, forţa de retractare trebuie măsurată pe lungimea liberă dintre manechin şi ghidaj sau pulie. Dacă ansamblul cuprinde un mecanism cu acţionare manuală sau automată care împiedică centura să se retracteze complet, acest mecanism nu trebuie să fie în funcţiune în momentul efectuării acestor măsurători.

| 7.2.3.2.6. | Centura trebuie derulată şi lăsată să se retragă în retractor de mai multe ori în condiţiile prevăzute la punctul 8.2.4.2, până când se realizează o serie de 40 000 de cicluri de derulare şi retractare. Retractorul trebuie apoi supus cerinţelor testului de temperatură prevăzut la punctul 8.2.8.1 şi testului de coroziune prevăzut la punctul 8.1.1, precum şi testului de rezistenţă la praf descris la punctul 8.2.4.5. Acesta trebuie apoi facă faţă cu succes unei alte serii de 5 000 de cicluri de derulare şi retractare (în total 45 000). După testele menţionate, retractorul trebuie să funcţioneze în continuare corect şi să îndeplinească cerinţele prevăzute la punctele 7.2.3.2.1-7.2.3.2.5 de mai sus. |
| --- | --- |

7.2.3.2.6.

Centura trebuie derulată şi lăsată să se retragă în retractor de mai multe ori în condiţiile prevăzute la punctul 8.2.4.2, până când se realizează o serie de 40 000 de cicluri de derulare şi retractare. Retractorul trebuie apoi supus cerinţelor testului de temperatură prevăzut la punctul 8.2.8.1 şi testului de coroziune prevăzut la punctul 8.1.1, precum şi testului de rezistenţă la praf descris la punctul 8.2.4.5. Acesta trebuie apoi facă faţă cu succes unei alte serii de 5 000 de cicluri de derulare şi retractare (în total 45 000). După testele menţionate, retractorul trebuie să funcţioneze în continuare corect şi să îndeplinească cerinţele prevăzute la punctele 7.2.3.2.1-7.2.3.2.5 de mai sus.

7.2.4.   Curelele

7.2.4.1.   Lăţime

| 7.2.4.1.1. | Lăţimea minimă a curelelor sistemelor de siguranţă pentru copii, care intră în contact cu manechinul, trebuie să fie de 25 mm pentru grupele 0, 0+ şi I, şi de 38 mm pentru grupele II şi III. Aceste dimensiuni se măsoară în cursul testului de rezistenţă a curelelor prevăzut la punctul 8.2.5.1, fără a opri maşina şi sub o sarcină egală cu 75 % din tensiunea de rupere a centurii. |
| --- | --- |

7.2.4.1.1.

Lăţimea minimă a curelelor sistemelor de siguranţă pentru copii, care intră în contact cu manechinul, trebuie să fie de 25 mm pentru grupele 0, 0+ şi I, şi de 38 mm pentru grupele II şi III. Aceste dimensiuni se măsoară în cursul testului de rezistenţă a curelelor prevăzut la punctul 8.2.5.1, fără a opri maşina şi sub o sarcină egală cu 75 % din tensiunea de rupere a centurii.

7.2.4.2.   Rezistenţa după condiţionare la temperatura ambiantă

| 7.2.4.2.1. | Pe două mostre de curele condiţionate conform punctului 8.2.5.2.1, tensiunea de rupere trebuie determinată în conformitate cu punctul 8.2.5.1.2 de mai jos. |
| --- | --- |

7.2.4.2.1.

Pe două mostre de curele condiţionate conform punctului 8.2.5.2.1, tensiunea de rupere trebuie determinată în conformitate cu punctul 8.2.5.1.2 de mai jos.

| 7.2.4.2.2. | Diferenţa dintre tensiunile de rupere ale celor două mostre nu trebuie să depăşească 10 % din cea mai mare tensiune de rupere măsurată. |
| --- | --- |

7.2.4.2.2.

Diferenţa dintre tensiunile de rupere ale celor două mostre nu trebuie să depăşească 10 % din cea mai mare tensiune de rupere măsurată.

7.2.4.3.   Rezistenţa după condiţionare specială

| 7.2.4.3.1. | Pe două curele condiţionate conform uneia dintre dispoziţiile punctului 8.2.5.2 (cu excepţia punctului 8.2.5.2.1), tensiunea de rupere trebuie să fie de cel puţin 75 % din media tensiunilor determinate în testul prevăzut la punctul 8.2.5.1 de mai jos. |
| --- | --- |

7.2.4.3.1.

Pe două curele condiţionate conform uneia dintre dispoziţiile punctului 8.2.5.2 (cu excepţia punctului 8.2.5.2.1), tensiunea de rupere trebuie să fie de cel puţin 75 % din media tensiunilor determinate în testul prevăzut la punctul 8.2.5.1 de mai jos.

| 7.2.4.3.2. | Pe lângă aceasta, tensiunea de rupere nu trebuie să fie mai mică de 3,6 kN pentru sistemele de siguranţă din grupele 0, 0+ şi I, 5 kN pentru cele din grupa II şi 7,2 kN pentru cele din grupa III. |
| --- | --- |

7.2.4.3.2.

Pe lângă aceasta, tensiunea de rupere nu trebuie să fie mai mică de 3,6 kN pentru sistemele de siguranţă din grupele 0, 0+ şi I, 5 kN pentru cele din grupa II şi 7,2 kN pentru cele din grupa III.

| 7.2.4.3.3. | Autoritatea competentă poate acorda o exonerare de la obligaţia de efectuare a unuia sau mai multora dintre aceste teste în cazul în care structura materialului utilizat sau informaţiile disponibile fac testul (testele) inutil(e). |
| --- | --- |

7.2.4.3.3.

Autoritatea competentă poate acorda o exonerare de la obligaţia de efectuare a unuia sau mai multora dintre aceste teste în cazul în care structura materialului utilizat sau informaţiile disponibile fac testul (testele) inutil(e).

| 7.2.4.3.4. | Procedura de condiţionare prin abraziune de tip 1, definită la punctul 8.2.5.2.6, se efectuează numai atunci când rezultatul testului de microalunecare, definit la punctul 8.2.3, este cu 50 % peste limita prevăzută la punctul 7.2.2.5.1 de mai sus. |
| --- | --- |

7.2.4.3.4.

Procedura de condiţionare prin abraziune de tip 1, definită la punctul 8.2.5.2.6, se efectuează numai atunci când rezultatul testului de microalunecare, definit la punctul 8.2.3, este cu 50 % peste limita prevăzută la punctul 7.2.2.5.1 de mai sus.

| 7.2.4.4. | Nu trebuie să fie posibilă derularea completă a centurii prin oricare dintre dispozitivele de reglare, catarame sau punctele de ancorare. |
| --- | --- |

7.2.4.4.

Nu trebuie să fie posibilă derularea completă a centurii prin oricare dintre dispozitivele de reglare, catarame sau punctele de ancorare.

7.2.5.   Dispozitivul de blocare

| 7.2.5.1. | Dispozitivul de blocare trebuie ataşat în permanenţă la sistemul de siguranţă pentru copii. |
| --- | --- |

7.2.5.1.

Dispozitivul de blocare trebuie ataşat în permanenţă la sistemul de siguranţă pentru copii.

| 7.2.5.2. | Dispozitivul de blocare nu trebuie să afecteze durabilitatea centurii de siguranţă pentru adulţi şi trebuie să facă faţă cerinţelor testului de temperatură, prevăzut la punctul 8.2.8.1. |
| --- | --- |

7.2.5.2.

Dispozitivul de blocare nu trebuie să afecteze durabilitatea centurii de siguranţă pentru adulţi şi trebuie să facă faţă cerinţelor testului de temperatură, prevăzut la punctul 8.2.8.1.

| 7.2.5.3. | Dispozitivul de blocare nu trebuie să împiedice eliberarea rapidă a copilului. |
| --- | --- |

7.2.5.3.

Dispozitivul de blocare nu trebuie să împiedice eliberarea rapidă a copilului.

7.2.5.4.   Dispozitivele din clasa A

Chinga nu trebuie să alunece pe o distanţă mai mare de 25 mm în urma testului prevăzut la punctul 8.2.6.1 de mai jos.

7.2.5.5.   Dispozitivele din clasa B

Chinga nu trebuie să alunece pe o distanţă mai mare de 25 mm în urma testului prevăzut la punctul 8.2.6.2 de mai jos.

7.2.6.   Specificaţii privind dispozitivele de prindere ISOFIX

„Dispozitivele de prindere ISOFIX” şi indicatoarele de fixare trebuie să reziste la operaţii repetate şi, înainte de testul dinamic prevăzut la punctul 8.1.3, trebuie să facă faţă unui test cuprinzând 2 000 ± 5 cicluri de deschidere şi de închidere în condiţii normale de utilizare.

8.   DESCRIEREA TESTELOR (6)

8.1.   Teste pentru sistemul de siguranţă asamblat

8.1.1.   Coroziune

| 8.1.1.1. | Elementele din metal ale sistemului de siguranţă pentru copii se amplasează într-o cameră de testare, astfel cum se prevede în anexa 4. În cazul unui sistem de siguranţă care include şi un retractor, centura trebuie derulată pe toată lungimea minus 100 ± 3 mm. Cu excepţia unor scurte întreruperi care pot fi necesare, de exemplu, pentru verificarea şi completarea soluţiei de sare, testul de expunere se efectuează timp de 50 ±0,5 ore. |
| --- | --- |

8.1.1.1.

Elementele din metal ale sistemului de siguranţă pentru copii se amplasează într-o cameră de testare, astfel cum se prevede în anexa 4. În cazul unui sistem de siguranţă care include şi un retractor, centura trebuie derulată pe toată lungimea minus 100 ± 3 mm. Cu excepţia unor scurte întreruperi care pot fi necesare, de exemplu, pentru verificarea şi completarea soluţiei de sare, testul de expunere se efectuează timp de 50 ±0,5 ore.

| 8.1.1.2. | La încheierea testului de expunere, elementele din metal ale sistemului de siguranţă trebuie spălate cu atenţie în apă curată, la o temperatură maximă de 38 oC, pentru a îndepărta orice eventuală depunere de sare, după care se lasă la uscat la o temperatură a camerei de 18-25 oC, timp de 24 ± 1 ore înainte de a efectua verificarea în conformitate cu punctul 7.1.1.2 de mai sus. |
| --- | --- |

8.1.1.2.

La încheierea testului de expunere, elementele din metal ale sistemului de siguranţă trebuie spălate cu atenţie în apă curată, la o temperatură maximă de 38 oC, pentru a îndepărta orice eventuală depunere de sare, după care se lasă la uscat la o temperatură a camerei de 18-25 oC, timp de 24 ± 1 ore înainte de a efectua verificarea în conformitate cu punctul 7.1.1.2 de mai sus.

8.1.2.   Răsturnare

| 8.1.2.1. | Manechinul trebuie aşezat în sistemul de siguranţă montat în conformitate cu prezentul regulament şi cu instrucţiunile producătorului, ţinând cont şi de distanţa standard, astfel cum se prevede la punctul 8.1.3.6 de mai jos. |
| --- | --- |

8.1.2.1.

Manechinul trebuie aşezat în sistemul de siguranţă montat în conformitate cu prezentul regulament şi cu instrucţiunile producătorului, ţinând cont şi de distanţa standard, astfel cum se prevede la punctul 8.1.3.6 de mai jos.

| 8.1.2.2. | Sistemul de siguranţă trebuie fixat pe scaunul de testare sau pe scaunul vehiculului. Întregul scaun se roteşte în jurul unei axe orizontale situată în planul longitudinal median al scaunului printr-un unghi de 360o, la o viteză de 2-5 grade/secundă. În vederea efectuării prezentului test, de scaunul de testare descris în anexa 6 pot fi prinse dispozitive destinate anumitor vehicule. |
| --- | --- |

8.1.2.2.

Sistemul de siguranţă trebuie fixat pe scaunul de testare sau pe scaunul vehiculului. Întregul scaun se roteşte în jurul unei axe orizontale situată în planul longitudinal median al scaunului printr-un unghi de 360o, la o viteză de 2-5 grade/secundă. În vederea efectuării prezentului test, de scaunul de testare descris în anexa 6 pot fi prinse dispozitive destinate anumitor vehicule.

| 8.1.2.3. | Testul trebuie efectuat din nou rotind în direcţia inversă după ce manechinul a fost readus, dacă este necesar, în poziţia iniţială. Procedura trebuie repetată în ambele direcţii de rotaţie, cu axa de rotaţie în planul orizontal şi la un unghi de 90o faţă de cel adoptat pentru cele două teste anterioare. |
| --- | --- |

8.1.2.3.

Testul trebuie efectuat din nou rotind în direcţia inversă după ce manechinul a fost readus, dacă este necesar, în poziţia iniţială. Procedura trebuie repetată în ambele direcţii de rotaţie, cu axa de rotaţie în planul orizontal şi la un unghi de 90o faţă de cel adoptat pentru cele două teste anterioare.

| 8.1.2.4. | Testele în cauză trebuie efectuate utilizând atât cel mai mic, cât şi cel mai mare manechin din grupul sau grupurile pentru care este destinat sistemul de siguranţă. |
| --- | --- |

8.1.2.4.

Testele în cauză trebuie efectuate utilizând atât cel mai mic, cât şi cel mai mare manechin din grupul sau grupurile pentru care este destinat sistemul de siguranţă.

8.1.3.   Teste dinamice

8.1.3.1.   Teste pentru cărucior şi scaunul de testare

8.1.3.1.1.   Orientarea cu faţa la direcţia de mers

| 8.1.3.1.1.1. | Căruciorul şi scaunul de testare folosite pentru testul dinamic trebuie să îndeplinească cerinţele stabilite în anexa 6 la prezentul regulament, iar procedura de instalare pentru testului de impact dinamic trebuie să fie efectuată în conformitate cu anexa 21. |
| --- | --- |

8.1.3.1.1.1.

Căruciorul şi scaunul de testare folosite pentru testul dinamic trebuie să îndeplinească cerinţele stabilite în anexa 6 la prezentul regulament, iar procedura de instalare pentru testului de impact dinamic trebuie să fie efectuată în conformitate cu anexa 21.

| 8.1.3.1.1.2. | Căruciorul trebuie să rămână în poziţie orizontală tot timpul decelerării. |
| --- | --- |

8.1.3.1.1.2.

Căruciorul trebuie să rămână în poziţie orizontală tot timpul decelerării.

| 8.1.3.1.1.3. | Deceleraţia căruciorului trebuie efectuată folosind aparatul prevăzut în anexa 6 la prezentul regulament sau orice alt dispozitiv care produce rezultate echivalente. Acest aparat trebuie să poată obţine performanţa specificată la punctul 8.1.3.4 şi în anexa 7 la prezentul regulament. |
| --- | --- |

8.1.3.1.1.3.

Deceleraţia căruciorului trebuie efectuată folosind aparatul prevăzut în anexa 6 la prezentul regulament sau orice alt dispozitiv care produce rezultate echivalente. Acest aparat trebuie să poată obţine performanţa specificată la punctul 8.1.3.4 şi în anexa 7 la prezentul regulament.

| 8.1.3.1.1.4. | Trebuie realizate următoarele măsurători: |
| --- | --- |

8.1.3.1.1.4.

Trebuie realizate următoarele măsurători:

| 8.1.3.1.1.4.1. | viteza căruciorului imediat înainte de impact; |
| --- | --- |

8.1.3.1.1.4.1.

viteza căruciorului imediat înainte de impact;

| 8.1.3.1.1.4.2. | distanţa de oprire; |
| --- | --- |

8.1.3.1.1.4.2.

distanţa de oprire;

| 8.1.3.1.1.4.3. | deplasarea capului manechinului în plan vertical şi orizontal pentru grupele I, II şi III, iar pentru grupele 0 şi 0+, deplasarea manechinului fără a lua în considerare membrele; |
| --- | --- |

8.1.3.1.1.4.3.

deplasarea capului manechinului în plan vertical şi orizontal pentru grupele I, II şi III, iar pentru grupele 0 şi 0+, deplasarea manechinului fără a lua în considerare membrele;

| 8.1.3.1.1.4.4. | acceleraţia pieptului în trei direcţii reciproc perpendiculare, cu excepţia manechinelor reprezentând nou-născuţi; |
| --- | --- |

8.1.3.1.1.4.4.

acceleraţia pieptului în trei direcţii reciproc perpendiculare, cu excepţia manechinelor reprezentând nou-născuţi;

| 8.1.3.1.1.4.5. | orice semn vizibil de perforare a argilei de modelat în regiunea abdominală (a se vedea punctul 7.1.4.3.1), cu excepţia manechinelor reprezentând nou-născuţi. |
| --- | --- |

8.1.3.1.1.4.5.

orice semn vizibil de perforare a argilei de modelat în regiunea abdominală (a se vedea punctul 7.1.4.3.1), cu excepţia manechinelor reprezentând nou-născuţi.

| 8.1.3.1.1.5. | După impact, sistemul de siguranţă trebuie inspectat vizual, fără a desface catarama, pentru a stabili dacă s-a produs vreo defecţiune sau rupere. |
| --- | --- |

8.1.3.1.1.5.

După impact, sistemul de siguranţă trebuie inspectat vizual, fără a desface catarama, pentru a stabili dacă s-a produs vreo defecţiune sau rupere.

8.1.3.1.2.   Orientare cu spatele la direcţia de mers

| 8.1.3.1.2.1. | Scaunul de testare trebuie rotit la 180o când testul are loc în conformitate cu cerinţele testului de impact posterior. |
| --- | --- |

8.1.3.1.2.1.

Scaunul de testare trebuie rotit la 180o când testul are loc în conformitate cu cerinţele testului de impact posterior.

| 8.1.3.1.2.2. | La testarea unui sistem de siguranţă destinat utilizării cu spatele la direcţia de mers pe scaunul din faţă, planşa de bord a vehiculului trebuie reprezentată de o bară rigidă prinsă de cărucior, astfel încât întreaga energie să fie absorbită în sistemul de siguranţă. |
| --- | --- |

8.1.3.1.2.2.

La testarea unui sistem de siguranţă destinat utilizării cu spatele la direcţia de mers pe scaunul din faţă, planşa de bord a vehiculului trebuie reprezentată de o bară rigidă prinsă de cărucior, astfel încât întreaga energie să fie absorbită în sistemul de siguranţă.

| 8.1.3.1.2.3. | Condiţiile de deceleraţie trebuie să îndeplinească cerinţele prevăzute la punctul 8.1.3.4 de mai jos. |
| --- | --- |

8.1.3.1.2.3.

Condiţiile de deceleraţie trebuie să îndeplinească cerinţele prevăzute la punctul 8.1.3.4 de mai jos.

| 8.1.3.1.2.4. | Măsurătorile care urmează a fi efectuate trebuie să fie aceleaşi cu cele stabilite la punctele 8.1.3.1.1.4-8.1.3.1.1.4.5 de mai sus. |
| --- | --- |

8.1.3.1.2.4.

Măsurătorile care urmează a fi efectuate trebuie să fie aceleaşi cu cele stabilite la punctele 8.1.3.1.1.4-8.1.3.1.1.4.5 de mai sus.

| 8.1.3.1.2.5. | După impact, sistemul de siguranţă trebuie inspectat vizual, fără a desface catarama, pentru a stabili dacă s-a produs vreo defecţiune sau rupere. |
| --- | --- |

8.1.3.1.2.5.

După impact, sistemul de siguranţă trebuie inspectat vizual, fără a desface catarama, pentru a stabili dacă s-a produs vreo defecţiune sau rupere.

8.1.3.2.   Teste pentru cărucior şi caroseria vehiculului

8.1.3.2.1.   Orientare cu faţa la direcţia de mers

| 8.1.3.2.1.1. | Metoda folosită pentru a imobiliza vehiculul în timpul testului nu trebuie să aibă ca efect întărirea ancorelor scaunelor, a centurilor de siguranţă pentru adulţi sau a oricăror ancore suplimentare necesare pentru a fixa sistemul de siguranţă pentru copii sau pentru a reduce deformarea normală a structurii. Trebuie înlăturate orice componente ale vehiculului care, limitând mişcarea manechinului, pot reduce sarcina aplicată asupra sistemului de siguranţă în timpul testului. Componentele eliminate ale structurii pot fi înlocuite cu altele de aceeaşi rezistenţă, cu condiţia să nu împiedice mişcarea manechinului. |
| --- | --- |

8.1.3.2.1.1.

Metoda folosită pentru a imobiliza vehiculul în timpul testului nu trebuie să aibă ca efect întărirea ancorelor scaunelor, a centurilor de siguranţă pentru adulţi sau a oricăror ancore suplimentare necesare pentru a fixa sistemul de siguranţă pentru copii sau pentru a reduce deformarea normală a structurii. Trebuie înlăturate orice componente ale vehiculului care, limitând mişcarea manechinului, pot reduce sarcina aplicată asupra sistemului de siguranţă în timpul testului. Componentele eliminate ale structurii pot fi înlocuite cu altele de aceeaşi rezistenţă, cu condiţia să nu împiedice mişcarea manechinului.

| 8.1.3.2.1.2. | Un dispozitiv de imobilizare va fi considerat ca fiind satisfăcător dacă nu produce nici un efect asupra unei suprafeţe care se întinde peste întreaga lăţime a structurii şi dacă vehiculul sau structura este blocat(ă) sau fixat(ă) în partea din faţă la o distanţă de cel puţin 500 mm faţă de ancora sistemului de siguranţă. În partea din spate, structura trebuie imobilizată la o distanţă suficientă în spatele ancorelor pentru a îndeplini toate cerinţele prevăzute la punctul 8.1.3.2.1.1. |
| --- | --- |

8.1.3.2.1.2.

Un dispozitiv de imobilizare va fi considerat ca fiind satisfăcător dacă nu produce nici un efect asupra unei suprafeţe care se întinde peste întreaga lăţime a structurii şi dacă vehiculul sau structura este blocat(ă) sau fixat(ă) în partea din faţă la o distanţă de cel puţin 500 mm faţă de ancora sistemului de siguranţă. În partea din spate, structura trebuie imobilizată la o distanţă suficientă în spatele ancorelor pentru a îndeplini toate cerinţele prevăzute la punctul 8.1.3.2.1.1.

| 8.1.3.2.1.3. | Scaunul vehiculului şi sistemul de siguranţă trebuie montate şi amplasate într-o poziţie aleasă de serviciul tehnic care efectuează testele de omologare pentru a reda cele mai nefavorabile condiţii cu privire la rezistenţă, compatibile cu instalarea manechinului în vehicul. Poziţia spătarului de la scaunul vehiculului şi cea a sistemului de siguranţă trebuie precizate în raport. Spătarul de la scaunul vehiculului, dacă poate fi înclinat, trebuie blocat în conformitate cu indicaţiile producătorului sau, în lipsa oricărei specificaţii, într-un unghi efectiv cât mai apropiat de 25o. |
| --- | --- |

8.1.3.2.1.3.

Scaunul vehiculului şi sistemul de siguranţă trebuie montate şi amplasate într-o poziţie aleasă de serviciul tehnic care efectuează testele de omologare pentru a reda cele mai nefavorabile condiţii cu privire la rezistenţă, compatibile cu instalarea manechinului în vehicul. Poziţia spătarului de la scaunul vehiculului şi cea a sistemului de siguranţă trebuie precizate în raport. Spătarul de la scaunul vehiculului, dacă poate fi înclinat, trebuie blocat în conformitate cu indicaţiile producătorului sau, în lipsa oricărei specificaţii, într-un unghi efectiv cât mai apropiat de 25o.

| 8.1.3.2.1.4. | În cazul în care instrucţiunile de montare şi de utilizare nu prevăd altfel, scaunul din faţă trebuie deplasat în poziţia cea mai din faţă folosită în mod normal pentru sisteme de siguranţă destinate utilizării pe scaunul din faţă şi în poziţia cea mai din spate folosită în mod normal pentru sisteme de siguranţă destinate utilizării pe bancheta din spate. |
| --- | --- |

8.1.3.2.1.4.

În cazul în care instrucţiunile de montare şi de utilizare nu prevăd altfel, scaunul din faţă trebuie deplasat în poziţia cea mai din faţă folosită în mod normal pentru sisteme de siguranţă destinate utilizării pe scaunul din faţă şi în poziţia cea mai din spate folosită în mod normal pentru sisteme de siguranţă destinate utilizării pe bancheta din spate.

| 8.1.3.2.1.5. | Condiţiile de deceleraţie trebuie să îndeplinească cerinţele prevăzute la punctul 8.1.3.4 de mai jos. Scaunul de testare trebuie să fie scaunul vehiculului efectiv. |
| --- | --- |

8.1.3.2.1.5.

Condiţiile de deceleraţie trebuie să îndeplinească cerinţele prevăzute la punctul 8.1.3.4 de mai jos. Scaunul de testare trebuie să fie scaunul vehiculului efectiv.

| 8.1.3.2.1.6. | Trebuie efectuate următoarele măsurători: |
| --- | --- |

8.1.3.2.1.6.

Trebuie efectuate următoarele măsurători:

| 8.1.3.2.1.6.1. | viteza căruciorului imediat înainte de impact; |
| --- | --- |

8.1.3.2.1.6.1.

viteza căruciorului imediat înainte de impact;

| 8.1.3.2.1.6.2. | distanţa de oprire; |
| --- | --- |

8.1.3.2.1.6.2.

distanţa de oprire;

| 8.1.3.2.1.6.3. | orice contact dintre capului manechinului şi interiorul caroseriei; |
| --- | --- |

8.1.3.2.1.6.3.

orice contact dintre capului manechinului şi interiorul caroseriei;

| 8.1.3.2.1.6.4. | deceleraţia pieptului pe trei direcţii reciproc perpendiculare, cu excepţia manechinelor reprezentând nou-născuţi; |
| --- | --- |

8.1.3.2.1.6.4.

deceleraţia pieptului pe trei direcţii reciproc perpendiculare, cu excepţia manechinelor reprezentând nou-născuţi;

| 8.1.3.2.1.6.5. | orice semn vizibil de perforare a argilei de modelat în regiunea abdominală (a se vedea punctul 7.1.4.3.1), cu excepţia manechinelor reprezentând nou-născuţi. |
| --- | --- |

8.1.3.2.1.6.5.

orice semn vizibil de perforare a argilei de modelat în regiunea abdominală (a se vedea punctul 7.1.4.3.1), cu excepţia manechinelor reprezentând nou-născuţi.

| 8.1.3.2.1.7. | După impact, sistemul de siguranţă trebuie inspectat vizual, fără a desface catarama, pentru a stabili dacă s-a produs vreo defecţiune. |
| --- | --- |

8.1.3.2.1.7.

După impact, sistemul de siguranţă trebuie inspectat vizual, fără a desface catarama, pentru a stabili dacă s-a produs vreo defecţiune.

8.1.3.2.2.   Orientare cu spatele la direcţia de mers

| 8.1.3.2.2.1. | Pentru testele de impact posterior, caroseria vehiculului trebuie rotită 180o pe căruciorul de testare. |
| --- | --- |

8.1.3.2.2.1.

Pentru testele de impact posterior, caroseria vehiculului trebuie rotită 180o pe căruciorul de testare.

| 8.1.3.2.2.2. | Aceleaşi cerinţe ca şi în cazul impactului frontal. |
| --- | --- |

8.1.3.2.2.2.

Aceleaşi cerinţe ca şi în cazul impactului frontal.

8.1.3.3.   Test cu vehicul complet

| 8.1.3.3.1. | Condiţiile de deceleraţie trebuie să îndeplinească cerinţele prevăzute la punctul 8.1.3.4 de mai jos. |
| --- | --- |

8.1.3.3.1.

Condiţiile de deceleraţie trebuie să îndeplinească cerinţele prevăzute la punctul 8.1.3.4 de mai jos.

| 8.1.3.3.2. | Pentru testele de impact frontal, procedura trebuie să fie cea stabilită în anexa 9 la prezentul regulament. |
| --- | --- |

8.1.3.3.2.

Pentru testele de impact frontal, procedura trebuie să fie cea stabilită în anexa 9 la prezentul regulament.

| 8.1.3.3.3. | Pentru testele de impact posterior, procedura trebuie să fie cea stabilită în anexa 10 la prezentul regulament. |
| --- | --- |

8.1.3.3.3.

Pentru testele de impact posterior, procedura trebuie să fie cea stabilită în anexa 10 la prezentul regulament.

| 8.1.3.3.4. | Trebuie efectuate următoarele măsurători: |
| --- | --- |

8.1.3.3.4.

Trebuie efectuate următoarele măsurători:

| 8.1.3.3.4.1. | viteza vehiculului/elementului de impact imediat înainte de impact; |
| --- | --- |

8.1.3.3.4.1.

viteza vehiculului/elementului de impact imediat înainte de impact;

| 8.1.3.3.4.2. | orice contact între corpul manechinului (în cazul grupei 0, manechinul fără a lua în considerare membrele sale) şi interiorul vehiculului; |
| --- | --- |

8.1.3.3.4.2.

orice contact între corpul manechinului (în cazul grupei 0, manechinul fără a lua în considerare membrele sale) şi interiorul vehiculului;

| 8.1.3.3.4.3. | acceleraţia pieptului în trei direcţii reciproc perpendiculare, cu excepţia manechinelor reprezentând nou-născuţi; |
| --- | --- |

8.1.3.3.4.3.

acceleraţia pieptului în trei direcţii reciproc perpendiculare, cu excepţia manechinelor reprezentând nou-născuţi;

| 8.1.3.3.4.4. | orice semn vizibil de perforare a argilei de modelat în regiunea abdominală (a se vedea punctul 7.1.4.3.1), cu excepţia manechinelor reprezentând nou-născuţi. |
| --- | --- |

8.1.3.3.4.4.

orice semn vizibil de perforare a argilei de modelat în regiunea abdominală (a se vedea punctul 7.1.4.3.1), cu excepţia manechinelor reprezentând nou-născuţi.

| 8.1.3.3.5. | Scaunele din faţă, dacă se pot înclina, trebuie blocate în conformitate cu indicaţiile producătorului sau, în lipsa oricărei specificaţii, într-un unghi efectiv al spătarului cât mai apropiat de 25o. |
| --- | --- |

8.1.3.3.5.

Scaunele din faţă, dacă se pot înclina, trebuie blocate în conformitate cu indicaţiile producătorului sau, în lipsa oricărei specificaţii, într-un unghi efectiv al spătarului cât mai apropiat de 25o.

| 8.1.3.3.6. | După impact, sistemul de siguranţă trebuie inspectat vizual, fără a desface catarama, pentru a stabili dacă s-a produs vreo defecţiune sau rupere. |
| --- | --- |

8.1.3.3.6.

După impact, sistemul de siguranţă trebuie inspectat vizual, fără a desface catarama, pentru a stabili dacă s-a produs vreo defecţiune sau rupere.

| 8.1.3.4. | Condiţiile pentru testul dinamic sunt sintetizate în tabelul de mai jos. | | Impact frontal | Impact posterior |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Test | Sistem de siguranţă | Viteză
  (km/h) | Impuls test | Distanţa de oprire în timpul testului (mm) | Viteză
  (km/h) | Impuls test | Distanţa de oprire în timpul testului (mm) |
| Cărucior cu scaun de testare | Scaune faţă şi spate orientate cu faţa la direcţia de mers, tip universal, semiuniversal sau restrâns (7) | 50 + 0
  - 2 | 1 | 650 ± 50 | — | — | — |
| Scaune faţă şi spate orientate cu spatele la direcţia de mers, tip universal, semiuniversal sau restrâns (8) | 50 + 0
  - 2 | 1 | 650 ± 50 | 30 + 2
  - 0 | 2 | 275 ± 25 |
| Caroserie pe cărucior | Orientare cu faţa la direcţia de mers (7) | 50 + 0
  - 2 | 1 sau 3 | 650 ± 50 | — | — | — |
| Orientare cu spatele la direcţia de mers (8) | 50 + 2
  - 2 | 1 sau 3 | 650 ± 50 | 30 + 2
  - 0 | 2 sau 4 | 275 ± 25 |
| Test vehicul complet contra unui element de blocare | Orientare cu faţa la direcţia de mers | 50 + 0
  - 2 | 3 | Nespecificat | — | — | — |
| Orientare cu spatele la direcţia de mers | 50 + 0
  - 2 | 3 | Nespecificat | 30 + 2
  - 0 | 4 | Nespecificat |
| Notă | : | Toate sistemele de siguranţă pentru grupele 0 şi 0+ trebuie testate conform condiţiilor din secţiunea „Orientare cu spatele la direcţia de mers” la impactul frontal şi posterior. |

8.1.3.4.

Condiţiile pentru testul dinamic sunt sintetizate în tabelul de mai jos.

Impact frontal

Impact posterior

Test

Sistem de siguranţă

Viteză

(km/h)

Impuls test

Distanţa de oprire în timpul testului (mm)

Viteză

(km/h)

Impuls test

Distanţa de oprire în timpul testului (mm)

Cărucior cu scaun de testare

Scaune faţă şi spate orientate cu faţa la direcţia de mers, tip universal, semiuniversal sau restrâns (7)

50 + 0

- 2

1

650 ± 50

—

—

—

Scaune faţă şi spate orientate cu spatele la direcţia de mers, tip universal, semiuniversal sau restrâns (8)

50 + 0

- 2

1

650 ± 50

30 + 2

- 0

2

275 ± 25

Caroserie pe cărucior

Orientare cu faţa la direcţia de mers (7)

50 + 0

- 2

1 sau 3

650 ± 50

—

—

—

Orientare cu spatele la direcţia de mers (8)

50 + 2

- 2

1 sau 3

650 ± 50

30 + 2

- 0

2 sau 4

275 ± 25

Test vehicul complet contra unui element de blocare

Orientare cu faţa la direcţia de mers

50 + 0

- 2

3

Nespecificat

—

—

—

Orientare cu spatele la direcţia de mers

50 + 0

- 2

3

Nespecificat

30 + 2

- 0

4

Nespecificat

Notă

:

Toate sistemele de siguranţă pentru grupele 0 şi 0+ trebuie testate conform condiţiilor din secţiunea „Orientare cu spatele la direcţia de mers” la impactul frontal şi posterior.

Legendă:

| Impuls test nr. 1 | : | Astfel cum se indică în anexa 7 – impact frontal. |
| --- | --- | --- |
| Impuls test nr. 2 | : | Astfel cum se indică în anexa 7 – impact posterior. |
| Impuls test nr. 3 | : | Impuls de deceleraţie a vehiculului supus unui impact frontal. |
| Impuls test nr. 4 | : | Impuls de deceleraţie a vehiculului supus unui impact posterior |

Impuls test nr. 1

:

Astfel cum se indică în anexa 7 – impact frontal.

Impuls test nr. 2

:

Astfel cum se indică în anexa 7 – impact posterior.

Impuls test nr. 3

:

Impuls de deceleraţie a vehiculului supus unui impact frontal.

Impuls test nr. 4

:

Impuls de deceleraţie a vehiculului supus unui impact posterior

8.1.3.5.   Sisteme de siguranţă care presupun utilizarea unor ancore suplimentare

| 8.1.3.5.1. | În cazul unor sisteme de siguranţă destinate utilizării conform specificaţiilor de la punctul 2.1.2.3 şi care presupun utilizarea unor ancore suplimentare, trebuie efectuat un test de impact frontal, în conformitate cu punctul 8.1.3.4, după cum urmează: |
| --- | --- |

8.1.3.5.1.

În cazul unor sisteme de siguranţă destinate utilizării conform specificaţiilor de la punctul 2.1.2.3 şi care presupun utilizarea unor ancore suplimentare, trebuie efectuat un test de impact frontal, în conformitate cu punctul 8.1.3.4, după cum urmează:

| 8.1.3.5.2. | Pentru sistemele care includ curele scurte de prindere în partea superioară, de exemplu, cele destinate a fi prinse de copertina portbagajului, configuraţia ancorelor superioare pe căruciorul de testare trebuie să fie cea prescrisă la anexa 6 apendicele 3. |
| --- | --- |

8.1.3.5.2.

Pentru sistemele care includ curele scurte de prindere în partea superioară, de exemplu, cele destinate a fi prinse de copertina portbagajului, configuraţia ancorelor superioare pe căruciorul de testare trebuie să fie cea prescrisă la anexa 6 apendicele 3.

| 8.1.3.5.3. | Pentru sistemele care includ curele lungi de prindere în partea superioară, de exemplu, cele care se folosesc în lipsa unei copertine a portbagajului şi în cazul în care curelele sunt prinse de podeaua vehiculului, ancorele de pe căruciorul de testare trebuie să fie în conformitate cu anexa 6 apendicele 3. |
| --- | --- |

8.1.3.5.3.

Pentru sistemele care includ curele lungi de prindere în partea superioară, de exemplu, cele care se folosesc în lipsa unei copertine a portbagajului şi în cazul în care curelele sunt prinse de podeaua vehiculului, ancorele de pe căruciorul de testare trebuie să fie în conformitate cu anexa 6 apendicele 3.

| 8.1.3.5.4. | Pentru sistemele care se pot folosi cu ambele configuraţii trebuie efectuate testele prevăzute la punctele 8.1.3.5.2 şi 8.1.3.5.3, dar în cazul testului efectuat în conformitate cu prevederile de la punctul 8.1.3.5.3 trebuie folosit doar manechinul mai greu. |
| --- | --- |

8.1.3.5.4.

Pentru sistemele care se pot folosi cu ambele configuraţii trebuie efectuate testele prevăzute la punctele 8.1.3.5.2 şi 8.1.3.5.3, dar în cazul testului efectuat în conformitate cu prevederile de la punctul 8.1.3.5.3 trebuie folosit doar manechinul mai greu.

| 8.1.3.5.5. | Pentru dispozitivele montate cu spatele la direcţia de mers, configuraţia ancorelor inferioare de pe căruciorul de testare trebuie să fie în conformitate cu anexa 6 apendicele 3. |
| --- | --- |

8.1.3.5.5.

Pentru dispozitivele montate cu spatele la direcţia de mers, configuraţia ancorelor inferioare de pe căruciorul de testare trebuie să fie în conformitate cu anexa 6 apendicele 3.

| 8.1.3.5.6. | Pentru portbebeurile ce folosesc curele suplimentare prinse de două centuri de siguranţă pentru adulţi, în cazul în care forţa de compresie se aplică direct prin centura pentru adulţi asupra ancorei inferioare a centurii respective, ancorajele de pe căruciorul de testare trebuie să fie în conformitate cu anexa 6 apendicele 3 punctul 7 (A1, B1). Montarea pe scaunul de testare trebuie realizată în conformitate cu anexa 21 nota 5. Acest sistem trebuie să funcţioneze în mod corect chiar şi atunci când centura de siguranţă pentru adulţi este deblocată şi este considerat de tipul universal în cazul în care corespunde cerinţelor de la punctul 6.1.8. |
| --- | --- |

8.1.3.5.6.

Pentru portbebeurile ce folosesc curele suplimentare prinse de două centuri de siguranţă pentru adulţi, în cazul în care forţa de compresie se aplică direct prin centura pentru adulţi asupra ancorei inferioare a centurii respective, ancorajele de pe căruciorul de testare trebuie să fie în conformitate cu anexa 6 apendicele 3 punctul 7 (A1, B1). Montarea pe scaunul de testare trebuie realizată în conformitate cu anexa 21 nota 5. Acest sistem trebuie să funcţioneze în mod corect chiar şi atunci când centura de siguranţă pentru adulţi este deblocată şi este considerat de tipul universal în cazul în care corespunde cerinţelor de la punctul 6.1.8.

8.1.3.6.   Manechine de testare

| 8.1.3.6.1. | Sistemul de siguranţă pentru copii şi manechinele vor fi instalate în aşa fel încât să îndeplinească cerinţele prevăzute la punctul 8.1.3.6.3. |
| --- | --- |

8.1.3.6.1.

Sistemul de siguranţă pentru copii şi manechinele vor fi instalate în aşa fel încât să îndeplinească cerinţele prevăzute la punctul 8.1.3.6.3.

| 8.1.3.6.2. | Sistemul de siguranţă trebuie testat cu ajutorul manechinelor descrise în anexa 8 la prezentul regulament. |
| --- | --- |

8.1.3.6.2.

Sistemul de siguranţă trebuie testat cu ajutorul manechinelor descrise în anexa 8 la prezentul regulament.

| 8.1.3.6.3. | Instalarea manechinului |
| --- | --- |

8.1.3.6.3.

Instalarea manechinului

| 8.1.3.6.3.1. | Manechinul trebuie aşezat în aşa fel încât să se creeze un spaţiu între spatele manechinului şi sistemul de siguranţă. În cazul portbebeurilor, manechinul trebuie aşezat în poziţie orizontală, cât mai aproape de linia mediană a portbebeului. |
| --- | --- |

8.1.3.6.3.1.

Manechinul trebuie aşezat în aşa fel încât să se creeze un spaţiu între spatele manechinului şi sistemul de siguranţă. În cazul portbebeurilor, manechinul trebuie aşezat în poziţie orizontală, cât mai aproape de linia mediană a portbebeului.

| 8.1.3.6.3.2. | Aşezaţi scaunul pentru copii pe scaunul de testare.
  Aşezaţi manechinul pe scaunul pentru copii.
  Plasaţi un panou cu balamale sau un dispozitiv flexibil similar cu o grosime de 2,5 cm, o lăţime de 6 cm şi o lungime egală cu înălţimea umărului (poziţia şezut, anexa 8) minus înălţimea centrului şoldului (poziţia şezut, în anexa 8, înălţimea popliteului plus jumătate din înălţimea coapsei, în poziţia şezut) corespunzătoare dimensiunii manechinului supus testării, între manechin şi spătarul scaunului. Panoul trebuie să urmeze cât mai îndeaproape curbura scaunului, iar capătul său inferior trebuie să fie la înălţimea articulaţiei de la şold a manechinului.
  Reglaţi centura în conformitate cu instrucţiunile producătorului, dar la o tensiune de 250 ± 25 N peste forţa de reglare, cu un unghi de deflecţie a curelei faţă de dispozitivul de reglare de 45 ± 5o sau, în mod alternativ, cu unghiul stabilit de producător.
  Finalizaţi montarea scaunului pentru copil pe scaunul de testare, în conformitate cu anexa 21 la prezentul regulament.
  Înlăturaţi dispozitivul flexibil.
  Această situaţie se aplică doar sistemelor de siguranţă cu centuri de tip ham sau sistemelor de siguranţă în care copilul este legat cu centura de siguranţă pentru adulţi cu prindere în trei puncte şi în care se foloseşte un dispozitiv de blocare şi nu se aplică asupra chingilor de legare a copilului prinse direct la un retractor. |
| --- | --- |

8.1.3.6.3.2.

Aşezaţi scaunul pentru copii pe scaunul de testare.

Aşezaţi manechinul pe scaunul pentru copii.

Plasaţi un panou cu balamale sau un dispozitiv flexibil similar cu o grosime de 2,5 cm, o lăţime de 6 cm şi o lungime egală cu înălţimea umărului (poziţia şezut, anexa 8) minus înălţimea centrului şoldului (poziţia şezut, în anexa 8, înălţimea popliteului plus jumătate din înălţimea coapsei, în poziţia şezut) corespunzătoare dimensiunii manechinului supus testării, între manechin şi spătarul scaunului. Panoul trebuie să urmeze cât mai îndeaproape curbura scaunului, iar capătul său inferior trebuie să fie la înălţimea articulaţiei de la şold a manechinului.

Reglaţi centura în conformitate cu instrucţiunile producătorului, dar la o tensiune de 250 ± 25 N peste forţa de reglare, cu un unghi de deflecţie a curelei faţă de dispozitivul de reglare de 45 ± 5o sau, în mod alternativ, cu unghiul stabilit de producător.

Finalizaţi montarea scaunului pentru copil pe scaunul de testare, în conformitate cu anexa 21 la prezentul regulament.

Înlăturaţi dispozitivul flexibil.

Această situaţie se aplică doar sistemelor de siguranţă cu centuri de tip ham sau sistemelor de siguranţă în care copilul este legat cu centura de siguranţă pentru adulţi cu prindere în trei puncte şi în care se foloseşte un dispozitiv de blocare şi nu se aplică asupra chingilor de legare a copilului prinse direct la un retractor.

| 8.1.3.6.3.3. | Planul longitudinal care trece prin linia mediană a manechinului trebuie reglat la jumătatea distanţei dintre cele două ancore inferioare ale centurii de siguranţă, ţinându-se totuşi cont de prevederile de la punctul 8.1.3.2.1.3. În cazul pernelor de înălţare care trebuie testate cu un manechin reprezentând un copil de 10 ani, planul longitudinal care trece prin linia mediană a manechinului trebuie reglat la 75 ± 5 mm stânga sau dreapta faţă de mijlocul distanţei dintre cele două ancore inferioare ale centurii de siguranţă. |
| --- | --- |

8.1.3.6.3.3.

Planul longitudinal care trece prin linia mediană a manechinului trebuie reglat la jumătatea distanţei dintre cele două ancore inferioare ale centurii de siguranţă, ţinându-se totuşi cont de prevederile de la punctul 8.1.3.2.1.3. În cazul pernelor de înălţare care trebuie testate cu un manechin reprezentând un copil de 10 ani, planul longitudinal care trece prin linia mediană a manechinului trebuie reglat la 75 ± 5 mm stânga sau dreapta faţă de mijlocul distanţei dintre cele două ancore inferioare ale centurii de siguranţă.

| 8.1.3.6.3.4. | În cazul dispozitivelor care presupun utilizarea unei centuri obişnuite, cureaua transversală poate fi legată pe manechin înainte de testul dinamic cu ajutorul unei benzi izolatoare de greutate mică, cu o grosime şi o lungime suficiente. În cazul dispozitivelor montate cu spatele la direcţia de mers, capul poate fi sprijinit pe spătarul sistemului de siguranţă cu ajutorul unei benzi izolatoare de greutate mică, cu o grosime şi o lungime suficiente. În cazul sistemelor de siguranţă montate cu spatele la direcţia de mers, se permite folosirea unei benzi izolatoare de greutate mică pentru a lega capul manechinului de bara de 100 mm sau de partea din spate a sistemului de siguranţă în timpul accelerării căruciorului. |
| --- | --- |

8.1.3.6.3.4.

În cazul dispozitivelor care presupun utilizarea unei centuri obişnuite, cureaua transversală poate fi legată pe manechin înainte de testul dinamic cu ajutorul unei benzi izolatoare de greutate mică, cu o grosime şi o lungime suficiente. În cazul dispozitivelor montate cu spatele la direcţia de mers, capul poate fi sprijinit pe spătarul sistemului de siguranţă cu ajutorul unei benzi izolatoare de greutate mică, cu o grosime şi o lungime suficiente. În cazul sistemelor de siguranţă montate cu spatele la direcţia de mers, se permite folosirea unei benzi izolatoare de greutate mică pentru a lega capul manechinului de bara de 100 mm sau de partea din spate a sistemului de siguranţă în timpul accelerării căruciorului.

8.1.3.7.   Categorii de manechine care urmează a fi utilizate

| 8.1.3.7.1. | Dispozitiv din grupa 0 | : | testele trebuie efectuate folosind manechinul reprezentând un nou-născut şi un manechin de 9 kg; |
| --- | --- | --- | --- |

8.1.3.7.1.

Dispozitiv din grupa 0

:

testele trebuie efectuate folosind manechinul reprezentând un nou-născut şi un manechin de 9 kg;

| 8.1.3.7.2. | Dispozitiv din grupa 0+ | : | testele trebuie efectuate folosind manechinul reprezentând un nou-născut şi un manechin de 11 kg; |
| --- | --- | --- | --- |

8.1.3.7.2.

Dispozitiv din grupa 0+

:

testele trebuie efectuate folosind manechinul reprezentând un nou-născut şi un manechin de 11 kg;

| 8.1.3.7.3. | Dispozitiv din grupa I | : | testele trebuie efectuate folosind un manechin de 9 kg, respectiv unul de 15 kg; |
| --- | --- | --- | --- |

8.1.3.7.3.

Dispozitiv din grupa I

:

testele trebuie efectuate folosind un manechin de 9 kg, respectiv unul de 15 kg;

| 8.1.3.7.4. | Dispozitiv din grupa II | : | testele trebuie efectuate folosind un manechin de 15 kg, respectiv unul de 22 kg; |
| --- | --- | --- | --- |

8.1.3.7.4.

Dispozitiv din grupa II

:

testele trebuie efectuate folosind un manechin de 15 kg, respectiv unul de 22 kg;

| 8.1.3.7.5. | Dispozitiv din grupa III | : | testele trebuie efectuate folosind un manechin de 22 kg, respectiv de 32 kg. |
| --- | --- | --- | --- |

8.1.3.7.5.

Dispozitiv din grupa III

:

testele trebuie efectuate folosind un manechin de 22 kg, respectiv de 32 kg.

| 8.1.3.7.6. | În cazul în care sistemul de siguranţă este compatibil cu două sau mai multe grupe de greutate, testele trebuie efectuate folosind manechinul cel mai uşor, respectiv cel mai greu, menţionate anterior pentru toate grupele în cauză. Cu toate acestea, în cazul în care configuraţia dispozitivului este în mod substanţial diferită de la un grup la altul, de exemplu, atunci când configuraţia centurii de tip ham sau lungimea acesteia se modifică, laboratorul care efectuează testul poate, în cazul în care consideră necesar, să adauge un test cu un manechin de o greutate intermediară. |
| --- | --- |

8.1.3.7.6.

În cazul în care sistemul de siguranţă este compatibil cu două sau mai multe grupe de greutate, testele trebuie efectuate folosind manechinul cel mai uşor, respectiv cel mai greu, menţionate anterior pentru toate grupele în cauză. Cu toate acestea, în cazul în care configuraţia dispozitivului este în mod substanţial diferită de la un grup la altul, de exemplu, atunci când configuraţia centurii de tip ham sau lungimea acesteia se modifică, laboratorul care efectuează testul poate, în cazul în care consideră necesar, să adauge un test cu un manechin de o greutate intermediară.

| 8.1.3.7.7. | În cazul în care sistemul de siguranţă este proiectat pentru cel puţin doi copii, trebuie efectuat un test folosind manechinul cel mai greu, aşezat în toate scaunele. Un al doilea test folosind manechinul cel mai uşor, respectiv cel mai greu, astfel cum se menţionează mai sus, trebuie de asemenea efectuat. Testele trebuie efectuate folosind scaunul de testare, astfel cum se indică în anexa 6 apendicele 3 figura 3. Laboratorul care efectuează testele poate, în cazul în care consideră necesar, să adauge un al treilea test folosind orice combinaţie de manechine ori scaune neocupate. |
| --- | --- |

8.1.3.7.7.

În cazul în care sistemul de siguranţă este proiectat pentru cel puţin doi copii, trebuie efectuat un test folosind manechinul cel mai greu, aşezat în toate scaunele. Un al doilea test folosind manechinul cel mai uşor, respectiv cel mai greu, astfel cum se menţionează mai sus, trebuie de asemenea efectuat. Testele trebuie efectuate folosind scaunul de testare, astfel cum se indică în anexa 6 apendicele 3 figura 3. Laboratorul care efectuează testele poate, în cazul în care consideră necesar, să adauge un al treilea test folosind orice combinaţie de manechine ori scaune neocupate.

| 8.1.3.7.8. | În cazul în care un sistem de siguranţă din grupa 0 sau 0+ oferă configuraţii diferite în funcţie de greutatea copilului, fiecare configuraţie trebuie testată folosind ambele manechine din grupa de greutate corespunzătoare. |
| --- | --- |

8.1.3.7.8.

În cazul în care un sistem de siguranţă din grupa 0 sau 0+ oferă configuraţii diferite în funcţie de greutatea copilului, fiecare configuraţie trebuie testată folosind ambele manechine din grupa de greutate corespunzătoare.

| 8.1.3.7.9. | În cazul în care sistemul de siguranţă ISOFIX trebuie să folosească o curea de prindere în partea superioară, trebuie efectuat un test cu manechinul cel mai mic şi lungimea cea mai mică a curelei respective (punctul de ancorare G1). Un al doilea test trebuie efectuat cu manechinul cel mai greu şi lungimea cea mai mare a curelei respective (punctul de ancorare G2). Reglaţi cureaua pentru a obţine o tensiune de 50 ± 5 N. |
| --- | --- |

8.1.3.7.9.

În cazul în care sistemul de siguranţă ISOFIX trebuie să folosească o curea de prindere în partea superioară, trebuie efectuat un test cu manechinul cel mai mic şi lungimea cea mai mică a curelei respective (punctul de ancorare G1). Un al doilea test trebuie efectuat cu manechinul cel mai greu şi lungimea cea mai mare a curelei respective (punctul de ancorare G2). Reglaţi cureaua pentru a obţine o tensiune de 50 ± 5 N.

| 8.1.3.7.10. | Testul prevăzut la punctul 7.1.4.1.10.1.2 este necesar să fie efectuat folosind doar manechinul cel mai mare pentru care este proiectat sistemul de siguranţă. |
| --- | --- |

8.1.3.7.10.

Testul prevăzut la punctul 7.1.4.1.10.1.2 este necesar să fie efectuat folosind doar manechinul cel mai mare pentru care este proiectat sistemul de siguranţă.

8.1.4.   Fixarea scaunelor înălţătoare

Puneţi o cârpă din bumbac pe scaunul de testare. Aşezaţi perna de înălţare pe scaunul de testare, aşezaţi blocul trunchiului inferior astfel cum se indică în anexa 22 figura 1 pe suprafaţa banchetei, după care fixaţi şi întindeţi centura de siguranţă cu prindere în trei puncte astfel cum se indică în anexa 21. Cu ajutorul unei bucăţi de chingă lată de 25 mm sau a unei benzi asemănătoare legate în jurul pernei de înălţare, aplicaţi o tensiune de 250 ± 5 N în direcţia săgeţii A, a se vedea anexa 22 figura 2, paralel cu suprafaţa scaunul de testare.

8.2.   Teste pentru fiecare componentă

8.2.1.   Catarama

8.2.1.1.   Testul de desfacere sub sarcină

| 8.2.1.1.1. | Pentru acest test trebuie folosit un sistem de siguranţă care a fost supus în prealabil testului dinamic prevăzut la punctul 8.1.3. |
| --- | --- |

8.2.1.1.1.

Pentru acest test trebuie folosit un sistem de siguranţă care a fost supus în prealabil testului dinamic prevăzut la punctul 8.1.3.

| 8.2.1.1.2. | Sistemul de siguranţă trebuie scos din căruciorul de testare sau din vehicul fără a se desface catarama. Trebuie aplicată asupra cataramei o tensiune de 200 ± 2 N. În cazul în care catarama este prinsă de o parte rigidă, trebuie aplicată o forţă care să redea unghiul format între cataramă şi partea rigidă în cauză în timpul testului dinamic. |
| --- | --- |

8.2.1.1.2.

Sistemul de siguranţă trebuie scos din căruciorul de testare sau din vehicul fără a se desface catarama. Trebuie aplicată asupra cataramei o tensiune de 200 ± 2 N. În cazul în care catarama este prinsă de o parte rigidă, trebuie aplicată o forţă care să redea unghiul format între cataramă şi partea rigidă în cauză în timpul testului dinamic.

| 8.2.1.1.3. | Trebui aplicată o sarcină la o viteză de 400 ± 20 mm/min în centrul geometric al butonului de deblocare a cataramei, de-a lungul unei axe fixe paralelă cu direcţia iniţială de mişcare a butonului; centrul geometric se aplică părţii de pe suprafaţa cataramei asupra căreia se va aplica presiunea de deblocare. Catarama trebuie prinsă de un suport rigid în timpul aplicării forţei de desfacere. |
| --- | --- |

8.2.1.1.3.

Trebui aplicată o sarcină la o viteză de 400 ± 20 mm/min în centrul geometric al butonului de deblocare a cataramei, de-a lungul unei axe fixe paralelă cu direcţia iniţială de mişcare a butonului; centrul geometric se aplică părţii de pe suprafaţa cataramei asupra căreia se va aplica presiunea de deblocare. Catarama trebuie prinsă de un suport rigid în timpul aplicării forţei de desfacere.

| 8.2.1.1.4. | Forţa de desfacere a cataramei trebuie aplicată folosind un dinamometru sau un dispozitiv similar, în modul şi direcţia de utilizare normală. Capătul de contact trebuie să fie o emisferă metalică lustruită, cu o rază de 2,5 ±0,1 mm. |
| --- | --- |

8.2.1.1.4.

Forţa de desfacere a cataramei trebuie aplicată folosind un dinamometru sau un dispozitiv similar, în modul şi direcţia de utilizare normală. Capătul de contact trebuie să fie o emisferă metalică lustruită, cu o rază de 2,5 ±0,1 mm.

| 8.2.1.1.5. | Trebuie măsurată forţa de desfacere a cataramei şi notată orice defecţiune. |
| --- | --- |

8.2.1.1.5.

Trebuie măsurată forţa de desfacere a cataramei şi notată orice defecţiune.

8.2.1.2.   Testul de desfacere fără sarcină

| 8.2.1.2.1. | O cataramă care nu a fost supusă în prealabil unei sarcini trebuie montată şi poziţionată astfel încât să nu fie supusă vreunei sarcini. |
| --- | --- |

8.2.1.2.1.

O cataramă care nu a fost supusă în prealabil unei sarcini trebuie montată şi poziţionată astfel încât să nu fie supusă vreunei sarcini.

| 8.2.1.2.2. | Metoda de măsurare a forţei de desfacere a cataramei trebuie să fie cea prescrisă la punctele 8.2.1.1.3 şi 8.2.1.1.4. |
| --- | --- |

8.2.1.2.2.

Metoda de măsurare a forţei de desfacere a cataramei trebuie să fie cea prescrisă la punctele 8.2.1.1.3 şi 8.2.1.1.4.

| 8.2.1.2.3. | Trebuie măsurată forţa de desfacere a cataramei. |
| --- | --- |

8.2.1.2.3.

Trebuie măsurată forţa de desfacere a cataramei.

8.2.1.3.   Testul de rezistenţă

| 8.2.1.3.1. | Pentru testul de rezistenţă trebuie folosite două mostre. Toate dispozitivele de ajustare, cu excepţia celor montate direct pe un sistem de siguranţă, sunt incluse în acest test. |
| --- | --- |

8.2.1.3.1.

Pentru testul de rezistenţă trebuie folosite două mostre. Toate dispozitivele de ajustare, cu excepţia celor montate direct pe un sistem de siguranţă, sunt incluse în acest test.

| 8.2.1.3.2. | Anexa 20 indică un dispozitiv tipic pentru un test de rezistenţă a cataramei. Catarama se aşează pe plăcuţa rotundă superioară (A) în alveola prevăzută în acest scop. Toate curelele prinse de cataramă au o lungime de cel puţin 250 mm şi sunt dispuse în aşa fel încât să atârne din plăcuţa superioară în funcţie de poziţia lor pe cataramă. Capetele libere ale curelelor sunt apoi înfăşurate în jurul plăcuţei rotunde inferioare (B) până când ies prin deschizătura interioară a plăcuţei. Toate curelele trebuie să fie în poziţie verticală între A şi B. Plăcuţa rotundă de strângere (C) se strânge uşor pe partea inferioară a plăcuţei (B), lăsând totuşi cureaua să se mişte între plăcuţe. Aplicând o forţă mică cu ajutorul maşinii de întindere, curelele sunt tensionate şi trase între plăcuţele (B) şi (C) până când toate curelele se află sub sarcină în funcţie de dispunerea lor. Catarama nu trebuie să se atingă de plăcuţa (A) sau de ale componente ale plăcuţei (A) în timpul acestei operaţiuni şi a testului propriu-zis. Plăcuţele (B) şi (C) se strâng apoi bine una de cealaltă, iar forţa de întindere se măreşte cu o forţă de deplasare de 100 ± 20 mm/min până când se ating valorile necesare. |
| --- | --- |

8.2.1.3.2.

Anexa 20 indică un dispozitiv tipic pentru un test de rezistenţă a cataramei. Catarama se aşează pe plăcuţa rotundă superioară (A) în alveola prevăzută în acest scop. Toate curelele prinse de cataramă au o lungime de cel puţin 250 mm şi sunt dispuse în aşa fel încât să atârne din plăcuţa superioară în funcţie de poziţia lor pe cataramă. Capetele libere ale curelelor sunt apoi înfăşurate în jurul plăcuţei rotunde inferioare (B) până când ies prin deschizătura interioară a plăcuţei. Toate curelele trebuie să fie în poziţie verticală între A şi B. Plăcuţa rotundă de strângere (C) se strânge uşor pe partea inferioară a plăcuţei (B), lăsând totuşi cureaua să se mişte între plăcuţe. Aplicând o forţă mică cu ajutorul maşinii de întindere, curelele sunt tensionate şi trase între plăcuţele (B) şi (C) până când toate curelele se află sub sarcină în funcţie de dispunerea lor. Catarama nu trebuie să se atingă de plăcuţa (A) sau de ale componente ale plăcuţei (A) în timpul acestei operaţiuni şi a testului propriu-zis. Plăcuţele (B) şi (C) se strâng apoi bine una de cealaltă, iar forţa de întindere se măreşte cu o forţă de deplasare de 100 ± 20 mm/min până când se ating valorile necesare.

8.2.2.   Dispozitivul de reglare

8.2.2.1.   Uşurinţa reglării

| 8.2.2.1.1. | Când se testează un dispozitiv de reglare manuală, cureaua trebuie derulată constant prin dispozitivul de reglare, ţinând seama de condiţiile normale de utilizare, la o viteză de 100 ± 20 mm/min, şi se măsoară forţa maximă rotunjită la cea mai apropiată valoare în N după primii 25 ± 5 mm de derulare a curelei. |
| --- | --- |

8.2.2.1.1.

Când se testează un dispozitiv de reglare manuală, cureaua trebuie derulată constant prin dispozitivul de reglare, ţinând seama de condiţiile normale de utilizare, la o viteză de 100 ± 20 mm/min, şi se măsoară forţa maximă rotunjită la cea mai apropiată valoare în N după primii 25 ± 5 mm de derulare a curelei.

| 8.2.2.1.2. | Testul trebuie efectuat în ambele direcţii de derulare a curelei prin dispozitiv, cureaua fiind supusă întregului ciclu de derulare de 10 ori înainte de măsurare. |
| --- | --- |

8.2.2.1.2.

Testul trebuie efectuat în ambele direcţii de derulare a curelei prin dispozitiv, cureaua fiind supusă întregului ciclu de derulare de 10 ori înainte de măsurare.

8.2.3.   Testul de microalunecare (a se vedea anexa 5 figura 3)

| 8.2.3.1. | Componentele sau dispozitivele ce urmează a fi supuse testului de microalunecare trebuie ţinute timp de cel puţin 24 de ore înainte de testare la o temperatură de 20 ± 5 oC şi o umiditate aproximativă de 65 ± 5 %. Testul trebuie efectuat la o temperatură cuprinsă între 15 şi 30 oC. |
| --- | --- |

8.2.3.1.

Componentele sau dispozitivele ce urmează a fi supuse testului de microalunecare trebuie ţinute timp de cel puţin 24 de ore înainte de testare la o temperatură de 20 ± 5 oC şi o umiditate aproximativă de 65 ± 5 %. Testul trebuie efectuat la o temperatură cuprinsă între 15 şi 30 oC.

| 8.2.3.2. | Capătul liber al curelei trebuie dispus în aceeaşi configuraţie ca şi atunci când dispozitivul este folosit în vehicul şi nu se ataşează la nici o altă componentă. |
| --- | --- |

8.2.3.2.

Capătul liber al curelei trebuie dispus în aceeaşi configuraţie ca şi atunci când dispozitivul este folosit în vehicul şi nu se ataşează la nici o altă componentă.

| 8.2.3.3. | Dispozitivul de reglare trebuie pus pe o secţiune verticală a curelei care suportă la un capăt o sarcină de 50 ±0,5 N (ghidată astfel încât să împiedice legănarea sarcinii şi răsucirea curelei). Capătul liber al curelei care iese din dispozitivul de reglare trebuie orientat vertical în sus sau în jos, în funcţie de poziţia sa în vehicul. Celălalt capăt trebuie să treacă peste o rolă deflectoare, a cărei axă orizontală este paralelă cu planul secţiunii de curea care suportă sarcina, secţiunea care trece peste rolă fiind orizontală. |
| --- | --- |

8.2.3.3.

Dispozitivul de reglare trebuie pus pe o secţiune verticală a curelei care suportă la un capăt o sarcină de 50 ±0,5 N (ghidată astfel încât să împiedice legănarea sarcinii şi răsucirea curelei). Capătul liber al curelei care iese din dispozitivul de reglare trebuie orientat vertical în sus sau în jos, în funcţie de poziţia sa în vehicul. Celălalt capăt trebuie să treacă peste o rolă deflectoare, a cărei axă orizontală este paralelă cu planul secţiunii de curea care suportă sarcina, secţiunea care trece peste rolă fiind orizontală.

| 8.2.3.4. | Dispozitivul supus testării trebuie poziţionat astfel încât centrul său, în cea mai înaltă poziţie la care poate fi ridicat, să fie la 300 ± 5 mm faţă de o masă de sprijin, iar sarcina de 50 N să fie la 100 ± 5 mm faţă de masa de sprijin respectivă. |
| --- | --- |

8.2.3.4.

Dispozitivul supus testării trebuie poziţionat astfel încât centrul său, în cea mai înaltă poziţie la care poate fi ridicat, să fie la 300 ± 5 mm faţă de o masă de sprijin, iar sarcina de 50 N să fie la 100 ± 5 mm faţă de masa de sprijin respectivă.

| 8.2.3.5. | Trebuie efectuate 20 ± 2 cicluri de pretestare, după care 1 000 ± 5 cicluri, la o frecvenţă de 30 ± 10 cicluri pe minut, amplitudinea totală fiind de 300 ± 20 mm sau astfel cum se indică la punctul 8.2.5.2.6.2. Sarcina de 50 N trebuie aplicată numai pe durata corespunzătoare unei deplasări de 100 ± 20 mm la fiecare jumătate de perioadă. Microalunecarea se măsoară din poziţia constatată la sfârşitul celor 20 de cicluri de pretestare. |
| --- | --- |

8.2.3.5.

Trebuie efectuate 20 ± 2 cicluri de pretestare, după care 1 000 ± 5 cicluri, la o frecvenţă de 30 ± 10 cicluri pe minut, amplitudinea totală fiind de 300 ± 20 mm sau astfel cum se indică la punctul 8.2.5.2.6.2. Sarcina de 50 N trebuie aplicată numai pe durata corespunzătoare unei deplasări de 100 ± 20 mm la fiecare jumătate de perioadă. Microalunecarea se măsoară din poziţia constatată la sfârşitul celor 20 de cicluri de pretestare.

8.2.4.   Retractorul

8.2.4.1.   Forţa de retractare

| 8.2.4.1.1. | Forţele de retractare trebuie măsurate cu centura de siguranţă legată pe un manechin, ca şi în cazul testului dinamic prevăzut la punctul 8.1.3. Tensiunea curelei trebuie măsurată la punctul de contact cu manechinul (fără a-l atinge, totuşi), în timp ce cureaua este retractată cu o viteză de 0,6 m/min. |
| --- | --- |

8.2.4.1.1.

Forţele de retractare trebuie măsurate cu centura de siguranţă legată pe un manechin, ca şi în cazul testului dinamic prevăzut la punctul 8.1.3. Tensiunea curelei trebuie măsurată la punctul de contact cu manechinul (fără a-l atinge, totuşi), în timp ce cureaua este retractată cu o viteză de 0,6 m/min.

8.2.4.2.   Durabilitatea mecanismului retractorului

| 8.2.4.2.1. | Cureaua trebuie derulată şi lăsată să se retragă în retractor la numărul necesar de cicluri cu o frecvenţă de cel mult 30 de cicluri pe minut. În cazul retractoarelor cu blocare de urgenţă, la fiecare al cincilea ciclu trebuie aplicat un şoc destinat să blocheze retractorul. Şocurile se aplică în număr egal la fiecare cinci lungimi diferite de extragere, şi anume 90, 80, 75, 70 şi 65 % din lungimea totală a curelei pe retractor. Cu toate acestea, în cazul în care lungimea curelei depăşeşte 900 mm, procentajele menţionate anterior se corelează la ultima porţiune de 900 mm a curelei care poate fi derulată din retractor. |
| --- | --- |

8.2.4.2.1.

Cureaua trebuie derulată şi lăsată să se retragă în retractor la numărul necesar de cicluri cu o frecvenţă de cel mult 30 de cicluri pe minut. În cazul retractoarelor cu blocare de urgenţă, la fiecare al cincilea ciclu trebuie aplicat un şoc destinat să blocheze retractorul. Şocurile se aplică în număr egal la fiecare cinci lungimi diferite de extragere, şi anume 90, 80, 75, 70 şi 65 % din lungimea totală a curelei pe retractor. Cu toate acestea, în cazul în care lungimea curelei depăşeşte 900 mm, procentajele menţionate anterior se corelează la ultima porţiune de 900 mm a curelei care poate fi derulată din retractor.

8.2.4.3.   Blocarea retractoarelor cu blocare de urgenţă

| 8.2.4.3.1. | Blocarea retractorului trebuie testată o singură dată, după ce cureaua a fost derulată pe toată lungimea ei, minus 300 ± 3 mm. |
| --- | --- |

8.2.4.3.1.

Blocarea retractorului trebuie testată o singură dată, după ce cureaua a fost derulată pe toată lungimea ei, minus 300 ± 3 mm.

| 8.2.4.3.2. | În cazul unui retractor activat printr-o deplasare a curelei, derularea trebuie să se facă în direcţia în care aceasta are loc în mod obişnuit când există un retractor instalat într-un vehicul. |
| --- | --- |

8.2.4.3.2.

În cazul unui retractor activat printr-o deplasare a curelei, derularea trebuie să se facă în direcţia în care aceasta are loc în mod obişnuit când există un retractor instalat într-un vehicul.

| 8.2.4.3.3. | Când se testează sensibilitatea retractoarelor la accelerările vehiculului, retractoarele trebuie testate la lungimea de derulare menţionată anterior în ambele direcţii, de-a lungul celor două axe reciproc perpendiculare care sunt orizontale dacă retractoarele urmează a fi instalate într-un vehicul, conform specificaţiilor producătorului sistemului de siguranţă. În situaţia în care această poziţie nu este specificată, autoritatea de testare trebuie să consulte producătorul sistemului de siguranţă. Una dintre aceste direcţii de testare trebuie selectată de serviciul tehnic care efectuează testele de omologare pentru a identifica cele mai nefavorabile condiţii pentru declanşarea mecanismului de blocare. |
| --- | --- |

8.2.4.3.3.

Când se testează sensibilitatea retractoarelor la accelerările vehiculului, retractoarele trebuie testate la lungimea de derulare menţionată anterior în ambele direcţii, de-a lungul celor două axe reciproc perpendiculare care sunt orizontale dacă retractoarele urmează a fi instalate într-un vehicul, conform specificaţiilor producătorului sistemului de siguranţă. În situaţia în care această poziţie nu este specificată, autoritatea de testare trebuie să consulte producătorul sistemului de siguranţă. Una dintre aceste direcţii de testare trebuie selectată de serviciul tehnic care efectuează testele de omologare pentru a identifica cele mai nefavorabile condiţii pentru declanşarea mecanismului de blocare.

| 8.2.4.3.4. | Aparatul folosit trebuie să fie proiectat în aşa fel încât acceleraţia necesară să fie obţinută la o viteză medie de creştere a acceleraţiei de cel puţin 25 g/s (9). |
| --- | --- |

8.2.4.3.4.

Aparatul folosit trebuie să fie proiectat în aşa fel încât acceleraţia necesară să fie obţinută la o viteză medie de creştere a acceleraţiei de cel puţin 25 g/s (9).

| 8.2.4.3.5. | Pentru testarea în conformitate cu cerinţele prevăzute la punctele 7.2.3.2.1.3 şi 7.2.3.2.1.4, retractorul trebuie montat pe o masă orizontală, înclinată la o viteză care să nu depăşească 2E pe secundă până când se declanşează blocarea. Testul trebuie repetat cu înclinări în alte direcţii pentru a asigura respectarea cerinţelor. |
| --- | --- |

8.2.4.3.5.

Pentru testarea în conformitate cu cerinţele prevăzute la punctele 7.2.3.2.1.3 şi 7.2.3.2.1.4, retractorul trebuie montat pe o masă orizontală, înclinată la o viteză care să nu depăşească 2E pe secundă până când se declanşează blocarea. Testul trebuie repetat cu înclinări în alte direcţii pentru a asigura respectarea cerinţelor.

8.2.4.4.   Testul de coroziune

| 8.2.4.4.1. | Testul de coroziune este descris la punctul 8.1.1. |
| --- | --- |

8.2.4.4.1.

Testul de coroziune este descris la punctul 8.1.1.

8.2.4.5.   Testul de rezistenţă la praf

| 8.2.4.5.1. | Retractorul trebuie pus într-o cameră de testare, astfel cum se prevede în anexa 3 la prezentul regulament. Direcţia de montare a retractorului trebuie să fie aceeaşi cu cea de montare în vehicul. Camera de testare trebuie să conţină praf, astfel cum se prevede la punctul 8.2.4.5.2 de mai jos. O secţiune de curea lungă de 500 mm trebuie derulată din retractor şi menţinută în această poziţie, fiind însă supusă la 10 cicluri complete de derulare şi retractare timp de unul sau două minute după fiecare agitare a prafului. Pe o perioadă de cinci ore, praful trebuie agitat la fiecare douăzeci de minute timp de cinci secunde cu aer comprimat fără ulei şi umezeală la o presiune manometrică de 5,5 ±0,5 bar care intră printr-un orificiu cu diametrul de 1,5 ±0,1 mm. |
| --- | --- |

8.2.4.5.1.

Retractorul trebuie pus într-o cameră de testare, astfel cum se prevede în anexa 3 la prezentul regulament. Direcţia de montare a retractorului trebuie să fie aceeaşi cu cea de montare în vehicul. Camera de testare trebuie să conţină praf, astfel cum se prevede la punctul 8.2.4.5.2 de mai jos. O secţiune de curea lungă de 500 mm trebuie derulată din retractor şi menţinută în această poziţie, fiind însă supusă la 10 cicluri complete de derulare şi retractare timp de unul sau două minute după fiecare agitare a prafului. Pe o perioadă de cinci ore, praful trebuie agitat la fiecare douăzeci de minute timp de cinci secunde cu aer comprimat fără ulei şi umezeală la o presiune manometrică de 5,5 ±0,5 bar care intră printr-un orificiu cu diametrul de 1,5 ±0,1 mm.

| 8.2.4.5.2. | Praful folosit pentru testul descris la punctul 8.2.4.5.1 trebuie să conţină aproximativ 1 kg de cuarţ uscat. Distribuirea particulelor va fi după cum urmează:






  (a) | trecând printr-o deschidere de 150 μm, diametrul firului 104 μm: 99-100 %; |
| --- | --- | --- |

8.2.4.5.2.

Praful folosit pentru testul descris la punctul 8.2.4.5.1 trebuie să conţină aproximativ 1 kg de cuarţ uscat. Distribuirea particulelor va fi după cum urmează:

(a)

trecând printr-o deschidere de 150 μm, diametrul firului 104 μm: 99-100 %;

| (b) | trecând printr-o deschidere de 105 μm, diametrul firului 64 μm: 76-86 %; |
| --- | --- |

(b)

trecând printr-o deschidere de 105 μm, diametrul firului 64 μm: 76-86 %;

| (c) | trecând printr-o deschidere de 75 μm, diametrul firului 52 μm: 60-70 %. |
| --- | --- |

(c)

trecând printr-o deschidere de 75 μm, diametrul firului 52 μm: 60-70 %.

8.2.5.   Testul static pentru curele

8.2.5.1.   Testul de rezistenţă a curelei

| 8.2.5.1.1. | Fiecare test trebuie efectuat pe două mostre noi de curea, condiţionate astfel cum se prevede la punctul 7.2.4. |
| --- | --- |

8.2.5.1.1.

Fiecare test trebuie efectuat pe două mostre noi de curea, condiţionate astfel cum se prevede la punctul 7.2.4.

| 8.2.5.1.2. | Fiecare curea trebuie prinsă între clemele unei maşini de testare a rezistenţei la întindere. Clemele trebuie să fie proiectate în aşa fel încât să se evite ruperea curelei în dreptul lor sau în apropierea lor. Viteza de deplasare este de 100 ± 20 mm/min. Lungimea liberă a specimenului dintre clemele maşinii la începutul testului trebuie să fie de 200 mm ± 40 mm. |
| --- | --- |

8.2.5.1.2.

Fiecare curea trebuie prinsă între clemele unei maşini de testare a rezistenţei la întindere. Clemele trebuie să fie proiectate în aşa fel încât să se evite ruperea curelei în dreptul lor sau în apropierea lor. Viteza de deplasare este de 100 ± 20 mm/min. Lungimea liberă a specimenului dintre clemele maşinii la începutul testului trebuie să fie de 200 mm ± 40 mm.

| 8.2.5.1.3. | Tensiunea trebuie mărită până când cureaua se rupe, iar tensiunea de rupere trebuie notată. |
| --- | --- |

8.2.5.1.3.

Tensiunea trebuie mărită până când cureaua se rupe, iar tensiunea de rupere trebuie notată.

| 8.2.5.1.4. | În cazul în care cureaua alunecă sau se rupe în dreptul clemelor sau la mai puţin de 10 mm faţă de oricare dintre cleme, testul nu este valabil şi trebuie efectuat un nou test pe un alt specimen. |
| --- | --- |

8.2.5.1.4.

În cazul în care cureaua alunecă sau se rupe în dreptul clemelor sau la mai puţin de 10 mm faţă de oricare dintre cleme, testul nu este valabil şi trebuie efectuat un nou test pe un alt specimen.

| 8.2.5.2. | Specimenele decupate din mostrele de curea, astfel cum se prevede la punctul 3.2.3, trebuie condiţionate după cum urmează: |
| --- | --- |

8.2.5.2.

Specimenele decupate din mostrele de curea, astfel cum se prevede la punctul 3.2.3, trebuie condiţionate după cum urmează:

8.2.5.2.1.   Condiţionarea la temperatura ambiantă

| 8.2.5.2.1.1. | Cureaua trebuie păstrată timp de 24 ± 1 ore la o temperatură de 23 ± 5o şi o umiditate de 50 ± 10 %. În cazul în care testul nu se efectuează imediat după condiţionare, cureaua trebuie pusă într-un recipient închis ermetic până la începerea testului. Sarcina de rupere trebuie determinată în cel mult cinci minute după scoaterea curelei din atmosfera de condiţionare sau din recipient. |
| --- | --- |

8.2.5.2.1.1.

Cureaua trebuie păstrată timp de 24 ± 1 ore la o temperatură de 23 ± 5o şi o umiditate de 50 ± 10 %. În cazul în care testul nu se efectuează imediat după condiţionare, cureaua trebuie pusă într-un recipient închis ermetic până la începerea testului. Sarcina de rupere trebuie determinată în cel mult cinci minute după scoaterea curelei din atmosfera de condiţionare sau din recipient.

8.2.5.2.2.   Condiţionarea la lumină

| 8.2.5.2.2.1. | Se aplică prevederile recomandării ISO/105-B02(1978). Cureaua trebuie expusă la lumină atât timp cât este necesar pentru a obţine o decolorare a etalonului albastru tip nr. 7 până la un contrast egal cu nivelul nr. 4 pe scara de gri. |
| --- | --- |

8.2.5.2.2.1.

Se aplică prevederile recomandării ISO/105-B02(1978). Cureaua trebuie expusă la lumină atât timp cât este necesar pentru a obţine o decolorare a etalonului albastru tip nr. 7 până la un contrast egal cu nivelul nr. 4 pe scara de gri.

| 8.2.5.2.2.2. | După expunere, cureaua trebuie păstrată timp de cel puţin 24 ore la o temperatură de 23 ± 5 oC şi o umiditate de aproximativ 50 ± 10 %. Sarcina de rupere trebuie determinată în cel mult cinci minute după scoaterea curelei din instalaţia de condiţionare. |
| --- | --- |

8.2.5.2.2.2.

După expunere, cureaua trebuie păstrată timp de cel puţin 24 ore la o temperatură de 23 ± 5 oC şi o umiditate de aproximativ 50 ± 10 %. Sarcina de rupere trebuie determinată în cel mult cinci minute după scoaterea curelei din instalaţia de condiţionare.

8.2.5.2.3.   Condiţionarea la rece

| 8.2.5.2.3.1. | Cureaua trebuie păstrată timp de cel puţin 24 de ore la o temperatură de 23 ± 5 oC şi o umiditate de aproximativ 50 ± 10 %. |
| --- | --- |

8.2.5.2.3.1.

Cureaua trebuie păstrată timp de cel puţin 24 de ore la o temperatură de 23 ± 5 oC şi o umiditate de aproximativ 50 ± 10 %.

| 8.2.5.2.3.2. | Cureaua trebuie apoi ţinută timp de 90 ± 5 minute pe o suprafaţă plană într-o cameră cu o temperatură scăzută de - 30 ± 5 oC. Cureaua trebuie apoi pliată, iar la cureaua astfel pliată se agaţă o greutate de 2 ±0,2 kg răcită în prealabil la - 30 ± 5 oC. După ce cureaua a fost ţinută sub tensiune timp de 30 ± 5 minute în aceeaşi cameră cu temperatură scăzută, greutatea trebuie înlăturată, iar sarcina de rupere măsurată în cel mult cinci minute după scoaterea curelei din camera cu temperatură scăzută. |
| --- | --- |

8.2.5.2.3.2.

Cureaua trebuie apoi ţinută timp de 90 ± 5 minute pe o suprafaţă plană într-o cameră cu o temperatură scăzută de - 30 ± 5 oC. Cureaua trebuie apoi pliată, iar la cureaua astfel pliată se agaţă o greutate de 2 ±0,2 kg răcită în prealabil la - 30 ± 5 oC. După ce cureaua a fost ţinută sub tensiune timp de 30 ± 5 minute în aceeaşi cameră cu temperatură scăzută, greutatea trebuie înlăturată, iar sarcina de rupere măsurată în cel mult cinci minute după scoaterea curelei din camera cu temperatură scăzută.

8.2.5.2.4.   Condiţionarea la cald

| 8.2.5.2.4.1. | Cureaua trebuie păstrată timp de 180 ± 10 minute într-un dulap de încălzire, la o temperatură de 60 ± 5 oC şi o umiditate aproximativă de 65 ± 5 %. |
| --- | --- |

8.2.5.2.4.1.

Cureaua trebuie păstrată timp de 180 ± 10 minute într-un dulap de încălzire, la o temperatură de 60 ± 5 oC şi o umiditate aproximativă de 65 ± 5 %.

| 8.2.5.2.4.2. | Sarcina de rupere trebuie determinată în cel mult cinci minute după scoaterea curelei din dulapul de încălzire. |
| --- | --- |

8.2.5.2.4.2.

Sarcina de rupere trebuie determinată în cel mult cinci minute după scoaterea curelei din dulapul de încălzire.

8.2.5.2.5.   Expunerea la apă

| 8.2.5.2.5.1. | Cureaua trebuie ţinută complet, timp de 180 ± 10 minute, în apă distilată, la o temperatură de 20 ± 5 oC, la care s-a adăugat o urmă de agent de înmuiere. Se poate folosi orice tip de agent de înmuiere compatibil cu fibrele supuse testării. |
| --- | --- |

8.2.5.2.5.1.

Cureaua trebuie ţinută complet, timp de 180 ± 10 minute, în apă distilată, la o temperatură de 20 ± 5 oC, la care s-a adăugat o urmă de agent de înmuiere. Se poate folosi orice tip de agent de înmuiere compatibil cu fibrele supuse testării.

| 8.2.5.2.5.2. | Sarcina de rupere trebuie determinată în cel mult zece minute după scoaterea curelei din apă. |
| --- | --- |

8.2.5.2.5.2.

Sarcina de rupere trebuie determinată în cel mult zece minute după scoaterea curelei din apă.

8.2.5.2.6.   Condiţionarea la abraziune

| 8.2.5.2.6.1. | Componentele sau dispozitivele care urmează să fie supuse testului de abraziune trebuie păstrate cu cel puţin 24 ore înainte de testare la o temperatură de 23E ± 5 oC şi o umiditate aproximativă de 50 ± 10 %. Temperatura ambiantă în timpul testării trebuie să fie cuprinsă între 15o şi 30 oC. |
| --- | --- |

8.2.5.2.6.1.

Componentele sau dispozitivele care urmează să fie supuse testului de abraziune trebuie păstrate cu cel puţin 24 ore înainte de testare la o temperatură de 23E ± 5 oC şi o umiditate aproximativă de 50 ± 10 %. Temperatura ambiantă în timpul testării trebuie să fie cuprinsă între 15o şi 30 oC.

| 8.2.5.2.6.2. | Tabelul de mai jos stabileşte condiţiile generale pentru fiecare test: | Sarcină (N) | Cicluri pe minut | Cicluri (nr.) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Test de tipul 1 | 10 ±0,1 | 30 ± 10 | 1 000 ± 5 |
| Test de tipul 2 | 5 ±0,05 | 30 ± 10 | 5 000 ± 5 |

8.2.5.2.6.2.

Tabelul de mai jos stabileşte condiţiile generale pentru fiecare test:

Sarcină (N)

Cicluri pe minut

Cicluri (nr.)

Test de tipul 1

10 ±0,1

30 ± 10

1 000 ± 5

Test de tipul 2

5 ±0,05

30 ± 10

5 000 ± 5

În cazul în care nu există o lungime suficientă a curelei pentru a efectua testul pe o lungime de deplasare de 300 mm, testul se poate aplica pe o lungime mai scurtă, dar de minimum 100 mm.

8.2.5.2.6.3.   Condiţii speciale de testare

| 8.2.5.2.6.3.1. | Testul de tipul 1: în cazurile în care cureaua alunecă prin dispozitivul de ghidare rapidă. Se aplică o sarcină verticală permanentă de 10 N pe una dintre curele. Cealaltă curea, aşezată orizontal, trebuie prinsă de un dispozitiv, imprimând chingii o mişcare înainte şi înapoi. Dispozitivul de reglare trebuie amplasat astfel încât cureaua orizontală a chingii să rămână sub tensiune (a se vedea anexa 5 figura 1). |
| --- | --- |

8.2.5.2.6.3.1.

Testul de tipul 1: în cazurile în care cureaua alunecă prin dispozitivul de ghidare rapidă. Se aplică o sarcină verticală permanentă de 10 N pe una dintre curele. Cealaltă curea, aşezată orizontal, trebuie prinsă de un dispozitiv, imprimând chingii o mişcare înainte şi înapoi. Dispozitivul de reglare trebuie amplasat astfel încât cureaua orizontală a chingii să rămână sub tensiune (a se vedea anexa 5 figura 1).

| 8.2.5.2.6.3.2. | Testul de tipul 2: în cazurile în care cureaua îşi modifică direcţia când trece printr-o componentă rigidă. În timpul acestui test, unghiurile ambelor curele ale chingii trebuie să fie în conformitate cu prevederile din anexa 5 figura 2. Sarcina de 5 N trebuie aplicată în mod continuu. În cazurile în care cureaua îşi modifică direcţia de cel puţin două ori când trece printr-o componentă rigidă, sarcina de 5 N poate fi mărită pentru ca lungimea de deplasare a curelei prin componenta rigidă în cauză să atingă valoarea prescrisă de 300 mm. |
| --- | --- |

8.2.5.2.6.3.2.

Testul de tipul 2: în cazurile în care cureaua îşi modifică direcţia când trece printr-o componentă rigidă. În timpul acestui test, unghiurile ambelor curele ale chingii trebuie să fie în conformitate cu prevederile din anexa 5 figura 2. Sarcina de 5 N trebuie aplicată în mod continuu. În cazurile în care cureaua îşi modifică direcţia de cel puţin două ori când trece printr-o componentă rigidă, sarcina de 5 N poate fi mărită pentru ca lungimea de deplasare a curelei prin componenta rigidă în cauză să atingă valoarea prescrisă de 300 mm.

8.2.6.   Dispozitivele de blocare

8.2.6.1.   Dispozitivele din clasa A

Sistemul de siguranţă pentru copii şi manechinul cel mai mare pentru care este proiectat sistemul trebuie instalate astfel cum se indică în figura 5 de mai jos. Chinga folosită trebuie să fie conformă cu prevederile anexei 13 la prezentul regulament. Dispozitivul de blocare trebuie strâns puternic, iar pe curea trebuie făcut un semn în dreptul locului în care intră în dispozitiv. Dinamometrele trebuie ataşate la curea printr-un inel în D şi timp de cel puţin 1 secundă trebuie aplicată o forţă egală cu dublul (± 5 %) greutăţii celui mai greu manechin din grupa I. Poziţia inferioară trebuie folosită pentru dispozitivele de blocare aflate în poziţia A şi cea superioară pentru dispozitivele aflate în poziţia B. Forţa trebuie aplicată de încă 9 ori. Un alt semn trebuie făcut în dreptul locului în care cureaua intră în dispozitivul de blocare, măsurându-se apoi distanţa dintre cele două semne. Retractorul trebuie deblocat în timpul acestui test.

Figura 5

Image

8.2.6.2.   Dispozitivele din clasa B

Sistemul de siguranţă trebuie bine fixat, iar chinga, ale cărei caracteristici trebuie să fie conform prevederilor din anexa 13 la prezentul regulament, trebuie trecută prin dispozitivul de blocare şi prin cadru, urmând traseul descris în instrucţiunile producătorului. Centura trebuie să treacă prin echipamentul de testare, astfel cum se indică în figura 6 de mai jos şi legată la o greutate de 5,25 ±0,05 kg. Trebuie să existe o lungime liberă a chingii de 650 ± 40 mm între greutate şi punctul în care chinga iese din cadru. Dispozitivul de blocare trebuie strâns puternic, iar pe curea trebuie făcut un semn în dreptul locului în care intră în dispozitiv. Greutatea trebuie ridicată şi lăsată să cadă liber pe o distanţă de 25 ± 1 mm. Procedura trebuie repetată de 100 ori ± 2 cu o frecvenţă de 60 ± 2 cicluri pe minut, pentru a simula mişcarea intermitentă a sistemului de siguranţă într-o maşină. Un alt semn trebuie făcut în dreptul locului în care cureaua intră în dispozitivul de blocare, măsurându-se apoi distanţa dintre cele două semne. Dispozitivul de blocare trebuie să acopere întreaga lăţime a chingii în condiţia instalată, cu manechinul de 15 kg instalat. Acest test trebuie efectuat folosind aceleaşi unghiuri ale chingii ca şi cele care se formează în mod obişnuit. Capătul liber al centurii transversale trebuie fixat. Testul trebuie efectuat cu sistemul de siguranţă fixat strâns pe bancheta de testare folosită la testul de răsturnare sau la testul dinamic. Cureaua de tensionare poate fi prinsă de catarama simulată.

Figura 6

Prezentare schematică a testului pentru dispozitivele de blocare din clasa B

Image

8.2.7.   Testul de condiţionare pentru dispozitivele de reglare montate direct pe un sistem de siguranţă

Instalaţi manechinul cel mai mare pentru care este destinat sistemul de siguranţă, ca şi pentru testul dinamic, lăsând centura slăbită conform prevederilor de la punctul 8.1.3.6. Trasaţi o linie de referinţă pe centură, în dreptul locului în care centura intră în dispozitivul de reglare.

Scoateţi manechinul şi aşezaţi sistemul de siguranţă în aparatul de condiţionare indicat în figura 1, anexa 19.

Centura trebuie supusă unor cicluri de întindere pe o distanţă totală de cel puţin 150 mm prin dispozitivul de reglare. Mişcarea trebuie efectuată astfel încât cel puţin 100 mm din chinga de pe partea liniei de referinţă situată înspre capătul liber al chingii şi restul lungimii de deplasare (aproximativ 50 mm) de pe partea centurii de tip ham integrale să treacă prin dispozitivul de reglare.

În cazul în care lungimea chingii între linia de referinţă şi capătul liber al chingii este insuficientă pentru a permite deplasarea menţionată anterior, cursa de 150 mm prin dispozitivul de reglare trebuie obţinută plecând de la poziţia complet destinsă a centurii de tip ham.

Frecvenţa ciclurilor de întindere trebuie să fie de 10 ± 1 cicluri/minut, cu o aceeaşi viteză în punctul B de 150 ± 10 mm/sec.

8.2.8.   Testul de temperatură

| 8.2.8.1. | Componentele prevăzute la punctul 7.1.5.1 trebuie expuse unei temperaturi de cel puţin 80 oC deasupra suprafeţei unui recipient de apă într-un spaţiu închis pe o durată continuă de cel puţin 24 de ore, după care trebuie răcite într-un mediu a cărui temperatură să fie de maximum 23 oC. Perioada de răcire trebuie urmată imediat de trei cicluri consecutive de 24 de ore, fiecare ciclu cuprinzând următoarele secvenţe consecutive:






  (i) | o temperatură ambiantă de cel puţin 100 oC trebuie menţinută pe o perioadă continuă de 6 ore, această temperatură fiind obţinută în cel mult 80 de minute de la începerea ciclului; apoi |
| --- | --- | --- |

8.2.8.1.

Componentele prevăzute la punctul 7.1.5.1 trebuie expuse unei temperaturi de cel puţin 80 oC deasupra suprafeţei unui recipient de apă într-un spaţiu închis pe o durată continuă de cel puţin 24 de ore, după care trebuie răcite într-un mediu a cărui temperatură să fie de maximum 23 oC. Perioada de răcire trebuie urmată imediat de trei cicluri consecutive de 24 de ore, fiecare ciclu cuprinzând următoarele secvenţe consecutive:

(i)

o temperatură ambiantă de cel puţin 100 oC trebuie menţinută pe o perioadă continuă de 6 ore, această temperatură fiind obţinută în cel mult 80 de minute de la începerea ciclului; apoi

| (ii) | o temperatură ambiantă care să nu depăşească 0 oC trebuie menţinută pe o perioadă continuă de 6 ore, această temperatură fiind obţinută în cel mult 90 de minute; apoi |
| --- | --- |

(ii)

o temperatură ambiantă care să nu depăşească 0 oC trebuie menţinută pe o perioadă continuă de 6 ore, această temperatură fiind obţinută în cel mult 90 de minute; apoi

| (iii) | o temperatură ambiantă care să nu depăşească 23 oC trebuie menţinută pe durata restului ciclului de 24 de ore. |
| --- | --- |

(iii)

o temperatură ambiantă care să nu depăşească 23 oC trebuie menţinută pe durata restului ciclului de 24 de ore.

8.3.   Etalonarea pernei scaunului de testare

| 8.3.1. | Perna scaunului de testare trebuie etalonată atunci când este nouă, pentru a stabili valorile iniţiale pentru penetrarea la impact şi acceleraţia maximă, şi după fiecare 50 de teste dinamice sau cel puţin o dată pe lună, în funcţie de care situaţie apare mai întâi, sau înainte de fiecare test, dacă aparatul de testare este folosit în mod frecvent. |
| --- | --- |

8.3.1.

Perna scaunului de testare trebuie etalonată atunci când este nouă, pentru a stabili valorile iniţiale pentru penetrarea la impact şi acceleraţia maximă, şi după fiecare 50 de teste dinamice sau cel puţin o dată pe lună, în funcţie de care situaţie apare mai întâi, sau înainte de fiecare test, dacă aparatul de testare este folosit în mod frecvent.

| 8.3.2. | Procedurile de etalonare şi măsurare trebuie să corespundă celor prevăzute în ultima variantă a ISO 6487; echipamentul de măsurare trebuie să corespundă specificaţiilor aplicabile clasei de frecvenţă (CFC) 60.
  Cu ajutorul dispozitivului de testare definit în anexa 17 la prezentul regulament, se efectuează 3 teste, la 150 ± 5 mm faţă de marginea frontală a pernei pe linia mediană şi la 150 ± 5 mm de-o parte şi de alta a liniei mediane.
  Se aşează dispozitivul în poziţie verticală pe o suprafaţă plană şi rigidă. Se lasă în jos masa de impact până când atinge suprafaţa şi se reglează indicatorul de penetrare în poziţia zero. Se aşează dispozitivul în poziţie verticală deasupra punctului de testare, se ridică masa la o înălţime de 500 ± 5 mm şi se lasă să cadă liber pe suprafaţa scaunului. Se înregistrează gradul de penetrare şi curba de deceleraţie. |
| --- | --- |

8.3.2.

Procedurile de etalonare şi măsurare trebuie să corespundă celor prevăzute în ultima variantă a ISO 6487; echipamentul de măsurare trebuie să corespundă specificaţiilor aplicabile clasei de frecvenţă (CFC) 60.

Cu ajutorul dispozitivului de testare definit în anexa 17 la prezentul regulament, se efectuează 3 teste, la 150 ± 5 mm faţă de marginea frontală a pernei pe linia mediană şi la 150 ± 5 mm de-o parte şi de alta a liniei mediane.

Se aşează dispozitivul în poziţie verticală pe o suprafaţă plană şi rigidă. Se lasă în jos masa de impact până când atinge suprafaţa şi se reglează indicatorul de penetrare în poziţia zero. Se aşează dispozitivul în poziţie verticală deasupra punctului de testare, se ridică masa la o înălţime de 500 ± 5 mm şi se lasă să cadă liber pe suprafaţa scaunului. Se înregistrează gradul de penetrare şi curba de deceleraţie.

| 8.3.3. | Valorile maxime înregistrate nu trebuie să se abată cu mai mult de 15 % de la valorile iniţiale. |
| --- | --- |

8.3.3.

Valorile maxime înregistrate nu trebuie să se abată cu mai mult de 15 % de la valorile iniţiale.

8.4.   Înregistrarea comportamentului dinamic

| 8.4.1. | În vederea analizării comportamentului manechinului şi a deplasărilor sale, toate testele dinamice trebuie înregistrate în condiţiile următoare: |
| --- | --- |

8.4.1.

În vederea analizării comportamentului manechinului şi a deplasărilor sale, toate testele dinamice trebuie înregistrate în condiţiile următoare:

| 8.4.1.1. | Condiţii de filmare şi înregistrare:






  — | frecvenţa este de cel puţin 500 de cadre pe secundă; |
| --- | --- | --- |

8.4.1.1.

Condiţii de filmare şi înregistrare:

—

frecvenţa este de cel puţin 500 de cadre pe secundă;

| — | testul se înregistrează pe peliculă cinematografică, bandă video ori suport de stocare date numerice. |
| --- | --- |

—

testul se înregistrează pe peliculă cinematografică, bandă video ori suport de stocare date numerice.

| 8.4.1.2. | Evaluarea incertitudinii:
  Laboratoarele de testare trebuie să aibă şi să aplice procedurile de evaluare a incertitudinii de măsurare a deplasării capului manechinului. Incertitudinea de măsurare nu trebuie să depăşească ± 25 mm.
  Exemple de standarde internaţionale pentru astfel de proceduri sunt EA-4/02 al Organismului european de acreditare sau ISO 5725:1994 ori metoda de măsurare a incertitudinii generale (GUM). |
| --- | --- |

8.4.1.2.

Evaluarea incertitudinii:

Laboratoarele de testare trebuie să aibă şi să aplice procedurile de evaluare a incertitudinii de măsurare a deplasării capului manechinului. Incertitudinea de măsurare nu trebuie să depăşească ± 25 mm.

Exemple de standarde internaţionale pentru astfel de proceduri sunt EA-4/02 al Organismului european de acreditare sau ISO 5725:1994 ori metoda de măsurare a incertitudinii generale (GUM).

| 8.4.2. | Pe cărucior sau pe structura vehiculului trebuie montaţi indicatori de calibrare corespunzători astfel încât să se poată determina deplasarea manechinului. |
| --- | --- |

8.4.2.

Pe cărucior sau pe structura vehiculului trebuie montaţi indicatori de calibrare corespunzători astfel încât să se poată determina deplasarea manechinului.

8.5.   Măsurători electrice

Procedurile de măsurare trebuie să corespundă celor definite în ultima versiune a standardului ISO 6487. Clasele de frecvenţe ale canalului trebuie să fie:

| Tipul măsurătorii | CFC (Hz) |
| --- | --- |
| Forţe asupra centurii | 60 |
| Acceleraţia capului | 1 000 |
| Acceleraţia pieptului | 180 |
| Acceleraţia căruciorului | 60 |

Tipul măsurătorii

CFC (Hz)

Forţe asupra centurii

60

Acceleraţia capului

1 000

Acceleraţia pieptului

180

Acceleraţia căruciorului

60

Frecvenţa de eşantionare trebuie să fie de cel puţin opt ori FH (adică, în instalaţii cu filtre de preeşantioane din clasa 1 000, aceasta corespunde unei frecvenţe de eşantionare minimă de aproximativ 8 000/secundă per canal).

9.   PROCESELE-VERBALE DE TESTARE PENTRU OMOLOGAREA DE TIP ŞI CALIFICAREA PRODUCŢIEI

| 9.1. | Procesul-verbal de testare trebuie să consemneze rezultatele tuturor testelor şi măsurărilor [inclusiv curba de deceleraţie a căruciorului şi înregistrarea momentului (în msec) în care capul manechinului atinge valoarea maximă de deplasare pe parcursul testului dinamic], vitezele căruciorului, locul cataramei pe parcursul testelor, dacă acesta poate varia, precum şi orice defecţiune sau ruptură. |
| --- | --- |

9.1.

Procesul-verbal de testare trebuie să consemneze rezultatele tuturor testelor şi măsurărilor [inclusiv curba de deceleraţie a căruciorului şi înregistrarea momentului (în msec) în care capul manechinului atinge valoarea maximă de deplasare pe parcursul testului dinamic], vitezele căruciorului, locul cataramei pe parcursul testelor, dacă acesta poate varia, precum şi orice defecţiune sau ruptură.

| 9.2. | În cazul în care dispoziţiile referitoare la ancore, prevăzute în prezentul regulament, anexa 6 apendicele 3, nu au fost respectate, procesul-verbal trebuie să descrie modul de instalare a sistemului de siguranţă pentru copii, specificând orice unghiuri şi dimensiuni semnificative. |
| --- | --- |

9.2.

În cazul în care dispoziţiile referitoare la ancore, prevăzute în prezentul regulament, anexa 6 apendicele 3, nu au fost respectate, procesul-verbal trebuie să descrie modul de instalare a sistemului de siguranţă pentru copii, specificând orice unghiuri şi dimensiuni semnificative.

| 9.3. | Dacă sistemul de siguranţă este testat într-un vehicul ori într-o structură a unui vehicul, procesul-verbal de testare trebuie să specifice modul de fixare a structurii vehiculului pe cărucior, poziţia sistemului de siguranţă şi a scaunului vehiculului, precum şi înclinarea spătarului scaunului. |
| --- | --- |

9.3.

Dacă sistemul de siguranţă este testat într-un vehicul ori într-o structură a unui vehicul, procesul-verbal de testare trebuie să specifice modul de fixare a structurii vehiculului pe cărucior, poziţia sistemului de siguranţă şi a scaunului vehiculului, precum şi înclinarea spătarului scaunului.

| 9.4. | Procesele-verbale de testare pentru omologarea de tip şi calificarea producţiei trebuie să consemneze verificarea marcajelor şi a instrucţiunilor de instalare şi utilizare. |
| --- | --- |

9.4.

Procesele-verbale de testare pentru omologarea de tip şi calificarea producţiei trebuie să consemneze verificarea marcajelor şi a instrucţiunilor de instalare şi utilizare.

10.   MODIFICĂRI ŞI PRELUNGIREA OMOLOGĂRII PENTRU UN TIP DE SISTEM DE SIGURANŢĂ PENTRU COPII

| 10.1. | Orice modificare a unui sistem de siguranţă pentru copii trebuie notificată departamentului administrativ care l-a omologat. Astfel, departamentul în cauză poate: |
| --- | --- |

10.1.

Orice modificare a unui sistem de siguranţă pentru copii trebuie notificată departamentului administrativ care l-a omologat. Astfel, departamentul în cauză poate:

| 10.1.1. | să considere că este puţin probabil ca modificările aduse să aibă vreun efect advers şi că, în orice caz, sistemul de siguranţă respectă în continuare cerinţele; sau |
| --- | --- |

10.1.1.

să considere că este puţin probabil ca modificările aduse să aibă vreun efect advers şi că, în orice caz, sistemul de siguranţă respectă în continuare cerinţele; sau

| 10.1.2. | să solicite un alt proces-verbal de testare din partea serviciului tehnic responsabil de efectuarea testelor. |
| --- | --- |

10.1.2.

să solicite un alt proces-verbal de testare din partea serviciului tehnic responsabil de efectuarea testelor.

| 10.2. | Confirmarea sau refuzul omologării, cu specificarea modificărilor, trebuie comunicată conform procedurii specificate la punctul 5.3 de mai sus, părţilor la acord care aplică prezentul regulament. |
| --- | --- |

10.2.

Confirmarea sau refuzul omologării, cu specificarea modificărilor, trebuie comunicată conform procedurii specificate la punctul 5.3 de mai sus, părţilor la acord care aplică prezentul regulament.

| 10.3. | Autoritatea competentă pentru prelungirea omologării trebuie să atribuie un număr de serie pentru prelungirea în cauză şi să comunice acest număr celorlalte părţi ale Acordului din 1958 care aplică prezentul regulament, prin intermediul unui formular de comunicare în conformitate cu modelul din anexa 1 la prezentul regulament. |
| --- | --- |

10.3.

Autoritatea competentă pentru prelungirea omologării trebuie să atribuie un număr de serie pentru prelungirea în cauză şi să comunice acest număr celorlalte părţi ale Acordului din 1958 care aplică prezentul regulament, prin intermediul unui formular de comunicare în conformitate cu modelul din anexa 1 la prezentul regulament.

11.   CALIFICAREA PRODUCŢIEI

| 11.1. | Pentru a garanta că sistemul de producţie al fabricantului corespunde cerinţelor, serviciul tehnic care a efectuat testele pentru omologarea de tip trebuie să realizeze teste pentru calificarea producţiei în conformitate cu punctul 11.2. |
| --- | --- |

11.1.

Pentru a garanta că sistemul de producţie al fabricantului corespunde cerinţelor, serviciul tehnic care a efectuat testele pentru omologarea de tip trebuie să realizeze teste pentru calificarea producţiei în conformitate cu punctul 11.2.

11.2.   Calificarea producţiei sistemelor de siguranţă pentru copii

Producţia fiecărui nou tip omologat de sistem de siguranţă pentru copii din categoriile „universal”, „semiuniversal”, şi „restrâns” trebuie supusă unor teste de calificare a producţiei.

În acest scop, se ia o mostră aleatorie de 5 sisteme de siguranţă din primul lot de producţie.

Primul lot de producţie este considerat ca fiind producţia primului bloc cuprinzând minimum 50 de sisteme de siguranţă şi maximum 5 000 sisteme de siguranţă.

11.2.1.   Teste dinamice

| 11.2.1.1. | Cinci sisteme de siguranţă pentru copii trebuie să fie supuse testului dinamic descris la punctul 8.1.3. Serviciul tehnic care a efectuat testele pentru omologarea de tip trebuie să aleagă condiţiile care au produs deplasarea orizontală maximă a capului pe parcursul testelor dinamice pentru omologarea de tip, excluzând condiţiile menţionate la punctul 7.1.4.1.10.1.2 de mai sus. Toate cele cinci sisteme de siguranţă trebuie testate în aceleaşi condiţii. |
| --- | --- |

11.2.1.1.

Cinci sisteme de siguranţă pentru copii trebuie să fie supuse testului dinamic descris la punctul 8.1.3. Serviciul tehnic care a efectuat testele pentru omologarea de tip trebuie să aleagă condiţiile care au produs deplasarea orizontală maximă a capului pe parcursul testelor dinamice pentru omologarea de tip, excluzând condiţiile menţionate la punctul 7.1.4.1.10.1.2 de mai sus. Toate cele cinci sisteme de siguranţă trebuie testate în aceleaşi condiţii.

| 11.2.1.2. | Pentru fiecare dintre testele descrise la 11.2.1.1 trebuie măsurate deplasarea orizontală a capului şi accelerările pieptului. |
| --- | --- |

11.2.1.2.

Pentru fiecare dintre testele descrise la 11.2.1.1 trebuie măsurate deplasarea orizontală a capului şi accelerările pieptului.

| 11.2.1.3. | (a) | Rezultatele măsurării deplasării orizontale maxime a capului trebuie să respecte următoarele două condiţii:
  Nicio valoare nu trebuie să depăşească 1,05 L, şi
  X + S nu trebuie să depăşească L,






  Unde: | L | = | valoarea limită prescrisă |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| X | = | media valorilor |
| S | = | abaterea standard a valorilor |

11.2.1.3.

(a)

Rezultatele măsurării deplasării orizontale maxime a capului trebuie să respecte următoarele două condiţii:

Nicio valoare nu trebuie să depăşească 1,05 L, şi

X + S nu trebuie să depăşească L,

Unde:

L

=

valoarea limită prescrisă

X

=

media valorilor

S

=

abaterea standard a valorilor

| (b) | Rezultatele măsurării accelerării pieptului trebuie să respecte cerinţele de la punctul 7.1.4.2.1, iar în plus condiţia X + S de la punctul 11.2.1.3 litera (a) trebuie să fie aplicată rezultatelor măsurării accelerării rezultate a pieptului de 3 ms (astfel cum este definit la punctul 7.1.4.2.1) şi înregistrate doar în scop informativ. |
| --- | --- |

(b)

Rezultatele măsurării accelerării pieptului trebuie să respecte cerinţele de la punctul 7.1.4.2.1, iar în plus condiţia X + S de la punctul 11.2.1.3 litera (a) trebuie să fie aplicată rezultatelor măsurării accelerării rezultate a pieptului de 3 ms (astfel cum este definit la punctul 7.1.4.2.1) şi înregistrate doar în scop informativ.

11.2.2.   Verificarea marcajelor

| 11.2.2.1. | Serviciul tehnic care a efectuat testele de omologare trebuie să verifice dacă marcajele respectă cerinţele menţionate la punctul 4. |
| --- | --- |

11.2.2.1.

Serviciul tehnic care a efectuat testele de omologare trebuie să verifice dacă marcajele respectă cerinţele menţionate la punctul 4.

11.2.3.   Verificarea instrucţiunilor de instalare şi a instrucţiunilor de utilizare

| 11.2.3.1. | Serviciul tehnic care a efectuat testele de omologare trebuie să verifice dacă instrucţiunile de instalare şi instrucţiunile de utilizare respectă cerinţele menţionate la punctul 15. |
| --- | --- |

11.2.3.1.

Serviciul tehnic care a efectuat testele de omologare trebuie să verifice dacă instrucţiunile de instalare şi instrucţiunile de utilizare respectă cerinţele menţionate la punctul 15.

12.   CONFORMITATEA PRODUCŢIEI ŞI TESTE DE RUTINĂ

Procedurile de asigurare a conformităţii producţiei trebuie să fie în conformitate cu cele stipulate în acord, apendicele 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2), cu următoarele cerinţe:

| 12.1. | Orice sistem de siguranţă pentru copii omologat în virtutea prezentului regulament trebuie să fie fabricat în aşa fel încât să fie în conformitate cu tipul omologat, îndeplinind cerinţele menţionate la punctele 6-8 de mai sus. |
| --- | --- |

12.1.

Orice sistem de siguranţă pentru copii omologat în virtutea prezentului regulament trebuie să fie fabricat în aşa fel încât să fie în conformitate cu tipul omologat, îndeplinind cerinţele menţionate la punctele 6-8 de mai sus.

| 12.2. | Cerinţele minime privind procedurile de control al conformităţii producţiei stipulate în anexa 16 la prezentul regulament trebuie să fie respectate. |
| --- | --- |

12.2.

Cerinţele minime privind procedurile de control al conformităţii producţiei stipulate în anexa 16 la prezentul regulament trebuie să fie respectate.

| 12.3. | Autoritatea care a acordat omologarea de tip poate oricând să verifice metodele de control al conformităţii producţiei aplicate în fiecare uzină de producţie. Frecvenţa normală a acestor verificări va fi de două ori pe an. |
| --- | --- |

12.3.

Autoritatea care a acordat omologarea de tip poate oricând să verifice metodele de control al conformităţii producţiei aplicate în fiecare uzină de producţie. Frecvenţa normală a acestor verificări va fi de două ori pe an.

13.   SANCŢIUNI PENTRU NECONFORMITATEA PRODUCŢIEI

| 13.1. | Omologarea acordată pentru un sistem de siguranţă pentru copii în temeiul prezentului regulament poate fi retrasă în cazul în care un sistem de siguranţă având caracteristicile menţionate la punctul 5.4 nu trece testele aleatorii descrise la punctul 11 sau nu este în conformitate cu tipul omologat. |
| --- | --- |

13.1.

Omologarea acordată pentru un sistem de siguranţă pentru copii în temeiul prezentului regulament poate fi retrasă în cazul în care un sistem de siguranţă având caracteristicile menţionate la punctul 5.4 nu trece testele aleatorii descrise la punctul 11 sau nu este în conformitate cu tipul omologat.

| 13.2. | În cazul în care o parte la acord care aplică prezentul regulament retrage o omologare acordată anterior, partea respectivă este obligată să anunţe de îndată celelalte părţi contractante care aplică prezentul regulament, prin intermediul unui formular de comunicare în conformitate cu modelul din anexa 1 la prezentul regulament. |
| --- | --- |

13.2.

În cazul în care o parte la acord care aplică prezentul regulament retrage o omologare acordată anterior, partea respectivă este obligată să anunţe de îndată celelalte părţi contractante care aplică prezentul regulament, prin intermediul unui formular de comunicare în conformitate cu modelul din anexa 1 la prezentul regulament.

14.   ÎNTRERUPEREA DEFINITIVĂ A PRODUCŢIEI

| 14.1. | În cazul în care deţinătorul omologării încetează în mod definitiv să mai producă un tip de sistem de siguranţă pentru copii care face obiectul prezentului regulament, acesta trebuie să informeze în consecinţă autoritatea care a acordat aprobarea. În momentul primirii informaţiei respective, autoritatea trebuie să o comunice celorlalte părţi ale Acordului din 1958 care aplică prezentul regulament, prin intermediul unui formular de comunicare în conformitate cu modelul din anexa 1 la prezentul regulament. |
| --- | --- |

14.1.

În cazul în care deţinătorul omologării încetează în mod definitiv să mai producă un tip de sistem de siguranţă pentru copii care face obiectul prezentului regulament, acesta trebuie să informeze în consecinţă autoritatea care a acordat aprobarea. În momentul primirii informaţiei respective, autoritatea trebuie să o comunice celorlalte părţi ale Acordului din 1958 care aplică prezentul regulament, prin intermediul unui formular de comunicare în conformitate cu modelul din anexa 1 la prezentul regulament.

15.   INSTRUCŢIUNI

| 15.1. | Fiecare sistem de siguranţă pentru copii trebuie însoţit de instrucţiuni în limba ţării în care este vândut, cu privire la punctele de mai jos: |
| --- | --- |

15.1.

Fiecare sistem de siguranţă pentru copii trebuie însoţit de instrucţiuni în limba ţării în care este vândut, cu privire la punctele de mai jos:

| 15.2. | Instrucţiunile de instalare trebuie să includă punctele următoare: |
| --- | --- |

15.2.

Instrucţiunile de instalare trebuie să includă punctele următoare:

| 15.2.1. | În cazul sistemelor de siguranţă pentru copii din categoria „universal”, eticheta următoare trebuie să fie clar vizibilă la punctul de vânzare, fără a fi necesară îndepărtarea ambalajului:

  NOTĂ





  1. | Acesta este un sistem de siguranţă pentru copii din categoria „universal”. Este omologat în temeiul Regulamentului nr. 44, seria 03 de modificări, pentru utilizare generală în vehicule şi se potriveşte la majoritatea scaunelor de maşină. |
| --- | --- | --- |

15.2.1.

În cazul sistemelor de siguranţă pentru copii din categoria „universal”, eticheta următoare trebuie să fie clar vizibilă la punctul de vânzare, fără a fi necesară îndepărtarea ambalajului:

NOTĂ





  1.

Acesta este un sistem de siguranţă pentru copii din categoria „universal”. Este omologat în temeiul Regulamentului nr. 44, seria 03 de modificări, pentru utilizare generală în vehicule şi se potriveşte la majoritatea scaunelor de maşină.

| 2. | Montarea corectă este posibilă în cazul în care fabricantul a declarat în manualul vehiculului că vehiculul poate accepta un sistem de siguranţă din categoria „universal” pentru acest grup de vârste. |
| --- | --- |

2.

Montarea corectă este posibilă în cazul în care fabricantul a declarat în manualul vehiculului că vehiculul poate accepta un sistem de siguranţă din categoria „universal” pentru acest grup de vârste.

| 3. | Acest sistem de siguranţă a fost clasificat drept „universal” în condiţii mai stringente decât cele care au fost aplicate modelelor anterioare care nu poartă această etichetă. |
| --- | --- |

3.

Acest sistem de siguranţă a fost clasificat drept „universal” în condiţii mai stringente decât cele care au fost aplicate modelelor anterioare care nu poartă această etichetă.

| 4. | În caz de nelămuriri, consultaţi fabricantul sau vânzătorul sistemului. |
| --- | --- |

4.

În caz de nelămuriri, consultaţi fabricantul sau vânzătorul sistemului.

| 15.2.2. | În cazul sistemelor de siguranţă pentru copii din categoria „restrâns” şi „semiuniversal”, informaţiile următoare trebuie să fie clar vizibile la punctul de vânzare, fără a fi necesară îndepărtarea ambalajului:

  Acest sistem de siguranţă pentru copii este clasificat pentru uz „(restrâns/semiuniversal)” şi poate fi instalat pe scaunele următoarelor maşini







  MAŞINĂ | FAŢĂ | SPATE |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Exterior | Central |
| (Model) | Da | Da | Nu |

15.2.2.

În cazul sistemelor de siguranţă pentru copii din categoria „restrâns” şi „semiuniversal”, informaţiile următoare trebuie să fie clar vizibile la punctul de vânzare, fără a fi necesară îndepărtarea ambalajului:

Acest sistem de siguranţă pentru copii este clasificat pentru uz „(restrâns/semiuniversal)” şi poate fi instalat pe scaunele următoarelor maşini







  MAŞINĂ

FAŢĂ

SPATE

Exterior

Central

(Model)

Da

Da

Nu

| 15.2.3. | În cazul sistemelor de siguranţă pentru copii din categoria „vehicul special”, informaţiile despre vehiculul în cauză trebuie să fie clar vizibile la punctul de vânzare, fără a fi necesară îndepărtarea ambalajului. |
| --- | --- |

15.2.3.

În cazul sistemelor de siguranţă pentru copii din categoria „vehicul special”, informaţiile despre vehiculul în cauză trebuie să fie clar vizibile la punctul de vânzare, fără a fi necesară îndepărtarea ambalajului.

| 15.2.4. | În cazul în care pentru sistemul în cauză este nevoie de o centură de siguranţă pentru adulţi, următorul text trebuie să fie de asemenea vizibil la punctul de vânzare, fără a fi necesară îndepărtarea ambalajului:
  „Acest sistem poate fi folosit doar la vehicule omologate şi echipate cu centuri de siguranţă transversale/cu prindere în 3 puncte/statice/cu retractor, omologate în temeiul Regulamentului CEE-ONU nr. 16 sau al altor standarde echivalente.” (A se tăia ce nu se aplică.)
  În cazul sistemelor de siguranţă pentru portbebeuri trebuie inclusă o listă a portbebeurilor pentru care se poate utiliza sistemul respectiv. |
| --- | --- |

15.2.4.

În cazul în care pentru sistemul în cauză este nevoie de o centură de siguranţă pentru adulţi, următorul text trebuie să fie de asemenea vizibil la punctul de vânzare, fără a fi necesară îndepărtarea ambalajului:

„Acest sistem poate fi folosit doar la vehicule omologate şi echipate cu centuri de siguranţă transversale/cu prindere în 3 puncte/statice/cu retractor, omologate în temeiul Regulamentului CEE-ONU nr. 16 sau al altor standarde echivalente.” (A se tăia ce nu se aplică.)

În cazul sistemelor de siguranţă pentru portbebeuri trebuie inclusă o listă a portbebeurilor pentru care se poate utiliza sistemul respectiv.

| 15.2.5. | Fabricantul sistemului de siguranţă pentru copii trebuie să indice pe ambalaj adresa la care poate scrie clientul pentru a obţine informaţii suplimentare privind fixarea sistemului de siguranţă pentru copii în maşini specifice. |
| --- | --- |

15.2.5.

Fabricantul sistemului de siguranţă pentru copii trebuie să indice pe ambalaj adresa la care poate scrie clientul pentru a obţine informaţii suplimentare privind fixarea sistemului de siguranţă pentru copii în maşini specifice.

| 15.2.6. | Metoda de instalare trebuie să fie ilustrată de fotografii şi/sau desene foarte clare. |
| --- | --- |

15.2.6.

Metoda de instalare trebuie să fie ilustrată de fotografii şi/sau desene foarte clare.

| 15.2.7. | Utilizatorul trebuie informat cu privire la faptul că elementele rigide şi componentele din plastic ale unui sistem de siguranţă trebuie amplasate şi instalate în aşa fel încât, în timpul utilizării zilnice a vehiculului, să nu poată fi blocate de un scaun mobil sau de vreo uşă a vehiculului. |
| --- | --- |

15.2.7.

Utilizatorul trebuie informat cu privire la faptul că elementele rigide şi componentele din plastic ale unui sistem de siguranţă trebuie amplasate şi instalate în aşa fel încât, în timpul utilizării zilnice a vehiculului, să nu poată fi blocate de un scaun mobil sau de vreo uşă a vehiculului.

| 15.2.8. | Utilizatorul trebuie sfătuit să utilizeze portbebeurile perpendicular pe axa longitudinală a vehiculului. |
| --- | --- |

15.2.8.

Utilizatorul trebuie sfătuit să utilizeze portbebeurile perpendicular pe axa longitudinală a vehiculului.

| 15.2.9. | În cazul unor sisteme de siguranţă orientate cu spatele la direcţia de mers, clientul trebuie sfătuit să nu le utilizeze pe scaunele echipate cu airbag. Aceste informaţii trebuie să fie clar vizibile la punctul de vânzare, fără a fi necesară îndepărtarea ambalajului. |
| --- | --- |

15.2.9.

În cazul unor sisteme de siguranţă orientate cu spatele la direcţia de mers, clientul trebuie sfătuit să nu le utilizeze pe scaunele echipate cu airbag. Aceste informaţii trebuie să fie clar vizibile la punctul de vânzare, fără a fi necesară îndepărtarea ambalajului.

| 15.2.10 | În cazul sistemelor de siguranţă pentru copii cu nevoi speciale, următoarele informaţii trebuie să fie clar vizibile la punctul de vânzare, fără a fi necesară îndepărtarea ambalajului:

  Acest sistem de siguranţă pentru copii cu nevoi speciale este destinat să ofere sprijin suplimentar copiilor care au dificultăţi în a sta corect pe scaunele obişnuite. Consultaţi întotdeauna medicul pentru a vă asigura că acest sistem de siguranţă este potrivit pentru copilul dumneavoastră. |
| --- | --- |

15.2.10

În cazul sistemelor de siguranţă pentru copii cu nevoi speciale, următoarele informaţii trebuie să fie clar vizibile la punctul de vânzare, fără a fi necesară îndepărtarea ambalajului:

Acest sistem de siguranţă pentru copii cu nevoi speciale este destinat să ofere sprijin suplimentar copiilor care au dificultăţi în a sta corect pe scaunele obişnuite. Consultaţi întotdeauna medicul pentru a vă asigura că acest sistem de siguranţă este potrivit pentru copilul dumneavoastră.

| 15.2.11. | În cazul unui sistem ISOFIX de siguranţă pentru copii, următoarea etichetă trebuie să fie clar vizibilă la punctul de vânzare, fără a fi necesară îndepărtarea ambalajului:

  NOTĂ





  1. | Acesta este un SISTEM DE SIGURANŢĂ PENTRU COPII. Este omologat în temeiul Regulamentului nr. 44, suplimentul 5 la seriile 03 de modificări pentru utilizare generală la vehicule echipate cu sisteme de ancorare ISOFIX. |
| --- | --- | --- |

15.2.11.

În cazul unui sistem ISOFIX de siguranţă pentru copii, următoarea etichetă trebuie să fie clar vizibilă la punctul de vânzare, fără a fi necesară îndepărtarea ambalajului:

NOTĂ





  1.

Acesta este un SISTEM DE SIGURANŢĂ PENTRU COPII. Este omologat în temeiul Regulamentului nr. 44, suplimentul 5 la seriile 03 de modificări pentru utilizare generală la vehicule echipate cu sisteme de ancorare ISOFIX.

| 2. | Poate fi instalat în vehicule dispunând de locuri omologate ca poziţii ISOFIX (astfel cum este menţionat în manualul de utilizare a vehiculului), în funcţie de categoria scaunului pentru copii şi a gabaritului. |
| --- | --- |

2.

Poate fi instalat în vehicule dispunând de locuri omologate ca poziţii ISOFIX (astfel cum este menţionat în manualul de utilizare a vehiculului), în funcţie de categoria scaunului pentru copii şi a gabaritului.

| 3. | Grupa de greutate şi clasa de dimensiune ISOFIX pentru care a fost prevăzut acest dispozitiv sunt: |
| --- | --- |

3.

Grupa de greutate şi clasa de dimensiune ISOFIX pentru care a fost prevăzut acest dispozitiv sunt:

| 15.3. | Instrucţiunile de utilizare trebuie să includă următoarele puncte: |
| --- | --- |

15.3.

Instrucţiunile de utilizare trebuie să includă următoarele puncte:

| 15.3.1. | Grupele de greutate şi gabaritul pentru care a fost prevăzut acest dispozitiv. |
| --- | --- |

15.3.1.

Grupele de greutate şi gabaritul pentru care a fost prevăzut acest dispozitiv.

| 15.3.2. | Dacă dispozitivul este utilizat în combinaţie cu o centură de siguranţă pentru adulţi, tipul ce va fi utilizat, împreună cu următoarele indicaţii: Poate fi utilizat numai la vehiculele indicate, echipate cu centuri de siguranţă transversale/cu prindere în 3 puncte/statice/cu retractor, omologate în temeiul Regulamentului CEE nr. 16 sau al altor standarde echivalente. (A se tăia ce nu se aplică.) |
| --- | --- |

15.3.2.

Dacă dispozitivul este utilizat în combinaţie cu o centură de siguranţă pentru adulţi, tipul ce va fi utilizat, împreună cu următoarele indicaţii: Poate fi utilizat numai la vehiculele indicate, echipate cu centuri de siguranţă transversale/cu prindere în 3 puncte/statice/cu retractor, omologate în temeiul Regulamentului CEE nr. 16 sau al altor standarde echivalente. (A se tăia ce nu se aplică.)

| 15.3.3. | Metoda de utilizare trebuie ilustrată cu fotografii şi/sau desene foarte clare. În cazul scaunelor care pot fi utilizate fie cu faţa la direcţia de mers, fie cu spatele la direcţia de mers, trebuie indicat un avertisment clar de a păstra sistemul de siguranţă orientat cu spatele la direcţia de mers, până când greutatea copilului este mai mare decât o limită dată ori sunt depăşite alte criterii de dimensiuni. |
| --- | --- |

15.3.3.

Metoda de utilizare trebuie ilustrată cu fotografii şi/sau desene foarte clare. În cazul scaunelor care pot fi utilizate fie cu faţa la direcţia de mers, fie cu spatele la direcţia de mers, trebuie indicat un avertisment clar de a păstra sistemul de siguranţă orientat cu spatele la direcţia de mers, până când greutatea copilului este mai mare decât o limită dată ori sunt depăşite alte criterii de dimensiuni.

| 15.3.4. | Funcţionarea cataramei şi a dispozitivelor de reglare trebuie explicată clar. |
| --- | --- |

15.3.4.

Funcţionarea cataramei şi a dispozitivelor de reglare trebuie explicată clar.

| 15.3.5. | Trebuie recomandat ca orice curele folosite pentru fixarea sistemului de siguranţă în vehicul să fie bine strânse, orice curele folosite pentru legarea copilului pe scaun să fie reglate la statura copilului, iar curelele să nu fie răsucite. |
| --- | --- |

15.3.5.

Trebuie recomandat ca orice curele folosite pentru fixarea sistemului de siguranţă în vehicul să fie bine strânse, orice curele folosite pentru legarea copilului pe scaun să fie reglate la statura copilului, iar curelele să nu fie răsucite.

| 15.3.6. | Trebuie accentuată importanţa asigurării că orice curea transversală este purtată cât mai jos, pentru a susţine bine pelvisul. |
| --- | --- |

15.3.6.

Trebuie accentuată importanţa asigurării că orice curea transversală este purtată cât mai jos, pentru a susţine bine pelvisul.

| 15.3.7. | Trebuie recomandat ca dispozitivul să fie schimbat dacă a fost supus unor eforturi violente în caz de accident. |
| --- | --- |

15.3.7.

Trebuie recomandat ca dispozitivul să fie schimbat dacă a fost supus unor eforturi violente în caz de accident.

| 15.3.8. | Trebuie oferite instrucţiuni de curăţare. |
| --- | --- |

15.3.8.

Trebuie oferite instrucţiuni de curăţare.

| 15.3.9. | Utilizatorul trebuie să fie avertizat cu privire la pericolul oricăror modificări sau adăugări la dispozitiv, efectuate fără aprobarea autorităţii competente, şi la pericolul nerespectării instrucţiunilor de instalare oferite de fabricantul sistemului de siguranţă. |
| --- | --- |

15.3.9.

Utilizatorul trebuie să fie avertizat cu privire la pericolul oricăror modificări sau adăugări la dispozitiv, efectuate fără aprobarea autorităţii competente, şi la pericolul nerespectării instrucţiunilor de instalare oferite de fabricantul sistemului de siguranţă.

| 15.3.10. | Dacă scaunul nu este prevăzut cu o husă din material textil, trebuie recomandat să fie ferit de lumina soarelui, în caz contrar putând deveni prea fierbinte pentru pielea copilului. |
| --- | --- |

15.3.10.

Dacă scaunul nu este prevăzut cu o husă din material textil, trebuie recomandat să fie ferit de lumina soarelui, în caz contrar putând deveni prea fierbinte pentru pielea copilului.

| 15.3.11. | Trebuie recomandat să nu fie lăsaţi copii nesupravegheaţi într-un sistem de siguranţă. |
| --- | --- |

15.3.11.

Trebuie recomandat să nu fie lăsaţi copii nesupravegheaţi într-un sistem de siguranţă.

| 15.3.12. | Trebuie recomandat ca orice bagaj sau alt obiect care ar putea provoca răniri în caz de coliziune să fie fixat în mod corespunzător. |
| --- | --- |

15.3.12.

Trebuie recomandat ca orice bagaj sau alt obiect care ar putea provoca răniri în caz de coliziune să fie fixat în mod corespunzător.

| 15.3.13. | Trebuie recomandat ca:






  (a) | Sistemul de siguranţă să nu fie folosit fără husă. |
| --- | --- | --- |

15.3.13.

Trebuie recomandat ca:

(a)

Sistemul de siguranţă să nu fie folosit fără husă.

| (b) | Husa scaunului să fie înlocuită numai cu alta recomandată de fabricant, deoarece husa face parte integrantă din performanţa sistemului de siguranţă. |
| --- | --- |

(b)

Husa scaunului să fie înlocuită numai cu alta recomandată de fabricant, deoarece husa face parte integrantă din performanţa sistemului de siguranţă.

| 15.3.14. | Trebuie să existe un text sau o diagramă care să indice modul de verificare a poziţiei corecte a cataramei centurii de siguranţă pentru adulţi faţă de principalele punctele de contact portante de pe sistemul de siguranţă. Utilizatorul trebuie sfătuit să contacteze fabricantul sistemului în caz de nelămuriri cu privire la acest aspect. |
| --- | --- |

15.3.14.

Trebuie să existe un text sau o diagramă care să indice modul de verificare a poziţiei corecte a cataramei centurii de siguranţă pentru adulţi faţă de principalele punctele de contact portante de pe sistemul de siguranţă. Utilizatorul trebuie sfătuit să contacteze fabricantul sistemului în caz de nelămuriri cu privire la acest aspect.

| 15.3.15. | În cazul în care sistemul de siguranţă oferă un punct de contact portant alternativ, utilizarea acestuia trebuie descrisă în mod clar. Utilizatorul trebuie informat cu privire la modul în care poate verifica dacă acest traseu alternativ este sau nu satisfăcător. Utilizatorul trebuie sfătuit să contacteze fabricantul sistemului în caz de nelămuriri cu privire la acest aspect. Utilizatorul trebuie sfătuit în mod clar să înceapă instalarea sistemului de siguranţă în scaune din vehicul clasificate în categoria „universal” în manualul posesorului autovehiculului, folosind traseul principal al centurii. |
| --- | --- |

15.3.15.

În cazul în care sistemul de siguranţă oferă un punct de contact portant alternativ, utilizarea acestuia trebuie descrisă în mod clar. Utilizatorul trebuie informat cu privire la modul în care poate verifica dacă acest traseu alternativ este sau nu satisfăcător. Utilizatorul trebuie sfătuit să contacteze fabricantul sistemului în caz de nelămuriri cu privire la acest aspect. Utilizatorul trebuie sfătuit în mod clar să înceapă instalarea sistemului de siguranţă în scaune din vehicul clasificate în categoria „universal” în manualul posesorului autovehiculului, folosind traseul principal al centurii.

| 15.3.16. | Trebuie asigurat că instrucţiunile pot rămâne pe sistemul de siguranţă pe toată durata existenţei sale sau în manualul vehiculului în cazul sistemelor de siguranţă integrate. |
| --- | --- |

15.3.16.

Trebuie asigurat că instrucţiunile pot rămâne pe sistemul de siguranţă pe toată durata existenţei sale sau în manualul vehiculului în cazul sistemelor de siguranţă integrate.

| 15.3.17. | Trebuie să existe avertismente explicite să nu se folosească alte puncte de contact portante decât cele descrise în instrucţiuni şi marcate în sistemul de siguranţă. |
| --- | --- |

15.3.17.

Trebuie să existe avertismente explicite să nu se folosească alte puncte de contact portante decât cele descrise în instrucţiuni şi marcate în sistemul de siguranţă.

| 15.3.18. | Pentru un sistem de siguranţă ISOFIX, instrucţiunile de utilizare trebuie să stipuleze obligaţia de a citi manualul de utilizare. |
| --- | --- |

15.3.18.

Pentru un sistem de siguranţă ISOFIX, instrucţiunile de utilizare trebuie să stipuleze obligaţia de a citi manualul de utilizare.

16.   NUME ŞI ADRESE ALE SERVICIILOR TEHNICE RESPONSABILE DE EFECTUAREA TESTELOR DE OMOLOGARE ŞI ALE DEPARTAMENTELOR ADMINISTRATIVE

| 16.1. | Părţile la acord care aplică prezentul regulament trebuie să comunice Secretariatului Organizaţiei Naţiunilor Unite numele şi adresele serviciilor tehnice responsabile de efectuarea testelor de omologare şi ale departamentelor administrative care acordă omologarea, la care urmează a fi trimise formularele de certificare a acordării, prelungirii, refuzului sau retragerii omologării emise în alte ţări. |
| --- | --- |

16.1.

Părţile la acord care aplică prezentul regulament trebuie să comunice Secretariatului Organizaţiei Naţiunilor Unite numele şi adresele serviciilor tehnice responsabile de efectuarea testelor de omologare şi ale departamentelor administrative care acordă omologarea, la care urmează a fi trimise formularele de certificare a acordării, prelungirii, refuzului sau retragerii omologării emise în alte ţări.

---

(1)  1 pentru Germania, 2 pentru Franţa, 3 pentru Italia, 4 pentru Ţările de Jos, 5 pentru Suedia, 6 pentru Belgia, 7 pentru Ungaria, 8 pentru Republica Cehă, 9 pentru Spania, 10 pentru Serbia şi Muntenegru, 11 pentru Regatul Unit, 12 pentru Austria, 13 pentru Luxemburg, 14 pentru Elveţia, 15 (liber), 16 pentru Norvegia, 17 pentru Finlanda, 18 pentru Danemarca, 19 pentru România, 20 pentru Polonia, 21 pentru Portugalia, 22 pentru Federaţia Rusă, 23 pentru Grecia, 24 pentru Irlanda, 25 pentru Croaţia, 26 pentru Slovenia, 27 pentru Slovacia, 28 pentru Belarus, 29 pentru Estonia, 30 (liber), 31 pentru Bosnia şi Herţegovina, 32 pentru Letonia, 33 (liber), 34 pentru Bulgaria, 35 (liber), 36 pentru Lituania, 37 pentru Turcia, 38 (liber), 39 pentru Azerbaijan, 40 pentru Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei, 41 (liber), 42 pentru Comunitatea Europeană (omologările sunt acordate de statele membre care utilizează propriile mărci CEE), 43 pentru Japonia, 44 (liber), 45 pentru Australia, 46 pentru Ucraina, 47 pentru Africa de Sud, 48 pentru Noua Zeelandă, 49 pentru Cipru, 50 pentru Malta şi 51 pentru Republica Coreea. Numerele ulterioare trebuie atribuite altor ţări în ordinea cronologică în care ratifică sau aderă la Acordul privind adoptarea prescripţiilor tehnice uniforme pentru vehiculele cu roţi, echipamentele şi piesele care se pot fixa şi/sau folosi la vehiculele pe roţi şi condiţiile pentru recunoaşterea reciprocă a omologărilor acordate în temeiul acestor prescripţii, iar numerele atribuite astfel trebuie comunicate de secretarul general al Organizaţiei Naţiunilor Unite părţilor contractante la acordul menţionat.

(2)  SSC ISOFIX universal înseamnă sisteme de siguranţă orientate cu faţa la direcţia de mers, destinate utilizării la vehicule având scaune dotate cu sistem de ancorare ISOFIX şi o ancoră superioară.

(3)  SSC ISOFIX semiuniversal înseamnă:

| — | sisteme de siguranţă orientate cu faţa la direcţia de mers, dotate cu tijă de sprijin; sau |
| --- | --- |

—

sisteme de siguranţă orientate cu faţa la direcţia de mers, dotate cu tijă de sprijin; sau

| — | sisteme de siguranţă orientate cu spatele la direcţia de mers, dotate cu o tijă de sprijin sau o curea de prindere în partea superioară, destinate utilizării la vehiculele echipate cu sistem de ISOFIX şi o ancoră superioară, dacă e necesar; sau |
| --- | --- |

—

sisteme de siguranţă orientate cu spatele la direcţia de mers, dotate cu o tijă de sprijin sau o curea de prindere în partea superioară, destinate utilizării la vehiculele echipate cu sistem de ISOFIX şi o ancoră superioară, dacă e necesar; sau

| — | sisteme de siguranţă orientate cu spatele la direcţia de mers, sprijinite de planşa de bord a vehiculului, destinate utilizării pe scaunul pasager din faţă dotat cu sistem de ancorare ISOFIX; sau |
| --- | --- |

—

sisteme de siguranţă orientate cu spatele la direcţia de mers, sprijinite de planşa de bord a vehiculului, destinate utilizării pe scaunul pasager din faţă dotat cu sistem de ancorare ISOFIX; sau

| — | un sistem de siguranţă orientat cu faţa în lateral, dotat, dacă este necesar, cu un dispozitiv antirotaţie destinat utilizării la vehicule având scaune dotate cu sistem de ancorare ISOFIX şi o ancoră superioară, dacă este necesar. |
| --- | --- |

—

un sistem de siguranţă orientat cu faţa în lateral, dotat, dacă este necesar, cu un dispozitiv antirotaţie destinat utilizării la vehicule având scaune dotate cu sistem de ancorare ISOFIX şi o ancoră superioară, dacă este necesar.

(4)  Limitele de acceleraţie a pieptului nu se aplică atunci când se foloseşte un manechin reprezentând un nou-născut, deoarece acesta nu cuprinde instrumente.

(5)  Manechinul reprezentând un nou-născut nu este echipat cu nicio inserţie abdominală. Prin urmare, pentru a determina gradul de perforare a abdomenului se poate folosi doar o analiză subiectivă.

(6)  Dacă nu se prevede altfel, toleranţele pentru dimensiuni nu se aplică valorilor limită

| Gama de dimensiuni (mm) | < 6 | > 6 ≤ 30 | > 30 ≤ 120 | > 120 ≤ 315 | > 315 ≤ 1 000 | > 1 000 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Toleranţă (mm) | ±0,5 | ± 1 | ±1,5 | ± 2 | ± 3 | ± 4 |

Gama de dimensiuni (mm)

< 6

> 6 ≤ 30

> 30 ≤ 120

> 120 ≤ 315

> 315 ≤ 1 000

> 1 000

Toleranţă (mm)

±0,5

± 1

±1,5

± 2

± 3

± 4

Toleranţe unghiulare dacă nu se prevede altfel: ± 1.

(7)  În timpul calibrării, distanţa de oprire trebuie să fie de 650 ± 30 mm.

(8)  În timpul calibrării, distanţa de oprire trebuie să fie de 275 ± 20 mm.

| Notă | : | Toate sistemele de siguranţă pentru grupele 0 şi 0+ trebuie testate conform condiţiilor din secţiunea „Orientare cu spatele la direcţia de mers” la impactul frontal şi posterior. |
| --- | --- | --- |

Notă

:

Toate sistemele de siguranţă pentru grupele 0 şi 0+ trebuie testate conform condiţiilor din secţiunea „Orientare cu spatele la direcţia de mers” la impactul frontal şi posterior.

Legendă:

| Impuls test nr. 1 | : | Astfel cum se indică în anexa 7 – impact frontal. |
| --- | --- | --- |
| Impuls test nr. 2 | : | Astfel cum se indică în anexa 7 – impact posterior. |
| Impuls test nr. 3 | : | Impuls de deceleraţie a vehiculului supus unui impact frontal. |
| Impuls test nr. 4 | : | Impuls de deceleraţie a vehiculului supus unui impact posterior |

Impuls test nr. 1

:

Astfel cum se indică în anexa 7 – impact frontal.

Impuls test nr. 2

:

Astfel cum se indică în anexa 7 – impact posterior.

Impuls test nr. 3

:

Impuls de deceleraţie a vehiculului supus unui impact frontal.

Impuls test nr. 4

:

Impuls de deceleraţie a vehiculului supus unui impact posterior

(9)  g = 9,81 m/s2

---

ANEXA 1

COMUNICARE

[format maxim: A4 (210 × 297 mm)]

Image

Image

---

ANEXA 2

DISPUNERILE MARCAJULUI DE OMOLOGARE

Image

Sistemul de siguranţă pentru copii care are marca de omologare de mai sus este un dispozitiv care poate fi fixat în orice vehicul şi poate fi folosit pentru intervalul de mase între 9 kg şi 36 kg (grupele I-III); este omologat în Ţările de Jos (E4) cu numărul 042439. Numărul de omologare indică faptul că omologarea a fost acordată în conformitate cu cerinţele Regulamentului privind omologarea sistemelor de siguranţă pentru copiii pasageri în autovehicule („sistemul de siguranţă pentru copii”) astfel cum a fost modificat de seriile 03 de modificări.

Image

Sistemul de siguranţă pentru copii care are marca de omologare de mai sus este un dispozitiv care nu poate fi fixat în orice vehicul şi nici nu poate fi folosit pentru intervalul de mase între 9 kg şi 25 kg (grupele I-III); este omologat în Ţările de Jos (E4) cu numărul 042439. Numărul de omologare indică faptul că omologarea a fost acordată în conformitate cu cerinţele Regulamentului privind omologarea sistemelor de siguranţă pentru copiii pasageri în autovehicule („sistemul de siguranţă pentru copii”) astfel cum a fost modificat de seriile 03 de modificări. Simbolul „Y” indică faptul că sistemul conţine o chingă de cuprindere a coapselor.

| Notă: | Numărul de omologare şi simbolul (simbolurile) suplimentare pot fi amplasate în apropierea cercului, fie deasupra, fie dedesubtul literei „E” ori la stânga sau la dreapta ei. Cifrele numărului de omologare trebuie să fie de aceeaşi parte cu litera „E” şi orientate în aceeaşi direcţie. Simbolul (simbolurile) suplimentar(e) trebuie să fie diametral opus(e) faţă de numărul de omologare. Utilizarea cifrelor romane ca numere de omologare ar trebui evitate pentru a preveni orice confuzie cu alte simboluri. |
| --- | --- |

Notă:

Numărul de omologare şi simbolul (simbolurile) suplimentare pot fi amplasate în apropierea cercului, fie deasupra, fie dedesubtul literei „E” ori la stânga sau la dreapta ei. Cifrele numărului de omologare trebuie să fie de aceeaşi parte cu litera „E” şi orientate în aceeaşi direcţie. Simbolul (simbolurile) suplimentar(e) trebuie să fie diametral opus(e) faţă de numărul de omologare. Utilizarea cifrelor romane ca numere de omologare ar trebui evitate pentru a preveni orice confuzie cu alte simboluri.

---

ANEXA 3

ARANJAREA APARATULUI PENTRU TESTUL DE REZISTENŢĂ LA PRAF

(dimensiuni în milimetri)

Image

Image

---

ANEXA 4

TESTUL DE COROZIUNE

1.   APARATURA DE TESTARE

| 1.1. | Aparatura de testare este constituită dintr-o cameră de ceaţă, un rezervor pentru soluţia salină, o alimentare cu aer comprimat condiţionat adecvat, una sau mai multe duze de pulverizare, suporturi pentru mostre, un dispozitiv de încălzire a camerei şi mijloacele de control necesare. Dimensiunile şi detaliile de construcţie ale aparaturii rămân opţionale, cu condiţia să fie întrunite condiţiile de testare. |
| --- | --- |

1.1.

Aparatura de testare este constituită dintr-o cameră de ceaţă, un rezervor pentru soluţia salină, o alimentare cu aer comprimat condiţionat adecvat, una sau mai multe duze de pulverizare, suporturi pentru mostre, un dispozitiv de încălzire a camerei şi mijloacele de control necesare. Dimensiunile şi detaliile de construcţie ale aparaturii rămân opţionale, cu condiţia să fie întrunite condiţiile de testare.

| 1.2. | Este necesar să se asigure că picăturile care se acumulează pe plafonul sau acoperişul camerei nu cad pe mostrele de probă. |
| --- | --- |

1.2.

Este necesar să se asigure că picăturile care se acumulează pe plafonul sau acoperişul camerei nu cad pe mostrele de probă.

| 1.3. | Picăturile de soluţie care cad de pe mostrele de probă nu trebuie să fie recirculate la rezervor şi repulverizate. |
| --- | --- |

1.3.

Picăturile de soluţie care cad de pe mostrele de probă nu trebuie să fie recirculate la rezervor şi repulverizate.

| 1.4. | Aparatura nu trebuie să fie construită din materiale care să influenţeze corozivitatea ceţii. |
| --- | --- |

1.4.

Aparatura nu trebuie să fie construită din materiale care să influenţeze corozivitatea ceţii.

2.   AMPLASAREA MOSTRELOR DE PROBĂ ÎN CAMERA DE CEAŢĂ

| 2.1. | Mostrele, cu excepţia retractoarelor, trebuie susţinute sau suspendate conform unei înclinări cuprinse între 15o şi 30o în raport cu verticala şi de preferinţă paralel cu direcţia principală a fluxului orizontal de ceaţă în cameră, determinată în raport cu suprafaţa dominantă de testat. |
| --- | --- |

2.1.

Mostrele, cu excepţia retractoarelor, trebuie susţinute sau suspendate conform unei înclinări cuprinse între 15o şi 30o în raport cu verticala şi de preferinţă paralel cu direcţia principală a fluxului orizontal de ceaţă în cameră, determinată în raport cu suprafaţa dominantă de testat.

| 2.2. | Retractoarele trebuie suspendate sau susţinute astfel încât axele bobinei destinate stocării curelei să fie perpendiculare pe direcţia principală a fluxului orizontal al ceţii în cameră. Deschiderea destinată trecerii curelei în retractor trebuie de asemenea să fie orientată spre această direcţie principală. |
| --- | --- |

2.2.

Retractoarele trebuie suspendate sau susţinute astfel încât axele bobinei destinate stocării curelei să fie perpendiculare pe direcţia principală a fluxului orizontal al ceţii în cameră. Deschiderea destinată trecerii curelei în retractor trebuie de asemenea să fie orientată spre această direcţie principală.

| 2.3. | Fiecare mostră trebuie să fie plasată astfel încât ceaţa să se depună liber pe toate mostrele. |
| --- | --- |

2.3.

Fiecare mostră trebuie să fie plasată astfel încât ceaţa să se depună liber pe toate mostrele.

| 2.4. | Fiecare mostră trebuie plasată astfel încât soluţia de sare să nu se scurgă de pe o mostră pe alta. |
| --- | --- |

2.4.

Fiecare mostră trebuie plasată astfel încât soluţia de sare să nu se scurgă de pe o mostră pe alta.

3.   SOLUŢIA DE SARE

| 3.1. | Soluţia de sare trebuie preparată dizolvând 5 ± 1 părţi la greutate de clorură de sodiu în 95 de părţi de apă distilată. Această sare trebuie să fie clorură de sodiu aproape complet lipsită de nichel şi cupru şi să nu conţină în stare uscată mai mult de 0,1 % iodură de sodiu şi nici mai mult de 0,3 % impurităţi în total în stare uscată. |
| --- | --- |

3.1.

Soluţia de sare trebuie preparată dizolvând 5 ± 1 părţi la greutate de clorură de sodiu în 95 de părţi de apă distilată. Această sare trebuie să fie clorură de sodiu aproape complet lipsită de nichel şi cupru şi să nu conţină în stare uscată mai mult de 0,1 % iodură de sodiu şi nici mai mult de 0,3 % impurităţi în total în stare uscată.

| 3.2. | Soluţia trebuie să fie preparată astfel încât, atunci când este pulverizată la 35 oC, să aibă un pH cuprins între 6,5 şi 7,2. |
| --- | --- |

3.2.

Soluţia trebuie să fie preparată astfel încât, atunci când este pulverizată la 35 oC, să aibă un pH cuprins între 6,5 şi 7,2.

4.   AERUL COMPRIMAT

| 4.1. | Aerul comprimat care alimentează duza (duzele) care permite (permit) pulverizarea soluţiei de sare trebuie să fie lipsit de ulei şi impurităţi şi menţinut la o presiune cuprinsă între 70 kN/m2 şi 170 kN/m2. |
| --- | --- |

4.1.

Aerul comprimat care alimentează duza (duzele) care permite (permit) pulverizarea soluţiei de sare trebuie să fie lipsit de ulei şi impurităţi şi menţinut la o presiune cuprinsă între 70 kN/m2 şi 170 kN/m2.

5.   CONDIŢIILE ÎN CAMERA DE CEAŢĂ

| 5.1. | Temperatura zonei de expunere a camerei de ceaţă trebuie menţinută la 35 ± 5 oC. În zona de expunere trebuie plasate cel puţin două colectoare de ceaţă curate pentru a evita acumularea de picături de soluţie provenind de la specimenele de probă sau din alte surse. Colectoarele trebuie plasate aproape de mostrele de probă, unul cât mai aproape, iar celălalt cât mai departe posibil de duze. Ceaţa trebuie să fie produsă astfel încât, pentru fiecare 80 cm2 de zonă de colectare orizontală, volumul mediu de soluţie adunat în fiecare colector timp de o oră să fie cuprins între 1,0 şi 2,0 ml atunci când aceste măsurători sunt efectuate pe o perioadă de cel puţin şaisprezece ore. |
| --- | --- |

5.1.

Temperatura zonei de expunere a camerei de ceaţă trebuie menţinută la 35 ± 5 oC. În zona de expunere trebuie plasate cel puţin două colectoare de ceaţă curate pentru a evita acumularea de picături de soluţie provenind de la specimenele de probă sau din alte surse. Colectoarele trebuie plasate aproape de mostrele de probă, unul cât mai aproape, iar celălalt cât mai departe posibil de duze. Ceaţa trebuie să fie produsă astfel încât, pentru fiecare 80 cm2 de zonă de colectare orizontală, volumul mediu de soluţie adunat în fiecare colector timp de o oră să fie cuprins între 1,0 şi 2,0 ml atunci când aceste măsurători sunt efectuate pe o perioadă de cel puţin şaisprezece ore.

| 5.2. | Duza (sau duzele) trebuie să fie dirijată (dirijate) sau strangulată (strangulate) astfel încât jetul pulverizat să nu fie proiectat direct pe mostrele de probă. |
| --- | --- |

5.2.

Duza (sau duzele) trebuie să fie dirijată (dirijate) sau strangulată (strangulate) astfel încât jetul pulverizat să nu fie proiectat direct pe mostrele de probă.

---

ANEXA 5

TESTAREA REZISTENŢEI LA ABRAZIUNE ŞI LA MICROALUNECARE

Figura 1

Procedura de tip 1

Exemplul a

Image

Exemplul b

Image

Exemple de aranjări ale testelor care corespund tipului de dispozitiv de reglare

Figura 2

Procedura de tip 2

Image

Image

Figura 3

Test de microalunecare

Image

Sarcina de 50 N asupra dispozitivului de testare va fi direcţionată vertical pentru a fi posibilă prevenirea balansării acesteia şi răsucirea curelei.

Dispozitivul de prindere va fi fixat la o sarcină de 50 N în acelaşi fel ca în vehicul.

---

ANEXA 6

DESCRIEREA CĂRUCIORULUI

1.   CĂRUCIORUL

| 1.1. | La testele pentru sistemele de siguranţă pentru copii, greutatea căruciorului care poartă numai scaunul trebuie să fie de 400 ± 20 kg. Dacă este vorba de testări pentru sistemele de siguranţă pentru copii din categoria „vehicul special”, greutatea căruciorului, cu structura vehiculului ataşat trebuie să fie de 800 kg. Cu toate acestea, dacă este necesar, greutatea totală a căruciorului şi a structurii vehiculului poate creşte cu câte 200 kg. În nici un caz greutatea totală nu trebuie să difere de valoarea nominală cu mai mult de ± 40 kg. |
| --- | --- |

1.1.

La testele pentru sistemele de siguranţă pentru copii, greutatea căruciorului care poartă numai scaunul trebuie să fie de 400 ± 20 kg. Dacă este vorba de testări pentru sistemele de siguranţă pentru copii din categoria „vehicul special”, greutatea căruciorului, cu structura vehiculului ataşat trebuie să fie de 800 kg. Cu toate acestea, dacă este necesar, greutatea totală a căruciorului şi a structurii vehiculului poate creşte cu câte 200 kg. În nici un caz greutatea totală nu trebuie să difere de valoarea nominală cu mai mult de ± 40 kg.

2.   ECRANUL DE CALIBRARE

| 2.1. | Un ecran de calibrare va fi ataşat de cărucior, având marcată pe el o linie care să reprezinte limita de mişcare, pentru a face posibilă respectarea criteriilor de mişcare înspre înainte care trebuie determinate din înregistrările fotografice. |
| --- | --- |

2.1.

Un ecran de calibrare va fi ataşat de cărucior, având marcată pe el o linie care să reprezinte limita de mişcare, pentru a face posibilă respectarea criteriilor de mişcare înspre înainte care trebuie determinate din înregistrările fotografice.

3.   SCAUN

| 3.1. | Scaunul va fi construit după cum urmează: |
| --- | --- |

3.1.

Scaunul va fi construit după cum urmează:

| 3.1.1. | un spătar rigid, fix, ale cărui dimensiuni sunt date în apendicele 1 la această anexă. Partea inferioară şi partea superioară sunt alcătuite dintr-un tub cu diametrul de 20 mm; |
| --- | --- |

3.1.1.

un spătar rigid, fix, ale cărui dimensiuni sunt date în apendicele 1 la această anexă. Partea inferioară şi partea superioară sunt alcătuite dintr-un tub cu diametrul de 20 mm;

| 3.1.2. | un scaun rigid, ale cărui dimensiuni sunt date în apendicele 1 la prezenta anexă. Partea din spate a scaunului este alcătuită dintr-o fâşie rigidă de metal, a cărei limită superioară este un tub cu diametrul de 20 mm. Partea din faţă a scaunului este de asemenea alcătuită dintr-un tub cu diametrul de 20 mm; |
| --- | --- |

3.1.2.

un scaun rigid, ale cărui dimensiuni sunt date în apendicele 1 la prezenta anexă. Partea din spate a scaunului este alcătuită dintr-o fâşie rigidă de metal, a cărei limită superioară este un tub cu diametrul de 20 mm. Partea din faţă a scaunului este de asemenea alcătuită dintr-un tub cu diametrul de 20 mm;

| 3.1.3. | pentru a avea acces la braţele ancorei, se vor face deschizături în spatele pernei scaunului, astfel cum este descris în apendicele 1 la prezenta anexă; |
| --- | --- |

3.1.3.

pentru a avea acces la braţele ancorei, se vor face deschizături în spatele pernei scaunului, astfel cum este descris în apendicele 1 la prezenta anexă;

| 3.1.4. | lăţimea scaunului va fi de 800 mm; |
| --- | --- |

3.1.4.

lăţimea scaunului va fi de 800 mm;

| 3.1.5. | spătarul şi scaunul vor fi acoperite cu spumă de poliuretină, ale cărei caracteristici sunt date în tabelul 1. Dimensiunile pernei sunt date în apendicele 1 la prezenta anexă;
  Tabelul 1:






  Densitatea conform ISO 485 (kg/m3) | 43 |
| --- | --- | --- |
| Rezistenţa la rupere conform ISO 2439B (N) | |
| p – 25 % | 125 |
| p – 40 % | 155 |
| Factor de rezistenţă la rupere conform ISO 3386 (kPa) | 4 |
| Alungire la rupere conform ISO 1798 ( %) | 180 |
| Rezistenţa la rupere conform ISO 1798 (kPa) | 100 |
| Set de compresiune conform ISO 1856 ( %) | 3 |

3.1.5.

spătarul şi scaunul vor fi acoperite cu spumă de poliuretină, ale cărei caracteristici sunt date în tabelul 1. Dimensiunile pernei sunt date în apendicele 1 la prezenta anexă;

Tabelul 1:

Densitatea conform ISO 485 (kg/m3)

43

Rezistenţa la rupere conform ISO 2439B (N)

p – 25 %

125

p – 40 %

155

Factor de rezistenţă la rupere conform ISO 3386 (kPa)

4

Alungire la rupere conform ISO 1798 ( %)

180

Rezistenţa la rupere conform ISO 1798 (kPa)

100

Set de compresiune conform ISO 1856 ( %)

3

| 3.1.6. | spuma de poliuretină va fi acoperită cu o pânză de protecţie împotriva soarelui, confecţionată din fibră poliacrilată, ale cărei caracteristici sunt date în tabelul 2;
  Tabelul 2






  Masa specifică (g/m2) | 290 |
| --- | --- | --- |
| Rezistenţa la rupere conform DIN 53587 asupra specimenului de test lat de 50 mm: | |
| lungime (kg):
  lăţime (kg): | 120
  80 |

3.1.6.

spuma de poliuretină va fi acoperită cu o pânză de protecţie împotriva soarelui, confecţionată din fibră poliacrilată, ale cărei caracteristici sunt date în tabelul 2;

Tabelul 2

Masa specifică (g/m2)

290

Rezistenţa la rupere conform DIN 53587 asupra specimenului de test lat de 50 mm:

lungime (kg):

lăţime (kg):

120

80

| 3.1.7. | metoda pentru îmbrăcarea scaunului şi a spătarului (1): |
| --- | --- |

3.1.7.

metoda pentru îmbrăcarea scaunului şi a spătarului (1):

| 3.1.7.1. | perna din spumă a scaunului este produsă dintr-un bloc pătrat de spumă (800 × 575 × 135 mm) în aşa fel încât (a se vedea figura 1 din apendicele 1 la prezenta anexă) forma sa să semene cu forma plăcii de aluminiu pentru partea inferioară menţionată în figura 2 din apendicele 1 la prezenta anexă; |
| --- | --- |

3.1.7.1.

perna din spumă a scaunului este produsă dintr-un bloc pătrat de spumă (800 × 575 × 135 mm) în aşa fel încât (a se vedea figura 1 din apendicele 1 la prezenta anexă) forma sa să semene cu forma plăcii de aluminiu pentru partea inferioară menţionată în figura 2 din apendicele 1 la prezenta anexă;

| 3.1.7.2. | se fac şase găuri în placa pentru partea inferioară pentru a-l fixa la cărucior prin şuruburi. Găurile sunt efectuate de-a lungul celei mai lungi părţi a plăcii, trei pe fiecare latură, poziţia lor depinzând de construcţia căruciorului. Şase şuruburi sunt introduse în găuri. Se recomandă lipirea şuruburilor de placă printr-un adeziv corespunzător. Apoi, şuruburile sunt fixate cu piuliţe; |
| --- | --- |

3.1.7.2.

se fac şase găuri în placa pentru partea inferioară pentru a-l fixa la cărucior prin şuruburi. Găurile sunt efectuate de-a lungul celei mai lungi părţi a plăcii, trei pe fiecare latură, poziţia lor depinzând de construcţia căruciorului. Şase şuruburi sunt introduse în găuri. Se recomandă lipirea şuruburilor de placă printr-un adeziv corespunzător. Apoi, şuruburile sunt fixate cu piuliţe;

| 3.1.7.3. | materialul pentru husă (1 250 × 1 200 mm, a se vedea figura 3 din apendicele 1 la prezenta anexă) este tăiat pe lăţime astfel încât să nu fie posibil ca acesta să suprapună după ce este aşezat. Ar trebui să fie lăsat un spaţiu de aproximativ 100 mm între marginile husei. În consecinţă, materialul trebui tăiat la aproximativ 1 200 mm; |
| --- | --- |

3.1.7.3.

materialul pentru husă (1 250 × 1 200 mm, a se vedea figura 3 din apendicele 1 la prezenta anexă) este tăiat pe lăţime astfel încât să nu fie posibil ca acesta să suprapună după ce este aşezat. Ar trebui să fie lăsat un spaţiu de aproximativ 100 mm între marginile husei. În consecinţă, materialul trebui tăiat la aproximativ 1 200 mm;

| 3.1.7.4. | pe materialul pentru husă sunt trasate două linii în lăţime. Ele sunt situate la 375 mm de o parte şi de alta a liniei mediane a husei (a se vedea figura 3 din apendicele 1 la prezenta anexă); |
| --- | --- |

3.1.7.4.

pe materialul pentru husă sunt trasate două linii în lăţime. Ele sunt situate la 375 mm de o parte şi de alta a liniei mediane a husei (a se vedea figura 3 din apendicele 1 la prezenta anexă);

| 3.1.7.5. | perna de spumă a scaunului este amplasată invers pe husă, cu placa de aluminiu pentru partea inferioară deasupra; |
| --- | --- |

3.1.7.5.

perna de spumă a scaunului este amplasată invers pe husă, cu placa de aluminiu pentru partea inferioară deasupra;

| 3.1.7.6. | husa este întinsă de ambele părţi până când liniile trasate pe ea se suprapun cu marginile plăcii de aluminiu pentru partea inferioară. În dreptul fiecărui şurub se taie uşor materialul şi husa este trasă peste şuruburi; |
| --- | --- |

3.1.7.6.

husa este întinsă de ambele părţi până când liniile trasate pe ea se suprapun cu marginile plăcii de aluminiu pentru partea inferioară. În dreptul fiecărui şurub se taie uşor materialul şi husa este trasă peste şuruburi;

| 3.1.7.7. | în dreptul fiecărei crestături din placa de aluminiu pentru partea inferioară şi în spumă, materialul husei ar trebui tăiat; |
| --- | --- |

3.1.7.7.

în dreptul fiecărei crestături din placa de aluminiu pentru partea inferioară şi în spumă, materialul husei ar trebui tăiat;

| 3.1.7.8. | husa este lipită de placa de aluminiu cu lipici flexibil. Piuliţele trebuie îndepărtate înainte de lipire; |
| --- | --- |

3.1.7.8.

husa este lipită de placa de aluminiu cu lipici flexibil. Piuliţele trebuie îndepărtate înainte de lipire;

| 3.1.7.9. | colţurile laterale sunt îndoite pe placă şi sunt de asemenea lipite; |
| --- | --- |

3.1.7.9.

colţurile laterale sunt îndoite pe placă şi sunt de asemenea lipite;

| 3.1.7.10. | colţurile din crestături sunt îndoite înspre interior şi legate cu o panglică tare; |
| --- | --- |

3.1.7.10.

colţurile din crestături sunt îndoite înspre interior şi legate cu o panglică tare;

| 3.1.7.11. | lipiciul flexibil trebuie lăsat să se usuce timp de cel puţin 12 ore; |
| --- | --- |

3.1.7.11.

lipiciul flexibil trebuie lăsat să se usuce timp de cel puţin 12 ore;

| 3.1.7.12. | perna spătarului este acoperită exact în acelaşi mod ca şi scaunul, doar că liniile de pe husă (1 250 × 850 mm) sunt trasate la 320 mm de-o parte şi de alta a liniei mediane a materialului; |
| --- | --- |

3.1.7.12.

perna spătarului este acoperită exact în acelaşi mod ca şi scaunul, doar că liniile de pe husă (1 250 × 850 mm) sunt trasate la 320 mm de-o parte şi de alta a liniei mediane a materialului;

| 3.1.8. | linia Cr coincide cu linia de intersecţie dintre planul superior al scaunului şi culoarul din faţa scaunului din spate. |
| --- | --- |

3.1.8.

linia Cr coincide cu linia de intersecţie dintre planul superior al scaunului şi culoarul din faţa scaunului din spate.

| 3.2. | Testul dispozitivelor orientate cu spatele spre direcţia de mers |
| --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | Un cadru special va fi ataşat căruciorului pentru a sprijini sistemul de siguranţă astfel cum se arată în figura 1. |
| --- | --- |

3.2.1.

Un cadru special va fi ataşat căruciorului pentru a sprijini sistemul de siguranţă astfel cum se arată în figura 1.

| 3.2.2. | Un tub de oţel va fi ataşat bine de cărucior în aşa fel încât o greutate de 5 000 ± 50 N aplicată orizontal centrului tubului să nu cauzeze o mişcare mai mare de 2 mm. |
| --- | --- |

3.2.2.

Un tub de oţel va fi ataşat bine de cărucior în aşa fel încât o greutate de 5 000 ± 50 N aplicată orizontal centrului tubului să nu cauzeze o mişcare mai mare de 2 mm.

| 3.2.3. | Dimensiunile tubului vor fi de: 500 × 100 × 90 mm. |
| --- | --- |

3.2.3.

Dimensiunile tubului vor fi de: 500 × 100 × 90 mm.

Figura 1

Aranjament pentru testarea dispozitivului orientat cu spatele spre direcţia de mers

Image

Dimensiuni în mm

| 3.3. | Podeaua căruciorului |
| --- | --- |

3.3.

| 3.3.1. | Podeaua căruciorului va fi alcătuită dintr-o placă de metal de uniformă ca grosime şi material, a se vedea figura 2 din apendicele 3 la prezenta anexă. |
| --- | --- |

3.3.1.

Podeaua căruciorului va fi alcătuită dintr-o placă de metal de uniformă ca grosime şi material, a se vedea figura 2 din apendicele 3 la prezenta anexă.

| 3.3.1.1. | Podeaua va fi montată în mod rigid pe cărucior. Înălţimea sa în raport cu punctul de proiecţie al axei Cr, dimensiunea X 2/ (2) în figura 2, va fi ajustată pentru a îndeplini cerinţele punctului 7.1.4.1.9. |
| --- | --- |

3.3.1.1.

Podeaua va fi montată în mod rigid pe cărucior. Înălţimea sa în raport cu punctul de proiecţie al axei Cr, dimensiunea X 2/ (2) în figura 2, va fi ajustată pentru a îndeplini cerinţele punctului 7.1.4.1.9.

| 3.3.1.2. | Podeaua va fi proiectată în aşa fel încât duritatea suprafeţei să nu fie mai mică de 120 HB, conform EN ISO 6506-1:1999. |
| --- | --- |

3.3.1.2.

Podeaua va fi proiectată în aşa fel încât duritatea suprafeţei să nu fie mai mică de 120 HB, conform EN ISO 6506-1:1999.

| 3.3.1.3. | Podeaua va suporta o greutate concentrată de 5 kN aplicată vertical fără a cauza o mişcare verticală mai mare de 2 mm referitoare la axa Cr şi fără apariţia vreunei devieri permanente. |
| --- | --- |

3.3.1.3.

Podeaua va suporta o greutate concentrată de 5 kN aplicată vertical fără a cauza o mişcare verticală mai mare de 2 mm referitoare la axa Cr şi fără apariţia vreunei devieri permanente.

| 3.3.1.4. | Rugozitatea de la suprafaţa podelei nu trebuie să fie mai mare de 6,3 Ra conform ISO 4287:1997. |
| --- | --- |

3.3.1.4.

Rugozitatea de la suprafaţa podelei nu trebuie să fie mai mare de 6,3 Ra conform ISO 4287:1997.

| 3.3.1.5. | Podeaua va fi proiectată în aşa fel încât să nu apară nicio deformare permanentă după testul dinamic al sistemului de siguranţă pentru copii, conform prezentului regulament. |
| --- | --- |

3.3.1.5.

Podeaua va fi proiectată în aşa fel încât să nu apară nicio deformare permanentă după testul dinamic al sistemului de siguranţă pentru copii, conform prezentului regulament.

4.   DISPOZITIV DE OPRIRE

| 4.1. | Acest dispozitiv este compus din două dispozitive de absorbţie identice montate în paralel. |
| --- | --- |

4.1.

Acest dispozitiv este compus din două dispozitive de absorbţie identice montate în paralel.

| 4.2. | Dacă este necesar, un dispozitiv de absorbţie suplimentar este utilizat pentru fiecare creştere cu 200 kg a greutăţii nominale. Fiecare dispozitiv de absorbţie este constituit din: |
| --- | --- |

4.2.

Dacă este necesar, un dispozitiv de absorbţie suplimentar este utilizat pentru fiecare creştere cu 200 kg a greutăţii nominale. Fiecare dispozitiv de absorbţie este constituit din:

| 4.2.1. | o capsulă exterioară alcătuită dintr-un tub de oţel; |
| --- | --- |

4.2.1.

o capsulă exterioară alcătuită dintr-un tub de oţel;

| 4.2.2. | un tub absorbant de energie din poliuretan; |
| --- | --- |

4.2.2.

un tub absorbant de energie din poliuretan;

| 4.2.3. | o buton în formă elipsoidală de oţel polizat care pătrunde în dispozitivul de absorbţie; şi |
| --- | --- |

4.2.3.

o buton în formă elipsoidală de oţel polizat care pătrunde în dispozitivul de absorbţie; şi

| 4.2.4. | o tijă şi o placă de şoc. |
| --- | --- |

4.2.4.

o tijă şi o placă de şoc.

| 4.3. | Dimensiunile diferitelor părţi ale dispozitivului de absorbţie sunt indicate în diagrama din apendicele 2 la prezenta anexă. |
| --- | --- |

4.3.

Dimensiunile diferitelor părţi ale dispozitivului de absorbţie sunt indicate în diagrama din apendicele 2 la prezenta anexă.

| 4.4. | Caracteristicile materialului absorbant sunt specificate în tabelul 3 şi tabelul 4 din prezenta anexă. |
| --- | --- |

4.4.

Caracteristicile materialului absorbant sunt specificate în tabelul 3 şi tabelul 4 din prezenta anexă.

| 4.5. | Ansamblul dispozitivului de oprire va fi condiţionat la o temperatură între 15 şi 25 oC cel puţin 12 ore înainte de a fi folosit pentru testele de calibrare descrise în anexa 7 la prezentul regulament. Dispozitivul de oprire va respecta, pentru fiecare tip de test, performanţele stabilite în anexa 7, apendicele 1 şi 2. Pentru testele dinamice ale unui sistem de siguranţă pentru copii, ansamblul dispozitivului de oprire va fi condiţionat cel puţin 12 ore la aceeaşi temperatură, de ± 2 oC, ca şi cea necesară pentru testul de calibrare. Se poate accepta orice alt dispozitiv care dă rezultate echivalente. |
| --- | --- |

4.5.

Ansamblul dispozitivului de oprire va fi condiţionat la o temperatură între 15 şi 25 oC cel puţin 12 ore înainte de a fi folosit pentru testele de calibrare descrise în anexa 7 la prezentul regulament. Dispozitivul de oprire va respecta, pentru fiecare tip de test, performanţele stabilite în anexa 7, apendicele 1 şi 2. Pentru testele dinamice ale unui sistem de siguranţă pentru copii, ansamblul dispozitivului de oprire va fi condiţionat cel puţin 12 ore la aceeaşi temperatură, de ± 2 oC, ca şi cea necesară pentru testul de calibrare. Se poate accepta orice alt dispozitiv care dă rezultate echivalente.

Tabelul 3

Caracteristicile materialului absorbant „A”

(Metoda ASTM D 735, dacă nu se precizează altfel)

| Duritatea shore A: | 95 ± 2 la temperatură de 20 ± 5 oC |
| --- | --- |
| Rezistenţa la rupere: | Ro 350 kg/cm2 |
| Elongaţie minimă: | Ao 400 % |
| Modul la elongaţie de 100 %: | 110 kg/cm2 |
| la elongaţie de 300 %: | 240 kg/cm2 |
| Friabilitatea la temperaturi scăzute (metoda ASTM D 736): | 5 ore la - 55 oC |
| Fixarea comprimării (metoda B): | 22 de ore la 70 oC 45 % |
| Densitatea la 25 oC: | 1,05-1,10 |
| Învechirea la aer (metoda ASTM D 573) |
| 70 de ore la 100 oC: | duritatea shore: variaţie maximă de ± 3 |
| rezistenţa la rupere: diminuare < 10 % din Ro |
| elongaţie: diminuare < 10 % din Ao |
| greutate: diminuare < 1 % |
| Imersiune în ulei (metoda ASTM nr. 1 oil): |
| 70 de ore la 100 oC: | duritatea shore: variaţie maximă de ± 4 |
| rezistenţa la rupere: diminuare < 15 % din Ro |
| elongaţie: diminuare < 10 % din Ao |
| volum: dilatare < 5 % |
| Imersiune în ulei (metoda ASTM nr. 3 oil): |
| 70 de ore la 100 oC: | rezistenţa la rupere: diminuare < 15 % din Ro |
| elongaţie: diminuare < 15 % din Ao |
| volum: dilatare < 20 % |
| Imersiune în apă distilată: |
| O săptămână la 70 oC: | rezistenţa la rupere: diminuare < 35 % din Ro |
| elongaţie: creştere < 20 % din Ao |

Duritatea shore A:

95 ± 2 la temperatură de 20 ± 5 oC

Rezistenţa la rupere:

Ro 350 kg/cm2

Elongaţie minimă:

Ao 400 %

Modul la elongaţie de 100 %:

110 kg/cm2

la elongaţie de 300 %:

240 kg/cm2

Friabilitatea la temperaturi scăzute (metoda ASTM D 736):

5 ore la - 55 oC

Fixarea comprimării (metoda B):

22 de ore la 70 oC 45 %

Densitatea la 25 oC:

1,05-1,10

Învechirea la aer (metoda ASTM D 573)

70 de ore la 100 oC:

duritatea shore: variaţie maximă de ± 3

rezistenţa la rupere: diminuare < 10 % din Ro

elongaţie: diminuare < 10 % din Ao

greutate: diminuare < 1 %

Imersiune în ulei (metoda ASTM nr. 1 oil):

70 de ore la 100 oC:

duritatea shore: variaţie maximă de ± 4

rezistenţa la rupere: diminuare < 15 % din Ro

elongaţie: diminuare < 10 % din Ao

volum: dilatare < 5 %

Imersiune în ulei (metoda ASTM nr. 3 oil):

70 de ore la 100 oC:

rezistenţa la rupere: diminuare < 15 % din Ro

elongaţie: diminuare < 15 % din Ao

volum: dilatare < 20 %

Imersiune în apă distilată:

O săptămână la 70 oC:

rezistenţa la rupere: diminuare < 35 % din Ro

elongaţie: creştere < 20 % din Ao

Tabelul 4

Caracteristicile materialului absorbant „B”

[metoda ASTM 2000 (1980), dacă nu se precizează altfel]

| Duritatea shore A: | 88 ± 2 la temperatură de 20 ± 5 oC |
| --- | --- |
| Rezistenţa la rupere: | Ro 300 kg/cm2 |
| Elongaţie minimă: | Ao 400 % |
| Modul la elongaţie de 100 %: | 70 kg/cm2 |
| la elongaţie de 300 %: | 130 kg/cm2 |
| Friabilitatea la temperaturi scăzute (metoda ASTM D 736): | 5 ore la - 55 oC |
| Fixarea comprimării (metoda B): | 22 de ore la 70 oC 45 % |
| Densitatea la 25 oC: | 1,08-1,12 |
| Învechirea la aer [metoda ASTM D 573 (1981)]: |
| 70 de ore la 100 oC: | duritatea shore: variaţie maximă de ± 3 |
| rezistenţa la rupere: diminuare < 10 % din Ro |
| elongaţie: diminuare < 10 % din Ao |
| greutate: diminuare < 1 % |
| Imersiune în ulei [metoda ASTM D 471 (1979) nr. 1 oil]: |
| 70 de ore la 100 oC: | duritatea shore: variaţie maximă de ± 4 |
| rezistenţa la rupere: diminuare < 15 % din Ro |
| elongaţie: diminuare < 10 % din Ao |
| volum: dilatare < 5 % |
| Imersiune în ulei [metoda ASTM D 471 (1979) nr. 3 oil]: |
| 70 de ore la 100 oC: | rezistenţa la rupere: diminuare < 15 % din Ro |
| elongaţie: diminuare < 15 % din Ao |
| volum: dilatare < 20 % |
| Imersiune în apă distilată: | |
| O săptămână la 70 oC: | rezistenţa la rupere: diminuare < 35 % din Ro |
| elongaţie: creştere < 20 % din Ao |

Duritatea shore A:

88 ± 2 la temperatură de 20 ± 5 oC

Rezistenţa la rupere:

Ro 300 kg/cm2

Elongaţie minimă:

Ao 400 %

Modul la elongaţie de 100 %:

70 kg/cm2

la elongaţie de 300 %:

130 kg/cm2

Friabilitatea la temperaturi scăzute (metoda ASTM D 736):

5 ore la - 55 oC

Fixarea comprimării (metoda B):

22 de ore la 70 oC 45 %

Densitatea la 25 oC:

1,08-1,12

Învechirea la aer [metoda ASTM D 573 (1981)]:

70 de ore la 100 oC:

duritatea shore: variaţie maximă de ± 3

rezistenţa la rupere: diminuare < 10 % din Ro

elongaţie: diminuare < 10 % din Ao

greutate: diminuare < 1 %

Imersiune în ulei [metoda ASTM D 471 (1979) nr. 1 oil]:

70 de ore la 100 oC:

duritatea shore: variaţie maximă de ± 4

rezistenţa la rupere: diminuare < 15 % din Ro

elongaţie: diminuare < 10 % din Ao

volum: dilatare < 5 %

Imersiune în ulei [metoda ASTM D 471 (1979) nr. 3 oil]:

70 de ore la 100 oC:

rezistenţa la rupere: diminuare < 15 % din Ro

elongaţie: diminuare < 15 % din Ao

volum: dilatare < 20 %

Imersiune în apă distilată:

O săptămână la 70 oC:

rezistenţa la rupere: diminuare < 35 % din Ro

elongaţie: creştere < 20 % din Ao

---

(1)  Detalii privind materialele folosite în acest proces pot fi obţinute de TNO (Institutul de cercetare pentru autovehicule), Schoemakerstraat 97, 2628 VK Delft, Ţările de Jos.

(2)  Dimensiunea X va fi de 210 mm cu un interval de reglare de ± 70 mm.

Apendicele 1

Figura 1

Dimensiuni ale scaunului şi ale huselor acestuia

Image

Figura 2

Dimensiuni ale plăcii de aluminiu inferioare

Placă de aluminiu înainte de îndoire

Image

dimensiuni în mm

Figura 3

Dimensiuni ale husei

Trasare linii pe material

Image

dimensiuni în mm

Figura 4

3 – Vedere dimensională a scaunului

Image

Apendicele 2

Dispozitiv de oprire

Dimensiunile pentru coliziunea frontală (în mm)

Figura 1

Image

Figura 1a

Material A

Image

Figura 1b

Material B

Image

Figura 2

Dispozitiv de oprire buton în formă elipsoidală

Image

| * | această dimensiune poate varia între 43 şi 49 mm |
| --- | --- |

*

această dimensiune poate varia între 43 şi 49 mm

Figura 3

Dispozitiv de oprire buton în formă elipsoidală

Image

Dimensiuni în mm

Figura 4

Dispozitiv de oprire (asamblat)

Coliziune din spate

Dimensiuni în mm

Image

Figura 5

Dispozitiv de oprire tub de poliuretină

Coliziune din spate

Image

material A

Apendicele 3

ARANJAREA ŞI UTILIZAREA ANCORELOR ÎN CĂRUCIORUL DE TESTARE

| 1. | Ancorele sunt dispuse conform indicaţiilor de mai jos.
  Când se ataşează placa standard de ancorare la punctele de ancorare A şi B sau B0 plăcile vor fi montate cu şurubul în direcţia orizontală de traversare cu suprafaţa unghiulară orientată înspre bord şi se vor putea mişca liber în jurul axului. |
| --- | --- |

1.

Ancorele sunt dispuse conform indicaţiilor de mai jos.

Când se ataşează placa standard de ancorare la punctele de ancorare A şi B sau B0 plăcile vor fi montate cu şurubul în direcţia orizontală de traversare cu suprafaţa unghiulară orientată înspre bord şi se vor putea mişca liber în jurul axului.

| 2. | Sistemele de siguranţă pentru copii din categoriile „universal” şi „restrâns” vor folosi următoarele ancore: |
| --- | --- |

2.

Sistemele de siguranţă pentru copii din categoriile „universal” şi „restrâns” vor folosi următoarele ancore:

| 2.1. | Pentru sistemele de siguranţă pentru copii care folosesc curele transversale, punctele A şi B; |
| --- | --- |

2.1.

Pentru sistemele de siguranţă pentru copii care folosesc curele transversale, punctele A şi B;

| 2.2. | Pentru sistemele de siguranţă pentru copii folosind curele transversale şi diagonale, punctele A, B0 şi C. |
| --- | --- |

2.2.

Pentru sistemele de siguranţă pentru copii folosind curele transversale şi diagonale, punctele A, B0 şi C.

| 2.3. | Pentru sistemele de siguranţă pentru copii folosind dispozitiv de prindere ISOFIX, punctele situate cel mai în spate H1 şi H2. |
| --- | --- |

2.3.

Pentru sistemele de siguranţă pentru copii folosind dispozitiv de prindere ISOFIX, punctele situate cel mai în spate H1 şi H2.

| 3. | Ancorele A, B şi/sau H1, H2 (situate cel mai în spate) şi D vor fi folosite pentru sistemele de siguranţă pentru copii din categoria „semiuniversal” având doar o singură ancoră de prindere în partea superioară suplimentară. |
| --- | --- |

3.

Ancorele A, B şi/sau H1, H2 (situate cel mai în spate) şi D vor fi folosite pentru sistemele de siguranţă pentru copii din categoria „semiuniversal” având doar o singură ancoră de prindere în partea superioară suplimentară.

| 4. | Ancorele A, B şi/sau H1, H2 (situate cel mai în spate), E şi F vor fi folosite pentru sistemele de siguranţă pentru copii din categoria „semiuniversal” având două ancore suplimentare. |
| --- | --- |

4.

Ancorele A, B şi/sau H1, H2 (situate cel mai în spate), E şi F vor fi folosite pentru sistemele de siguranţă pentru copii din categoria „semiuniversal” având două ancore suplimentare.

| 5. | Punctele de ancorare R1, R2, R3, R4 şi R5 sunt punctele suplimentare de ancorare pentru sistemele de siguranţă pentru copii orientate cu faţa spre direcţia de mers din categoria „semiuniversal” având una sau mai multe ancore suplimentare (a se vedea punctul 8.1.3.5.3). |
| --- | --- |

5.

Punctele de ancorare R1, R2, R3, R4 şi R5 sunt punctele suplimentare de ancorare pentru sistemele de siguranţă pentru copii orientate cu faţa spre direcţia de mers din categoria „semiuniversal” având una sau mai multe ancore suplimentare (a se vedea punctul 8.1.3.5.3).

| 6. | Cu excepţia punctului C (care reprezintă poziţia nodală), punctele care corespund dispunerii ancorelor arată unde trebuie să fie conectate terminaţiile centurii la cărucior sau la transductorul de greutate, după caz. Structura care susţine ancorele va fi rigidă. Ancorele din partea superioară nu trebuie deplasate cu mai mult de 0,2 mm în direcţie longitudinală când li se aplică o greutate de 980 N în această direcţie. Căruciorul va fi construit în aşa fel încât să nu apară nicio deviaţie permanentă în părţile care susţin ancorele pe parcursul testului. |
| --- | --- |

6.

Cu excepţia punctului C (care reprezintă poziţia nodală), punctele care corespund dispunerii ancorelor arată unde trebuie să fie conectate terminaţiile centurii la cărucior sau la transductorul de greutate, după caz. Structura care susţine ancorele va fi rigidă. Ancorele din partea superioară nu trebuie deplasate cu mai mult de 0,2 mm în direcţie longitudinală când li se aplică o greutate de 980 N în această direcţie. Căruciorul va fi construit în aşa fel încât să nu apară nicio deviaţie permanentă în părţile care susţin ancorele pe parcursul testului.

| 7. | Pentru portbebeurile din grupa 0, punctele A1 şi/sau B1 pot fi folosite alternativ, aşa cum este specificat de fabricantul sistemelor de siguranţă. A1 şi B1 sunt localizate pe o linie transversală prin R1 la o distanţă de 350 mm de R1. |
| --- | --- |

7.

Pentru portbebeurile din grupa 0, punctele A1 şi/sau B1 pot fi folosite alternativ, aşa cum este specificat de fabricantul sistemelor de siguranţă. A1 şi B1 sunt localizate pe o linie transversală prin R1 la o distanţă de 350 mm de R1.

| 8. | Pentru testarea sistemelor de siguranţă pentru copii din categoriile „universal” şi „restrâns”, pe scaunul de testare se va fixa o centură standard cu retractor, astfel cum se specifică în anexa 13. Chinga folosită între retractor şi placa de ancorare A1 a centurii de siguranţă standard va fi reînnoită pentru fiecare test dinamic. |
| --- | --- |

8.

Pentru testarea sistemelor de siguranţă pentru copii din categoriile „universal” şi „restrâns”, pe scaunul de testare se va fixa o centură standard cu retractor, astfel cum se specifică în anexa 13. Chinga folosită între retractor şi placa de ancorare A1 a centurii de siguranţă standard va fi reînnoită pentru fiecare test dinamic.

| 9. | Pentru testarea sistemelor de siguranţă pentru copii cu curele de prindere în partea superioară, se vor utiliza ancora G1 sau G2. |
| --- | --- |

9.

Pentru testarea sistemelor de siguranţă pentru copii cu curele de prindere în partea superioară, se vor utiliza ancora G1 sau G2.

| 10. | În cazul sistemelor de siguranţă pentru copii care folosesc o tijă de sprijin, serviciul tehnic va selecta ancorele care trebuie să fie folosite în conformitate cu punctele 2, 3, 4 sau 5 de mai sus şi cu tija de sprijin ajustată astfel cum este menţionat la punctul 7.1.4.1.9. |
| --- | --- |

10.

În cazul sistemelor de siguranţă pentru copii care folosesc o tijă de sprijin, serviciul tehnic va selecta ancorele care trebuie să fie folosite în conformitate cu punctele 2, 3, 4 sau 5 de mai sus şi cu tija de sprijin ajustată astfel cum este menţionat la punctul 7.1.4.1.9.

Figura 1

Image

Figura 2

Image

Figura 3

Image

---

ANEXA 7

CURBA DE DECELERAŢIE A CĂRUCIORULUI CA FUNCŢIE DE TIMP

| 1. | Curba de deceleraţie a căruciorului încărcat cu greutăţi inerte pentru a obţine o greutate totală de 445 ± 20 kg, dacă este vorba de testarea sistemelor de siguranţă pentru copii efectuată în conformitate cu punctul 8.1.3.1 din prezentul regulament, şi de 910 ± 40 kg, dacă este vorba de testarea sistemelor de siguranţă pentru copii efectuată în conformitate cu punctul 8.1.3.2 din prezentul regulament, atunci când greutatea nominală a căruciorului şi a structurii vehiculului este de 800 kg, trebuie să rămână, în caz de coliziune frontală, înscrisă în zona haşurată din apendicele 1 al prezentei anexe, iar, în caz de coliziune din spate, în zona haşurată din apendicele 2 al prezentei anexe. |
| --- | --- |

1.

Curba de deceleraţie a căruciorului încărcat cu greutăţi inerte pentru a obţine o greutate totală de 445 ± 20 kg, dacă este vorba de testarea sistemelor de siguranţă pentru copii efectuată în conformitate cu punctul 8.1.3.1 din prezentul regulament, şi de 910 ± 40 kg, dacă este vorba de testarea sistemelor de siguranţă pentru copii efectuată în conformitate cu punctul 8.1.3.2 din prezentul regulament, atunci când greutatea nominală a căruciorului şi a structurii vehiculului este de 800 kg, trebuie să rămână, în caz de coliziune frontală, înscrisă în zona haşurată din apendicele 1 al prezentei anexe, iar, în caz de coliziune din spate, în zona haşurată din apendicele 2 al prezentei anexe.

| 2. | Dacă este necesar, greutatea nominală a căruciorului şi a structurii vehiculului ataşat poate fi crescută pentru fiecare tranşă de 200 kg prin adăugarea unei mase inerte de 28 kg. În nici un caz greutatea totală a căruciorului şi a structurii vehiculului, precum şi masele inerte nu trebuie să difere de valoarea nominală stabilită pentru testele de calibrare cu mai mult de ± 40 kg. În timpul calibrării dispozitivului de oprire, distanţa de oprire este de 650 ± 30 mm, în caz de coliziune frontală, şi de 275 ± 20 mm, în caz de coliziune din spate. |
| --- | --- |

2.

Dacă este necesar, greutatea nominală a căruciorului şi a structurii vehiculului ataşat poate fi crescută pentru fiecare tranşă de 200 kg prin adăugarea unei mase inerte de 28 kg. În nici un caz greutatea totală a căruciorului şi a structurii vehiculului, precum şi masele inerte nu trebuie să difere de valoarea nominală stabilită pentru testele de calibrare cu mai mult de ± 40 kg. În timpul calibrării dispozitivului de oprire, distanţa de oprire este de 650 ± 30 mm, în caz de coliziune frontală, şi de 275 ± 20 mm, în caz de coliziune din spate.

| 3. | Procedurile de calibrare şi măsurare trebuie să corespundă celor definite în standardul internaţional ISO 6487 (1980). Echipamentul de măsurare trebuie să corespundă specificaţiilor tehnice ale unui canal de date cu o clasă de frecvenţă (CFC) 60. |
| --- | --- |

3.

Procedurile de calibrare şi măsurare trebuie să corespundă celor definite în standardul internaţional ISO 6487 (1980). Echipamentul de măsurare trebuie să corespundă specificaţiilor tehnice ale unui canal de date cu o clasă de frecvenţă (CFC) 60.

Apendicele 1

Curbe ale deceleraţiei căruciorului ca funcţie de timp

(curba pentru calibrarea dispozitivului de oprire)

Coliziune frontală

Image

Apendicele 2

Curbe ale deceleraţiei căruciorului ca funcţie de timp

(curba pentru calibrarea dispozitivului de oprire)

Coliziune din spate

Image

---

ANEXA 8

DESCRIEREA MANECHINELOR

| 1. | Generalităţi |
| --- | --- |

1.

Generalităţi

| 1.1. | Manechinele prevăzute de prezentul regulament sunt descrise în apendicele 1-3 la prezenta anexă şi în desenele tehnice produse de TNO (Institutul de cercetare pentru autovehicule), Schoemakerstraat 97, 2628 VK Delft, Ţările de Jos. |
| --- | --- |

1.1.

Manechinele prevăzute de prezentul regulament sunt descrise în apendicele 1-3 la prezenta anexă şi în desenele tehnice produse de TNO (Institutul de cercetare pentru autovehicule), Schoemakerstraat 97, 2628 VK Delft, Ţările de Jos.

| 1.2. | Se pot folosi manechine alternative, cu condiţia ca: |
| --- | --- |

1.2.

Se pot folosi manechine alternative, cu condiţia ca:

| 1.2.1. | echivalenţa lor să poată fi demonstrată în mod satisfăcător autorităţii competente, şi |
| --- | --- |

1.2.1.

echivalenţa lor să poată fi demonstrată în mod satisfăcător autorităţii competente, şi

| 1.2.2. | folosirea lor să fie înregistrată în raportul privind testarea şi în formularul de comunicare descrise în anexa 1 la prezentul regulament. |
| --- | --- |

1.2.2.

folosirea lor să fie înregistrată în raportul privind testarea şi în formularul de comunicare descrise în anexa 1 la prezentul regulament.

Apendice 1

DESCRIEREA MANECHINELOR DE 9 LUNI ŞI DE 3, 6 ŞI 10 ANI

1.   GENERALITĂŢI

| 1.1. | Dimensiunile şi masele manechinelor descrise mai jos sunt bazate pe antropometria copiilor de 9 luni, respectiv 3, 6 şi 10 ani din cea de-a 50-a percentilă. |
| --- | --- |

1.1.

Dimensiunile şi masele manechinelor descrise mai jos sunt bazate pe antropometria copiilor de 9 luni, respectiv 3, 6 şi 10 ani din cea de-a 50-a percentilă.

| 1.2. | Manechinele sunt alcătuite dintr-un schelet de metal sau poliester cu componente din mulaj de poliuretină. |
| --- | --- |

1.2.

Manechinele sunt alcătuite dintr-un schelet de metal sau poliester cu componente din mulaj de poliuretină.

| 1.3. | Pentru o imagine detaliată a manechinului, a se vedea figura 9. |
| --- | --- |

1.3.

Pentru o imagine detaliată a manechinului, a se vedea figura 9.

2.   STRUCTURA

2.1.   Capul

| 2.1.1. | Capul este construit din poliuretină şi întărit prin benzi de metal. În interiorul capului este posibilă instalarea echipamentului de măsurare pe un bloc de poliamidă în centrul gravităţii. |
| --- | --- |

2.1.1.

Capul este construit din poliuretină şi întărit prin benzi de metal. În interiorul capului este posibilă instalarea echipamentului de măsurare pe un bloc de poliamidă în centrul gravităţii.

2.2.   Vertebre

2.2.1.   Vertebre ale gâtului

| 2.2.1.1. | Gâtul este realizat din 5 inele de poliuretină conţinând un nucleu de elemente de poliamidă. Articulaţia Atlas-Axis este realizată din poliamidă. |
| --- | --- |

2.2.1.1.

Gâtul este realizat din 5 inele de poliuretină conţinând un nucleu de elemente de poliamidă. Articulaţia Atlas-Axis este realizată din poliamidă.

2.2.2.   Vertebre lombare

| 2.2.2.1. | Cele cinci vertebre lombare sunt făcute din poliamidă. |
| --- | --- |

2.2.2.1.

Cele cinci vertebre lombare sunt făcute din poliamidă.

2.3.   Piept

| 2.3.1. | Scheletul pieptului constă într-un cadru tubular de oţel pe care sunt montate articulaţii ale braţului. Coloana vertebrală constă într-un cablu de oţel cu patru capete filetate. |
| --- | --- |

2.3.1.

Scheletul pieptului constă într-un cadru tubular de oţel pe care sunt montate articulaţii ale braţului. Coloana vertebrală constă într-un cablu de oţel cu patru capete filetate.

| 2.3.2. | Scheletul este acoperit cu poliuretină. Echipamentul de măsurare poate fi amplasat în cavitatea toracică. |
| --- | --- |

2.3.2.

Scheletul este acoperit cu poliuretină. Echipamentul de măsurare poate fi amplasat în cavitatea toracică.

2.4.   Membre

| 2.4.1. | Braţele şi picioarele sunt, de asemenea, alcătuite din poliuretină, întărite de elemente din metal sub forma unor tuburi pătrate, benzi şi plăci. Genunchii şi umerii sunt prevăzuţi cu articulaţii mobile. Articulaţiile braţelor şi ale picioarelor constau într-o bilă reglabilă şi articulaţii sub formă de locaş al bilei. |
| --- | --- |

2.4.1.

Braţele şi picioarele sunt, de asemenea, alcătuite din poliuretină, întărite de elemente din metal sub forma unor tuburi pătrate, benzi şi plăci. Genunchii şi umerii sunt prevăzuţi cu articulaţii mobile. Articulaţiile braţelor şi ale picioarelor constau într-o bilă reglabilă şi articulaţii sub formă de locaş al bilei.

2.5.   Bazin

| 2.5.1. | Bazinul este alcătuit din poliester întărit cu sticlă şi acoperit de asemenea cu poliuretină. |
| --- | --- |

2.5.1.

Bazinul este alcătuit din poliester întărit cu sticlă şi acoperit de asemenea cu poliuretină.

| 2.5.2. | Forma părţii superioare a bazinului, care este importantă pentru determinarea sensibilităţii la solicitarea abdominală, copiază cât se poate de bine forma bazinului copilului. |
| --- | --- |

2.5.2.

Forma părţii superioare a bazinului, care este importantă pentru determinarea sensibilităţii la solicitarea abdominală, copiază cât se poate de bine forma bazinului copilului.

| 2.5.3. | Articulaţiile şoldurilor sunt situate puţin mai jos de bazin. |
| --- | --- |

2.5.3.

Articulaţiile şoldurilor sunt situate puţin mai jos de bazin.

2.6.   Asamblarea manechinului

2.6.1.   Gât-piept-bazin

| 2.6.1.1. | Vertebrele lombare şi bazinul sunt înşurubate de cablul de oţel şi tensiunea lor este ajustată de o piuliţă. Vertebrele gâtului sunt montate şi ajustate în acelaşi mod. Deoarece cablul de oţel nu trebuie să se poată mişca prin piept, trebuie să fie imposibilă ajustarea tensiunii vertebrelor lombare din gât şi invers. |
| --- | --- |

2.6.1.1.

Vertebrele lombare şi bazinul sunt înşurubate de cablul de oţel şi tensiunea lor este ajustată de o piuliţă. Vertebrele gâtului sunt montate şi ajustate în acelaşi mod. Deoarece cablul de oţel nu trebuie să se poată mişca prin piept, trebuie să fie imposibilă ajustarea tensiunii vertebrelor lombare din gât şi invers.

2.6.2.   Cap-gât

| 2.6.2.1. | Capul poate fi montat şi ajustat prin intermediul unui şurub şi al unei piuliţe prin blocul Atlas-Axis. |
| --- | --- |

2.6.2.1.

Capul poate fi montat şi ajustat prin intermediul unui şurub şi al unei piuliţe prin blocul Atlas-Axis.

2.6.3.   Trunchi-membre

| 2.6.3.1. | Braţele şi picioarele pot fi montate şi ajustate de trunchi prin intermediul unor articulaţii formate din bile şi locaşuri ale bilei. |
| --- | --- |

2.6.3.1.

Braţele şi picioarele pot fi montate şi ajustate de trunchi prin intermediul unor articulaţii formate din bile şi locaşuri ale bilei.

| 2.6.3.2. | Pentru articulaţiile braţului bilele sunt conectate la trunchi; în cazul articulaţiilor piciorului, sunt conectate la picioare. |
| --- | --- |

2.6.3.2.

Pentru articulaţiile braţului bilele sunt conectate la trunchi; în cazul articulaţiilor piciorului, sunt conectate la picioare.

3.   CARACTERISTICI PRINCIPALE

3.1.   Greutatea

Tabelul 1

| Componentă | Greutatea în kg în funcţie de grupul de vârstă |
| --- | --- |
| 9 luni | 3 ani | 6 ani | 10 ani |
| Cap + | 2,20 | ±0,10 | 2,70 | ±0,10 | 3,45 | ±0,10 | 3,60 | ±0,10 |
| Trunchi | 3,40 | ±0,10 | 5,80 | ±0,15 | 8,45 | ±0,20 | 12,30 | ±0,30 |
| Parte superioară | 0,70 | ±0,05 | 1,10 | ±0,05 | 1,85 | ±0,10 | 2,00 | ±0,10 |
| Parte inferioară | 0,45 | ±0,05 | 0,70 | ±0,05 | 1,15 | ±0,05 | 1,60 | ±0,10 |
| Parte superioară | 1,40 | ±0,05 | 3,00 | ±0,10 | 4,10 | ±0,15 | 7,50 | ±0,15 |
| Parte inferioară | 0,85 | ±0,05 | 1,70 | ±0,10 | 3,00 | ±0,10 | 5,00 | ±0,15 |
| Total | 9,00 | ±0,20 | 15,00 | ±0,30 | 22,00 | ±0,50 | 32,00 | ±0,70 |

Componentă

Greutatea în kg în funcţie de grupul de vârstă

9 luni

3 ani

6 ani

10 ani

Cap +

2,20

±0,10

2,70

±0,10

3,45

±0,10

3,60

±0,10

Trunchi

3,40

±0,10

5,80

±0,15

8,45

±0,20

12,30

±0,30

Parte superioară

0,70

±0,05

1,10

±0,05

1,85

±0,10

2,00

±0,10

Parte inferioară

0,45

±0,05

0,70

±0,05

1,15

±0,05

1,60

±0,10

Parte superioară

1,40

±0,05

3,00

±0,10

4,10

±0,15

7,50

±0,15

Parte inferioară

0,85

±0,05

1,70

±0,10

3,00

±0,10

5,00

±0,15

Total

9,00

±0,20

15,00

±0,30

22,00

±0,50

32,00

±0,70

3.2.   Dimensiuni principale

| 3.2.1. | Dimensiunile principale, bazate pe figura 1 din prezenta anexă, sunt date în tabelul 2. |
| --- | --- |

3.2.1.

Dimensiunile principale, bazate pe figura 1 din prezenta anexă, sunt date în tabelul 2.

Figura 1

Dimensiunile principale ale manechinului

Image

Tabelul 2

| Nr. | Dimensiuni | Dimensiuni în mm în funcţie de grupa de vârste |
| --- | --- | --- |
| 9 luni | 3 ani | 6 ani | 10 ani |
| 1 | Din spatele feselor în faţa genunchiului | 195 | 334 | 378 | 456 |
| 2 | Din spatele feselor la popliteu, şezând | 145 | 262 | 312 | 376 |
| 3 | De la centrul de greutate la scaun | 180 | 190 | 190 | 200 |
| 4 | Circumferinţa pieptului | 440 | 510 | 580 | 660 |
| 5 | Adâncimea pieptului | 102 | 125 | 135 | 142 |
| 6 | Distanţa dintre omoplaţi | 170 | 215 | 250 | 295 |
| 7 | Diametrul capului | 125 | 137 | 141 | 141 |
| 8 | Lungimea capului | 166 | 174 | 175 | 181 |
| 9 | Circumferinţa şoldului, şezând | 510 | 590 | 668 | 780 |
| 10 | Circumferinţa şoldului, în picioare (fără imagine) | 470 | 550 | 628 | 740 |
| 11 | Adâncimea şoldului, şezând | 125 | 147 | 168 | 180 |
| 12 | Diametrul şoldului, şezând | 166 | 206 | 229 | 255 |
| 13 | Diametrul gâtului | 60 | 71 | 79 | 89 |
| 14 | De la scaun la cot | 135 | 153 | 155 | 186 |
| 15 | Diametrul umărului | 216 | 249 | 295 | 345 |
| 16 | Înălţimea ochiului şezând | 350 | 460 | 536 | 625 |
| 17 | Înălţime, şezând | 450 | 560 | 636 | 725 |
| 18 | Înălţimea umărului, şezând | 280 | 335 | 403 | 483 |
| 19 | De la sol la popliteu, şezând | 125 | 205 | 283 | 355 |
| 20 | Statura (fără imagine) | 708 | 980 | 1 166 | 1 376 |
| 21 | Înălţimea coapsei, şezând | 70 | 85 | 95 | 106 |

Nr.

Dimensiuni

Dimensiuni în mm în funcţie de grupa de vârste

9 luni

3 ani

6 ani

10 ani

1

Din spatele feselor în faţa genunchiului

195

334

378

456

2

Din spatele feselor la popliteu, şezând

145

262

312

376

3

De la centrul de greutate la scaun

180

190

190

200

4

Circumferinţa pieptului

440

510

580

660

5

Adâncimea pieptului

102

125

135

142

6

Distanţa dintre omoplaţi

170

215

250

295

7

Diametrul capului

125

137

141

141

8

Lungimea capului

166

174

175

181

9

Circumferinţa şoldului, şezând

510

590

668

780

10

Circumferinţa şoldului, în picioare (fără imagine)

470

550

628

740

11

Adâncimea şoldului, şezând

125

147

168

180

12

Diametrul şoldului, şezând

166

206

229

255

13

Diametrul gâtului

60

71

79

89

14

De la scaun la cot

135

153

155

186

15

Diametrul umărului

216

249

295

345

16

Înălţimea ochiului şezând

350

460

536

625

17

Înălţime, şezând

450

560

636

725

18

Înălţimea umărului, şezând

280

335

403

483

19

De la sol la popliteu, şezând

125

205

283

355

20

Statura (fără imagine)

708

980

1 166

1 376

21

Înălţimea coapsei, şezând

70

85

95

106

4.   REGLAREA ARTICULAŢIILOR

4.1.   Generalităţi

| 4.1.1. | Pentru a ajunge la rezultate reproductibile folosind manechinele, este esenţială specificarea şi reglarea frecării la diferite articulaţii, a tensiunii în gât şi în cablurile lombare, precum şi rigiditatea elementului deformabil. |
| --- | --- |

4.1.1.

Pentru a ajunge la rezultate reproductibile folosind manechinele, este esenţială specificarea şi reglarea frecării la diferite articulaţii, a tensiunii în gât şi în cablurile lombare, precum şi rigiditatea elementului deformabil.

4.2.   Reglarea cablului gâtului

| 4.2.1. | Amplasaţi trunchiul pe partea sa dorsală în plan orizontal. |
| --- | --- |

4.2.1.

Amplasaţi trunchiul pe partea sa dorsală în plan orizontal.

| 4.2.2. | Montaţi ansamblul complet al gâtului fără cap. |
| --- | --- |

4.2.2.

Montaţi ansamblul complet al gâtului fără cap.

| 4.2.3. | Strângeţi piuliţa dispozitivului de reglare pe blocul Atlas-Axis. |
| --- | --- |

4.2.3.

Strângeţi piuliţa dispozitivului de reglare pe blocul Atlas-Axis.

| 4.2.4. | Amplasaţi o bară potrivită sau un şurub prin blocul Atlas-Axis. |
| --- | --- |

4.2.4.

Amplasaţi o bară potrivită sau un şurub prin blocul Atlas-Axis.

| 4.2.5. | Slăbiţi strânsoarea piuliţei dispozitivului de reglare până când blocul Atlas-Axis scade cu 10 ± 1 mm când o greutate de 50 N direcţionată în jos este aplicată barei sau şurubului prin blocul Atlas-Axis (a se vedea figura 2).
  Figura 2



  50 N |
| --- | --- |

4.2.5.

Slăbiţi strânsoarea piuliţei dispozitivului de reglare până când blocul Atlas-Axis scade cu 10 ± 1 mm când o greutate de 50 N direcţionată în jos este aplicată barei sau şurubului prin blocul Atlas-Axis (a se vedea figura 2).

Figura 2

Image

50 N

4.3.   Articulaţia Atlas-Axis

| 4.3.1. | Aşezaţi trunchiul pe partea dorsală în plan orizontal. |
| --- | --- |

4.3.1.

Aşezaţi trunchiul pe partea dorsală în plan orizontal.

| 4.3.2. | Montaţi ansamblul complet al gâtului şi capului. |
| --- | --- |

4.3.2.

Montaţi ansamblul complet al gâtului şi capului.

| 4.3.3. | Strângeţi şurubul şi piuliţa de reglare prin cap şi blocul Atlas-Axis cu capul în poziţie orizontală. |
| --- | --- |

4.3.3.

Strângeţi şurubul şi piuliţa de reglare prin cap şi blocul Atlas-Axis cu capul în poziţie orizontală.

| 4.3.4. | Slăbiţi piuliţa de reglare până când capul începe să se mişte (a se vedea figura 3).
  Figura 3 |
| --- | --- |

4.3.4.

Slăbiţi piuliţa de reglare până când capul începe să se mişte (a se vedea figura 3).

Figura 3

Image

4.4.   Articulaţia coapsei

| 4.4.1. | Aşezaţi trunchiul pe partea frontală în plan orizontal. |
| --- | --- |

4.4.1.

Aşezaţi trunchiul pe partea frontală în plan orizontal.

| 4.4.2. | Montaţi partea superioară a piciorului fără partea inferioară. |
| --- | --- |

4.4.2.

Montaţi partea superioară a piciorului fără partea inferioară.

| 4.4.3. | Strângeţi piuliţa de reglare cu partea superioară a piciorului în poziţie orizontală. |
| --- | --- |

4.4.3.

Strângeţi piuliţa de reglare cu partea superioară a piciorului în poziţie orizontală.

| 4.4.4. | Slăbiţi piuliţa de reglare până când partea superioară a piciorului începe să se mişte. |
| --- | --- |

4.4.4.

Slăbiţi piuliţa de reglare până când partea superioară a piciorului începe să se mişte.

| 4.4.5. | Articulaţia coapsei ar trebui verificată frecvent în fazele iniţiale din cauza problemelor de „rodaj” (a se vedea figura 4).
  Figura 4 |
| --- | --- |

4.4.5.

Articulaţia coapsei ar trebui verificată frecvent în fazele iniţiale din cauza problemelor de „rodaj” (a se vedea figura 4).

Figura 4

Image

4.5.   Articulaţia genunchiului

| 4.5.1. | Aşezaţi partea superioară a piciorului în poziţie orizontală. |
| --- | --- |

4.5.1.

Aşezaţi partea superioară a piciorului în poziţie orizontală.

| 4.5.2. | Montaţi partea inferioară a piciorului. |
| --- | --- |

4.5.2.

Montaţi partea inferioară a piciorului.

| 4.5.3. | Strângeţi piuliţa de reglare a încheieturii genunchiului cu partea inferioară a piciorului în poziţie orizontală. |
| --- | --- |

4.5.3.

Strângeţi piuliţa de reglare a încheieturii genunchiului cu partea inferioară a piciorului în poziţie orizontală.

| 4.5.4. | Slăbiţi strânsoarea piuliţei de reglare până când partea inferioară a piciorului începe să se mişte (a se vedea figura 5).
  Figura 5 |
| --- | --- |

4.5.4.

Slăbiţi strânsoarea piuliţei de reglare până când partea inferioară a piciorului începe să se mişte (a se vedea figura 5).

Figura 5

Image

4.6.   Articulaţia umărului

| 4.6.1. | Aşezaţi trunchiul în poziţie verticală. |
| --- | --- |

4.6.1.

Aşezaţi trunchiul în poziţie verticală.

| 4.6.2. | Montaţi partea superioară a braţului fără partea inferioară a braţului. |
| --- | --- |

4.6.2.

Montaţi partea superioară a braţului fără partea inferioară a braţului.

| 4.6.3. | Strângeţi piuliţele de reglare ale umărului cu partea superioară a braţului în poziţie orizontală. |
| --- | --- |

4.6.3.

Strângeţi piuliţele de reglare ale umărului cu partea superioară a braţului în poziţie orizontală.

| 4.6.4. | Slăbiţi piuliţele de reglare până când partea inferioară a braţului începe să se mişte (a se vedea figura 6). |
| --- | --- |

4.6.4.

Slăbiţi piuliţele de reglare până când partea inferioară a braţului începe să se mişte (a se vedea figura 6).

| 4.6.5. | Articulaţiile umărului ar trebui verificate în mod frecvent în etapele iniţiale din cauza problemelor de „rodaj”. |
| --- | --- |

4.6.5.

Articulaţiile umărului ar trebui verificate în mod frecvent în etapele iniţiale din cauza problemelor de „rodaj”.

Figura 6

Image

4.7.   Articulaţia cotului

| 4.7.1. | Aşezaţi partea superioară a braţului în poziţie verticală. |
| --- | --- |

4.7.1.

Aşezaţi partea superioară a braţului în poziţie verticală.

| 4.7.2. | Montaţi partea inferioară a braţului. |
| --- | --- |

4.7.2.

Montaţi partea inferioară a braţului.

| 4.7.3. | Strângeţi piuliţa de reglare a cotului cu partea inferioară în poziţie orizontală. |
| --- | --- |

4.7.3.

Strângeţi piuliţa de reglare a cotului cu partea inferioară în poziţie orizontală.

| 4.7.4. | Slăbiţi piuliţa de reglare până când partea inferioară a braţului începe să se mişte (a se vedea figura 7).
  Figura 7 |
| --- | --- |

4.7.4.

Slăbiţi piuliţa de reglare până când partea inferioară a braţului începe să se mişte (a se vedea figura 7).

Figura 7

Image

4.8.   Cablul lombar

| 4.8.1. | Asamblaţi partea superioară a trunchiului, vertebrele lombare, partea inferioară a trunchiului, inserţia abdominală, cablul şi arcul. |
| --- | --- |

4.8.1.

Asamblaţi partea superioară a trunchiului, vertebrele lombare, partea inferioară a trunchiului, inserţia abdominală, cablul şi arcul.

| 4.8.2. | Strângeţi piuliţa de reglare a cablului în partea inferioară a trunchiului până când arcul este comprimat la 2/3 din lungimea sa netensionată (a se vedea figura 8).
  Figura 8 |
| --- | --- |

4.8.2.

Strângeţi piuliţa de reglare a cablului în partea inferioară a trunchiului până când arcul este comprimat la 2/3 din lungimea sa netensionată (a se vedea figura 8).

Figura 8

Image

4.9.   Calibrarea inserţiei abdominale

4.9.1.   Generalităţi

| 4.9.1.1. | Testul va fi realizat prin intermediul unei maşini care produce tensiunea potrivită. |
| --- | --- |

4.9.1.1.

Testul va fi realizat prin intermediul unei maşini care produce tensiunea potrivită.

| 4.9.2. | Aşezaţi inserţia abdominală pe un bloc rigid cu aceeaşi lungime şi lăţime ca şi coloana vertebrală lombară. Grosimea blocului respectiv va fi de două ori mai mare decât coloana vertebrală lombară (a se vedea figura 9). |
| --- | --- |

4.9.2.

Aşezaţi inserţia abdominală pe un bloc rigid cu aceeaşi lungime şi lăţime ca şi coloana vertebrală lombară. Grosimea blocului respectiv va fi de două ori mai mare decât coloana vertebrală lombară (a se vedea figura 9).

| 4.9.3. | Se va aplica o greutate iniţială de 20 N. |
| --- | --- |

4.9.3.

Se va aplica o greutate iniţială de 20 N.

| 4.9.4. | Se va aplica o greutate constantă de 50 N. |
| --- | --- |

4.9.4.

Se va aplica o greutate constantă de 50 N.

| 4.9.5. | Deformarea inserţiei abdominale după 2 minute va fi:







  Pentru manechinul | de 9 luni: | 11,5 ±2,0 mm |
| --- | --- | --- | --- |
| | de 3 ani: | 11,5 ±2,0 mm |
| | de 6 ani: | 13,0 ±2,0 mm |
| | de 10 ani: | 13,0 ±2,0 mm |

4.9.5.

Deformarea inserţiei abdominale după 2 minute va fi:

Pentru manechinul

de 9 luni:

11,5 ±2,0 mm

de 3 ani:

11,5 ±2,0 mm

de 6 ani:

13,0 ±2,0 mm

de 10 ani:

13,0 ±2,0 mm

Figura 9

Image

5.   INSTRUMENTE

5.1.   Generalităţi

| 5.1.1. | Procedurile de calibrare şi de măsurare vor fi bazate pe standardele internaţionale ISO 6487 (1980). |
| --- | --- |

5.1.1.

Procedurile de calibrare şi de măsurare vor fi bazate pe standardele internaţionale ISO 6487 (1980).

5.2.   Instalarea accelerometrului în piept

Accelerometrul va fi montat în cavitatea protejată din piept.

5.3.   Indicarea penetrării abdominale

| 5.3.1. | O mostră de lut modelat va fi ataşată vertical în faţa vertebrelor lombare prin intermediul unei fâşii subţiri de adeziv. |
| --- | --- |

5.3.1.

O mostră de lut modelat va fi ataşată vertical în faţa vertebrelor lombare prin intermediul unei fâşii subţiri de adeziv.

| 5.3.2. | O deviere a lutului modelat nu înseamnă neapărat că penetrarea a avut loc. |
| --- | --- |

5.3.2.

O deviere a lutului modelat nu înseamnă neapărat că penetrarea a avut loc.

| 5.3.3. | Mostrele de lut modelat vor fi de aceeaşi lungime şi lăţime cu coloana vertebrală lombară; grosimea mostrelor va fi de 25 ± 2 mm. |
| --- | --- |

5.3.3.

Mostrele de lut modelat vor fi de aceeaşi lungime şi lăţime cu coloana vertebrală lombară; grosimea mostrelor va fi de 25 ± 2 mm.

| 5.3.4. | Doar lutul modelat furnizat odată cu manechinele va fi folosit. |
| --- | --- |

5.3.4.

Doar lutul modelat furnizat odată cu manechinele va fi folosit.

| 5.3.5. | Temperatura lutului modelat pe parcursul testului va fi de 30 ± 5 oC. |
| --- | --- |

5.3.5.

Temperatura lutului modelat pe parcursul testului va fi de 30 ± 5 oC.

Apendicele 2

DESCRIEREA MANECHINULUI „NOU-NĂSCUT”

Manechinul este compus din cap, trunchi, braţe şi picioare ca o singură unitate. Trunchiul, braţele şi picioarele sunt un mulaj din sorbotan acoperit cu un înveliş din PVC şi o coloană vertebrală din oţel în formă de arc. Capul este confecţionat dintr-un mulaj din material spongios de poliuretină acoperit cu un înveliş din PVC şi este în permanenţă ataşat de trunchi. Manechinul este prevăzut cu un costum din bumbac sau poliester supraelastic.

Dimensiunile şi repartizarea masei manechinului sunt bazate pe cea de-a 50-a percentilă de nou-născuţi şi sunt prezentate în tabelele 1 şi 2 şi în figura 1.

Tabelul 1

Principalele dimensiuni ale manechinului „nou-născut”

| Dimensiune | mm | Dimensiune | mm |
| --- | --- | --- | --- |
| A | Partea posterioară a bazinului – creştet | 345 | E | Lăţimea umerilor | 150 |
| B | Partea posterioară a semicarcasei – sol | 250 | F | Diametrul pieptului | 105 |
| | (cu piciorul întins) | | G | Adâncimea pieptului | 100 |
| C | Diametrul capului | 105 | H | Lăţimea şoldurilor | 105 |
| D | Adâncimea capului | 125 | I | C din G din creştetul capului | 235 |

Dimensiune

mm

Dimensiune

mm

A

Partea posterioară a bazinului – creştet

345

E

Lăţimea umerilor

150

B

Partea posterioară a semicarcasei – sol

250

F

Diametrul pieptului

105

(cu piciorul întins)

G

Adâncimea pieptului

100

C

Diametrul capului

105

H

Lăţimea şoldurilor

105

D

Adâncimea capului

125

I

C din G din creştetul capului

235

Tabelul 2

Distribuţia masei manechinului „nou-născut” (1)

| Cap şi gât | 0,7 kg |
| --- | --- |
| Trunchi | 1,1 kg |
| Braţe | 0,5 kg |
| Picioare | 1,1 kg |
| Greutatea totală | 3,4 kg |

Cap şi gât

0,7 kg

Trunchi

1,1 kg

Braţe

0,5 kg

Picioare

1,1 kg

Greutatea totală

3,4 kg

Figura 1

Image

Calibrarea manechinului sugar

1.   RIGIDITATEA UMĂRULUI

| 1.1. | Aşezaţi manechinul pe partea dorsală în poziţie orizontală şi sprijiniţi trunchiul pe o parte pentru a preveni deplasarea (figura 2). |
| --- | --- |

1.1.

Aşezaţi manechinul pe partea dorsală în poziţie orizontală şi sprijiniţi trunchiul pe o parte pentru a preveni deplasarea (figura 2).

| 1.2. | Aplicaţi o greutate de 150 N pe un piston plat cu diametrul de 40 mm, în poziţie orizontală, în direcţia perpendiculară pe axul superior-inferior al manechinului. Axul pistonului ar trebui să se afle în mijlocul umărului manechinului şi să fie adiacent punctului A de pe umăr (a se vedea figura 2). Devierea laterală a pistonului din momentul primului contact cu braţul ar trebui să se încadreze între 30 şi 50 mm. |
| --- | --- |

1.2.

Aplicaţi o greutate de 150 N pe un piston plat cu diametrul de 40 mm, în poziţie orizontală, în direcţia perpendiculară pe axul superior-inferior al manechinului. Axul pistonului ar trebui să se afle în mijlocul umărului manechinului şi să fie adiacent punctului A de pe umăr (a se vedea figura 2). Devierea laterală a pistonului din momentul primului contact cu braţul ar trebui să se încadreze între 30 şi 50 mm.

| 1.3. | Repetaţi cu celălalt umăr – schimbând poziţia |
| --- | --- |

1.3.

Repetaţi cu celălalt umăr – schimbând poziţia

2.   RIGIDITATEA ARTICULAŢIEI PICIORULUI

| 2.1. | Aşezaţi manechinul pe partea dorsală pe un plan orizontal (figura 3) şi apropiaţi părţile inferioare ale picioarelor, aducând în contact partea interioară a genunchiului. |
| --- | --- |

2.1.

Aşezaţi manechinul pe partea dorsală pe un plan orizontal (figura 3) şi apropiaţi părţile inferioare ale picioarelor, aducând în contact partea interioară a genunchiului.

| 2.2. | Aşezaţi o greutate în poziţie verticală peste genunchi cu un piston plat cu dimensiunile de 35 mm × 95 mm şi poziţionaţi axul central al pistonului peste cel mai înalt punct al genunchilor. |
| --- | --- |

2.2.

Aşezaţi o greutate în poziţie verticală peste genunchi cu un piston plat cu dimensiunile de 35 mm × 95 mm şi poziţionaţi axul central al pistonului peste cel mai înalt punct al genunchilor.

| 2.3. | Exercitaţi o forţă suficient de mare asupra pistonului pentru a îndoi şoldurile până când partea din faţă a pistonului este la o distanţă de 85 mm de suprafaţa de sprijin. Forţa exercitată ar trebui să fie între 30 şi 70 N. Asiguraţi-vă că membrele inferioare nu intră în contact cu niciun fel de suprafaţă în timpul testării. |
| --- | --- |

2.3.

Exercitaţi o forţă suficient de mare asupra pistonului pentru a îndoi şoldurile până când partea din faţă a pistonului este la o distanţă de 85 mm de suprafaţa de sprijin. Forţa exercitată ar trebui să fie între 30 şi 70 N. Asiguraţi-vă că membrele inferioare nu intră în contact cu niciun fel de suprafaţă în timpul testării.

3.   TEMPERATURA

Calibrarea ar trebui să se desfăşoare la o temperatură cuprinsă între 15 şi 30 oC.

Figura 2

Image

Figura 3

Image

---

(1)  Grosimea învelişului din PVC ar trebui să fie de 1 ±0,5 mm.

Gravitaţia specifică ar trebui să fie de 0,865±0,1.

Apendicele 3

DESCRIEREA MANECHINULUI DE 18 LUNI

1.   GENERALITĂŢI

| 1.1. | Dimensiunile şi masele manechinelor sunt bazate pe antropometria a peste 50 de procente dintre copiii de 18 luni. |
| --- | --- |

1.1.

Dimensiunile şi masele manechinelor sunt bazate pe antropometria a peste 50 de procente dintre copiii de 18 luni.

2.   STRUCTURA

2.1.   Capul

| 2.1.1. | Capul constă într-un craniu de plastic semirigid acoperit cu scalp. Craniul are o cavitate care permite montarea instrumentelor (opţional). |
| --- | --- |

2.1.1.

Capul constă într-un craniu de plastic semirigid acoperit cu scalp. Craniul are o cavitate care permite montarea instrumentelor (opţional).

2.2.   Gâtul

| 2.2.1. | Gâtul este alcătuit din trei părţi: |
| --- | --- |

2.2.1.

Gâtul este alcătuit din trei părţi:

| 2.2.2. | O coloană de cauciuc solid, |
| --- | --- |

2.2.2.

O coloană de cauciuc solid,

| 2.2.3. | O articulaţie reglabilă OC în vârful coloanei de cauciuc, permiţând rotaţia la frecare reglabilă în jurul axului lateral. |
| --- | --- |

2.2.3.

O articulaţie reglabilă OC în vârful coloanei de cauciuc, permiţând rotaţia la frecare reglabilă în jurul axului lateral.

| 2.2.4. | O articulaţie sferică nereglabilă la baza gâtului. |
| --- | --- |

2.2.4.

O articulaţie sferică nereglabilă la baza gâtului.

2.3.   Trunchiul

| 2.3.1. | Trunchiul este alcătuit dintr-un schelet de plastic, acoperit cu un sistem care imită carnea/pielea. Trunchiul are o cavitate în faţa scheletului şi acceptă o umplere cu spumă pentru a realiza rigiditatea corectă a toracelui. Trunchiul are o cavitate în spate care permite montarea instrumentelor. |
| --- | --- |

2.3.1.

Trunchiul este alcătuit dintr-un schelet de plastic, acoperit cu un sistem care imită carnea/pielea. Trunchiul are o cavitate în faţa scheletului şi acceptă o umplere cu spumă pentru a realiza rigiditatea corectă a toracelui. Trunchiul are o cavitate în spate care permite montarea instrumentelor.

2.4.   Abdomenul

| 2.4.1. | Abdomenul manechinului este un element deformabil, cu o singură parte care este introdusă în spaţiul dintre torace şi bazin. |
| --- | --- |

2.4.1.

Abdomenul manechinului este un element deformabil, cu o singură parte care este introdusă în spaţiul dintre torace şi bazin.

2.5.   Partea lombară a coloanei vertebrale

| 2.5.1. | Partea lombară a coloanei vertebrale este alcătuită dintr-o coloană de cauciuc care este montată între scheletul toracic şi bazin. Rigiditatea părţii lombare a coloanei vertebrale este prestabilită, utilizându-se un cablu de metal care trece prin nucleul gol al coloanei de cauciuc. |
| --- | --- |

2.5.1.

Partea lombară a coloanei vertebrale este alcătuită dintr-o coloană de cauciuc care este montată între scheletul toracic şi bazin. Rigiditatea părţii lombare a coloanei vertebrale este prestabilită, utilizându-se un cablu de metal care trece prin nucleul gol al coloanei de cauciuc.

2.6.   Bazinul

| 2.6.1. | Bazinul este alcătuit din plastic semirigid şi este sub formă de bazin de copil. Este acoperit cu un sistem care imită carnea/pielea în jurul bazinului şi al feselor. |
| --- | --- |

2.6.1.

Bazinul este alcătuit din plastic semirigid şi este sub formă de bazin de copil. Este acoperit cu un sistem care imită carnea/pielea în jurul bazinului şi al feselor.

2.7.   Articulaţia coapsei

| 2.7.1. | Articulaţiile coapsei este montată la partea inferioară a bazinului. Totodată, articulaţia permite rotaţia în jurul unei axe laterale, ca şi rotaţia în jurul unei axe aflate în unghi drept faţă de axa laterală, folosind o articulaţie cardanică. Ambele axe sunt supuse unei frecări reglabile. |
| --- | --- |

2.7.1.

Articulaţiile coapsei este montată la partea inferioară a bazinului. Totodată, articulaţia permite rotaţia în jurul unei axe laterale, ca şi rotaţia în jurul unei axe aflate în unghi drept faţă de axa laterală, folosind o articulaţie cardanică. Ambele axe sunt supuse unei frecări reglabile.

2.8.   Articulaţia genunchiului

| 2.8.1. | Articulaţia genunchiului permite flexiunea şi extensia părţii inferioare a piciorului în condiţii de frecare reglabilă. |
| --- | --- |

2.8.1.

Articulaţia genunchiului permite flexiunea şi extensia părţii inferioare a piciorului în condiţii de frecare reglabilă.

2.9.   Articulaţia umărului

| 2.9.1. | Articulaţia umărului se montează la scheletul cavităţii toracice. Sistemul de înclichetare permite poziţionarea braţului în două poziţii iniţiale. |
| --- | --- |

2.9.1.

Articulaţia umărului se montează la scheletul cavităţii toracice. Sistemul de înclichetare permite poziţionarea braţului în două poziţii iniţiale.

2.10.   Articulaţia cotului

| 2.10.1. | Articulaţia cotului permite flexiunea şi extensia părţii inferioare a braţului. Sistemul de înclichetare permite poziţionarea părţii inferioare a braţului în două poziţii iniţiale. |
| --- | --- |

2.10.1.

Articulaţia cotului permite flexiunea şi extensia părţii inferioare a braţului. Sistemul de înclichetare permite poziţionarea părţii inferioare a braţului în două poziţii iniţiale.

2.11.   Asamblarea manechinului

| 2.11.1. | Cablul coloanei vertebrale este montat pe partea lombară a coloanei vertebrale. |
| --- | --- |

2.11.1.

Cablul coloanei vertebrale este montat pe partea lombară a coloanei vertebrale.

| 2.11.2. | Partea lombară a coloanei vertebrale este montată în scheletul dintre bazin şi coloana vertebrală a toracelui. |
| --- | --- |

2.11.2.

Partea lombară a coloanei vertebrale este montată în scheletul dintre bazin şi coloana vertebrală a toracelui.

| 2.11.3. | Inserţia abdominală este fixată între torace şi bazin. |
| --- | --- |

2.11.3.

Inserţia abdominală este fixată între torace şi bazin.

| 2.11.4. | Gâtul este montat pe torace. |
| --- | --- |

2.11.4.

Gâtul este montat pe torace.

| 2.11.5. | Capul este montat pe gât prin intermediul discului de interfaţă. |
| --- | --- |

2.11.5.

Capul este montat pe gât prin intermediul discului de interfaţă.

| 2.11.6. | Sunt montate braţele şi picioarele. |
| --- | --- |

2.11.6.

Sunt montate braţele şi picioarele.

3.   CARACTERISTICI PRINCIPALE

3.1.   Greutatea

Tabelul 1

Distribuţia masei manechinului de 18 luni

| Componentă | Greutate (kg) |
| --- | --- |
| Cap + gât | 2,73 |
| Trunchi | 5,06 |
| Partea superioară a braţului | 0,27 |
| Partea inferioară a braţului | 0,25 |
| Partea superioară a braţului | 0,61 |
| Partea inferioară a braţului | 0,48 |
| Greutatea totală | 11,01 |

Componentă

Greutate (kg)

Cap + gât

2,73

Trunchi

5,06

Partea superioară a braţului

0,27

Partea inferioară a braţului

0,25

Partea superioară a braţului

0,61

Partea inferioară a braţului

0,48

Greutatea totală

11,01

3.2.   Dimensiunile principale

| 3.2.1. | Dimensiunile principale, bazate pe figura 1 a prezentei anexe (reproduse mai jos), sunt date în tabelul 2. |
| --- | --- |

3.2.1.

Dimensiunile principale, bazate pe figura 1 a prezentei anexe (reproduse mai jos), sunt date în tabelul 2.

Figura 1

Dimensiunile principale ale manechinului de 18 luni

Image

Tabelul 2

| Nr. | Dimensiune | Valoare (mm) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Din spatele feselor în faţa genunchiului | 239 |
| 2 | Din spatele feselor la popliteu, şezând | 201 |
| 3 | De la centrul de greutate la scaun | 193 |
| 4 | Circumferinţa pieptului | 474 |
| 5 | Adâncimea pieptului | 113 |
| 7 | Diametrul capului | 124 |
| 8 | Lungimea capului | 160 |
| 9 | Circumferinţa şoldului, şezând | 510 |
| 10 | Circumferinţa şoldului, în picioare (fără imagine) | 471 |
| 11 | Adâncimea şoldului, şezând | 125 |
| 12 | Lăţimea şoldului, şezând | 174 |
| 13 | Diametrul gâtului | 65 |
| 14 | De la scaun la cot | 125 |
| 15 | Diametrul umărului | 224 |
| 17 | Înălţime, şezând | 495 (1) |
| 18 | Înălţimea umărului, şezând | 305 |
| 19 | De la sol la popliteu, şezând | 173 |
| 20 | Statura (fără imagine) | 820 (1) |
| 21 | Înălţimea coapsei, şezând | 66 |

Nr.

Dimensiune

Valoare (mm)

1

Din spatele feselor în faţa genunchiului

239

2

Din spatele feselor la popliteu, şezând

201

3

De la centrul de greutate la scaun

193

4

Circumferinţa pieptului

474

5

Adâncimea pieptului

113

7

Diametrul capului

124

8

Lungimea capului

160

9

Circumferinţa şoldului, şezând

510

10

Circumferinţa şoldului, în picioare (fără imagine)

471

11

Adâncimea şoldului, şezând

125

12

Lăţimea şoldului, şezând

174

13

Diametrul gâtului

65

14

De la scaun la cot

125

15

Diametrul umărului

224

17

Înălţime, şezând

495 (1)

18

Înălţimea umărului, şezând

305

19

De la sol la popliteu, şezând

173

20

Statura (fără imagine)

820 (1)

21

Înălţimea coapsei, şezând

66

4.   REGLAREA ARTICULAŢIILOR

4.1.   Generalităţi

| 4.1.1. | Pentru a obţine rezultate reproductibile utilizând manechinele, este esenţială reglarea frecării în diferite articulaţii, a tensiunii din partea lombară a coloanei vertebrale şi a rigidităţii inserţiei abdominale.
  Toate părţile trebuie verificate să nu aibă erori, înainte de a da curs acestor instrucţiuni. |
| --- | --- |

4.1.1.

Pentru a obţine rezultate reproductibile utilizând manechinele, este esenţială reglarea frecării în diferite articulaţii, a tensiunii din partea lombară a coloanei vertebrale şi a rigidităţii inserţiei abdominale.

Toate părţile trebuie verificate să nu aibă erori, înainte de a da curs acestor instrucţiuni.

4.2.   Partea lombară a coloanei vertebrale

| 4.2.1. | Partea lombară a coloanei vertebrale este calibrată înainte de a fi montată în manechin. |
| --- | --- |

4.2.1.

Partea lombară a coloanei vertebrale este calibrată înainte de a fi montată în manechin.

| 4.2.2. | Ataşaţi placa inferioară de montare a părţii lombare a coloanei vertebrale în aşa fel încât partea frontală a zonei lombare a coloanei vertebrale să fie localizată la bază (figura 2).
  Figura 2 |
| --- | --- |

4.2.2.

Ataşaţi placa inferioară de montare a părţii lombare a coloanei vertebrale în aşa fel încât partea frontală a zonei lombare a coloanei vertebrale să fie localizată la bază (figura 2).

Figura 2

Image

| 4.2.3. | Aplicaţi o forţă descendentă de 250 N plăcii superioare de montare. Deplasarea descendentă rezultată ar trebui înregistrată între 1 şi 2 secunde după aplicarea forţei şi ar trebui să fie între 9 şi 12 mm. |
| --- | --- |

4.2.3.

Aplicaţi o forţă descendentă de 250 N plăcii superioare de montare. Deplasarea descendentă rezultată ar trebui înregistrată între 1 şi 2 secunde după aplicarea forţei şi ar trebui să fie între 9 şi 12 mm.

4.3.   Abdomen

| 4.3.1. | Montaţi inserţia abdominală pe un bloc rigid cu aceeaşi lungime şi lăţime ca şi partea lombară a coloanei vertebrale. Grosimea acestui bloc ar trebui să fie cel puţin de două ori mai mare decât cea a părţii lombare a coloanei vertebrale (figura 3). |
| --- | --- |

4.3.1.

Montaţi inserţia abdominală pe un bloc rigid cu aceeaşi lungime şi lăţime ca şi partea lombară a coloanei vertebrale. Grosimea acestui bloc ar trebui să fie cel puţin de două ori mai mare decât cea a părţii lombare a coloanei vertebrale (figura 3).

| 4.3.2. | Se va aplica o greutate iniţială de 20 N. |
| --- | --- |

4.3.2.

Se va aplica o greutate iniţială de 20 N.

| 4.3.3. | Se va aplica o greutate constantă de 50 N. |
| --- | --- |

4.3.3.

Se va aplica o greutate constantă de 50 N.

| 4.3.4. | Deformarea inserţiei abdominale după două minute va fi de 12 ± 2 mm. |
| --- | --- |

4.3.4.

Deformarea inserţiei abdominale după două minute va fi de 12 ± 2 mm.

Figura 3

Image

4.4.   Reglarea gâtului

| 4.4.1. | Montaţi gâtul complet, care este alcătuit din coloana de cauciuc, articulaţia sferică a bazei şi articulaţia OC contra unei suprafeţe verticale în aşa fel încât partea frontală să fie orientată în jos (figura 4).
  Figura 4 |
| --- | --- |

4.4.1.

Montaţi gâtul complet, care este alcătuit din coloana de cauciuc, articulaţia sferică a bazei şi articulaţia OC contra unei suprafeţe verticale în aşa fel încât partea frontală să fie orientată în jos (figura 4).

Figura 4

Image

| 4.4.2. | Aplicaţi o forţă verticală de 100 N pe axul articulaţiei OC. Poziţia articulaţiei OC afişează o deplasare direcţionată în jos între 22 ± 2 mm. |
| --- | --- |

4.4.2.

Aplicaţi o forţă verticală de 100 N pe axul articulaţiei OC. Poziţia articulaţiei OC afişează o deplasare direcţionată în jos între 22 ± 2 mm.

4.5.   Articulaţia OC

| 4.5.1. | Montaţi ansamblul complet cap şi gât. |
| --- | --- |

4.5.1.

Montaţi ansamblul complet cap şi gât.

| 4.5.2. | Aşezaţi trunchiul pe partea dorsală în plan orizontal. |
| --- | --- |

4.5.2.

Aşezaţi trunchiul pe partea dorsală în plan orizontal.

| 4.5.3. | Strângeţi şurubul şi piuliţa de ajustare prin cap şi articulaţia OC folosind o cheie dinamometrică până când capul nu se mai poate mişca datorită gravitaţiei. |
| --- | --- |

4.5.3.

Strângeţi şurubul şi piuliţa de ajustare prin cap şi articulaţia OC folosind o cheie dinamometrică până când capul nu se mai poate mişca datorită gravitaţiei.

4.6.   Şold

| 4.6.1. | Ataşaţi partea superioară a piciorului, fără cea inferioară, de bazin. |
| --- | --- |

4.6.1.

Ataşaţi partea superioară a piciorului, fără cea inferioară, de bazin.

| 4.6.2. | Aşezaţi partea superioară a piciorului în poziţie orizontală. |
| --- | --- |

4.6.2.

Aşezaţi partea superioară a piciorului în poziţie orizontală.

| 4.6.3. | Creşteţi frecarea exercitată pe axul lateral până când piciorul nu se mai poate mişca datorită gravitaţiei. |
| --- | --- |

4.6.3.

Creşteţi frecarea exercitată pe axul lateral până când piciorul nu se mai poate mişca datorită gravitaţiei.

| 4.6.4. | Aşezaţi partea superioară a piciorului în poziţie orizontală, în direcţia axului lateral. |
| --- | --- |

4.6.4.

Aşezaţi partea superioară a piciorului în poziţie orizontală, în direcţia axului lateral.

| 4.6.5. | Creşteţi frecarea la articulaţia cardanică până când partea superioară a piciorului nu se mai mişcă datorită gravitaţiei. |
| --- | --- |

4.6.5.

Creşteţi frecarea la articulaţia cardanică până când partea superioară a piciorului nu se mai mişcă datorită gravitaţiei.

4.7.   Genunchi

| 4.7.1. | Ataşaţi partea inferioară a piciorului de cea superioară. |
| --- | --- |

4.7.1.

Ataşaţi partea inferioară a piciorului de cea superioară.

| 4.7.2. | Aşezaţi partea superioară şi partea inferioară a piciorului în poziţie orizontală, având partea superioară sprijinită. |
| --- | --- |

4.7.2.

Aşezaţi partea superioară şi partea inferioară a piciorului în poziţie orizontală, având partea superioară sprijinită.

| 4.7.3. | Strângeţi piuliţa de ataşare la genunchi până când partea inferioară a genunchiului nu se mai poate mişca datorită gravitaţiei. |
| --- | --- |

4.7.3.

Strângeţi piuliţa de ataşare la genunchi până când partea inferioară a genunchiului nu se mai poate mişca datorită gravitaţiei.

4.8.   Umeri

| 4.8.1. | Prelungiţi partea inferioară a braţului şi introduceţi partea superioară a acestuia în cea mai înaltă poziţie posibilă. |
| --- | --- |

4.8.1.

Prelungiţi partea inferioară a braţului şi introduceţi partea superioară a acestuia în cea mai înaltă poziţie posibilă.

| 4.8.2. | Sistemul de înclichetare din umăr ar trebui reparat sau înlocuit în cazul în care braţul nu rămâne în această poziţie. |
| --- | --- |

4.8.2.

Sistemul de înclichetare din umăr ar trebui reparat sau înlocuit în cazul în care braţul nu rămâne în această poziţie.

4.9.   Cot

| 4.9.1. | Aşezaţi partea superioară a braţului în poziţia cea mai joasă posibilă, iar partea inferioară a braţului în poziţia superioară a sistemului de înclichetare. |
| --- | --- |

4.9.1.

Aşezaţi partea superioară a braţului în poziţia cea mai joasă posibilă, iar partea inferioară a braţului în poziţia superioară a sistemului de înclichetare.

| 4.9.2. | Sistemul de înclichetare din cot ar trebui reparat sau înlocuit în cazul în care partea inferioară a braţului nu rămâne în această poziţie. |
| --- | --- |

4.9.2.

Sistemul de înclichetare din cot ar trebui reparat sau înlocuit în cazul în care partea inferioară a braţului nu rămâne în această poziţie.

5.   INSTRUMENTE

5.1.   Generalităţi

| 5.1.1. | Deşi au fost date dispoziţii pentru echiparea manechinului de 18 luni cu un anumit număr de transductoare, acesta este echipat în mod standard cu înlocuitori de aceeaşi dimensiune şi greutate. |
| --- | --- |

5.1.1.

Deşi au fost date dispoziţii pentru echiparea manechinului de 18 luni cu un anumit număr de transductoare, acesta este echipat în mod standard cu înlocuitori de aceeaşi dimensiune şi greutate.

| 5.1.2. | Procedurile de calibrare şi măsurare se vor baza pe standardul internaţional ISO 6487:1980. |
| --- | --- |

5.1.2.

Procedurile de calibrare şi măsurare se vor baza pe standardul internaţional ISO 6487:1980.

5.2.   Instalarea accelerometrului în piept

| 5.2.1. | Accelerometrul va fi montat în cavitatea din piept. Acest lucru se realizează din partea din spate a manechinului. |
| --- | --- |

5.2.1.

Accelerometrul va fi montat în cavitatea din piept. Acest lucru se realizează din partea din spate a manechinului.

5.3.   Indicarea penetrării abdominale

| 5.3.1. | Existenţa sau lipsa penetrării abdominale trebuie evaluată prin intermediul fotografierii ultrarapide. |
| --- | --- |

5.3.1.

Existenţa sau lipsa penetrării abdominale trebuie evaluată prin intermediul fotografierii ultrarapide.

---

(1)  Fesele manechinului, spatele şi capul sprijinite pe o suprafaţă verticală.

---

ANEXA 9

TESTAREA COLIZIUNII FRONTALE CU O BARIERĂ

1.   INSTALAŢII, PROCEDURĂ ŞI INSTRUMENTE DE MĂSURARE

1.1.   Zona de testare

Zona de testare ar trebui să fie suficient de mare pentru a putea adăposti pista circuitului, bariera şi instalaţiile tehnice necesare pentru testare. Ultima parte a circuitului, pe o distanţă de cel puţin 5 m înainte de a ajunge la barieră, trebuie să fie orizontală, plată şi netedă.

1.2.   Bariera

Bariera este alcătuită dintr-un bloc de beton armat nu mai lat de 3 m în partea din faţă şi înalt de cel puţin 1,5 m. Bariera trebuie să fie groasă, astfel încât să cântărească cel puţin 70 de tone. Partea frontală trebuie să fie verticală, perpendiculară pe axa pistei şi acoperită cu plăci din placaj cu o grosime de 20 ± 1 mm aflate în stare bună. Bariera ar trebui să fie fixată în pământ sau aşezată pe pământ cu dispozitive suplimentare de siguranţă, pentru a limita deplasarea, dacă este nevoie. O barieră cu caracteristici diferite, dar care dă rezultate cel puţin la fel de concludente, poate fi în egală măsură folosită.

1.3.   Propulsia vehiculului

În momentul impactului, vehiculul nu trebuie să mai fie supus niciunei acţiuni suplimentare a unor dispozitive de conducere ori propulsare. Trebuie să ajungă la obstacol pe o traiectorie perpendiculară pe direcţia peretelui de coliziune; devierea maximă laterală permisă între linia mediană a părţii frontale a vehiculului şi linia mediană verticală a peretelui de coliziune este de ± 30 cm.

1.4.   Starea vehiculului

| 1.4.1. | Vehiculul supus testării trebuie ori să fie prevăzut cu toate componentele obişnuite şi să aibă tot echipamentul inclus în greutatea sa normală de funcţionare neîncărcat, ori să fie în starea în care să îndeplinească această cerinţă în ceea ce priveşte componentele şi echipamentul necesare pentru cabina pasagerului şi distribuţia greutăţii întregului vehicul. |
| --- | --- |

1.4.1.

Vehiculul supus testării trebuie ori să fie prevăzut cu toate componentele obişnuite şi să aibă tot echipamentul inclus în greutatea sa normală de funcţionare neîncărcat, ori să fie în starea în care să îndeplinească această cerinţă în ceea ce priveşte componentele şi echipamentul necesare pentru cabina pasagerului şi distribuţia greutăţii întregului vehicul.

| 1.4.2. | În cazul în care vehiculul este manevrat prin mijloace externe, instalaţia de alimentare trebuie să fie umplută cel puţin până la 90 % din capacitate, fie cu combustibil, fie cu un lichid neinflamabil, având o densitate şi o viscozitate apropiate de cea a combustibililor utilizaţi în mod curent. Toate celelalte circuite (rezervor de lichid de frână, radiator etc.) trebuie să fie golite. |
| --- | --- |

1.4.2.

În cazul în care vehiculul este manevrat prin mijloace externe, instalaţia de alimentare trebuie să fie umplută cel puţin până la 90 % din capacitate, fie cu combustibil, fie cu un lichid neinflamabil, având o densitate şi o viscozitate apropiate de cea a combustibililor utilizaţi în mod curent. Toate celelalte circuite (rezervor de lichid de frână, radiator etc.) trebuie să fie golite.

| 1.4.3. | În cazul în care vehiculul este propulsat de propriul său motor, rezervorul trebuie să fie plin în proporţie de 90 %. Trebuie făcut plinul tuturor celorlalte lichide. |
| --- | --- |

1.4.3.

În cazul în care vehiculul este propulsat de propriul său motor, rezervorul trebuie să fie plin în proporţie de 90 %. Trebuie făcut plinul tuturor celorlalte lichide.

| 1.4.4. | La cererea fabricantului, serviciul tehnic responsabil cu efectuarea testărilor poate permite ca acelaşi vehicul, care este folosit pentru testări prevăzute de alte regulamente (inclusiv testări capabile să îi afecteze structura), să fie folosit şi pentru testările prevăzute de prezentul regulament. |
| --- | --- |

1.4.4.

La cererea fabricantului, serviciul tehnic responsabil cu efectuarea testărilor poate permite ca acelaşi vehicul, care este folosit pentru testări prevăzute de alte regulamente (inclusiv testări capabile să îi afecteze structura), să fie folosit şi pentru testările prevăzute de prezentul regulament.

1.5.   Viteza impactului

Viteza impactului trebuie să fie de 50 + 0/- 2 km/h. Cu toate acestea, în cazul în care testările au fost efectuate la o viteză de impact mai mare şi dacă vehiculul a îndeplinit condiţiile prescrise, testul este considerat satisfăcător.

1.6.   Instrumente de măsură

Instrumentul folosit pentru a înregistra viteza menţionat la punctul 1.5 de mai sus trebuie să funcţioneze cu o marjă de eroare de 1 %.

---

ANEXA 10

PROCEDURA DE TESTARE A UNEI COLIZIUNI DIN SPATE

1.   INSTALAŢII, PROCEDURI ŞI INSTRUMENTE DE MĂSURARE

1.1.   Terenul de testare

Terenul de testare va fi îndeajuns de mare pentru sistemul de propulsie al obiectului de tamponare, pentru a permite transportarea vehiculului impactat după producerea coliziunii şi instalarea echipamentului de testare. Locul impactului şi al deplasării vehiculului va fi în plan orizontal. (Panta nu trebuie să fie mai mare de 3 procente la 1 metru.)

1.2.   Obiectul de tamponare

| 1.2.1. | Obiectul de tamponare va fi din oţel şi de construcţie rigidă. |
| --- | --- |

1.2.1.

Obiectul de tamponare va fi din oţel şi de construcţie rigidă.

| 1.2.2. | Suprafaţa de tamponare va fi plată şi de cel puţin 2 500 mm lăţime şi 800 mm înălţime. Marginile acesteia vor fi rotunjite la o rază de curbură de 40 până la 50 mm. Suprafaţa va fi acoperită cu un strat de placă de furnir de 20 ± 1 mm grosime. |
| --- | --- |

1.2.2.

Suprafaţa de tamponare va fi plată şi de cel puţin 2 500 mm lăţime şi 800 mm înălţime. Marginile acesteia vor fi rotunjite la o rază de curbură de 40 până la 50 mm. Suprafaţa va fi acoperită cu un strat de placă de furnir de 20 ± 1 mm grosime.

| 1.2.3. | În momentul impactului trebuie îndeplinite următoarele cerinţe: |
| --- | --- |

1.2.3.

În momentul impactului trebuie îndeplinite următoarele cerinţe:

| 1.2.3.1. | suprafaţa de impact va fi verticală şi perpendiculară pe planul median longitudinal al vehiculului impactat; |
| --- | --- |

1.2.3.1.

suprafaţa de impact va fi verticală şi perpendiculară pe planul median longitudinal al vehiculului impactat;

| 1.2.3.2. | direcţia de mişcare a obiectului de tamponare va fi în mod esenţial orizontală şi paralelă cu planul median longitudinal al vehiculului impactat; |
| --- | --- |

1.2.3.2.

direcţia de mişcare a obiectului de tamponare va fi în mod esenţial orizontală şi paralelă cu planul median longitudinal al vehiculului impactat;

| 1.2.3.3. | deviaţia laterală maximă permisă între linia mediană verticală a suprafeţei obiectului de tamponare şi planul median longitudinal al vehiculului impactat va fi de 300 mm. În plus, suprafaţa de impact trebuie să se extindă peste întreaga lăţime a vehiculului impactat; |
| --- | --- |

1.2.3.3.

deviaţia laterală maximă permisă între linia mediană verticală a suprafeţei obiectului de tamponare şi planul median longitudinal al vehiculului impactat va fi de 300 mm. În plus, suprafaţa de impact trebuie să se extindă peste întreaga lăţime a vehiculului impactat;

| 1.2.3.4. | spaţiul dintre marginea de jos a suprafeţei de impact şi pământ va fi de 175 ± 25 mm. |
| --- | --- |

1.2.3.4.

spaţiul dintre marginea de jos a suprafeţei de impact şi pământ va fi de 175 ± 25 mm.

1.3.   Propulsia obiectului de tamponare

Obiectul de tamponare poate fi ataşat de un vagon (baraj în mişcare) sau poate face parte dintr-un pendul.

1.4.   Măsuri speciale de aplicat în cazul unui baraj în mişcare

| 1.4.1. | Dacă obiectul de tamponare este ataşat de un vagon (baraj în mişcare) printr-un element de fixare, cel din urmă trebuie să fie rigid şi imposibil de deformat prin impact; în momentul impactului, vagonul trebuie să aibă posibilitatea de a se mişca liber, fără a mai fi supus acţiunii aparatului în propulsie. |
| --- | --- |

1.4.1.

Dacă obiectul de tamponare este ataşat de un vagon (baraj în mişcare) printr-un element de fixare, cel din urmă trebuie să fie rigid şi imposibil de deformat prin impact; în momentul impactului, vagonul trebuie să aibă posibilitatea de a se mişca liber, fără a mai fi supus acţiunii aparatului în propulsie.

| 1.4.2. | Masa totală a vagonului şi a obiectului de tamponare va fi de 1 100 ± 20 kg. |
| --- | --- |

1.4.2.

Masa totală a vagonului şi a obiectului de tamponare va fi de 1 100 ± 20 kg.

1.5.   Măsuri de aplicat în cazul folosirii unui pendul

| 1.5.1. | Distanţa dintre centrul suprafeţei de impact şi axa de rotaţie a pendulului nu trebuie să fie mai mică de 5 m. |
| --- | --- |

1.5.1.

Distanţa dintre centrul suprafeţei de impact şi axa de rotaţie a pendulului nu trebuie să fie mai mică de 5 m.

| 1.5.2. | Obiectul de impact va fi liber suspendat cu ajutorul unor braţe rigide de care este ataşat în mod rigid. Nu trebuie să fie posibilă deformarea la impact a pendulului astfel construit. |
| --- | --- |

1.5.2.

Obiectul de impact va fi liber suspendat cu ajutorul unor braţe rigide de care este ataşat în mod rigid. Nu trebuie să fie posibilă deformarea la impact a pendulului astfel construit.

| 1.5.3. | Un dispozitiv de oprire va fi incorporat în pendul pentru a preveni orice impact secundar al obiectului de tamponare cu vehiculul testat. |
| --- | --- |

1.5.3.

Un dispozitiv de oprire va fi incorporat în pendul pentru a preveni orice impact secundar al obiectului de tamponare cu vehiculul testat.

| 1.5.4. | În momentul impactului, viteza centrului de percuţie a pendulului trebuie să fie între 30 şi 32 km/h. |
| --- | --- |

1.5.4.

În momentul impactului, viteza centrului de percuţie a pendulului trebuie să fie între 30 şi 32 km/h.

| 1.5.5. | Masa redusă „mr” la centrul de percuţie al pendulului este definită printr-o funcţie a masei totale „m”, a distanţei „a” (1) dintre centrul percuţiei şi axa de rotaţie şi a distanţei „l” dintre centrul de gravitate şi axa de rotaţie, conform următoarei ecuaţii:
  mr.m.(1/a) |
| --- | --- |

1.5.5.

Masa redusă „mr” la centrul de percuţie al pendulului este definită printr-o funcţie a masei totale „m”, a distanţei „a” (1) dintre centrul percuţiei şi axa de rotaţie şi a distanţei „l” dintre centrul de gravitate şi axa de rotaţie, conform următoarei ecuaţii:

mr.m.(1/a)

| 1.5.6. | Masa redusă „mr” va fi de 1 100 ± 20 kg. |
| --- | --- |

1.5.6.

Masa redusă „mr” va fi de 1 100 ± 20 kg.

1.6.   Măsuri generale privind masa şi viteza obiectului de tamponare

Dacă testul a fost executat la o viteză de impact mai mare decât cea prescrisă la punctul 1.5.4 şi/sau cu o masă mai mare decât cea prescrisă la punctele 1.5.3 şi 1.5.6 şi vehiculul a îndeplinit cerinţele prescrise, testul va fi considerat satisfăcător.

1.7.   Starea vehiculului în timpul testării

Vehiculul supus testării trebuie ori să fie prevăzut cu toate componentele obişnuite şi să aibă tot echipamentul inclus în greutatea sa normală de funcţionare neîncărcat, ori să îndeplinească această cerinţă în ceea ce priveşte distribuţia greutăţii întregului vehicul.

| 1.8. | Vehiculul complet împreună cu sistemul de siguranţă pentru copii instalat potrivit instrucţiunilor va fi aşezat pe o suprafaţă tare, plată şi uniformă, cu frâna de mână scoasă şi cutia de viteză în punctul mort. În acelaşi test de impact pot fi testate mai multe sisteme de siguranţă pentru copii. |
| --- | --- |

1.8.

Vehiculul complet împreună cu sistemul de siguranţă pentru copii instalat potrivit instrucţiunilor va fi aşezat pe o suprafaţă tare, plată şi uniformă, cu frâna de mână scoasă şi cutia de viteză în punctul mort. În acelaşi test de impact pot fi testate mai multe sisteme de siguranţă pentru copii.

---

(1)  Distanţa „a” este egală cu lungimea pendulului sincronic avut în vedere.

---

ANEXA 11

ANCORE SUPLIMENTARE NECESARE PENTRU ATAŞAREA SISTEMELOR DE SIGURANŢĂ PENTRU COPII DIN CATEGORIA SEMIUNIVERSAL LA AUTOVEHICULE

| 1. | Această anexă se aplică numai în cazul ancorelor adiţionale pentru ataşarea sistemelor de siguranţă pentru copii din categoria „semiuniversal” ori în cazul barelor sau al altor elemente speciale utilizate pentru a fixa sistemele de siguranţă pentru copii la caroseria autovehiculului, indiferent dacă folosesc sau nu ancorele din Regulamentul nr. 14. |
| --- | --- |

1.

Această anexă se aplică numai în cazul ancorelor adiţionale pentru ataşarea sistemelor de siguranţă pentru copii din categoria „semiuniversal” ori în cazul barelor sau al altor elemente speciale utilizate pentru a fixa sistemele de siguranţă pentru copii la caroseria autovehiculului, indiferent dacă folosesc sau nu ancorele din Regulamentul nr. 14.

| 2. | Ancorele vor fi determinate de către fabricantul sistemului de siguranţă pentru copii şi detaliile vor fi comunicate serviciului tehnic care conduce testarea în vederea omologării acestora.
  Serviciul tehnic poate lua în considerare informaţiile obţinute de la fabricantul vehiculului. |
| --- | --- |

2.

Ancorele vor fi determinate de către fabricantul sistemului de siguranţă pentru copii şi detaliile vor fi comunicate serviciului tehnic care conduce testarea în vederea omologării acestora.

Serviciul tehnic poate lua în considerare informaţiile obţinute de la fabricantul vehiculului.

| 3. | Fabricantul sistemului de siguranţă pentru copii va furniza componentele necesare pentru instalarea ancorelor şi un plan specific pentru fiecare vehicul arătând locul exact unde sunt acestea amplasate. |
| --- | --- |

3.

Fabricantul sistemului de siguranţă pentru copii va furniza componentele necesare pentru instalarea ancorelor şi un plan specific pentru fiecare vehicul arătând locul exact unde sunt acestea amplasate.

| 4. | Fabricantul sistemului de siguranţă pentru copii va indica dacă ancorele solicitate pentru ataşarea dispozitivului la caroserie sunt în concordanţă cu cerinţele privind poziţia şi rezistenţa prevăzute de la punctul 3 în continuare şi în recomandările către guvernele care intenţionează să adopte cerinţe specifice cu privire la ancorele folosite pentru sistemele de siguranţă pentru copii în autoturisme (1). |
| --- | --- |

4.

Fabricantul sistemului de siguranţă pentru copii va indica dacă ancorele solicitate pentru ataşarea dispozitivului la caroserie sunt în concordanţă cu cerinţele privind poziţia şi rezistenţa prevăzute de la punctul 3 în continuare şi în recomandările către guvernele care intenţionează să adopte cerinţe specifice cu privire la ancorele folosite pentru sistemele de siguranţă pentru copii în autoturisme (1).

---

(1)  A se vedea Regulamentul nr. 16.

---

ANEXA 12

SCAUN

Image

---

ANEXA 13

CENTURA DE SIGURANŢĂ STANDARD

| 1. | Centura de siguranţă pentru testul de dinamicitate şi pentru cerinţa de lungime maximă se va face potrivit uneia dintre cele două configuraţii din figura 1. Acestea sunt o centură retractoare cu prindere în trei puncte şi o centură statică cu prindere în două puncte. |
| --- | --- |

1.

Centura de siguranţă pentru testul de dinamicitate şi pentru cerinţa de lungime maximă se va face potrivit uneia dintre cele două configuraţii din figura 1. Acestea sunt o centură retractoare cu prindere în trei puncte şi o centură statică cu prindere în două puncte.

| 2. | Centura retractabilă cu prindere în trei puncte are următoarele componente rigide: | un retractor (R), un inel de ghidare a centurii (P), două ancore (A1 şi A2) (a se vedea figura 1) şi o parte centrală (N, prezentată detaliat în figura 3). Retractorul trebuie să satisfacă cerinţele din Regulamentul nr. 16 privind forţa de retracţie. Diametrul axului retractorului este de 33 ±0,5 mm. |
| --- | --- | --- |

2.

Centura retractabilă cu prindere în trei puncte are următoarele componente rigide:

un retractor (R), un inel de ghidare a centurii (P), două ancore (A1 şi A2) (a se vedea figura 1) şi o parte centrală (N, prezentată detaliat în figura 3). Retractorul trebuie să satisfacă cerinţele din Regulamentul nr. 16 privind forţa de retracţie. Diametrul axului retractorului este de 33 ±0,5 mm.

| 3. | Centura retractabilă va fi fixată la ancorele de pe scaunul testat, prezentat în anexa 6 apendicele 1 şi 4, după cum urmează: | Ancora centurii A1 va fi fixată la ancora căruciorului B0 (extern) |
| --- | --- | --- |

3.

Centura retractabilă va fi fixată la ancorele de pe scaunul testat, prezentat în anexa 6 apendicele 1 şi 4, după cum urmează:

Ancora centurii A1 va fi fixată la ancora căruciorului B0 (extern)

| | Ancora centurii A2 va fi fixată la ancora căruciorului A (intern) |
| --- | --- |

Ancora centurii A2 va fi fixată la ancora căruciorului A (intern)

| | Inelul de ghidare a centurii P va fi fixat la ancora căruciorului C. |
| --- | --- |

Inelul de ghidare a centurii P va fi fixat la ancora căruciorului C.

Retractorul de centură R va fi fixat la ancora căruciorului astfel încât linia mediană a axului să fie poziţionată pe Re.

Valoarea lui X în figura 1 de mai jos este 200 ± 5 mm. Lungimea optimă a curelei între A1 şi linia mediană a bobinei retractorului Re (când cureaua este extrasă în totalitate inclusiv lungimea minimă de 150 mm */pentru testarea categoriilor universale şi semiuniversale va fi 2 820 ± 5 mm măsurată în linie dreaptă fără greutate şi pe o suprafaţă orizontală; această lungime poate fi sporită la testarea categoriilor inferioare; pentru toate categoriile, atunci când sistemul de siguranţă pentru copii este instalat, în bobina retractorului trebuie să rămână o lungime de 150 mm */de curea.

| 4. | Cerinţele privind cureaua sunt următoarele:







  Material: poliester negru ţesut | — | lăţime: |
| --- | --- | --- | --- |

4.

Cerinţele privind cureaua sunt următoarele:

Material: poliester negru ţesut

—

lăţime:

48 ± 2 mm la 10 000 N

| — | grosime: |
| --- | --- |

—

grosime:

1,0 ±0,2 mm

| — | elongaţie: |
| --- | --- |

—

elongaţie:

8 ± 2 % la 10 000 N

| 5. | Centura statică cu prindere în două puncte (figura 1) este compusă din două plăci de ancorare standard (figura 2) şi o curea care îndeplineşte cerinţele de la punctul 4 de mai sus. |
| --- | --- |

5.

Centura statică cu prindere în două puncte (figura 1) este compusă din două plăci de ancorare standard (figura 2) şi o curea care îndeplineşte cerinţele de la punctul 4 de mai sus.

| 6. | Plăcile de ancorare ale centurii cu prindere în două puncte vor fi fixate la ancorele căruciorului A şi B. Valoarea lui Y în figura 1 este 1 300 ± 5 mm. Aceasta este cerinţa de lungime maximă pentru omologarea sistemelor de siguranţă pentru copii universale cu centură cu prindere în două puncte (a se vedea punctul 6.1.9). |
| --- | --- |

6.

Plăcile de ancorare ale centurii cu prindere în două puncte vor fi fixate la ancorele căruciorului A şi B. Valoarea lui Y în figura 1 este 1 300 ± 5 mm. Aceasta este cerinţa de lungime maximă pentru omologarea sistemelor de siguranţă pentru copii universale cu centură cu prindere în două puncte (a se vedea punctul 6.1.9).

Figura 1

Configuraţiile pentru centura de siguranţă standard

Image

Figura 2

Placa tipică de ancorare standard

Dimensiuni în mm

Image

Figura 3

Partea centrală a configuraţiei centurii standard

Dimensiuni în mm

Image

Secţiunea A – A

Figura 4

Inel de ghidare a centurii

Suprafaţă cromată

Image

---

ANEXA 14

SCHEMĂ DE APROBARE (DIAGRAMA ISO 9002:2000)

Image

---

ANEXA 15

NOTE EXPLICATIVE

Notele explicative sunt menite să ofere orientări serviciilor tehnice care efectuează testările.

Punctul 2.10.1

Un dispozitiv de reglare rapidă poate fi şi un aparat cu o axă de rotaţie şi un arc, asemănător unui retractor cu manipulare manuală. Dispozitivul de reglare trebuie testat potrivit cerinţelor de la punctele 7.2.2.5 şi 7.2.3.1.3.

Punctul 2.19.2

Un sistem semiuniversal de siguranţă pentru copii care este conceput expres pentru a fi fixat pe scaunul din spate al autovehiculelor din categoriile „berlină” sau „break” în care ansamblul centurii este identic constituie un „tip”.

Punctul 2.19.3

Semnificaţia schimbării dimensiunilor şi/sau a greutăţii scaunului, a materialului de umplutură sau a scutului de protecţie în caz de impact şi a caracteristicilor de absorbţie a energiei sau a culorii materialului trebuie luate în considerare la decizia în privinţa creării sau nu a unui tip nou.

Punctele 2.19.4 şi 2.19.5

Aceste puncte nu se aplică niciunei centuri de siguranţă omologate separat în concordanţă cu Regulamentul nr. 16 care este necesară pentru ancorarea sistemului de siguranţă pentru copii la vehicul sau pentru fixarea copilului.

Punctul 6.1.2

În cazul sistemelor de siguranţă pentru copii amplasate cu spatele la direcţia de mers, poziţia corectă a dispozitivului de siguranţă în raport cu capul manechinului poate fi asigurată prin instalarea celui mai mare manechin pentru care este prevăzut dispozitivul, în configuraţia cea mai înclinată, şi asigurând că linia orizontală la înălţimea ochilor trece sub vârful scaunului.

Punctul 6.1.8

Cerinţa de 150 mm se aplică şi în cazul portbebeurilor, în afara cazului în care acesta este legat de centura de siguranţă printr-un dispozitiv special.

Punctul 6.2.4

Limita de mişcare acceptabilă a centurii diagonale este astfel încât marginea de jos a porţiunii pentru umăr din centura de siguranţă standard să nu poate fi mai coborâtă decât cotul manechinului, când acesta se află în poziţia de maximă deplasare.

Punctul 6.2.9

În opinia cea mai răspândită, acesta se aplică şi în cazul unor sisteme prevăzute cu astfel de dispozitive de blocare, chiar dacă acestea nu sunt solicitate pentru acel grup. Astfel testul trebuie aplicat în cazul unui dispozitiv din grupul 2 numai, dar la forţa prescrisă, de exemplu, la greutatea dublă a unui manechin din grupa 1.

Punctul 7.1.2.1 şi anexele 17 şi 18

Pot fi supuse testării în conformitate cu anexele 17 şi 18 fie materiale de absorbţie a energiei, fie materialul integrat în structura sistemului de siguranţă pentru copii; atunci când structura nu este omogenă sau când există o posibilitate de variaţie a comportării structurii sistemului de siguranţă pentru copii. Organismul responsabil cu testare va determina condiţiile cele mai nefavorabile pentru testarea conformităţii. Materialul absorbant de energie poate constitui o parte sau întreaga husă a sistemului de siguranţă pentru copii.

Punctul 7.1.3

Testarea prin răsturnare va fi executată folosind aceeaşi procedură de instalaţie şi aceiaşi parametri ca şi cele utilizate la testarea dinamicităţii.

Punctul 7.1.3.1

Nu este permisă oprirea aparatului în timpul testării prin răsturnare.

Punctul 7.1.4.2.2

Acest punct se referă la acceleraţiile reprezentând sarcinile de tracţiune de pe coloana vertebrală a manechinului.

Punctul 7.1.4.3.1

Semne vizibile de penetrare înseamnă penetrarea lutului în zona inserţiei abdominale (sub presiunea suportului), dar nu şi îndoirea fără compresiune în direcţie orizontală a lutului, ceea ce se întâmplă, de exemplu, prin simpla îndoire a coloanei vertebrale. A se vedea de asemenea interpretarea punctului 6.2.4.

Punctul 7.2.1.5

Prima frază se referă la cazul în care mâna manechinului ar putea atinge catarama.

Punctul 7.2.2.1

Acesta se aplică pentru ataşarea simplă şi sigură a curelelor de testare omologate separat.

Punctul 7.2.4.1.1

Se folosesc două curele. Se măsoară sarcina de rezistenţă la rupere a primei curele. Se măsoară lăţimea celei de-a doua curele la o presiune de 75 % din această sarcină.

Punctul 7.2.4.4

Instrumente care pot fi demontate sau dezlegate vor fi interzise dacă acestea pot deveni periculoase, prin aceea că există posibilitatea montării incorecte a acestora de către un utilizator fără experienţă.

Punctul 8.1.2.2

„Fixat pe scaun” se referă la scaunul de testare prezentat în anexa 6. „Dispozitive specifice pot” înseamnă că, deşi testarea prin răsturnare se efectuează de regulă asupra unui sistem de siguranţă „specific” instalat în scaunul de testare, a fost aprobată testarea în scaunul vehiculului.

Punctul 8.2.2.1.1

„Având în vedere condiţii normale de utilizare” înseamnă că această testare trebuie efectuată cu suportul montat în scaunul de testare sau în scaunul vehiculului, fără manechinul în el.

Manechinul trebuie folosit numai pentru a poziţiona dispozitivul de reglare. Înainte de toate, curelele trebuie aranjate în concordanţă cu punctele 8.1.3.6.3.2 sau 8.1.3.6.3.3. Testarea trebuie continuată după înlăturarea manechinului.

Punctul 8.2.5.2.6

Acest punct nu trebuie aplicat în cazul curelelor de testare care sunt omologate separat, în conformitate cu prezentul regulament.

---

ANEXA 16

CONTROLUL CONFORMITĂŢII PRODUCŢIEI

1.   TESTĂRI

Se impune demonstrarea de către sistemele de siguranţă pentru copii a respectării cerinţelor pe care se bazează testele următoare:

1.1.   Verificarea limitei de blocare şi a durabilităţii retractoarelor de blocare de urgenţă

Potrivit celor descrise la punctul 8.2.4.3 în direcţia cea mai puţin favorabilă, după ce a fost efectuată testarea detaliată la punctele 8.2.4.2, 8.2.4.4 şi 8.2.4.5, conform cerinţei de la punctul 7.2.3.2.6.

1.2.   Verificarea durabilităţii a retractoarelor cu blocare automată

Potrivit celor descrise la punctul 8.2.4.2 completat cu testele de la punctele 8.2.4.4 şi 8.2.4.5, conform cerinţei de la punctul 7.2.3.1.3.

1.3.   Test pentru rezistenţa curelelor după condiţionare

Potrivit procedurilor descrise la punctul 7.2.4.2 după condiţionarea realizată potrivit cerinţelor de la punctele 8.2.5.2.1-8.2.5.2.5.

1.3.1.   Test pentru rezistenţa curelelor după abraziune

Potrivit procedurilor descrise la punctul 7.2.4.2, după condiţionarea realizată potrivit cerinţelor descrise la punctul 8.2.5.2.6.

1.4.   Test de microalunecare

Potrivit procedurilor descrise la punctul 8.2.3 din prezentul regulament.

1.5.   Absorbţia de energie

Potrivit celor descrise la punctul 7.1.2 din prezentul regulament.

1.6.   Verificarea cerinţelor privind funcţionarea sistemului de siguranţă pentru copii supus testului de dinamicitate adecvat

Potrivit celor descrise la punctul 8.1.3, cu orice cataramă precondiţionată potrivit cerinţelor de la punctul 7.2.1.7, astfel încât să fie respectate cerinţele de la punctul 7.1.4 (pentru funcţionarea generală a sistemului de siguranţă pentru copii) şi punctul 7.2.1.8.1 (pentru funcţionarea oricărei catarame sub presiune).

1.7.   Test de temperatură

Potrivit celor descrise la punctul 7.1.5 din prezentul regulament.

2.   FRECVENŢA TESTELOR ŞI REZULTATE

| 2.1. | Frecvenţa testărilor respectând cerinţele de la punctele 1.1-1.5 şi 1.7 va fi determinată pe o bază controlată statistic şi prin sondaj, în concordanţă cu una dintre procedurile obişnuite de asigurare a calităţii, şi trebuie efectuată cel puţin o dată pe an. |
| --- | --- |

2.1.

Frecvenţa testărilor respectând cerinţele de la punctele 1.1-1.5 şi 1.7 va fi determinată pe o bază controlată statistic şi prin sondaj, în concordanţă cu una dintre procedurile obişnuite de asigurare a calităţii, şi trebuie efectuată cel puţin o dată pe an.

| 2.2. | Condiţii minime pentru controlul de conformitate al sistemelor de siguranţă pentru copii din categoriile „universal”, „semiuniversal” şi „restrâns”, privind testele de dinamicitate prevăzute la punctul 1.6.
  În concordanţă cu autorităţile competente, posesorul unei omologări va supraveghea controlul de conformitate după metoda controlului pe loturi (punctul 2.2.1) sau metoda controlului continuu (punctul 2.2.2). |
| --- | --- |

2.2.

Condiţii minime pentru controlul de conformitate al sistemelor de siguranţă pentru copii din categoriile „universal”, „semiuniversal” şi „restrâns”, privind testele de dinamicitate prevăzute la punctul 1.6.

În concordanţă cu autorităţile competente, posesorul unei omologări va supraveghea controlul de conformitate după metoda controlului pe loturi (punctul 2.2.1) sau metoda controlului continuu (punctul 2.2.2).

2.2.1.   Controlul pe loturi al sistemelor de siguranţă pentru copii

| 2.2.1.1. | Posesorul unei omologări trebuie să împartă sistemele de siguranţă pentru copii în loturi cât se poate de uniforme având în vedere materialele brute sau produsele intermediare folosite în fabricaţie (culori diferite ale învelişului, harnaşamente diferite din punct de vedere al modului de fabricaţie) şi având în vedere condiţiile de producţie. Într-un singur lot nu trebuie să fie mai mult de 5 000 unităţi.
  Potrivit înţelegerilor cu autorităţile competente, testele pot fi efectuate de către autorităţile serviciilor tehnice sau pe răspunderea titularului omologării. |
| --- | --- |

2.2.1.1.

Posesorul unei omologări trebuie să împartă sistemele de siguranţă pentru copii în loturi cât se poate de uniforme având în vedere materialele brute sau produsele intermediare folosite în fabricaţie (culori diferite ale învelişului, harnaşamente diferite din punct de vedere al modului de fabricaţie) şi având în vedere condiţiile de producţie. Într-un singur lot nu trebuie să fie mai mult de 5 000 unităţi.

Potrivit înţelegerilor cu autorităţile competente, testele pot fi efectuate de către autorităţile serviciilor tehnice sau pe răspunderea titularului omologării.

| 2.2.1.2. | Din fiecare lot trebuie luate exemplare potrivit celor descrise la punctul 2.2.1.4. Exemplarele pot fi luate înainte ca lotul să fie complet, cu condiţia ca acesta să conţină deja minimum 20 % din cantitatea totală efectivă a lotului. |
| --- | --- |

2.2.1.2.

Din fiecare lot trebuie luate exemplare potrivit celor descrise la punctul 2.2.1.4. Exemplarele pot fi luate înainte ca lotul să fie complet, cu condiţia ca acesta să conţină deja minimum 20 % din cantitatea totală efectivă a lotului.

| 2.2.1.3. | Caracteristicile sistemelor de siguranţă pentru copii şi numărul testelor de dinamicitate de efectuat sunt prezentate la punctul 2.2.1.4. |
| --- | --- |

2.2.1.3.

Caracteristicile sistemelor de siguranţă pentru copii şi numărul testelor de dinamicitate de efectuat sunt prezentate la punctul 2.2.1.4.

| 2.2.1.4. | Pentru a fi acceptat, un lot de sisteme de siguranţă pentru copii trebuie să îndeplinească următoarele condiţii:










  Numărul de dispozitive dintr-un lot | Numărul exemplarelor/caracteristicile sistemelor de siguranţă pentru copii | Numărul combinat al modelelor | Criterii de acceptare | Criterii de respingere | Gradul de rigurozitate a controlului |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| N < 500 | primul = 1MH
  al doilea = 1MH | 1
  2 | 0
  1 | —
  2 | Normal |
| 500 < N < 5 000 | primul = 1MH + 1LH
  al doilea = 1MH + 1LH | 2
  4 | 0
  1 | 2
  2 | Normal |
| N < 500 | primul = 2MH
  al doilea = 2MH | 2
  4 | 0
  1 | 2
  2 | Ridicat |
| 500 < N < 5 000 | primul = 2MH + 2LH
  al doilea = 2MH + 2LH | 4
  8 | 0
  1 | 2
  2 | Ridicat |
| Notă:








  MH | = | indică o configuraţie mai grea (cele mai slabe rezultate obţinute în aprobare sau extinderea omologării). |
| LH | = | indică o configuraţie mai puţin grea (cele mai bune rezultate obţinute în aprobare sau extinderea omologării). |

2.2.1.4.

Pentru a fi acceptat, un lot de sisteme de siguranţă pentru copii trebuie să îndeplinească următoarele condiţii:

Numărul de dispozitive dintr-un lot

Numărul exemplarelor/caracteristicile sistemelor de siguranţă pentru copii

Numărul combinat al modelelor

Criterii de acceptare

Criterii de respingere

Gradul de rigurozitate a controlului

N < 500

primul = 1MH

al doilea = 1MH

1

2

0

1

—

2

Normal

500 < N < 5 000

primul = 1MH + 1LH

al doilea = 1MH + 1LH

2

4

0

1

2

2

Normal

N < 500

primul = 2MH

al doilea = 2MH

2

4

0

1

2

2

Ridicat

500 < N < 5 000

primul = 2MH + 2LH

al doilea = 2MH + 2LH

4

8

0

1

2

2

Ridicat

Notă:

MH

=

indică o configuraţie mai grea (cele mai slabe rezultate obţinute în aprobare sau extinderea omologării).

LH

=

indică o configuraţie mai puţin grea (cele mai bune rezultate obţinute în aprobare sau extinderea omologării).

Acest plan binar de luare de mostre funcţionează după cum urmează:

La un control obişnuit, dacă prima mostră nu conţine unităţi defecte, lotul este acceptat fără a mai testa o a doua mostră. Dacă acesta conţine două unităţi defecte, lotul este respins. În cele din urmă, dacă el conţine o unitate defectă, se extrage o a doua unitate, şi numărul cumulativ este cel care trebuie să satisfacă condiţia din coloana 5 a tabelului de mai sus.

Dacă din 5 loturi consecutive 2 sunt respinse, se va trece de la controlul obişnuit la cel cu grad ridicat de rigurozitate. Dacă 5 loturi consecutive sunt acceptate, se continuă controlul obişnuit.

Dacă este respins un lot, producţia este considerată nesatisfăcătoare şi lotul nu va fi lansat pe piaţă.

Dacă se resping două loturi consecutive prin testul de rigoare sporită, se aplică cele descrise la punctul 13.

| 2.2.1.5. | Controlul de conformitate a sistemelor de siguranţă pentru copii se efectuează începând cu lotul fabricat după primul lot supus calificării de producţie. |
| --- | --- |

2.2.1.5.

Controlul de conformitate a sistemelor de siguranţă pentru copii se efectuează începând cu lotul fabricat după primul lot supus calificării de producţie.

| 2.2.1.6. | Rezultatele testului descrise la punctul 2.2.1.4 nu trebuie să depăşească L, unde L este valoarea limită prescrisă pentru fiecare test de aprobare. |
| --- | --- |

2.2.1.6.

Rezultatele testului descrise la punctul 2.2.1.4 nu trebuie să depăşească L, unde L este valoarea limită prescrisă pentru fiecare test de aprobare.

2.2.2.   Control continuu

| 2.2.2.1. | Titularul omologării este obligat să efectueze controale de calitate continue ale procedurilor de fabricaţie pe o bază statistică şi prin luare de mostre. În conformitate cu autorităţile competente, testele pot fi efectuate de către autorităţile serviciilor tehnice sau pe răspunderea titularului omologării, acesta fiind responsabil cu trasabilitatea produsului. |
| --- | --- |

2.2.2.1.

Titularul omologării este obligat să efectueze controale de calitate continue ale procedurilor de fabricaţie pe o bază statistică şi prin luare de mostre. În conformitate cu autorităţile competente, testele pot fi efectuate de către autorităţile serviciilor tehnice sau pe răspunderea titularului omologării, acesta fiind responsabil cu trasabilitatea produsului.

| 2.2.2.2. | Exemplarele trebuie luate în conformitate cu cele descrise la punctul 2.2.2.4. |
| --- | --- |

2.2.2.2.

Exemplarele trebuie luate în conformitate cu cele descrise la punctul 2.2.2.4.

| 2.2.2.3. | Caracteristica sistemelor de siguranţă pentru copii este aleasă la întâmplare şi testele de efectuat sunt prezentate la punctul 2.2.2.4. |
| --- | --- |

2.2.2.3.

Caracteristica sistemelor de siguranţă pentru copii este aleasă la întâmplare şi testele de efectuat sunt prezentate la punctul 2.2.2.4.

| 2.2.2.4. | Controlul va îndeplini următoarele condiţii:






  Sistemele de siguranţă pentru copii prelevate | Gradul de rigurozitate a controlului |
| --- | --- | --- |
| 0,02 % înseamnă un sistem de siguranţă pentru copii luat din fiecare 5 000 produse | Normal |
| 0,05 % înseamnă un sistem de siguranţă pentru copii luat din fiecare 2 000 produse | Ridicat |

2.2.2.4.

Controlul va îndeplini următoarele condiţii:

Sistemele de siguranţă pentru copii prelevate

Gradul de rigurozitate a controlului

0,02 % înseamnă un sistem de siguranţă pentru copii luat din fiecare 5 000 produse

Normal

0,05 % înseamnă un sistem de siguranţă pentru copii luat din fiecare 2 000 produse

Ridicat

Acest plan binar de luare de exemplare funcţionează cum urmează:

Dacă sistemul de siguranţă pentru copii este considerat satisfăcător, producţia este considerată satisfăcătoare.

Dacă sistemul de siguranţă pentru copii este considerat nesatisfăcător, va fi luat un al doilea sistem de siguranţă pentru copii.

Dacă cel de-al doilea sistem de siguranţă pentru copii este considerat satisfăcător, producţia este considerată satisfăcătoare.

Dacă nici unul dintre sistemele de siguranţă pentru copii nu este considerat satisfăcător (nici primul, nici al doilea), producţia este considerată nesatisfăcătoare şi sistemele de siguranţă pentru copii care ar putea prezenta aceleaşi defecţiuni vor fi retrase de pe piaţă şi se vor lua măsurile necesare pentru a corecta greşelile de producţie.

Controlul de rigurozitate sporită va înlocui controlul obişnuit dacă în timpul fabricării consecutive a 10 000 de sisteme de siguranţă pentru copii, producţia trebuie retrasă de două ori.

Controlul obişnuit se reia dacă 10 000 de sisteme de siguranţă pentru copii fabricate consecutiv sunt considerate satisfăcătoare.

Dacă producţia supusă unui control de rigurozitate sporită se retrage consecutiv de două ori, se aplică prevederile descrise la punctul 13.

| 2.2.2.5. | Controlul continuu al sistemelor de siguranţă pentru copii se aplică începând de la data calificării producţiei. |
| --- | --- |

2.2.2.5.

Controlul continuu al sistemelor de siguranţă pentru copii se aplică începând de la data calificării producţiei.

| 2.2.2.6. | Rezultatele testelor descrise la punctul 2.2.2.4 nu trebuie să depăşească L, unde L este valoarea limită prescrisă pentru fiecare test de omologare. |
| --- | --- |

2.2.2.6.

Rezultatele testelor descrise la punctul 2.2.2.4 nu trebuie să depăşească L, unde L este valoarea limită prescrisă pentru fiecare test de omologare.

| 2.3. | În cazul dispozitivelor „integrate” specifice, se vor aplica următoarele frecvenţe de testare:






  Sisteme de siguranţă pentru copii, cu excepţia pernelor de înălţare: | O dată la 8 săptămâni |
| --- | --- | --- |
| Perne de înălţare: | O dată la 12 săptămâni |

2.3.

În cazul dispozitivelor „integrate” specifice, se vor aplica următoarele frecvenţe de testare:

Sisteme de siguranţă pentru copii, cu excepţia pernelor de înălţare:

O dată la 8 săptămâni

Perne de înălţare:

O dată la 12 săptămâni

La fiecare testare trebuie respectate toate cerinţele de la punctele 7.1.4 şi 7.2.1.8.1. Dacă toate testele efectuate într-un an prezintă rezultate satisfăcătoare, fabricantul poate, cu acordul autorităţii competente, să reducă frecvenţele cum urmează:

| Sisteme de siguranţă pentru copii, cu excepţia pernelor de înălţare: | O dată la 16 săptămâni |
| --- | --- |
| Perne de înălţare: | O dată la 24 săptămâni |

Sisteme de siguranţă pentru copii, cu excepţia pernelor de înălţare:

O dată la 16 săptămâni

Perne de înălţare:

O dată la 24 săptămâni

Cu toate acestea, este permisă o frecvenţă minimă de o testare pe an, în cazul în care producţia anuală este de 1 000 de sisteme de siguranţă pentru copii sau mai puţin.

| 2.3.1. | În cazul dispozitivelor „vehicul specific” conform punctului 2.1.2.4.1, fabricantul de sisteme de siguranţă pentru copii poate alege procedurile de conformitate a producţiei, fie potrivit punctului 2.2, pe scaunul de testare, fie potrivit punctului 2.3, în caroseria vehiculului. |
| --- | --- |

2.3.1.

În cazul dispozitivelor „vehicul specific” conform punctului 2.1.2.4.1, fabricantul de sisteme de siguranţă pentru copii poate alege procedurile de conformitate a producţiei, fie potrivit punctului 2.2, pe scaunul de testare, fie potrivit punctului 2.3, în caroseria vehiculului.

| 2.3.2. | Când o mostră nu trece de o anumită testare la care a fost supusă, se va efectua o a doua testare a cel puţin trei alte exemplare. În cazul unui test de dinamicitate, dacă unul dintre cele din urmă nu trece de acest test, producţia se consideră nesatisfăcătoare şi frecvenţa va fi mărită la următorul grad, în conformitate cu punctul 2.3, luându-se măsurile necesare pentru a corecta greşelile de producţie. |
| --- | --- |

2.3.2.

Când o mostră nu trece de o anumită testare la care a fost supusă, se va efectua o a doua testare a cel puţin trei alte exemplare. În cazul unui test de dinamicitate, dacă unul dintre cele din urmă nu trece de acest test, producţia se consideră nesatisfăcătoare şi frecvenţa va fi mărită la următorul grad, în conformitate cu punctul 2.3, luându-se măsurile necesare pentru a corecta greşelile de producţie.

| 2.4. | Când producţia este găsită nesatisfăcătoare potrivit punctelor 2.2.1.4, 2.2.2.4 sau 2.3.2, titularul omologării sau reprezentanţii legali ai acestuia vor: |
| --- | --- |

2.4.

Când producţia este găsită nesatisfăcătoare potrivit punctelor 2.2.1.4, 2.2.2.4 sau 2.3.2, titularul omologării sau reprezentanţii legali ai acestuia vor:

| 2.4.1. | notifica autorităţilor competente care au acordat omologarea măsurile care au fost luate pentru a restabili conformitatea producţiei. |
| --- | --- |

2.4.1.

notifica autorităţilor competente care au acordat omologarea măsurile care au fost luate pentru a restabili conformitatea producţiei.

| 2.5. | Fabricantul trebuie să informeze autorităţile competente la fiecare 3 luni despre volumul producţiei sub fiecare număr de aprobare, furnizând o modalitate de a afla care produse corespund acelui număr de aprobare. |
| --- | --- |

2.5.

Fabricantul trebuie să informeze autorităţile competente la fiecare 3 luni despre volumul producţiei sub fiecare număr de aprobare, furnizând o modalitate de a afla care produse corespund acelui număr de aprobare.

---

ANEXA 17

TESTAREA MATERIALULUI DE ABSORBŢIE A ENERGIEI

1.   CAPUL FALS

| 1.1. | Capul fals este constituit dintr-o emisferă din lemn solid cu un segment de formă sferică mai mic adăugat aşa cum apare în figura A de mai jos. El va fi construit în aşa fel încât să fie uşor de mişcat de-a lungul axei marcate şi trebuie prevăzut cu un spaţiu pentru montarea unui accelerometru pentru măsurarea acceleraţiei de-a lungul direcţiei de cădere. |
| --- | --- |

1.1.

Capul fals este constituit dintr-o emisferă din lemn solid cu un segment de formă sferică mai mic adăugat aşa cum apare în figura A de mai jos. El va fi construit în aşa fel încât să fie uşor de mişcat de-a lungul axei marcate şi trebuie prevăzut cu un spaţiu pentru montarea unui accelerometru pentru măsurarea acceleraţiei de-a lungul direcţiei de cădere.

| 1.2. | Greutatea totală a capului fals împreună cu accelerometrul va fi de 2,75 ±0,05 kg. |
| --- | --- |

1.2.

Greutatea totală a capului fals împreună cu accelerometrul va fi de 2,75 ±0,05 kg.

Figura A

Capul fals

Image

Dimensiuni în mm

2.   FOLOSIREA INSTRUMENTELOR

Acceleraţia va fi înregistrată în timpul testării, folosind echipament potrivit frecvenţei de canal de clasă 1 000, astfel cum se specifică în versiunea cea mai recentă a ISO 6487.

3.   PROCEDURĂ

| 3.1. | Testul va fi efectuat pe un sistem de siguranţă pentru copii complet asamblat, cu modificări minime numai acolo unde este necesară asigurarea accesului la dispozitivul de siguranţă (exact sub punctul de impact) şi la obiectul de tamponare şi în aşa fel încât modificările să influenţeze cât mai puţin funcţionarea. |
| --- | --- |

3.1.

Testul va fi efectuat pe un sistem de siguranţă pentru copii complet asamblat, cu modificări minime numai acolo unde este necesară asigurarea accesului la dispozitivul de siguranţă (exact sub punctul de impact) şi la obiectul de tamponare şi în aşa fel încât modificările să influenţeze cât mai puţin funcţionarea.

| 3.2. | Sistemul de siguranţă pentru copii asamblat va fi complet sprijinit cu suprafaţa sa exterioară în zona de impact, exact sub punctul de impact, pe o bază rigidă netedă, de exemplu, o placă din beton. |
| --- | --- |

3.2.

Sistemul de siguranţă pentru copii asamblat va fi complet sprijinit cu suprafaţa sa exterioară în zona de impact, exact sub punctul de impact, pe o bază rigidă netedă, de exemplu, o placă din beton.

| 3.3. | Se ridică capul fals până la înălţimea de 100 – 0/+ 5 mm, măsurată de la suprafaţa superioară a sistemului de siguranţă până la punctul cel mai de jos al capului fals, şi se lasă să cadă. Se înregistrează acceleraţia capului fals din timpul impactului. |
| --- | --- |

3.3.

Se ridică capul fals până la înălţimea de 100 – 0/+ 5 mm, măsurată de la suprafaţa superioară a sistemului de siguranţă până la punctul cel mai de jos al capului fals, şi se lasă să cadă. Se înregistrează acceleraţia capului fals din timpul impactului.

---

ANEXA 18

METODA DE DEFINIRE A ZONEI DE IMPACT A CAPULUI LA DISPOZITIVELE CU SPĂTAR ŞI DISPOZITIVELE ORIENTATE CU SPATELE SPRE DIRECŢIA DE MERS DEFININD MĂRIMEA MINIMĂ A ARIPILOR LATERALE

| 1. | Plasaţi dispozitivul pe scaunul de testare descris în anexa 6. Dispozitivele care pot fi înclinate vor fi aduse în poziţia cea mai verticală posibilă. Aşezaţi manechinul cel mai mic în dispozitiv conform instrucţiunilor fabricantului. Marcaţi un punct „A” pe spătar la acelaşi nivel cu umărul celui mai mic manechin, la 2 cm spre interior de la marginea exterioară a braţului. Toate suprafeţele deasupra planului orizontal care trec prin punctul A trebuie să conţină material de absorbţie a energiei testat potrivit anexei 17. Acest material va acoperi suprafeţele interne ale spătarului şi aripilor laterale, inclusiv marginile interioare (zona de rază) ale aripilor laterale. Materialul de absorbţie a energiei poate fi o parte integrantă a scaunului pentru copii. În cazul portbebeurilor, unde o instalare simetrică a manechinului nu este posibilă potrivit instrucţiunilor despre dispozitiv şi celor date de fabricant, limita inferioară a zonei pe care materialul prescris din anexa 17 trebuie folosit va fi reprezentată de toate ariile deasupra umărului manechinului în direcţia capului, măsurate când manechinul din portbebe se află în cea mai greşită poziţie, iar portbebeul este amplasat pe banca de testare.
  Dacă este posibilă o instalare simetrică a manechinului în portbebe, toate suprafeţele interioare vor fi acoperite cu materialul prescris în anexa 17; acest material trebuie să-şi îndeplinească scopul împreună cu structura din interior; serviciul tehnic poate analiza acest aspect prin intermediul altor teste. |
| --- | --- |

1.

Plasaţi dispozitivul pe scaunul de testare descris în anexa 6. Dispozitivele care pot fi înclinate vor fi aduse în poziţia cea mai verticală posibilă. Aşezaţi manechinul cel mai mic în dispozitiv conform instrucţiunilor fabricantului. Marcaţi un punct „A” pe spătar la acelaşi nivel cu umărul celui mai mic manechin, la 2 cm spre interior de la marginea exterioară a braţului. Toate suprafeţele deasupra planului orizontal care trec prin punctul A trebuie să conţină material de absorbţie a energiei testat potrivit anexei 17. Acest material va acoperi suprafeţele interne ale spătarului şi aripilor laterale, inclusiv marginile interioare (zona de rază) ale aripilor laterale. Materialul de absorbţie a energiei poate fi o parte integrantă a scaunului pentru copii. În cazul portbebeurilor, unde o instalare simetrică a manechinului nu este posibilă potrivit instrucţiunilor despre dispozitiv şi celor date de fabricant, limita inferioară a zonei pe care materialul prescris din anexa 17 trebuie folosit va fi reprezentată de toate ariile deasupra umărului manechinului în direcţia capului, măsurate când manechinul din portbebe se află în cea mai greşită poziţie, iar portbebeul este amplasat pe banca de testare.

Dacă este posibilă o instalare simetrică a manechinului în portbebe, toate suprafeţele interioare vor fi acoperite cu materialul prescris în anexa 17; acest material trebuie să-şi îndeplinească scopul împreună cu structura din interior; serviciul tehnic poate analiza acest aspect prin intermediul altor teste.

| 2. | În cazul dispozitivelor orientate cu spatele la direcţia de mers, trebuie să existe aripi laterale cu o adâncime de minimum 90 mm, măsurată de la linia mediană a suprafeţei spătarului. Aceste aripi laterale trebuie să pornească de la planul orizontal care trece prin punctul „A” şi să ajungă în vârful spătarului. Pornind de la un punct situat la 90 mm sub vârful spătarului, adâncimea aripii laterale poate fi redusă treptat. |
| --- | --- |

2.

În cazul dispozitivelor orientate cu spatele la direcţia de mers, trebuie să existe aripi laterale cu o adâncime de minimum 90 mm, măsurată de la linia mediană a suprafeţei spătarului. Aceste aripi laterale trebuie să pornească de la planul orizontal care trece prin punctul „A” şi să ajungă în vârful spătarului. Pornind de la un punct situat la 90 mm sub vârful spătarului, adâncimea aripii laterale poate fi redusă treptat.

| 3. | Cerinţele din punctul 2 de mai sus privind mărimea minimă a aripilor laterale nu se aplică în cazul sistemelor de siguranţă pentru copii din grupele de greutate II şi III din categoria „vehicul specific”, suporturi folosite în compartimentul de bagaje, potrivit punctului 6.1.2 din prezentul regulament. |
| --- | --- |

3.

Cerinţele din punctul 2 de mai sus privind mărimea minimă a aripilor laterale nu se aplică în cazul sistemelor de siguranţă pentru copii din grupele de greutate II şi III din categoria „vehicul specific”, suporturi folosite în compartimentul de bagaje, potrivit punctului 6.1.2 din prezentul regulament.

---

ANEXA 19

DESCRIEREA CONDIŢIONĂRII DISPOZITIVELOR DE REGLARE MONTATE DIRECT PE SISTEMELE DE SIGURANŢĂ PENTRU COPII

Figura 1

Image

1.   METODA

| 1.1. | Cu ansamblul centurii în poziţia prezentată la punctul 8.2.7, retrageţi cel puţin 50 mm de centură din hamul integrat, prin tragerea capătului liber al centurii. |
| --- | --- |

1.1.

Cu ansamblul centurii în poziţia prezentată la punctul 8.2.7, retrageţi cel puţin 50 mm de centură din hamul integrat, prin tragerea capătului liber al centurii.

| 1.2. | Ataşaţi partea ajustată a hamului integrat la dispozitivul de tracţiune A. |
| --- | --- |

1.2.

Ataşaţi partea ajustată a hamului integrat la dispozitivul de tracţiune A.

| 1.3. | Activaţi dispozitivul de reglare şi trageţi cel puţin 150 mm din centură în hamul integrat. Această lungime reprezintă jumătate dintr-un ciclu şi pune dispozitivul de tracţiune A în poziţia de extracţie maximă a centurii. |
| --- | --- |

1.3.

Activaţi dispozitivul de reglare şi trageţi cel puţin 150 mm din centură în hamul integrat. Această lungime reprezintă jumătate dintr-un ciclu şi pune dispozitivul de tracţiune A în poziţia de extracţie maximă a centurii.

| 1.4. | Conectaţi capătul liber al centurii la dispozitivul de tracţiune B. |
| --- | --- |

1.4.

Conectaţi capătul liber al centurii la dispozitivul de tracţiune B.

2.   UN CICLU SE COMPUNE DIN URMĂTOARELE ETAPE:

| 2.1. | Trageţi B cel puţin 150 mm în timp ce A nu exercită nicio presiune pe hamul integrat. |
| --- | --- |

2.1.

Trageţi B cel puţin 150 mm în timp ce A nu exercită nicio presiune pe hamul integrat.

| 2.2. | Activaţi dispozitivele de reglare şi trageţi A în timp ce B nu exercită nicio presiune pe capătul liber al centurii. |
| --- | --- |

2.2.

Activaţi dispozitivele de reglare şi trageţi A în timp ce B nu exercită nicio presiune pe capătul liber al centurii.

| 2.3. | La sfârşitul unei proceduri, dezactivaţi dispozitivul de reglare. |
| --- | --- |

2.3.

La sfârşitul unei proceduri, dezactivaţi dispozitivul de reglare.

| 2.4. | Repetaţi procedura, aşa cum se specifică la punctul 7.2.2.7. |
| --- | --- |

2.4.

Repetaţi procedura, aşa cum se specifică la punctul 7.2.2.7.

---

ANEXA 20

APARATUL TIPIC DE TESTARE A REZISTENŢEI UNEI CATARAME

Image

---

ANEXA 21

INSTALAŢIA PENTRU TESTUL DINAMIC DE IMPACT

Image

1.   METODA

1.1.   Numai pentru centuri transversale

Aduceţi capsula dinamometrică 1 la poziţia prezentată mai sus. Instalaţi sistemul de siguranţă pentru copii şi trageţi cureaua în poziţia cerută pentru a realiza o presiune de 75 N ± 5 N.

1.2.   Centura transversală şi centura diagonală

| 1.2.1. | Aduceţi capsula dinamometrică 1 la poziţia prezentată mai sus. Instalaţi sistemul de siguranţă pentru copii şi trageţi cureaua în poziţia cerută pentru a realiza o presiune de 75 N ± 5 N. Dacă pe sistemul de siguranţă pentru copii este montat un dispozitiv de blocare care acţionează asupra centurii diagonale, plasaţi capsula dinamometrică 2 într-o poziţie convenientă în spatele sistemului de siguranţă, între dispozitivul de blocare şi cataramă, ca în figura de mai sus. Dacă nu este montat niciun dispozitiv de blocare sau dispozitivul de blocare este montat la cataramă, aduceţi capsula dinamometrică într-o poziţie convenientă între inelul de ghidare a centurii şi sistemul de siguranţă. |
| --- | --- |

1.2.1.

Aduceţi capsula dinamometrică 1 la poziţia prezentată mai sus. Instalaţi sistemul de siguranţă pentru copii şi trageţi cureaua în poziţia cerută pentru a realiza o presiune de 75 N ± 5 N. Dacă pe sistemul de siguranţă pentru copii este montat un dispozitiv de blocare care acţionează asupra centurii diagonale, plasaţi capsula dinamometrică 2 într-o poziţie convenientă în spatele sistemului de siguranţă, între dispozitivul de blocare şi cataramă, ca în figura de mai sus. Dacă nu este montat niciun dispozitiv de blocare sau dispozitivul de blocare este montat la cataramă, aduceţi capsula dinamometrică într-o poziţie convenientă între inelul de ghidare a centurii şi sistemul de siguranţă.

| 1.2.2. | Adaptaţi porţiunea transversală a centurii pentru a obţine o presiune de 50 N ± 5 N la capsula dinamometrică 1. Marcaţi cu cretă locul pe centură unde aceasta trece prin catarama simulată. Menţinând centura în această poziţie, adaptaţi centura diagonală pentru a obţine o tensiune de 50 N ± 5 N la capsula dinamometrică 2, ori prin blocarea centurii sistemului de siguranţă pentru copii, ori prin tragerea centurii în apropierea retractorului standard. |
| --- | --- |

1.2.2.

Adaptaţi porţiunea transversală a centurii pentru a obţine o presiune de 50 N ± 5 N la capsula dinamometrică 1. Marcaţi cu cretă locul pe centură unde aceasta trece prin catarama simulată. Menţinând centura în această poziţie, adaptaţi centura diagonală pentru a obţine o tensiune de 50 N ± 5 N la capsula dinamometrică 2, ori prin blocarea centurii sistemului de siguranţă pentru copii, ori prin tragerea centurii în apropierea retractorului standard.

| 1.2.3. | Extrageţi toată centura din bobina retractorului şi rebobinaţi cu o tensiune de 4 ± 3 N în centură între retractor şi inelul de ghidare a centurii. Bobina trebuie blocată înainte de testul de dinamicitate. Aplicaţi testul dinamic de impact. |
| --- | --- |

1.2.3.

Extrageţi toată centura din bobina retractorului şi rebobinaţi cu o tensiune de 4 ± 3 N în centură între retractor şi inelul de ghidare a centurii. Bobina trebuie blocată înainte de testul de dinamicitate. Aplicaţi testul dinamic de impact.

| 1.2.4. | Înaintea pornirii mecanismului, verificaţi sistemul de siguranţă pentru copii pentru a determina conformitatea acestuia cu punctul 6.2.1.3. Dacă apare o schimbare în instalaţie din cauza unei alteraţii de unghi, se testează condiţia care determină instalaţia cea mai relaxată, se efectuează instalarea, se creează cea mai strânsă poziţie şi se repoziţionează sistemul de siguranţă pentru copii în poziţia cea mai greşită fără a trage de centura pentru adulţi. Apoi se aplică testul de dinamicitate. |
| --- | --- |

1.2.4.

Înaintea pornirii mecanismului, verificaţi sistemul de siguranţă pentru copii pentru a determina conformitatea acestuia cu punctul 6.2.1.3. Dacă apare o schimbare în instalaţie din cauza unei alteraţii de unghi, se testează condiţia care determină instalaţia cea mai relaxată, se efectuează instalarea, se creează cea mai strânsă poziţie şi se repoziţionează sistemul de siguranţă pentru copii în poziţia cea mai greşită fără a trage de centura pentru adulţi. Apoi se aplică testul de dinamicitate.

1.3.   Sistemul de ancorare ISOFIX

Pentru un sistem de siguranţă pentru copii cu scaun şi ancore reglabile ISOFIX. Ataşaţi sistemul de siguranţă pentru copii ISOFIX neîncărcat la ancorele scaunului H1-H2 în poziţia potrivită. Permiteţi mecanismelor ISOFIX să tragă sistemul de siguranţă ISOFIX neîncărcat spre ancora scaunului. Aplicaţi o forţă adiţională de 135 ± 15 N în plan paralel cu suprafaţa băncii de testare în direcţia ancorei scaunului pentru a combate forţele de frecare între sistemul de siguranţă pentru copii ISOFIX şi perna scaunului, asistând mecanismul în autotensionare. Forţa trebuie aplicată uniform pe linia mediană a sistemului de siguranţă pentru copii ISOFIX şi la o înălţime nu mai mare de 100 mm deasupra suprafeţei băncii de testare. Dacă este necesar, adaptaţi cureaua superioară pentru a obţine o tensiune de 50 ± 5 N (1). Aşezaţi un manechin potrivit în sistemul de siguranţă pentru copii ISOFIX, atunci când acesta este astfel reglat.

Note:

| 1. | Instalarea se efectuează după aşezarea manechinului în suport pentru punctele 1.1 şi 1.2. |
| --- | --- |

1.

Instalarea se efectuează după aşezarea manechinului în suport pentru punctele 1.1 şi 1.2.

| 2. | Din cauză că perna se va comprima după instalarea sistemului de siguranţă pentru copii, testul de dinamicitate va fi aplicat nu mai mult de 10 minute de la instalare. Pentru revenirea pernei la forma iniţială, intervalul de timp minim între două testări folosind aceeaşi pernă va fi de 20 de minute. |
| --- | --- |

2.

Din cauză că perna se va comprima după instalarea sistemului de siguranţă pentru copii, testul de dinamicitate va fi aplicat nu mai mult de 10 minute de la instalare. Pentru revenirea pernei la forma iniţială, intervalul de timp minim între două testări folosind aceeaşi pernă va fi de 20 de minute.

| 3. | Capsulele dinamometrice fixate direct pe centură pot fi deconectate electric, dar trebuie lăsate nemişcate în timpul testului de dinamicitate. Greutatea fiecărei capsule în parte nu trebuie să depăşească 250 grame. Alternativ, capsula dinamometrică a centurii transversale poate fi înlocuită cu o capsulă dinamometrică fixată la punctul de ancorare. |
| --- | --- |

3.

Capsulele dinamometrice fixate direct pe centură pot fi deconectate electric, dar trebuie lăsate nemişcate în timpul testului de dinamicitate. Greutatea fiecărei capsule în parte nu trebuie să depăşească 250 grame. Alternativ, capsula dinamometrică a centurii transversale poate fi înlocuită cu o capsulă dinamometrică fixată la punctul de ancorare.

| 4. | În cazul dispozitivelor prevăzute cu aparate care măresc tensiunea din centura de siguranţă pentru adulţi, metoda de testare va fi următoarea: instalaţi sistemul de siguranţă potrivit cerinţelor din prezenta anexă şi aplicaţi aparatul de tensionare conform instrucţiunilor fabricantului. Dacă aparatul nu poate fi aplicat din cauza excesului de tensiune, înseamnă că acesta nu corespunde cerinţelor. |
| --- | --- |

4.

În cazul dispozitivelor prevăzute cu aparate care măresc tensiunea din centura de siguranţă pentru adulţi, metoda de testare va fi următoarea: instalaţi sistemul de siguranţă potrivit cerinţelor din prezenta anexă şi aplicaţi aparatul de tensionare conform instrucţiunilor fabricantului. Dacă aparatul nu poate fi aplicat din cauza excesului de tensiune, înseamnă că acesta nu corespunde cerinţelor.

| 5. | Nu trebuie aplicate alte forţe adiţionale sistemului de siguranţă pentru copii decât cele cerute pentru a obţine forţele corecte de instalare, astfel cum se specifică la punctele 1.1 şi 1.2.2. |
| --- | --- |

5.

Nu trebuie aplicate alte forţe adiţionale sistemului de siguranţă pentru copii decât cele cerute pentru a obţine forţele corecte de instalare, astfel cum se specifică la punctele 1.1 şi 1.2.2.

| 6. | În cazul portbebeurilor instalate potrivit descrierii de la punctul 8.1.3.5.6, conexiunea dintre centura de siguranţă pentru adulţi şi sistemul de siguranţă pentru copii va fi simulată. Capătul liber al unei centuri de siguranţă pentru adulţi de 500 mm lungime (măsurată potrivit descrierii din anexa 13) este conectat la punctele de ancorare prevăzute cu ajutorul plăcii de ancorare descrise la anexa 13. Dispozitivul de siguranţă este apoi conectat la capetele libere ale centurilor de siguranţă pentru adulţi. Tensiunea în centura de siguranţă pentru adulţi, măsurată între punctul de ancorare şi sistemul de siguranţă, va fi de 50 ± 5 N. |
| --- | --- |

6.

În cazul portbebeurilor instalate potrivit descrierii de la punctul 8.1.3.5.6, conexiunea dintre centura de siguranţă pentru adulţi şi sistemul de siguranţă pentru copii va fi simulată. Capătul liber al unei centuri de siguranţă pentru adulţi de 500 mm lungime (măsurată potrivit descrierii din anexa 13) este conectat la punctele de ancorare prevăzute cu ajutorul plăcii de ancorare descrise la anexa 13. Dispozitivul de siguranţă este apoi conectat la capetele libere ale centurilor de siguranţă pentru adulţi. Tensiunea în centura de siguranţă pentru adulţi, măsurată între punctul de ancorare şi sistemul de siguranţă, va fi de 50 ± 5 N.

---

(1)  În cazul dispozitivelor prevăzute cu aparate care măresc tensiunea din cureaua de prindere în partea superioară, metoda de testare va fi: instalaţi ISOFIX potrivit cerinţelor din prezenta anexă şi aplicaţi aparatul de tensionare conform instrucţiunilor fabricantului. Dacă aparatul nu poate fi aplicat din cauza excesului de tensiune, înseamnă că acesta nu corespunde cerinţelor.

---

ANEXA 22

INSTALAŢIA PENTRU TESTUL DINAMIC DE IMPACT

Figura 1

Bloc manechin P10 trunchiat.

Material: EPS (de la 40 la 45 g/l)

Image

Figura 2

Test de tragere a pernei de înălţare folosind blocul manechin

Image

---