# Euroopa Liidu L 285/2007

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 285 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 50. köide31. oktoober 2007 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 285

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

50. köide31. oktoober 2007

---

| Sisukord | | I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ) nr 1279/2007, 30. oktoober 2007, millega kehtestatakse teatavate Venemaa Föderatsioonist pärit raud- ja terastrosside impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja tunnistatakse kehtetuks teatavate Taist ja Türgist pärit raud- ja terastrosside impordi suhtes kehtivad dumpinguvastased meetmed | 1 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1280/2007, 30. oktoober 2007, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 26 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1281/2007, 30. oktoober 2007, millega määratakse 2006/2007. turustusaastaks kindlaks suhkrupeedi miinimumhindade suhtes suhkrusektoris kohaldatav põllumajanduse erivahetuskurss nende liikmesriikide vääringute puhul, kes ei ole ühisraha kasutusele võtnud | 28 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1282/2007, 30. oktoober 2007, millega kehtestatakse erandid määrusest (EMÜ) nr 3149/92 seoses toiduainete tarnimise 2007. aasta plaani rakendusperioodi lõppemisega | 30 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1283/2007, 30. oktoober 2007, millega Ühendkuningriigi lipu all sõitvatel laevadel keelatakse hariliku heeringa püük ICES Vb ja VIb püügipiirkonna vetes ja VIaN püügipiirkonna EÜ ja rahvusvahelistes vetes | 31 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1284/2007, 30. oktoober 2007, millega Rootsi lipu all sõitvatel laevadel keelatakse süsika püük ICES IIIa ja IV püügipiirkonnas ning IIa, IIIb, IIIc ja IIId püügipiirkonna EÜ vetes | 33 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1285/2007, 30. oktoober 2007, millega Saksamaa lipu all sõitvatel laevadel keelatakse tursa püük ICES I ja IIb püügipiirkonna vetes | 35 |

Sisukord

I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Nõukogu määrus (EÜ) nr 1279/2007, 30. oktoober 2007, millega kehtestatakse teatavate Venemaa Föderatsioonist pärit raud- ja terastrosside impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja tunnistatakse kehtetuks teatavate Taist ja Türgist pärit raud- ja terastrosside impordi suhtes kehtivad dumpinguvastased meetmed

1

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1280/2007, 30. oktoober 2007, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

26

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1281/2007, 30. oktoober 2007, millega määratakse 2006/2007. turustusaastaks kindlaks suhkrupeedi miinimumhindade suhtes suhkrusektoris kohaldatav põllumajanduse erivahetuskurss nende liikmesriikide vääringute puhul, kes ei ole ühisraha kasutusele võtnud

28

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1282/2007, 30. oktoober 2007, millega kehtestatakse erandid määrusest (EMÜ) nr 3149/92 seoses toiduainete tarnimise 2007. aasta plaani rakendusperioodi lõppemisega

30

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1283/2007, 30. oktoober 2007, millega Ühendkuningriigi lipu all sõitvatel laevadel keelatakse hariliku heeringa püük ICES Vb ja VIb püügipiirkonna vetes ja VIaN püügipiirkonna EÜ ja rahvusvahelistes vetes

31

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1284/2007, 30. oktoober 2007, millega Rootsi lipu all sõitvatel laevadel keelatakse süsika püük ICES IIIa ja IV püügipiirkonnas ning IIa, IIIb, IIIc ja IIId püügipiirkonna EÜ vetes

33

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1285/2007, 30. oktoober 2007, millega Saksamaa lipu all sõitvatel laevadel keelatakse tursa püük ICES I ja IIb püügipiirkonna vetes

35

| | | II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | | Komisjon |
| | | 2007/701/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 24. oktoober 2007, millega lubatakse NK603xMON810 (MON-ØØ6Ø3-6xMON-ØØ81Ø-6) geneetiliselt muundatud maisi sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turuleviimist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 5140 all)

   (
  1
  ) | 37 |
| | | 2007/702/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 24. oktoober 2007, millega lubatakse 59122 (DAS-59122-7) geneetiliselt muundatud maisi sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turuleviimist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 5141 all)

   (
  1
  ) | 42 |
| | | 2007/703/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 24. oktoober 2007, millega lubatakse 1507xNK603 (DAS-Ø15Ø7-1xMON-ØØ6Ø3-6) geneetiliselt muundatud maisi sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turuleviimine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 5142 all)

   (
  1
  ) | 47 |
| | | 2007/704/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 30. oktoober 2007, millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2001/602/EÜ, millega kiidetakse heaks kohustus, mille võtmiseks on tehtud ettepanek seoses dumpinguvastase menetlusega teatavate Korea Vabariigist, Malaisiast, Taist, Tšehhi Vabariigist, Türgist ja Venemaalt pärinevate raud- või terastrosside impordi suhtes | 52 |

II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Komisjon

2007/701/EÜ

*

Komisjoni otsus, 24. oktoober 2007, millega lubatakse NK603xMON810 (MON-ØØ6Ø3-6xMON-ØØ81Ø-6) geneetiliselt muundatud maisi sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turuleviimist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 5140 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 5140 all)

1

37

2007/702/EÜ

*

Komisjoni otsus, 24. oktoober 2007, millega lubatakse 59122 (DAS-59122-7) geneetiliselt muundatud maisi sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turuleviimist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 5141 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 5141 all)

1

42

2007/703/EÜ

*

Komisjoni otsus, 24. oktoober 2007, millega lubatakse 1507xNK603 (DAS-Ø15Ø7-1xMON-ØØ6Ø3-6) geneetiliselt muundatud maisi sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turuleviimine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 5142 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 5142 all)

1

47

2007/704/EÜ

*

Komisjoni otsus, 30. oktoober 2007, millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2001/602/EÜ, millega kiidetakse heaks kohustus, mille võtmiseks on tehtud ettepanek seoses dumpinguvastase menetlusega teatavate Korea Vabariigist, Malaisiast, Taist, Tšehhi Vabariigist, Türgist ja Venemaalt pärinevate raud- või terastrosside impordi suhtes

52

| | | III   Euroopa Liidu lepingu kohaselt vastu võetud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | EUROOPA LIIDU LEPINGU V JAOTISE KOHASELT VASTU VÕETUD AKTID |
| | * | Nõukogu ühine seisukoht 2007/705/ÜVJP, 30. oktoober 2007, mis käsitleb teatavate palestiinlaste ajutist vastuvõtmist Euroopa Liidu liikmesriikides | 54 |

III   Euroopa Liidu lepingu kohaselt vastu võetud aktid

EUROOPA LIIDU LEPINGU V JAOTISE KOHASELT VASTU VÕETUD AKTID

*

Nõukogu ühine seisukoht 2007/705/ÜVJP, 30. oktoober 2007, mis käsitleb teatavate palestiinlaste ajutist vastuvõtmist Euroopa Liidu liikmesriikides

54

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

MÄÄRUSED

| 31.10.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 285/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 285/1

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 1279/2007,

30. oktoober 2007,

millega kehtestatakse teatavate Venemaa Föderatsioonist pärit raud- ja terastrosside impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja tunnistatakse kehtetuks teatavate Taist ja Türgist pärit raud- ja terastrosside impordi suhtes kehtivad dumpinguvastased meetmed

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artikli 11 lõikeid 2 ja 3,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis on esitatud pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A.   MENETLUS

1.   Kehtivad meetmed

| (1) | 2. veebruaril 2001 kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 230/2001 (2) („ajutine määrus”) ajutised dumpinguvastased meetmed teatavate Tšehhi Vabariigist, Venemaalt, Taist ja Türgist (kolm viimast riiki edaspidi „asjaomased riigid”) pärit raud- ja terastrosside (edaspidi „terastrossid”) impordi suhtes. 2. augustil 2001 kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1601/2001 (3) (edaspidi „esialgne määrus”) lõplikud dumpinguvastased meetmed raud- ja terastrosside impordi suhtes. Tšehhi Vabariigist pärit terastrosside impordi suhtes kehtestatud meetmed aegusid pärast Euroopa Liidu laienemist 1. mail 2004. |
| --- | --- |

(1)

2. veebruaril 2001 kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 230/2001 (2) („ajutine määrus”) ajutised dumpinguvastased meetmed teatavate Tšehhi Vabariigist, Venemaalt, Taist ja Türgist (kolm viimast riiki edaspidi „asjaomased riigid”) pärit raud- ja terastrosside (edaspidi „terastrossid”) impordi suhtes. 2. augustil 2001 kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1601/2001 (3) (edaspidi „esialgne määrus”) lõplikud dumpinguvastased meetmed raud- ja terastrosside impordi suhtes. Tšehhi Vabariigist pärit terastrosside impordi suhtes kehtestatud meetmed aegusid pärast Euroopa Liidu laienemist 1. mail 2004.

| (2) | 26. juulil 2001 kiitis komisjon otsusega 2001/602/EÜ (4) heaks ühe Venemaa ja ühe Tai eksportija pakutud kohustused seoses põhjenduses 1 osutatud dumpinguvastaste meetmetega. |
| --- | --- |

(2)

26. juulil 2001 kiitis komisjon otsusega 2001/602/EÜ (4) heaks ühe Venemaa ja ühe Tai eksportija pakutud kohustused seoses põhjenduses 1 osutatud dumpinguvastaste meetmetega.

| (3) | 8. novembril 2005 kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1858/2005 (5) lõplikud dumpinguvastased meetmed teatavate Hiina Rahvavabariigist, Indiast, Lõuna-Aafrikast ja Ukrainast pärit raud- ja terastrosside impordi suhtes (edaspidi „paralleelne menetlus”). |
| --- | --- |

(3)

8. novembril 2005 kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1858/2005 (5) lõplikud dumpinguvastased meetmed teatavate Hiina Rahvavabariigist, Indiast, Lõuna-Aafrikast ja Ukrainast pärit raud- ja terastrosside impordi suhtes (edaspidi „paralleelne menetlus”).

2.   Läbivaatamistaotlused

a)   Venemaa eksportivate tootjate suhtes kehtivate dumpinguvastaste meetmete osalised vahepealsed läbivaatamised

| (4) | 2004. aastal sai komisjon kaks taotlust osalise vahepealse läbivaatamise korraldamiseks vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3 (edaspidi „vahepealsed läbivaatamised”). Need dumpingu uurimisega piirdunud taotlused esitasid Open Joint Stock Company Cherepovetsky Staleprokatny Zavod (edaspidi „ChSPZ”) ja Joint Stock Company Beloretsk Iron & Steel Works (edaspidi „BMK”), kes on mõlemad Venemaa raud- ja terastrosse eksportivad tootjad. |
| --- | --- |

(4)

2004. aastal sai komisjon kaks taotlust osalise vahepealse läbivaatamise korraldamiseks vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3 (edaspidi „vahepealsed läbivaatamised”). Need dumpingu uurimisega piirdunud taotlused esitasid Open Joint Stock Company Cherepovetsky Staleprokatny Zavod (edaspidi „ChSPZ”) ja Joint Stock Company Beloretsk Iron & Steel Works (edaspidi „BMK”), kes on mõlemad Venemaa raud- ja terastrosse eksportivad tootjad.

| (5) | Nagu on selgitatud Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teates, (6) sai ChSPZ Open Joint Stock Company Orlovsky Staleprokatny Zavod (edaspidi „OSPAZ”) ja Closed Joint Stock Company Severstal-Metiz (edaspidi „SSM”) ühinemise tõttu uueks nimeks Closed Joint Stock Company Severstal-Metiz. See nimemuutus kehtib alates 1. jaanuarist 2006. |
| --- | --- |

(5)

Nagu on selgitatud Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teates, (6) sai ChSPZ Open Joint Stock Company Orlovsky Staleprokatny Zavod (edaspidi „OSPAZ”) ja Closed Joint Stock Company Severstal-Metiz (edaspidi „SSM”) ühinemise tõttu uueks nimeks Closed Joint Stock Company Severstal-Metiz. See nimemuutus kehtib alates 1. jaanuarist 2006.

| (6) | Taotluse esitajate väitel on asjaolud, mille alusel meetmed kehtestati, muutunud ning kõnealused muutused on püsivad. Lisaks väitsid mõlemad eksportivad tootjad, et praegune dumpinguvastaste meetmete tase ei ole dumpingu korvamiseks enam vajalik. |
| --- | --- |

(6)

Taotluse esitajate väitel on asjaolud, mille alusel meetmed kehtestati, muutunud ning kõnealused muutused on püsivad. Lisaks väitsid mõlemad eksportivad tootjad, et praegune dumpinguvastaste meetmete tase ei ole dumpingu korvamiseks enam vajalik.

| (7) | Olles jõudnud pärast konsulteerimist nõuandekomiteega järeldusele, et on olemas piisavalt tõendeid kahe vahepealse läbivaatamise algatamiseks, algatas komisjon need läbivaatamised 10. augustil 2004. (7) |
| --- | --- |

(7)

Olles jõudnud pärast konsulteerimist nõuandekomiteega järeldusele, et on olemas piisavalt tõendeid kahe vahepealse läbivaatamise algatamiseks, algatas komisjon need läbivaatamised 10. augustil 2004. (7)

b)   Ühe Türgi eksportiva tootja suhtes kehtivate dumpinguvastaste meetmete osaline vahepealne läbivaatamine

| (8) | Pärast eelseisva aegumise teadaande avaldamist (8) sai komisjon 28. aprillil 2006 taotluse vahepealse läbivaatamise korraldamiseks vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3. (See laekus koos taotlusega artikli 11 lõike 2 kohase läbivaatamise (edaspidi „aegumise läbivaatamine”) korraldamiseks, millele on viidatud allpool põhjendustes 12–15.) |
| --- | --- |

(8)

Pärast eelseisva aegumise teadaande avaldamist (8) sai komisjon 28. aprillil 2006 taotluse vahepealse läbivaatamise korraldamiseks vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3. (See laekus koos taotlusega artikli 11 lõike 2 kohase läbivaatamise (edaspidi „aegumise läbivaatamine”) korraldamiseks, millele on viidatud allpool põhjendustes 12–15.)

| (9) | Taotluse esitas Liaison Committee of EU Wire Rope Industries (edaspidi „EWRIS” või „taotluse esitaja”) tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 50 % ühenduse raud- ja terastrosside kogutoodangust. |
| --- | --- |

(9)

Taotluse esitas Liaison Committee of EU Wire Rope Industries (edaspidi „EWRIS” või „taotluse esitaja”) tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 50 % ühenduse raud- ja terastrosside kogutoodangust.

| (10) | Taotluse esitaja soovitud vahepealse läbivaatamise ulatus piirdus ühe Türgi eksportiva tootja (kelle suhtes praegu kohaldatakse nullmääraga tollimaksu) dumpingu tasemega. Taotluse esitaja väitel ei ole meetmete tase enam piisav dumpingu kahjustava mõju kõrvaldamiseks. |
| --- | --- |

(10)

Taotluse esitaja soovitud vahepealse läbivaatamise ulatus piirdus ühe Türgi eksportiva tootja (kelle suhtes praegu kohaldatakse nullmääraga tollimaksu) dumpingu tasemega. Taotluse esitaja väitel ei ole meetmete tase enam piisav dumpingu kahjustava mõju kõrvaldamiseks.

| (11) | Olles jõudnud pärast konsulteerimist nõuandekomiteega järeldusele, et on olemas piisavalt tõendeid vahepealse läbivaatamise algatamiseks, algatas komisjon läbivaatamise 3. augustil 2006. (9) |
| --- | --- |

(11)

Olles jõudnud pärast konsulteerimist nõuandekomiteega järeldusele, et on olemas piisavalt tõendeid vahepealse läbivaatamise algatamiseks, algatas komisjon läbivaatamise 3. augustil 2006. (9)

c)   Venemaa, Tai ja Türgi suhtes kehtivate dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamine

| (12) | Pärast eelseisva aegumise teate avaldamist sai komisjon 28. aprillil 2006 taotluse aegumise läbivaatamise korraldamiseks (see laekus koos taotlusega vahepealse läbivaatamise korraldamiseks, millele on viidatud eespool põhjendustes 8–11). |
| --- | --- |

(12)

Pärast eelseisva aegumise teate avaldamist sai komisjon 28. aprillil 2006 taotluse aegumise läbivaatamise korraldamiseks (see laekus koos taotlusega vahepealse läbivaatamise korraldamiseks, millele on viidatud eespool põhjendustes 8–11).

| (13) | Taotluse esitas Liaison Committee of EU Wire Rope Industries (edaspidi „EWRIS” või „taotluse esitaja”) tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 50 % ühenduse raud- ja terastrosside kogutoodangust. |
| --- | --- |

(13)

Taotluse esitas Liaison Committee of EU Wire Rope Industries (edaspidi „EWRIS” või „taotluse esitaja”) tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 50 % ühenduse raud- ja terastrosside kogutoodangust.

| (14) | Aegumise läbivaatamise taotlus puudutas kõiki praegusel ajal esialgse määrusega hõlmatud riike ning selle aluseks oli väide, et meetmete aegumine tooks tõenäoliselt kaasa dumpingu ja ühenduse tootmisharule tekkiva kahju jätkumise või kordumise. |
| --- | --- |

(14)

Aegumise läbivaatamise taotlus puudutas kõiki praegusel ajal esialgse määrusega hõlmatud riike ning selle aluseks oli väide, et meetmete aegumine tooks tõenäoliselt kaasa dumpingu ja ühenduse tootmisharule tekkiva kahju jätkumise või kordumise.

| (15) | Olles jõudnud pärast konsulteerimist nõuandekomiteega järeldusele, et on olemas piisavalt tõendeid aegumise läbivaatamise algatamiseks, algatas komisjon läbivaatamise 3. augustil 2006. |
| --- | --- |

(15)

Olles jõudnud pärast konsulteerimist nõuandekomiteega järeldusele, et on olemas piisavalt tõendeid aegumise läbivaatamise algatamiseks, algatas komisjon läbivaatamise 3. augustil 2006.

d)   Ühe Tai eksportiva tootja suhtes kehtivate dumpinguvastaste meetmete osaline vahepealne läbivaatamine

| (16) | Komisjon sai taotluse osalise vahepealse läbivaatamise korraldamiseks vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3. Dumpingu uurimisega piirdunud taotluse esitas Usha Siam Steel Industries Public Company Ltd., kes on Tai raud- ja terastrosside eksportiv tootja. |
| --- | --- |

(16)

Komisjon sai taotluse osalise vahepealse läbivaatamise korraldamiseks vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3. Dumpingu uurimisega piirdunud taotluse esitas Usha Siam Steel Industries Public Company Ltd., kes on Tai raud- ja terastrosside eksportiv tootja.

| (17) | Taotluse esitaja väitel on asjaolud, mille alusel meetmed kehtestati, muutunud ning kõnealused muutused on püsivad. Lisaks väitis eksportiv tootja, et praegune dumpinguvastaste meetmete tase ei ole dumpingu korvamiseks enam vajalik. |
| --- | --- |

(17)

Taotluse esitaja väitel on asjaolud, mille alusel meetmed kehtestati, muutunud ning kõnealused muutused on püsivad. Lisaks väitis eksportiv tootja, et praegune dumpinguvastaste meetmete tase ei ole dumpingu korvamiseks enam vajalik.

| (18) | Olles jõudnud pärast konsulteerimist nõuandekomiteega järeldusele, et on olemas piisavalt tõendeid vahepealse läbivaatamise algatamiseks, algatas komisjon läbivaatamise 22. märtsil 2007. (10) |
| --- | --- |

(18)

Olles jõudnud pärast konsulteerimist nõuandekomiteega järeldusele, et on olemas piisavalt tõendeid vahepealse läbivaatamise algatamiseks, algatas komisjon läbivaatamise 22. märtsil 2007. (10)

3.   Uurimistega seotud isikud

| (19) | Komisjon teavitas ametlikult aegumise läbivaatamise ja osaliste vahepealsete läbivaatamiste algatamisest eksportivaid tootjaid, eksportivate riikide esindajaid, importijaid, ühenduse tootjaid, kasutajaid ja taotluse esitajat. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. Kõigile huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata, anti selline võimalus. |
| --- | --- |

(19)

Komisjon teavitas ametlikult aegumise läbivaatamise ja osaliste vahepealsete läbivaatamiste algatamisest eksportivaid tootjaid, eksportivate riikide esindajaid, importijaid, ühenduse tootjaid, kasutajaid ja taotluse esitajat. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. Kõigile huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata, anti selline võimalus.

3.1.   Ühenduse tootjate väljavõtteline uuring

| (20) | Ühenduse tootjate ilmset suurt arvu silmas pidades peeti asjakohaseks uurida, kas aegumise läbivaatamisel tuleks kasutada väljavõttelist uuringut kooskõlas algmääruse artikliga 17. Selleks et komisjonil oleks võimalik otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valim, paluti ühenduse tootjatel vastavalt algmääruse artikli 17 lõikele 2 endast 15 päeva jooksul pärast asjaomaste läbivaatamiste algatamist teada anda ning esitada komisjonile algatamisteates nõutud teave. |
| --- | --- |

(20)

Ühenduse tootjate ilmset suurt arvu silmas pidades peeti asjakohaseks uurida, kas aegumise läbivaatamisel tuleks kasutada väljavõttelist uuringut kooskõlas algmääruse artikliga 17. Selleks et komisjonil oleks võimalik otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valim, paluti ühenduse tootjatel vastavalt algmääruse artikli 17 lõikele 2 endast 15 päeva jooksul pärast asjaomaste läbivaatamiste algatamist teada anda ning esitada komisjonile algatamisteates nõutud teave.

| (21) | Pärast 17 ühenduse tootja esitatud teabe läbivaatamist leiti, et valimisse peaks kuuluma viis äriühingut, lähtudes eelkõige nende tootmis- ja müügimahust uurimisperioodi ajal. Valim koosneb järgmistest äriühingutest:






  — | Bridon GmbH, Gelsenkirchen, Saksamaa; |
| --- | --- | --- |

(21)

Pärast 17 ühenduse tootja esitatud teabe läbivaatamist leiti, et valimisse peaks kuuluma viis äriühingut, lähtudes eelkõige nende tootmis- ja müügimahust uurimisperioodi ajal. Valim koosneb järgmistest äriühingutest:

—

Bridon GmbH, Gelsenkirchen, Saksamaa;

| — | Casar Drahtseilwerk Saar GmbH (edaspidi „Casar”), Saarbrücken, Saksamaa; |
| --- | --- |

—

Casar Drahtseilwerk Saar GmbH (edaspidi „Casar”), Saarbrücken, Saksamaa;

| — | Wire and Rope Factory Drumet S.A. (edaspidi „Drumet”), Włocławek, Poola; |
| --- | --- |

—

Wire and Rope Factory Drumet S.A. (edaspidi „Drumet”), Włocławek, Poola;

| — | Manuel Rodrigues de Oliveira SA & Filhos S.A. (edaspidi „Oliveira”), Gemunde, Portugal; |
| --- | --- |

—

Manuel Rodrigues de Oliveira SA & Filhos S.A. (edaspidi „Oliveira”), Gemunde, Portugal;

| — | Tréfileurope S.A., Bourg-en-Bresse, Prantsusmaa. |
| --- | --- |

—

Tréfileurope S.A., Bourg-en-Bresse, Prantsusmaa.

3.2.   Ühenduse importijate väljavõtteline uuring

| (22) | Ühenduse importijate ilmset suurt arvu (taotluses on loetletud 32 importijat) silmas pidades peeti asjakohaseks uurida, kas aegumise läbivaatamisel tuleks kasutada väljavõttelist uuringut kooskõlas algmääruse artikliga 17. Selleks et komisjonil oleks võimalik otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valim, paluti ühenduse importijatel vastavalt algmääruse artikli 17 lõikele 2 endast 15 päeva jooksul pärast asjaomaste läbivaatamiste algatamist teada anda ning esitada komisjonile algatamisteates nõutud teave. |
| --- | --- |

(22)

Ühenduse importijate ilmset suurt arvu (taotluses on loetletud 32 importijat) silmas pidades peeti asjakohaseks uurida, kas aegumise läbivaatamisel tuleks kasutada väljavõttelist uuringut kooskõlas algmääruse artikliga 17. Selleks et komisjonil oleks võimalik otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valim, paluti ühenduse importijatel vastavalt algmääruse artikli 17 lõikele 2 endast 15 päeva jooksul pärast asjaomaste läbivaatamiste algatamist teada anda ning esitada komisjonile algatamisteates nõutud teave.

| (23) | Ent kuna endast andis valikküsimustikule vastates teada ainult üks importija, otsustati, et väljavõtteline uuring ei ole käesoleval juhul põhjendatud. |
| --- | --- |

(23)

Ent kuna endast andis valikküsimustikule vastates teada ainult üks importija, otsustati, et väljavõtteline uuring ei ole käesoleval juhul põhjendatud.

4.   Küsimustikud ja kontroll

| (24) | Seetõttu saadeti küsimustikud kõikidele asjaomaste riikide teadaolevatele eksportivatele tootjatele, eespool põhjenduses 23 osutatud ühele importijatele, valimisse kuulunud ühenduse tootjatele ja kasutajatele. |
| --- | --- |

(24)

Seetõttu saadeti küsimustikud kõikidele asjaomaste riikide teadaolevatele eksportivatele tootjatele, eespool põhjenduses 23 osutatud ühele importijatele, valimisse kuulunud ühenduse tootjatele ja kasutajatele.

| (25) | Vastused saadi:






  — | kahelt Vene Föderatsiooni eksportivalt tootjalt seoses vahepealse läbivaatamisega ja ühelt seoses aegumise läbivaatamisega; |
| --- | --- | --- |

(25)

Vastused saadi:

—

kahelt Vene Föderatsiooni eksportivalt tootjalt seoses vahepealse läbivaatamisega ja ühelt seoses aegumise läbivaatamisega;

| — | ühelt Tai eksportivalt tootjalt ja temaga seotud Ühendkuningriigi importijalt; |
| --- | --- |

—

ühelt Tai eksportivalt tootjalt ja temaga seotud Ühendkuningriigi importijalt;

| — | kahelt Türgi eksportivalt tootjalt; |
| --- | --- |

—

kahelt Türgi eksportivalt tootjalt;

| — | ühelt asjaomaste riikide eksportivate tootjatega seotud importijalt; |
| --- | --- |

—

ühelt asjaomaste riikide eksportivate tootjatega seotud importijalt;

| — | viielt valimisse kuulunud ühenduse tootjalt; |
| --- | --- |

—

viielt valimisse kuulunud ühenduse tootjalt;

| — | ühelt sõltumatult importijalt. |
| --- | --- |

—

ühelt sõltumatult importijalt.

| (26) | Komisjon otsis ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta oma analüüside jaoks vajalikuks pidas, ning tegi kontrollkäigud järgmiste äriühingute valdustes:






  a) | Venemaa






  — | Severstal-Metiz, Tšerepovets |
| --- | --- | --- | --- |

(26)

Komisjon otsis ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta oma analüüside jaoks vajalikuks pidas, ning tegi kontrollkäigud järgmiste äriühingute valdustes:

a)

Venemaa

—

Severstal-Metiz, Tšerepovets

| — | BMK, Beloretsk |
| --- | --- |

—

BMK, Beloretsk

| b) | Tai






  — | Usha Siam Ltd., Bangkok |
| --- | --- | --- |

b)

Tai

—

Usha Siam Ltd., Bangkok

| c) | Türgi






  — | Celik Halat, Izmit-Kocaeli |
| --- | --- | --- |

c)

Türgi

—

Celik Halat, Izmit-Kocaeli

| — | Has Çelik ve Halat Sanayi Ticaret A.S. („Has Celik”), Hacilar Kayseri |
| --- | --- |

—

Has Çelik ve Halat Sanayi Ticaret A.S. („Has Celik”), Hacilar Kayseri

| d) | Valimisse kaasatud ühenduse tootjad






  — | Bridon GmbH, Gelsenkirchen, Saksamaa |
| --- | --- | --- |

d)

Valimisse kaasatud ühenduse tootjad

—

Bridon GmbH, Gelsenkirchen, Saksamaa

| — | Casar Drahtseilwerk Saar GmbH („Casar”), Saarbrücken, Saksamaa |
| --- | --- |

—

Casar Drahtseilwerk Saar GmbH („Casar”), Saarbrücken, Saksamaa

| — | Wire and Rope Factory Drumet S.A., Włocławek, Poola |
| --- | --- |

—

Wire and Rope Factory Drumet S.A., Włocławek, Poola

| — | Manuel Rodrigues de Oliveira SA & Filhos S.A., Gemunde, Portugal |
| --- | --- |

—

Manuel Rodrigues de Oliveira SA & Filhos S.A., Gemunde, Portugal

| — | Tréfileurope S.A., Bourg-en-Bresse, Prantsusmaa |
| --- | --- |

—

Tréfileurope S.A., Bourg-en-Bresse, Prantsusmaa

| e) | Ühenduses asuv sidusimportija






  — | Usha Martin UK Ltd., Clydebank, Ühendkuningriik |
| --- | --- | --- |

e)

Ühenduses asuv sidusimportija

—

Usha Martin UK Ltd., Clydebank, Ühendkuningriik

| f) | Sõltumatud importijad ühenduses






  — | HEKO Industrieerzeugnisse GmbH, Hemer, Saksamaa |
| --- | --- | --- |

f)

Sõltumatud importijad ühenduses

—

HEKO Industrieerzeugnisse GmbH, Hemer, Saksamaa

5.   Uurimistega hõlmatud ajavahemikud

| (27) | Dumpingu ja kahju jätkumise ja/või kordumise tõenäosust käsitlev uurimine hõlmas aegumise läbivaatamise puhul ajavahemikku 1. juulist 2005 kuni 30. juunini 2006 (edaspidi „aegumise läbivaatamise uurimisperiood”). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamisega seotud suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku alates 1. jaanuarist 2003 kuni aegumise läbivaatamise uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”). |
| --- | --- |

(27)

Dumpingu ja kahju jätkumise ja/või kordumise tõenäosust käsitlev uurimine hõlmas aegumise läbivaatamise puhul ajavahemikku 1. juulist 2005 kuni 30. juunini 2006 (edaspidi „aegumise läbivaatamise uurimisperiood”). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamisega seotud suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku alates 1. jaanuarist 2003 kuni aegumise läbivaatamise uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).

| (28) | Kahe Venemaa eksportiva tootja importi käsitlev osaline vahepealne läbivaatamine vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3 hõlmas ajavahemikku alates 1. juulist 2003 kuni 30. juunini 2004 (edaspidi „Venemaa vahepealse läbivaatamise periood”). |
| --- | --- |

(28)

Kahe Venemaa eksportiva tootja importi käsitlev osaline vahepealne läbivaatamine vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3 hõlmas ajavahemikku alates 1. juulist 2003 kuni 30. juunini 2004 (edaspidi „Venemaa vahepealse läbivaatamise periood”).

| (29) | Türgi eksportiva tootja importi käsitlev osaline vahepealne läbivaatamine vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3 (edaspidi „Türgi vahepealse läbivaatamise periood”) langes kokku aegumise läbivaatamise uurimisperioodiga. |
| --- | --- |

(29)

Türgi eksportiva tootja importi käsitlev osaline vahepealne läbivaatamine vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3 (edaspidi „Türgi vahepealse läbivaatamise periood”) langes kokku aegumise läbivaatamise uurimisperioodiga.

| (30) | Tai eksportiva tootja importi käsitlev osaline vahepealne läbivaatamine vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3 hõlmas ajavahemikku alates 1. aprillist 2006 kuni 31. märtsini 2007 (edaspidi „Tai vahepealse läbivaatamise periood”). |
| --- | --- |

(30)

Tai eksportiva tootja importi käsitlev osaline vahepealne läbivaatamine vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3 hõlmas ajavahemikku alates 1. aprillist 2006 kuni 31. märtsini 2007 (edaspidi „Tai vahepealse läbivaatamise periood”).

6.   Teavitamine ja võimalus esitada märkusi

| (31) | Kõiki huvitatud isikuid teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada teatavate Venemaalt pärit raud- ja terastrosside impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamist ning uurimise lõpetamist teatavate Taist ja Türgist pärit raud- ja terastrosside impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete osas. Lisaks sellele anti neile pärast seda teavitamist võimalus esitada oma märkused teatava ajavahemiku jooksul. Märkused vaadati läbi ja neid võeti arvesse, kui need olid asjakohased. |
| --- | --- |

(31)

Kõiki huvitatud isikuid teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada teatavate Venemaalt pärit raud- ja terastrosside impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamist ning uurimise lõpetamist teatavate Taist ja Türgist pärit raud- ja terastrosside impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete osas. Lisaks sellele anti neile pärast seda teavitamist võimalus esitada oma märkused teatava ajavahemiku jooksul. Märkused vaadati läbi ja neid võeti arvesse, kui need olid asjakohased.

B.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

1.   Vaatlusalune toode

| (32) | Käesolevas aegumise läbivaatamises on vaatlusalune toode sama mis esialgses määruses määratletud toode, st asjaomastest riikidest pärit raud- ja terastrossid (välja arvatud roostevabast terasest trossid), sealhulgas kinnised trossid, mille maksimaalne ristlõige on vähemalt 3 mm ja mille külge võib olla ühendatud liitmikke (edaspidi „vaatlusalune toode”). Raud- ja terastrossid kuuluvad praegu CN-koodide ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 ja ex 7312 10 98 alla. |
| --- | --- |

(32)

Käesolevas aegumise läbivaatamises on vaatlusalune toode sama mis esialgses määruses määratletud toode, st asjaomastest riikidest pärit raud- ja terastrossid (välja arvatud roostevabast terasest trossid), sealhulgas kinnised trossid, mille maksimaalne ristlõige on vähemalt 3 mm ja mille külge võib olla ühendatud liitmikke (edaspidi „vaatlusalune toode”). Raud- ja terastrossid kuuluvad praegu CN-koodide ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 ja ex 7312 10 98 alla.

| (33) | Üks huvitatud isik väitis, et vaatlusalune toode tuleks jagada kahte rühma, nimelt a) üldotstarbelised terastrossid ja b) kõrgtehnoloogilised terastrossid. Samuti väitis ta, et viimased, mida eksportivates riikides väidetavalt ei toodeta, tuleks menetlusest välja jätta, sest mõnede importijate arvates erinevad sellesse kategooriasse kuuluvad terastrossid teise kategooria terastrossidest ning nende vahel puudub konkurents. |
| --- | --- |

(33)

Üks huvitatud isik väitis, et vaatlusalune toode tuleks jagada kahte rühma, nimelt a) üldotstarbelised terastrossid ja b) kõrgtehnoloogilised terastrossid. Samuti väitis ta, et viimased, mida eksportivates riikides väidetavalt ei toodeta, tuleks menetlusest välja jätta, sest mõnede importijate arvates erinevad sellesse kategooriasse kuuluvad terastrossid teise kategooria terastrossidest ning nende vahel puudub konkurents.

| (34) | Esiteks ei esitanud huvitatud isik mingit teavet, mis oleks näidanud, et asjaomastest riikidest imporditav toode ei ole samasugune nagu ühenduse tootmisharu toodetav või et kõnealused terastrossid ei konkureeri üksteisega või ei ole vastastikku asendatavad. Seepärast tuli kõnealune väide tagasi lükata. |
| --- | --- |

(34)

Esiteks ei esitanud huvitatud isik mingit teavet, mis oleks näidanud, et asjaomastest riikidest imporditav toode ei ole samasugune nagu ühenduse tootmisharu toodetav või et kõnealused terastrossid ei konkureeri üksteisega või ei ole vastastikku asendatavad. Seepärast tuli kõnealune väide tagasi lükata.

| (35) | Lisaks ei suutnud isik näidata, et ajutise määruse põhjendustes 10–13 esitatud vaatlusaluse toote määratlus ja kirjeldus oleks väär. |
| --- | --- |

(35)

Lisaks ei suutnud isik näidata, et ajutise määruse põhjendustes 10–13 esitatud vaatlusaluse toote määratlus ja kirjeldus oleks väär.

| (36) | Seepärast kinnitatakse esialgses määruses esitatud vaatlusaluse toote määratlus. |
| --- | --- |

(36)

Seepärast kinnitatakse esialgses määruses esitatud vaatlusaluse toote määratlus.

2.   Samasugune toode

| (37) | Esialgse määruse põhjendustes 14–19 jõuti järeldusele, et vaatlusalune toode, ühenduse tootjate toodetud ja müüdud terastrossid olid samasuguste füüsikaliste ja keemiliste omadustega nagu asjaomaste riikide omamaisel turul müüdud ja ühendusse eksporditud terastrossid. Neid tooteid peeti samasugusteks toodeteks algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(37)

Esialgse määruse põhjendustes 14–19 jõuti järeldusele, et vaatlusalune toode, ühenduse tootjate toodetud ja müüdud terastrossid olid samasuguste füüsikaliste ja keemiliste omadustega nagu asjaomaste riikide omamaisel turul müüdud ja ühendusse eksporditud terastrossid. Neid tooteid peeti samasugusteks toodeteks algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

| (38) | Üks huvitatud isik väitis, et imporditud terastrossid erinevad oluliselt ühenduses toodetavatest ja müüdavatest trossidest ning neid ei saa praegustes uurimistes võrrelda. Ta väitis, et ühendusse imporditud tooted ei paku ühenduses toodetud terastrossidele otsest konkurentsi. |
| --- | --- |

(38)

Üks huvitatud isik väitis, et imporditud terastrossid erinevad oluliselt ühenduses toodetavatest ja müüdavatest trossidest ning neid ei saa praegustes uurimistes võrrelda. Ta väitis, et ühendusse imporditud tooted ei paku ühenduses toodetud terastrossidele otsest konkurentsi.

| (39) | Sama väide esitati ka ajutise määruse põhjenduses 15 esitatud järeldusteni viinud uurimise käigus. Kuna huvitatud isik ei edastanud uut teavet, mis näidanuks, et asjaomastest riikidest imporditud toode ei ole samasugune kui ühenduses toodetav ja müüdav toode, tuli kõnealune väide tagasi lükata. |
| --- | --- |

(39)

Sama väide esitati ka ajutise määruse põhjenduses 15 esitatud järeldusteni viinud uurimise käigus. Kuna huvitatud isik ei edastanud uut teavet, mis näidanuks, et asjaomastest riikidest imporditud toode ei ole samasugune kui ühenduses toodetav ja müüdav toode, tuli kõnealune väide tagasi lükata.

| (40) | Seetõttu võib kinnitada esialgse määruse põhjendustes 14–19 samasuguse toote kohta tehtud järeldusi. |
| --- | --- |

(40)

Seetõttu võib kinnitada esialgse määruse põhjendustes 14–19 samasuguse toote kohta tehtud järeldusi.

C.   DUMPING JA DUMPINGU JÄTKUMISE JA/VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS

1.   Dumpinguhinnaga import läbivaatamise uurimisperioodidel – üldpõhimõtted

| (41) | Järjepidevuse huvides uuriti esimese sammuna, kas dumping käesoleval ajal toimub ja kas meetmete aegumine viiks tõenäoliselt dumpingu jätkumiseni. Teise sammuna uuriti vastavalt algmäärusele iga riigi puhul eraldi vahepealsete läbivaatamiste võimalikku mõju esialgse määruse järeldustele. |
| --- | --- |

(41)

Järjepidevuse huvides uuriti esimese sammuna, kas dumping käesoleval ajal toimub ja kas meetmete aegumine viiks tõenäoliselt dumpingu jätkumiseni. Teise sammuna uuriti vastavalt algmäärusele iga riigi puhul eraldi vahepealsete läbivaatamiste võimalikku mõju esialgse määruse järeldustele.

| (42) | Järgnevalt esitatud üldisi meetodeid on rakendatud kõikide asjaomaste riikide eksportivate tootjate puhul ning need meetodid on samad, mida kasutati esialgsel uurimisel. Sellepärast kirjeldatakse dumpingu uurimise tulemuste esitamisel iga asjaomase riigi puhul ainult seda, mis on sellele eksportivale riigile eriomane. |
| --- | --- |

(42)

Järgnevalt esitatud üldisi meetodeid on rakendatud kõikide asjaomaste riikide eksportivate tootjate puhul ning need meetodid on samad, mida kasutati esialgsel uurimisel. Sellepärast kirjeldatakse dumpingu uurimise tulemuste esitamisel iga asjaomase riigi puhul ainult seda, mis on sellele eksportivale riigile eriomane.

| (43) | Normaalväärtuse määramiseks tehti esiteks iga eksportiva tootja puhul kindlaks, kas tema vaatlusaluse toote omamaine kogumüük oli tüüpiline võrreldes tema ühendusse suunatud eksportmüügi kogumahuga. Algmääruse artikli 2 lõike 2 kohaselt peetakse omamaist müüki tüüpiliseks, kui iga eksportiva tootja omamaise müügi kogumaht moodustab vähemalt 5 % tema ühendusse suunatud eksportmüügi kogumahust. |
| --- | --- |

(43)

Normaalväärtuse määramiseks tehti esiteks iga eksportiva tootja puhul kindlaks, kas tema vaatlusaluse toote omamaine kogumüük oli tüüpiline võrreldes tema ühendusse suunatud eksportmüügi kogumahuga. Algmääruse artikli 2 lõike 2 kohaselt peetakse omamaist müüki tüüpiliseks, kui iga eksportiva tootja omamaise müügi kogumaht moodustab vähemalt 5 % tema ühendusse suunatud eksportmüügi kogumahust.

| (44) | Seejärel tehti kindlaks vaatlusaluse toote liigid, mida müüsid omamaisel turul need eksportivad tootjad, kelle omamaine müük oli üldiselt tüüpiline, ja mis olid ühendusse eksporditavate liikidega identsed või otseselt võrreldavad. |
| --- | --- |

(44)

Seejärel tehti kindlaks vaatlusaluse toote liigid, mida müüsid omamaisel turul need eksportivad tootjad, kelle omamaine müük oli üldiselt tüüpiline, ja mis olid ühendusse eksporditavate liikidega identsed või otseselt võrreldavad.

| (45) | Iga tooteliigi puhul, mida eksportivad tootjad müüsid omamaisel turul ja mis oli ühendusse eksportimiseks müüdud terastrossi liikidega otseselt võrreldav, kontrolliti, kas omamaine müük on algmääruse artikli 2 lõike 2 kohaldamiseks piisavalt tüüpiline. Teatavat liiki terastrossi omamaist müüki käsitleti piisavalt tüüpilisena, kui selle liigi omamaise müügi kogumaht aegumise läbivaatamise uurimisperioodi jooksul oli vähemalt 5 % ühenduse turule eksporditud võrreldavate terastrossi liikide müügi kogumahust. |
| --- | --- |

(45)

Iga tooteliigi puhul, mida eksportivad tootjad müüsid omamaisel turul ja mis oli ühendusse eksportimiseks müüdud terastrossi liikidega otseselt võrreldav, kontrolliti, kas omamaine müük on algmääruse artikli 2 lõike 2 kohaldamiseks piisavalt tüüpiline. Teatavat liiki terastrossi omamaist müüki käsitleti piisavalt tüüpilisena, kui selle liigi omamaise müügi kogumaht aegumise läbivaatamise uurimisperioodi jooksul oli vähemalt 5 % ühenduse turule eksporditud võrreldavate terastrossi liikide müügi kogumahust.

| (46) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4 kontrolliti ka seda, kas iga terastrossi liigi omamaine müük toimus tavapärase kaubandustegevuse käigus. Selleks tehti asjaomaste riikide iga eksportiva tootja puhul kindlaks, kui suur osa vaatlusaluse eksporditava toote igast liigist müüdi uurimisperioodi jooksul kasumlikult sõltumatutele klientidele omamaisel turul.






  a) | Nende tooteliikide puhul, mille omamaisel turul müüdud kogusest rohkem kui 80 % müüdi hinnaga, mis ei olnud ühiku tootmiskuludest madalam, st kõnealuse tooteliigi keskmine müügihind võrdus kõnealuse tooteliigi keskmise tootmiskuluga või oli sellest kõrgem, peeti normaalväärtuseks kõnealuse tooteliigi omamaise müügi keskmist hinda, hoolimata sellest, kas müük oli kasumlik või mitte. |
| --- | --- | --- |

(46)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4 kontrolliti ka seda, kas iga terastrossi liigi omamaine müük toimus tavapärase kaubandustegevuse käigus. Selleks tehti asjaomaste riikide iga eksportiva tootja puhul kindlaks, kui suur osa vaatlusaluse eksporditava toote igast liigist müüdi uurimisperioodi jooksul kasumlikult sõltumatutele klientidele omamaisel turul.

a)

Nende tooteliikide puhul, mille omamaisel turul müüdud kogusest rohkem kui 80 % müüdi hinnaga, mis ei olnud ühiku tootmiskuludest madalam, st kõnealuse tooteliigi keskmine müügihind võrdus kõnealuse tooteliigi keskmise tootmiskuluga või oli sellest kõrgem, peeti normaalväärtuseks kõnealuse tooteliigi omamaise müügi keskmist hinda, hoolimata sellest, kas müük oli kasumlik või mitte.

| b) | Nende tooteliikide puhul, mille omamaisel turul müüdud kogusest vähemalt 10 %, kuid mitte rohkem kui 80 % müüdi hinnaga, mis ei olnud ühiku tootmiskuludest madalam, peeti normaalväärtuseks kõnealuse tooteliigi ühiku tootmiskuludega võrdse või neist kõrgema hinnaga toimunud tehingute kaalutud keskmist hinda. |
| --- | --- |

b)

Nende tooteliikide puhul, mille omamaisel turul müüdud kogusest vähemalt 10 %, kuid mitte rohkem kui 80 % müüdi hinnaga, mis ei olnud ühiku tootmiskuludest madalam, peeti normaalväärtuseks kõnealuse tooteliigi ühiku tootmiskuludega võrdse või neist kõrgema hinnaga toimunud tehingute kaalutud keskmist hinda.

| c) | Nende tooteliikide puhul, mille omamaisel turul müüdud kogusest vähem kui 10 % müüdi hinnaga, mis ei olnud ühiku tootmiskuludest madalam, otsustati, et kõnealust tooteliiki ei müüdud tavapärase kaubandustegevuse käigus, ja seega tuli normaalväärtus arvutada vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3. |
| --- | --- |

c)

Nende tooteliikide puhul, mille omamaisel turul müüdud kogusest vähem kui 10 % müüdi hinnaga, mis ei olnud ühiku tootmiskuludest madalam, otsustati, et kõnealust tooteliiki ei müüdud tavapärase kaubandustegevuse käigus, ja seega tuli normaalväärtus arvutada vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3.

| (47) | Nendel juhtudel, kui oli vaja arvutada normaalväärtused, arvutati need vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3, st kõnealuse tooteliigi tootmiskulude alusel, millele liideti müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumimarginaal. Müügi-, üld- ja halduskulud on kulud, mida eksportiv tootja kannab samasuguse toote puhul, ja kasum võrdub keskmise kasumiga, mida eksportiv tootja teenib samasuguse toote müügilt tavapärase kaubandustegevuse käigus. |
| --- | --- |

(47)

Nendel juhtudel, kui oli vaja arvutada normaalväärtused, arvutati need vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3, st kõnealuse tooteliigi tootmiskulude alusel, millele liideti müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumimarginaal. Müügi-, üld- ja halduskulud on kulud, mida eksportiv tootja kannab samasuguse toote puhul, ja kasum võrdub keskmise kasumiga, mida eksportiv tootja teenib samasuguse toote müügilt tavapärase kaubandustegevuse käigus.

| (48) | Kõigil juhtudel, kui vaatlusalust toodet eksporditi ühenduses asuvatele sõltumatutele tarbijatele, võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8 ekspordihinna määramisel aluseks tegelikult makstud või makstav ekspordihind. |
| --- | --- |

(48)

Kõigil juhtudel, kui vaatlusalust toodet eksporditi ühenduses asuvatele sõltumatutele tarbijatele, võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8 ekspordihinna määramisel aluseks tegelikult makstud või makstav ekspordihind.

| (49) | Kui ekspordimüük toimus seotud importija või turustaja kaudu, tuletati ekspordihind seotud importijalt sõltumatutele klientidele esitatud edasimüügi hinna põhjal. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 9 kohandati kõiki importimise ja edasimüügi vahelisel ajal kantud kulusid, kaasa arvatud müügikulud, üld- ja halduskulud ning mõistlik kasumimarginaal. Asjakohane kasumimarginaal määrati kindlaks ühenduse turul tegutsevate koostööd tegevate sõltumatute turustajate/importijate poolt edastatud andmete põhjal. |
| --- | --- |

(49)

Kui ekspordimüük toimus seotud importija või turustaja kaudu, tuletati ekspordihind seotud importijalt sõltumatutele klientidele esitatud edasimüügi hinna põhjal. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 9 kohandati kõiki importimise ja edasimüügi vahelisel ajal kantud kulusid, kaasa arvatud müügikulud, üld- ja halduskulud ning mõistlik kasumimarginaal. Asjakohane kasumimarginaal määrati kindlaks ühenduse turul tegutsevate koostööd tegevate sõltumatute turustajate/importijate poolt edastatud andmete põhjal.

| (50) | Normaalväärtust ja ekspordihinda võrreldi tehasest hankimise tasandil. Et tagada õiglane võrdlus normaalväärtuse ja ekspordihinna vahel, võeti kohanduste näol vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 nõuetekohaselt arvesse neid tegurite erinevusi, mis mõjutavad hindu ja hinna võrreldavust. Asjakohased kohandused tehti kõigil juhtudel, mil neid peeti põhjendatuks, korrektseks ja tõendatuks. |
| --- | --- |

(50)

Normaalväärtust ja ekspordihinda võrreldi tehasest hankimise tasandil. Et tagada õiglane võrdlus normaalväärtuse ja ekspordihinna vahel, võeti kohanduste näol vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 nõuetekohaselt arvesse neid tegurite erinevusi, mis mõjutavad hindu ja hinna võrreldavust. Asjakohased kohandused tehti kõigil juhtudel, mil neid peeti põhjendatuks, korrektseks ja tõendatuks.

| (51) | Kohandused tehti maismaa- ja mereveokulusid, kindlustuskulusid, käitlemis-, pakendamis- ja krediidikulusid ning impordi tollimakse edasimüügihinnast maha arvestades, et saada tehasehind. |
| --- | --- |

(51)

Kohandused tehti maismaa- ja mereveokulusid, kindlustuskulusid, käitlemis-, pakendamis- ja krediidikulusid ning impordi tollimakse edasimüügihinnast maha arvestades, et saada tehasehind.

| (52) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 11 ja 12 arvutati iga koostööd tegeva eksportiva tootja dumpingumarginaal, võrreldes kaalutud keskmisi ekspordihindu kaalutud keskmise normaalväärtusega. |
| --- | --- |

(52)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 11 ja 12 arvutati iga koostööd tegeva eksportiva tootja dumpingumarginaal, võrreldes kaalutud keskmisi ekspordihindu kaalutud keskmise normaalväärtusega.

| (53) | Nende riikide puhul, kelle koostöö määra hinnati kõrgeks (üle 80 % aegumise läbivaatamise uurimisperioodi või asjaomase uurimisperioodi jooksul ühendusse imporditud kogumahust) ja kelle puhul ei olnud põhjust arvata, et mõni eksportiv tootja hoidus koostööst, kehtestati dumpingu jääkmarginaal koostööd tegevate ettevõtjate jaoks ette nähtud kõrgeima dumpingumarginaaliga samal tasemel, et tagada nende meetmete efektiivsus. |
| --- | --- |

(53)

Nende riikide puhul, kelle koostöö määra hinnati kõrgeks (üle 80 % aegumise läbivaatamise uurimisperioodi või asjaomase uurimisperioodi jooksul ühendusse imporditud kogumahust) ja kelle puhul ei olnud põhjust arvata, et mõni eksportiv tootja hoidus koostööst, kehtestati dumpingu jääkmarginaal koostööd tegevate ettevõtjate jaoks ette nähtud kõrgeima dumpingumarginaaliga samal tasemel, et tagada nende meetmete efektiivsus.

| (54) | Nende riikide puhul, kelle koostöö taset hinnati madalaks (vähem kui 80 % aegumise läbivaatamise uurimisperioodi või asjaomase uurimisperioodi jooksul ühendusse imporditud kogumahust), kehtestati dumpingu jääkmarginaal vastavalt algmääruse artiklile 18, s.t kättesaadavate andmete põhjal. |
| --- | --- |

(54)

Nende riikide puhul, kelle koostöö taset hinnati madalaks (vähem kui 80 % aegumise läbivaatamise uurimisperioodi või asjaomase uurimisperioodi jooksul ühendusse imporditud kogumahust), kehtestati dumpingu jääkmarginaal vastavalt algmääruse artiklile 18, s.t kättesaadavate andmete põhjal.

2.   Dumpinguhinnaga import läbivaatamise uurimisperioodidel – järeldused riikide kaupa

2.1.   Venemaa

| (55) | Venemaal on teadaolevalt kaks terastrosse tootvat eksportivat tootjat: Severstal-Metiz, Cherepovets (edaspidi „SSM”) ja BMK, Beloretsk (edaspidi „BMK”). Seega jääb nende arvele 100 % toodangust ning nad esindavad 1,5 % aegumise läbivaatamise uurimisperioodil ühenduse turule saabunud impordist. Mõlemad tootjad tegid koostööd vahepealse läbivaatamise ajal, kuid ainult üks tegi koostööd aegumise läbivaatamise uurimises. Teine tootja märkis, et ei soovi aegumise läbivaatamisel koostööd teha. Tema väitel eksportis äriühing Venemaa vahepealse läbivaatamise perioodil ELi ainult väikesi koguseid ning lisaks sellele ei olnud äriühingu olukord pärast 2004. aasta augustis algatatud vahepealset läbivaatamist oluliselt muutunud (vt eespool põhjendused 4–7). |
| --- | --- |

(55)

Venemaal on teadaolevalt kaks terastrosse tootvat eksportivat tootjat: Severstal-Metiz, Cherepovets (edaspidi „SSM”) ja BMK, Beloretsk (edaspidi „BMK”). Seega jääb nende arvele 100 % toodangust ning nad esindavad 1,5 % aegumise läbivaatamise uurimisperioodil ühenduse turule saabunud impordist. Mõlemad tootjad tegid koostööd vahepealse läbivaatamise ajal, kuid ainult üks tegi koostööd aegumise läbivaatamise uurimises. Teine tootja märkis, et ei soovi aegumise läbivaatamisel koostööd teha. Tema väitel eksportis äriühing Venemaa vahepealse läbivaatamise perioodil ELi ainult väikesi koguseid ning lisaks sellele ei olnud äriühingu olukord pärast 2004. aasta augustis algatatud vahepealset läbivaatamist oluliselt muutunud (vt eespool põhjendused 4–7).

2.1.1.   
  Venemaa eksportivate tootjate suhtes kehtivate meetmete osaline vahepealne läbivaatamine

| (56) | Osalised vahepealsed läbivaatamised piirdusid mõlema teadaoleva Venemaa tootja dumpingu tasemega ELis. Mõlemalt laekusid täielikud vastused küsimustikule. |
| --- | --- |

(56)

Osalised vahepealsed läbivaatamised piirdusid mõlema teadaoleva Venemaa tootja dumpingu tasemega ELis. Mõlemalt laekusid täielikud vastused küsimustikule.

| (57) | Normaalväärtus määrati kindlaks põhjendustes 43 ja 47 kirjeldatud üldiste meetodite kohaselt. |
| --- | --- |

(57)

Normaalväärtus määrati kindlaks põhjendustes 43 ja 47 kirjeldatud üldiste meetodite kohaselt.

| (58) | Ühe Venemaa eksportiva tootja puhul võeti normaalväärtuse aluseks tegelikud omamaised hinnad põhjenduses 46 esitatud meetodite kohaselt. Teise Venemaa eksportiva tootja puhul põhines normaalväärtus põhiliselt tegelikul omamaisel hinnal, kuid mõnede tooteliikide osas tuli see arvutada põhjenduses 47 esitatud meetodite kohaselt. |
| --- | --- |

(58)

Ühe Venemaa eksportiva tootja puhul võeti normaalväärtuse aluseks tegelikud omamaised hinnad põhjenduses 46 esitatud meetodite kohaselt. Teise Venemaa eksportiva tootja puhul põhines normaalväärtus põhiliselt tegelikul omamaisel hinnal, kuid mõnede tooteliikide osas tuli see arvutada põhjenduses 47 esitatud meetodite kohaselt.

| (59) | Ekspordihinna kindlaksmääramiseks kasutati põhjendustes 48 ja 49 selgitatud üldpõhimõtteid. |
| --- | --- |

(59)

Ekspordihinna kindlaksmääramiseks kasutati põhjendustes 48 ja 49 selgitatud üldpõhimõtteid.

| (60) | Ühe Venemaa eksportiva tootja ühendusse suunatud eksportmüügi puhul, mis toimus Šveitsis asuva seotud kaubandusettevõtte vahendusel, määrati ekspordihind kindlaks edasimüügihindade põhjal, mille esimene sõltumatu ostja ühenduses viimatinimetatule Venemaa vahepealse läbivaatamise perioodil tegelikult maksis või maksma pidi. |
| --- | --- |

(60)

Ühe Venemaa eksportiva tootja ühendusse suunatud eksportmüügi puhul, mis toimus Šveitsis asuva seotud kaubandusettevõtte vahendusel, määrati ekspordihind kindlaks edasimüügihindade põhjal, mille esimene sõltumatu ostja ühenduses viimatinimetatule Venemaa vahepealse läbivaatamise perioodil tegelikult maksis või maksma pidi.

| (61) | Tuleb märkida, et peaaegu kogu ühe Venemaa tootja eksport ühendusse toimus hinnakohustuse raames, mille komisjon oli 2001. aasta augustis heaks kiitnud. Selle taustal ei piirdutud ekspordihinna kindlaksmääramisel ainult eksportija varasema käitumise uurimisega, vaid uuriti ka ekspordihindade tõenäolist arengut tulevikus. Eelkõige uuriti küsimust, kas selle kohustuse olemasolu on mõjutanud ekspordihindade taset nii, et nende põhjal ei saa usaldusväärselt kindlaks teha tulevast ekspordikäitumist. |
| --- | --- |

(61)

Tuleb märkida, et peaaegu kogu ühe Venemaa tootja eksport ühendusse toimus hinnakohustuse raames, mille komisjon oli 2001. aasta augustis heaks kiitnud. Selle taustal ei piirdutud ekspordihinna kindlaksmääramisel ainult eksportija varasema käitumise uurimisega, vaid uuriti ka ekspordihindade tõenäolist arengut tulevikus. Eelkõige uuriti küsimust, kas selle kohustuse olemasolu on mõjutanud ekspordihindade taset nii, et nende põhjal ei saa usaldusväärselt kindlaks teha tulevast ekspordikäitumist.

| (62) | Lisaks uuriti, kas need ekspordihinnad on usaldusväärsed, mida eksportija küsis ühenduses asuvatelt klientidelt, ning kas need võiksid olla sobivaks aluseks käesoleva uurimise puhul tema dumpingumarginaali arvutamisel ja seda vaatamata hinnakohustuse olemasolule. Eelkõige pidi uuring näitama seda, kas praegused ühendusse eksportimise hinnad on või ei ole kunstlikult seotud minimaalsete impordihindadega ning kas nad seetõttu on tulevikus jätkusuutlikud. Samas näitas uurimine, et selle uurimise jaoks toote kontrollnumbrite kindlaksmääramiseks kasutatav süsteem oli põhjalikum kui 2001. aasta kohustuse heakskiitmise ajal kasutatud klassifitseerimissüsteem. Selle põhjal jõuti järeldusele, et minimaalsete impordihindade toote kontrollnumbrite ja praeguse uurimise toote kontrollnumbrite võrdlus ei oleks usaldusväärne. |
| --- | --- |

(62)

Lisaks uuriti, kas need ekspordihinnad on usaldusväärsed, mida eksportija küsis ühenduses asuvatelt klientidelt, ning kas need võiksid olla sobivaks aluseks käesoleva uurimise puhul tema dumpingumarginaali arvutamisel ja seda vaatamata hinnakohustuse olemasolule. Eelkõige pidi uuring näitama seda, kas praegused ühendusse eksportimise hinnad on või ei ole kunstlikult seotud minimaalsete impordihindadega ning kas nad seetõttu on tulevikus jätkusuutlikud. Samas näitas uurimine, et selle uurimise jaoks toote kontrollnumbrite kindlaksmääramiseks kasutatav süsteem oli põhjalikum kui 2001. aasta kohustuse heakskiitmise ajal kasutatud klassifitseerimissüsteem. Selle põhjal jõuti järeldusele, et minimaalsete impordihindade toote kontrollnumbrite ja praeguse uurimise toote kontrollnumbrite võrdlus ei oleks usaldusväärne.

| (63) | Tehti ühenduse suhtes kohaldatud ekspordihindade ja kolmandate riikide suhtes kohaldatud hindade võrdlus üksikute liikide lõikes. See näitas, et kolmandate riikide suhtes kohaldatud ekspordihinnad olid keskmiselt oluliselt madalamad. Seetõttu tehti järeldus, et kõnealuse äriühingu ekspordihinda, mida ta kohaldas ühenduse suhtes, ei saa käesoleva läbivaatamise puhul kasutada usaldusväärsete ekspordihindade kindlaksmääramiseks algmääruse artikli 2 lõike 8 tähenduses. Usaldusväärsete ekspordihindade puudumisel EL-15sse suunatud müügi puhul võeti nende ekspordihindade aluseks müük teistesse riikidesse. |
| --- | --- |

(63)

Tehti ühenduse suhtes kohaldatud ekspordihindade ja kolmandate riikide suhtes kohaldatud hindade võrdlus üksikute liikide lõikes. See näitas, et kolmandate riikide suhtes kohaldatud ekspordihinnad olid keskmiselt oluliselt madalamad. Seetõttu tehti järeldus, et kõnealuse äriühingu ekspordihinda, mida ta kohaldas ühenduse suhtes, ei saa käesoleva läbivaatamise puhul kasutada usaldusväärsete ekspordihindade kindlaksmääramiseks algmääruse artikli 2 lõike 8 tähenduses. Usaldusväärsete ekspordihindade puudumisel EL-15sse suunatud müügi puhul võeti nende ekspordihindade aluseks müük teistesse riikidesse.

| (64) | Normaalväärtuse ja ekspordihinna võrdlemisel järgiti põhjenduses 50 kirjeldatud lähenemist. |
| --- | --- |

(64)

Normaalväärtuse ja ekspordihinna võrdlemisel järgiti põhjenduses 50 kirjeldatud lähenemist.

| (65) | Kuna ühe Venemaa eksportiva tootja seotud kaubandusettevõtjal Šveitsis olid samalaadsed ülesanded nagu komisjonitasu alusel töötaval vahendajal, tehti vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 10 punktile i kohandus vahendusteenuse ekspordihinna arvessevõtmiseks. Kõnealuse vahendustasu määr arvutati otseste tõendite põhjal, mis viitasid selliste ülesannetega seotud juurdehindlusele. |
| --- | --- |

(65)

Kuna ühe Venemaa eksportiva tootja seotud kaubandusettevõtjal Šveitsis olid samalaadsed ülesanded nagu komisjonitasu alusel töötaval vahendajal, tehti vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 10 punktile i kohandus vahendusteenuse ekspordihinna arvessevõtmiseks. Kõnealuse vahendustasu määr arvutati otseste tõendite põhjal, mis viitasid selliste ülesannetega seotud juurdehindlusele.

| (66) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 11 võrreldi kaalutud keskmist normaalväärtust liikide kaupa vastavate vaatlusaluse toote kaalutud keskmiste ekspordihindadega. |
| --- | --- |

(66)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 11 võrreldi kaalutud keskmist normaalväärtust liikide kaupa vastavate vaatlusaluse toote kaalutud keskmiste ekspordihindadega.

| (67) | Nagu on selgitatud põhjendustes 104–107, näitas võrdlus BMK puhul dumpingu jätkumist. SSMi puhul näitas kaalutud keskmise normaalväärtuse ja kaalutud keskmise müügihinna võrdlus, et riikide puhul, kus hinnakohustust polnud, dumping jätkub. |
| --- | --- |

(67)

Nagu on selgitatud põhjendustes 104–107, näitas võrdlus BMK puhul dumpingu jätkumist. SSMi puhul näitas kaalutud keskmise normaalväärtuse ja kaalutud keskmise müügihinna võrdlus, et riikide puhul, kus hinnakohustust polnud, dumping jätkub.

| (68) | BMK dumpingumarginaal, väljendatud protsendina CIF-hinnast ühenduse piiril ilma tollimaksu tasumata, oli 36,2 %. Samal viisil arvutatud SSMi dumpingumarginaal oli 9,7 %. |
| --- | --- |

(68)

BMK dumpingumarginaal, väljendatud protsendina CIF-hinnast ühenduse piiril ilma tollimaksu tasumata, oli 36,2 %. Samal viisil arvutatud SSMi dumpingumarginaal oli 9,7 %.

| (69) | Vahepealse läbivaatamise uurimistes dumpingumarginaali kohta saadud tulemuste valguses peetakse asjakohaseks muuta dumpinguvastast tollimaksu ja määrata BMK suhtes kohaldatavaks tollimaksuks 36,2 % ja SSMi suhtes kohaldatavaks tollimaksuks 9,7 %. |
| --- | --- |

(69)

Vahepealse läbivaatamise uurimistes dumpingumarginaali kohta saadud tulemuste valguses peetakse asjakohaseks muuta dumpinguvastast tollimaksu ja määrata BMK suhtes kohaldatavaks tollimaksuks 36,2 % ja SSMi suhtes kohaldatavaks tollimaksuks 9,7 %.

2.1.2.   
  Venemaa eksportivate tootjate suhtes kehtivate meetmete aegumise läbivaatamine

| (70) | Kahest teadaolevast Venemaa eksportivast terastrosside tootjast tegi uurimise käigus koostööd ainult SSM. Kogutud teabe põhjal moodustas selle äriühingu toodang aegumise läbivaatamise uurimisperioodil peaaegu 100 % Venemaa terastrosside ekspordist ühendusse. Samuti valmistas see äriühing umbes 50 % Venemaa kogutoodangust. Eksport ühendusse oli aegumise läbivaatamise uurimisperioodil madalal tasemel ning koosnes umbes 3 300 tonnist, moodustades 1,5 % ELi tarbimisest. See silmanähtavalt väike turuosa ei tohiks varjutada asjaolu, et Venemaal on suur kasutamata tootmisvõimsus. Koguseliselt moodustas eksport ühendusse vähem kui 5 % koostööd teinud äriühingu kogumüügist. Nagu on märgitud põhjenduses 61, toimub peaaegu kogu koostööd teinud äriühingu eksport ühendusse hinnakohustuse kokkuleppe raames. |
| --- | --- |

(70)

Kahest teadaolevast Venemaa eksportivast terastrosside tootjast tegi uurimise käigus koostööd ainult SSM. Kogutud teabe põhjal moodustas selle äriühingu toodang aegumise läbivaatamise uurimisperioodil peaaegu 100 % Venemaa terastrosside ekspordist ühendusse. Samuti valmistas see äriühing umbes 50 % Venemaa kogutoodangust. Eksport ühendusse oli aegumise läbivaatamise uurimisperioodil madalal tasemel ning koosnes umbes 3 300 tonnist, moodustades 1,5 % ELi tarbimisest. See silmanähtavalt väike turuosa ei tohiks varjutada asjaolu, et Venemaal on suur kasutamata tootmisvõimsus. Koguseliselt moodustas eksport ühendusse vähem kui 5 % koostööd teinud äriühingu kogumüügist. Nagu on märgitud põhjenduses 61, toimub peaaegu kogu koostööd teinud äriühingu eksport ühendusse hinnakohustuse kokkuleppe raames.

| (71) | Kuna SSMi müüdava konkreetse tooteliigi omamaiseid hindu ei saadud normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kasutada, sest toodet ei müüdud omamaisel turul tüüpilistes kogustes, tuli kohaldada teist meetodit. Muu asjakohase meetodi puudumisel kasutati arvestuslikku normaalväärtust tooteliigi kohta vastavalt SSMi esitatud ja komisjoni kontrollitud andmetele. |
| --- | --- |

(71)

Kuna SSMi müüdava konkreetse tooteliigi omamaiseid hindu ei saadud normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kasutada, sest toodet ei müüdud omamaisel turul tüüpilistes kogustes, tuli kohaldada teist meetodit. Muu asjakohase meetodi puudumisel kasutati arvestuslikku normaalväärtust tooteliigi kohta vastavalt SSMi esitatud ja komisjoni kontrollitud andmetele.

| (72) | Tootmiskulude osas väitis SSM, et kulude struktuur ELi ekspordi puhul oli erinev, kuna ühenduses ja Venemaa turul kehtivad erinevad tehnilised standardid. Äriühingu väitel peavad ühenduse turul müüdavad terastrossid vastama nn DIN-standardile, mis Venemaal ei ole nõutav. Omamaisel turul ja ühenduses müüdavate terastrosside tootmiskulu sisaldav tabel näitas, et erinevate liikide vahel ei ole olulisi erinevusi. Mõnede tooteliikide puhul oli omamaine tootmiskulu natuke suurem, teiste puhul oli ühenduse tootmiskulu natuke väiksem. Seepärast järeldati, et see väidetav erinevus ei saanud mõjutada dumpingu arvutusi. |
| --- | --- |

(72)

Tootmiskulude osas väitis SSM, et kulude struktuur ELi ekspordi puhul oli erinev, kuna ühenduses ja Venemaa turul kehtivad erinevad tehnilised standardid. Äriühingu väitel peavad ühenduse turul müüdavad terastrossid vastama nn DIN-standardile, mis Venemaal ei ole nõutav. Omamaisel turul ja ühenduses müüdavate terastrosside tootmiskulu sisaldav tabel näitas, et erinevate liikide vahel ei ole olulisi erinevusi. Mõnede tooteliikide puhul oli omamaine tootmiskulu natuke suurem, teiste puhul oli ühenduse tootmiskulu natuke väiksem. Seepärast järeldati, et see väidetav erinevus ei saanud mõjutada dumpingu arvutusi.

| (73) | Ühendusse suunduva ekspordi osas müüs tootja vaatlusalust toodet otse ühenduses ilma ühegi seotud isiku osaluseta, välja arvatud ühe tehingu puhul. Eksportija esitas tõendeid, et see üks tehing ei olnud seotud vaatlusaluse tootega ning seetõttu seda arvutustes arvesse ei võetud. |
| --- | --- |

(73)

Ühendusse suunduva ekspordi osas müüs tootja vaatlusalust toodet otse ühenduses ilma ühegi seotud isiku osaluseta, välja arvatud ühe tehingu puhul. Eksportija esitas tõendeid, et see üks tehing ei olnud seotud vaatlusaluse tootega ning seetõttu seda arvutustes arvesse ei võetud.

| (74) | Et tagada õiglane võrdlus normaalväärtuse ja ekspordihinna vahel, võeti kohanduste näol vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 nõuetekohaselt arvesse neid tegurite erinevusi, mis mõjutavad hindu ja hinna võrreldavust. |
| --- | --- |

(74)

Et tagada õiglane võrdlus normaalväärtuse ja ekspordihinna vahel, võeti kohanduste näol vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 nõuetekohaselt arvesse neid tegurite erinevusi, mis mõjutavad hindu ja hinna võrreldavust.

| (75) | Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 11 määrati dumpingumarginaal kindlaks tooteliigi kaalutud keskmise normaalväärtuse ja kaalutud keskmiste ekspordihindade võrdluse alusel. See võrdlus näitas dumpingu puudumist aegumise läbivaatamise uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(75)

Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 11 määrati dumpingumarginaal kindlaks tooteliigi kaalutud keskmise normaalväärtuse ja kaalutud keskmiste ekspordihindade võrdluse alusel. See võrdlus näitas dumpingu puudumist aegumise läbivaatamise uurimisperioodil.

| (76) | Eksportivate tootjate esitatud, ühendusse suunatud eksporti käsitlevate andmete ja Eurostati impordistatistikast võetud impordi kogumahu andmete võrdlemine näitas, et koostöö tase oli kõrge, kuna koostööd tegeva eksportiva tootja import moodustas Venemaalt pärit ühenduse impordi umbkaudse kogumahu uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(76)

Eksportivate tootjate esitatud, ühendusse suunatud eksporti käsitlevate andmete ja Eurostati impordistatistikast võetud impordi kogumahu andmete võrdlemine näitas, et koostöö tase oli kõrge, kuna koostööd tegeva eksportiva tootja import moodustas Venemaalt pärit ühenduse impordi umbkaudse kogumahu uurimisperioodil.

2.2.   Tai

2.2.1.   
  Tai eksportivate tootjate suhtes kehtivate meetmete vahepealne läbivaatamine

| (77) | Normaalväärtuse aluseks võeti algmääruse artikli 2 lõike 1 kohaselt omamaiste sõltumatute klientide poolt tavapärases kaubandustegevuses makstud või makstavad hinnad. Tai vahepealse läbivaatamise uurimisperioodil müüs äriühing vaatlusalust toodet omamaisel turul otse lõppkasutajatele. Normaalväärtus põhines ainult kasumlikul müügil. |
| --- | --- |

(77)

Normaalväärtuse aluseks võeti algmääruse artikli 2 lõike 1 kohaselt omamaiste sõltumatute klientide poolt tavapärases kaubandustegevuses makstud või makstavad hinnad. Tai vahepealse läbivaatamise uurimisperioodil müüs äriühing vaatlusalust toodet omamaisel turul otse lõppkasutajatele. Normaalväärtus põhines ainult kasumlikul müügil.

| (78) | Normaalväärtuse aluseks võeti algmääruse artikli 2 lõike 1 kohaselt hinnad, mida tavakaubanduses on maksnud või maksavad sõltumatud kliendid omamaisel turul. |
| --- | --- |

(78)

Normaalväärtuse aluseks võeti algmääruse artikli 2 lõike 1 kohaselt hinnad, mida tavakaubanduses on maksnud või maksavad sõltumatud kliendid omamaisel turul.

| (79) | Taotluse esitaja ja koostööd tegev tootja Usha Siam eksportisid Tai vahepealse läbivaatamise perioodil ühendusse piiratud koguses terastrosse. See eksport toimus hinnakohustuse raames. |
| --- | --- |

(79)

Taotluse esitaja ja koostööd tegev tootja Usha Siam eksportisid Tai vahepealse läbivaatamise perioodil ühendusse piiratud koguses terastrosse. See eksport toimus hinnakohustuse raames.

| (80) | Ühenduse turul toimunud otsemüügi puhul võeti ekspordihinna aluseks algmääruse artikli 2 lõike 8 kohaselt hinnad, mida tavakaubanduses on maksnud või maksavad sõltumatud kliendid ühenduse turul. |
| --- | --- |

(80)

Ühenduse turul toimunud otsemüügi puhul võeti ekspordihinna aluseks algmääruse artikli 2 lõike 8 kohaselt hinnad, mida tavakaubanduses on maksnud või maksavad sõltumatud kliendid ühenduse turul.

| (81) | Sidusimportija Usha Martin UK vahendusel teostatud eksportmüügi puhul arvutati ekspordihinnad algmääruse artikli 2 lõike 9 kohaselt hindade alusel, millega imporditud toode esimesele sõltumatule ühenduse tarbijale edasi müüdi. Hindu korrigeeriti, võttes arvesse kõiki impordi ja edasimüügi vahelisel ajal tekkinud kulusid, sealhulgas müügi-, üld- ja halduskulusid ning sidusimportija kasumit ühenduses uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(81)

Sidusimportija Usha Martin UK vahendusel teostatud eksportmüügi puhul arvutati ekspordihinnad algmääruse artikli 2 lõike 9 kohaselt hindade alusel, millega imporditud toode esimesele sõltumatule ühenduse tarbijale edasi müüdi. Hindu korrigeeriti, võttes arvesse kõiki impordi ja edasimüügi vahelisel ajal tekkinud kulusid, sealhulgas müügi-, üld- ja halduskulusid ning sidusimportija kasumit ühenduses uurimisperioodil.

| (82) | Normaalväärtust võrreldi iga vaatlusaluse toote liigi puhul keskmise ekspordihinnaga tehasehindade tasandil ja samal kaubandustasandil. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 ja eesmärgiga tagada õiglane võrdlus, võeti arvesse hindu ja hindade võrreldavust väidetavalt ja tõendatult mõjutavaid tegureid. Kohandused tehti maismaa- ja mereveokulusid, kindlustuskulusid, käitlemis-, pakendamis- ja krediidikulusid ning impordi tollimakse edasimüügihinnast maha arvestades, et saada tehasehind. |
| --- | --- |

(82)

Normaalväärtust võrreldi iga vaatlusaluse toote liigi puhul keskmise ekspordihinnaga tehasehindade tasandil ja samal kaubandustasandil. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 ja eesmärgiga tagada õiglane võrdlus, võeti arvesse hindu ja hindade võrreldavust väidetavalt ja tõendatult mõjutavaid tegureid. Kohandused tehti maismaa- ja mereveokulusid, kindlustuskulusid, käitlemis-, pakendamis- ja krediidikulusid ning impordi tollimakse edasimüügihinnast maha arvestades, et saada tehasehind.

| (83) | Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 11 võrreldi dumpingumarginaali kindlaksmääramisel tooteliigi kohta kaalutud keskmist normaalväärtust kaalutud keskmiste ekspordihindadega samal kaubanduslikul tasandil. See võrdlus näitas dumpingu puudumist vahepealse läbivaatamise uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(83)

Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 11 võrreldi dumpingumarginaali kindlaksmääramisel tooteliigi kohta kaalutud keskmist normaalväärtust kaalutud keskmiste ekspordihindadega samal kaubanduslikul tasandil. See võrdlus näitas dumpingu puudumist vahepealse läbivaatamise uurimisperioodil.

2.2.2.   
  Tai eksportivate tootjate suhtes kehtivate meetmete aegumise läbivaatamine

| (84) | Kolmest teadaolevast Tai terastrosside tootjast tegi uurimise käigus koostööd üks äriühing. Kogutud teabe põhjal esindas see äriühing aegumise läbivaatamise uurimisperioodil peaaegu 100 % Tai ekspordist ühendusse. Samuti valmistas see äriühing umbes 80 % Tai kogutoodangust. Läbivaatamise uurimisperioodil oli eksport ühendusse väga madalal tasemel. Koostööd teinud äriühingu eksport ühendusse toimub hinnakohustuse raames. |
| --- | --- |

(84)

Kolmest teadaolevast Tai terastrosside tootjast tegi uurimise käigus koostööd üks äriühing. Kogutud teabe põhjal esindas see äriühing aegumise läbivaatamise uurimisperioodil peaaegu 100 % Tai ekspordist ühendusse. Samuti valmistas see äriühing umbes 80 % Tai kogutoodangust. Läbivaatamise uurimisperioodil oli eksport ühendusse väga madalal tasemel. Koostööd teinud äriühingu eksport ühendusse toimub hinnakohustuse raames.

| (85) | Leiti, et iga eksporditava tooteliigi lõplik tootmiskulu oli suurem kui omamaine hind aegumise läbivaatamise uurimisperioodil. Selle tulemusena ei olnud ühegi koostööd teinud Tai eksportiva tootja eksporditud terastrosside liigi puhul võimalik normaalväärtust kindlaks määrata algmääruse artikli 2 lõike 1 kohaselt hindade põhjal, mida tavakaubanduses on maksnud või maksavad sõltumatud kliendid omamaisel turul. |
| --- | --- |

(85)

Leiti, et iga eksporditava tooteliigi lõplik tootmiskulu oli suurem kui omamaine hind aegumise läbivaatamise uurimisperioodil. Selle tulemusena ei olnud ühegi koostööd teinud Tai eksportiva tootja eksporditud terastrosside liigi puhul võimalik normaalväärtust kindlaks määrata algmääruse artikli 2 lõike 1 kohaselt hindade põhjal, mida tavakaubanduses on maksnud või maksavad sõltumatud kliendid omamaisel turul.

| (86) | Omamaised hinnad arvutati eksportiva tootja tootmise ja müügi omahinna, üld- ja halduskulude ning mõistliku, 5 % kasumimarginaali põhjal algmääruse artikli 2 lõike 6 punkti c alusel ja algmääruse artikli 2 lõike 3 kohaselt. |
| --- | --- |

(86)

Omamaised hinnad arvutati eksportiva tootja tootmise ja müügi omahinna, üld- ja halduskulude ning mõistliku, 5 % kasumimarginaali põhjal algmääruse artikli 2 lõike 6 punkti c alusel ja algmääruse artikli 2 lõike 3 kohaselt.

| (87) | Koostööd teinud eksportiv tootja eksportis vaatlusalust toodet ühenduses asuva seotud äriühingu vahendusel. Seetõttu, ning kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 9, määrati ekspordihinnad hindade alusel, millega imporditud toode esimesele sõltumatule ühenduse kliendile edasi müüdi. Hindu korrigeeriti, võttes arvesse kõiki impordi ja edasimüügi vahelisel ajal tekkinud kulusid, sealhulgas müügi-, üld- ja halduskulusid ning importiva äriühingu kasumit ühenduses läbivaatamise uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(87)

Koostööd teinud eksportiv tootja eksportis vaatlusalust toodet ühenduses asuva seotud äriühingu vahendusel. Seetõttu, ning kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 9, määrati ekspordihinnad hindade alusel, millega imporditud toode esimesele sõltumatule ühenduse kliendile edasi müüdi. Hindu korrigeeriti, võttes arvesse kõiki impordi ja edasimüügi vahelisel ajal tekkinud kulusid, sealhulgas müügi-, üld- ja halduskulusid ning importiva äriühingu kasumit ühenduses läbivaatamise uurimisperioodil.

| (88) | Normaalväärtust võrreldi iga vaatlusaluse toote liigi puhul keskmise ekspordihinnaga tehasehindade tasandil ja samal kaubandustasandil. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 ja eesmärgiga tagada õiglane võrdlus, võeti arvesse hindu ja hindade võrreldavust väidetavalt ja tõendatult mõjutavate tegurite erinevusi. Kohandused tehti maismaa- ja mereveokulusid, kindlustuskulusid, käitlemis-, pakendamis- ja krediidikulusid ning impordi tollimakse edasimüügihinnast maha arvestades, et saada tehasehind. |
| --- | --- |

(88)

Normaalväärtust võrreldi iga vaatlusaluse toote liigi puhul keskmise ekspordihinnaga tehasehindade tasandil ja samal kaubandustasandil. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 ja eesmärgiga tagada õiglane võrdlus, võeti arvesse hindu ja hindade võrreldavust väidetavalt ja tõendatult mõjutavate tegurite erinevusi. Kohandused tehti maismaa- ja mereveokulusid, kindlustuskulusid, käitlemis-, pakendamis- ja krediidikulusid ning impordi tollimakse edasimüügihinnast maha arvestades, et saada tehasehind.

| (89) | Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 11 võrreldi dumpingumarginaali kindlaksmääramisel tooteliigi kohta kaalutud keskmist normaalväärtust kaalutud keskmiste ekspordihindadega samal kaubanduslikul tasandil. See võrdlus näitas võrreldes esialgse määrusega suhteliselt väikest dumpingut aegumise läbivaatamise uurimisperioodil. Kaalutud keskmine dumpingumarginaal, väljendatuna protsendimäärana impordi CIF-väärtusest ühenduse tollipiiril oli 7,6 %. |
| --- | --- |

(89)

Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 11 võrreldi dumpingumarginaali kindlaksmääramisel tooteliigi kohta kaalutud keskmist normaalväärtust kaalutud keskmiste ekspordihindadega samal kaubanduslikul tasandil. See võrdlus näitas võrreldes esialgse määrusega suhteliselt väikest dumpingut aegumise läbivaatamise uurimisperioodil. Kaalutud keskmine dumpingumarginaal, väljendatuna protsendimäärana impordi CIF-väärtusest ühenduse tollipiiril oli 7,6 %.

2.3.   Türgi

| (90) | Türgis on kaks eksportivat tootjat; nii Celik Halat (edaspidi „Halat”) kui ka Has Celik (edaspidi „Has”) tegid koostööd aegumise läbivaatamise uurimises ning Has tegi koostööd osalises vahepealses läbivaatamises oma dumpingu taseme osas. Nende kahe eksportiva tootja eksport moodustab 100 % Türgi ekspordist ELi. |
| --- | --- |

(90)

Türgis on kaks eksportivat tootjat; nii Celik Halat (edaspidi „Halat”) kui ka Has Celik (edaspidi „Has”) tegid koostööd aegumise läbivaatamise uurimises ning Has tegi koostööd osalises vahepealses läbivaatamises oma dumpingu taseme osas. Nende kahe eksportiva tootja eksport moodustab 100 % Türgi ekspordist ELi.

2.3.1.   
  Ühe Türgi eksportiva tootja suhtes kehtivate meetmete vahepealne läbivaatamine

| (91) | Tuletatakse meelde, et põhjenduses 10 nimetatud osaline vahepealne läbivaatamine on seotud ühte Türgi eksportijaga, kes väidetavalt müüs oma terastrosse ühendusse dumpinguhinnaga. |
| --- | --- |

(91)

Tuletatakse meelde, et põhjenduses 10 nimetatud osaline vahepealne läbivaatamine on seotud ühte Türgi eksportijaga, kes väidetavalt müüs oma terastrosse ühendusse dumpinguhinnaga.

| (92) | Uurimine näitas, et enamik asjaomase Türgi eksportija eksporditud tooteliikide omamaiseid hindu, mida kasutati normaalväärtuse kindlaksmääramiseks, olid kasumlikud. Seetõttu kasutati algmääruse artikli 2 lõike 1 kohaselt hindu, mida tavakaubanduses on maksnud või maksavad sõltumatud kliendid omamaisel turul. |
| --- | --- |

(92)

Uurimine näitas, et enamik asjaomase Türgi eksportija eksporditud tooteliikide omamaiseid hindu, mida kasutati normaalväärtuse kindlaksmääramiseks, olid kasumlikud. Seetõttu kasutati algmääruse artikli 2 lõike 1 kohaselt hindu, mida tavakaubanduses on maksnud või maksavad sõltumatud kliendid omamaisel turul.

| (93) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3 arvutati normaalväärtus teatavate tooteliikide puhul tootja enda tootmiskulude põhjal, mis sisaldavad üld- ja halduskulusid ning mõistlikku, 5 % kasumimarginaali. |
| --- | --- |

(93)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3 arvutati normaalväärtus teatavate tooteliikide puhul tootja enda tootmiskulude põhjal, mis sisaldavad üld- ja halduskulusid ning mõistlikku, 5 % kasumimarginaali.

| (94) | Ühendusse suunduva ekspordi osas müüs asjaomane Türgi tootja vaatlusalust toodet ühenduses otse ilma ühegi seotud isiku osaluseta. Seega vaadeldi ekspordihinnana kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 8 vaatlusaluse toote eksportivast riigist ühendusse eksportimiseks müümise eest tegelikult makstud või makstavat hinda. |
| --- | --- |

(94)

Ühendusse suunduva ekspordi osas müüs asjaomane Türgi tootja vaatlusalust toodet ühenduses otse ilma ühegi seotud isiku osaluseta. Seega vaadeldi ekspordihinnana kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 8 vaatlusaluse toote eksportivast riigist ühendusse eksportimiseks müümise eest tegelikult makstud või makstavat hinda.

| (95) | Normaalväärtust võrreldi iga vaatlusaluse tooteliigi puhul keskmise ekspordihinnaga tehasehindade tasandil ja samal kaubandustasandil vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. Eesmärgiga tagada õiglane võrdlus võeti arvutustes arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavate tegurite erinevusi. Kohandused tehti maismaa- ja mereveokulusid, kindlustuskulusid, käitlemis-, pakendamis- ja krediidikulusid ning impordi tollimakse edasimüügihinnast maha arvestades, et saada tehasehind. |
| --- | --- |

(95)

Normaalväärtust võrreldi iga vaatlusaluse tooteliigi puhul keskmise ekspordihinnaga tehasehindade tasandil ja samal kaubandustasandil vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. Eesmärgiga tagada õiglane võrdlus võeti arvutustes arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavate tegurite erinevusi. Kohandused tehti maismaa- ja mereveokulusid, kindlustuskulusid, käitlemis-, pakendamis- ja krediidikulusid ning impordi tollimakse edasimüügihinnast maha arvestades, et saada tehasehind.

| (96) | Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 11 võrreldi dumpingumarginaali kindlaksmääramisel tooteliigi kohta kaalutud keskmist normaalväärtust kaalutud keskmiste ekspordihindadega samal kaubandustasemel. Üldiselt näitas see võrdlus, et kaalutud keskmine dumpingumarginaal, väljendatuna protsendimäärana CIF-väärtusest ühenduse tollipiiril, oli 0,12 % ehk miinimumtasemel. |
| --- | --- |

(96)

Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 11 võrreldi dumpingumarginaali kindlaksmääramisel tooteliigi kohta kaalutud keskmist normaalväärtust kaalutud keskmiste ekspordihindadega samal kaubandustasemel. Üldiselt näitas see võrdlus, et kaalutud keskmine dumpingumarginaal, väljendatuna protsendimäärana CIF-väärtusest ühenduse tollipiiril, oli 0,12 % ehk miinimumtasemel.

2.3.2.   
  Türgi suhtes kehtivate meetmete aegumise läbivaatamine

| (97) | Pärast üldiste meetodite raames, põhjenduses 46 kirjeldatud katsete tegemist leiti, et normaalväärtus tuleb arvutata enamiku terastrossi liikide kohta, mida üks Türgi eksportiv tootja Euroopa Ühendusse ekspordib. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3 arvutati normaalväärtus seega tootja tootmiskulude põhjal, mis sisaldavad mõistlikku, 5 % kasumimarginaali. |
| --- | --- |

(97)

Pärast üldiste meetodite raames, põhjenduses 46 kirjeldatud katsete tegemist leiti, et normaalväärtus tuleb arvutata enamiku terastrossi liikide kohta, mida üks Türgi eksportiv tootja Euroopa Ühendusse ekspordib. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3 arvutati normaalväärtus seega tootja tootmiskulude põhjal, mis sisaldavad mõistlikku, 5 % kasumimarginaali.

| (98) | Nagu põhjendustes 92 ja 93 selgitatud, oli teise tootja puhul võimalik enamiku tooteliikide normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kasutada omamaist müügihinda. Seega võeti normaalväärtuse aluseks algmääruse artikli 2 lõike 1 kohaselt hinnad, mida tavakaubanduses on maksnud või maksavad sõltumatud kliendid omamaisel turul. |
| --- | --- |

(98)

Nagu põhjendustes 92 ja 93 selgitatud, oli teise tootja puhul võimalik enamiku tooteliikide normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kasutada omamaist müügihinda. Seega võeti normaalväärtuse aluseks algmääruse artikli 2 lõike 1 kohaselt hinnad, mida tavakaubanduses on maksnud või maksavad sõltumatud kliendid omamaisel turul.

| (99) | Ühendusse suunatud ekspordi osas müüsid Türgi tootjad vaatlusalust toodet ühenduses otse ilma ühegi seotud isiku osaluseta. Seega vaadeldi ekspordihinnana kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 8 vaatlusaluse toote eksportivast riigist ühendusse eksportimiseks müümise eest tegelikult makstud või makstavat hinda. |
| --- | --- |

(99)

Ühendusse suunatud ekspordi osas müüsid Türgi tootjad vaatlusalust toodet ühenduses otse ilma ühegi seotud isiku osaluseta. Seega vaadeldi ekspordihinnana kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 8 vaatlusaluse toote eksportivast riigist ühendusse eksportimiseks müümise eest tegelikult makstud või makstavat hinda.

| (100) | Normaalväärtust võrreldi iga vaatlusaluse toote liigi puhul keskmise ekspordihinnaga tehasehindade tasandil ja samal kaubandustasandil. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 ja eesmärgiga tagada õiglane võrdlus, võeti arvesse hindu ja hindade võrreldavust väidetavalt ja tõendatult mõjutavate tegurite erinevusi. Kohandused tehti maismaa- ja mereveokulusid, kindlustuskulusid, käitlemis-, pakendamis- ja krediidikulusid ning impordi tollimakse edasimüügihinnast maha arvestades, et saada tehasehind. |
| --- | --- |

(100)

Normaalväärtust võrreldi iga vaatlusaluse toote liigi puhul keskmise ekspordihinnaga tehasehindade tasandil ja samal kaubandustasandil. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 ja eesmärgiga tagada õiglane võrdlus, võeti arvesse hindu ja hindade võrreldavust väidetavalt ja tõendatult mõjutavate tegurite erinevusi. Kohandused tehti maismaa- ja mereveokulusid, kindlustuskulusid, käitlemis-, pakendamis- ja krediidikulusid ning impordi tollimakse edasimüügihinnast maha arvestades, et saada tehasehind.

| (101) | Iga asjaomase toote liigi keskmise ekspordihinna ja normaalväärtuse võrdlus näitas dumpingu esinemist ainult ühe Türgi eksportija puhul ning teise puhul miinimummarginaali (vt põhjendus 96). Nimetatud eksportija dumpingumarginaal, väljendatuna protsendimäärana CIF-väärtusest ühenduse tollipiiril, oli 33,6 %. |
| --- | --- |

(101)

Iga asjaomase toote liigi keskmise ekspordihinna ja normaalväärtuse võrdlus näitas dumpingu esinemist ainult ühe Türgi eksportija puhul ning teise puhul miinimummarginaali (vt põhjendus 96). Nimetatud eksportija dumpingumarginaal, väljendatuna protsendimäärana CIF-väärtusest ühenduse tollipiiril, oli 33,6 %.

| (102) | Tuleb märkida, et selle eksportija kohta esialgses uurimises kindlaks määratud dumpingumarginaal oli kõrge (üle 50 %), mistõttu tollimaks põhines kahjumarginaalil vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 4. Käesoleva läbivaatamise käigus korraldatud uurimine näitab, et dumping jätkub endiselt ka väiksemate ekspordimahtude juures, kuigi madalamal tasemel. |
| --- | --- |

(102)

Tuleb märkida, et selle eksportija kohta esialgses uurimises kindlaks määratud dumpingumarginaal oli kõrge (üle 50 %), mistõttu tollimaks põhines kahjumarginaalil vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 4. Käesoleva läbivaatamise käigus korraldatud uurimine näitab, et dumping jätkub endiselt ka väiksemate ekspordimahtude juures, kuigi madalamal tasemel.

D.   MUUTUSTE PÜSIV ISELOOM

| (103) | Vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3 uuriti, kas asjaomastes läbivaatamistes tuvastatud muutunud asjaolusid võib põhjendatult pidada püsivaks. |
| --- | --- |

(103)

Vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3 uuriti, kas asjaomastes läbivaatamistes tuvastatud muutunud asjaolusid võib põhjendatult pidada püsivaks.

| (104) | Selle äriühingu suhtes kohaldatakse praegu jääktollimaksu määraga 50,7 %, mis kehtestati esialgse uurimise ajal ühe teise Venemaa eksportija kohta käivate andmete põhjal, sest BMK selles uurimises koostööd ei teinud. Ent praegune dumpingumarginaal 36,2 % arvutati kogu uurimisperioodi ulatuses BMK kohta käiva teabe põhjal. |
| --- | --- |

(104)

Selle äriühingu suhtes kohaldatakse praegu jääktollimaksu määraga 50,7 %, mis kehtestati esialgse uurimise ajal ühe teise Venemaa eksportija kohta käivate andmete põhjal, sest BMK selles uurimises koostööd ei teinud. Ent praegune dumpingumarginaal 36,2 % arvutati kogu uurimisperioodi ulatuses BMK kohta käiva teabe põhjal.

| (105) | Lisaks puudusid viited selle kohta, et BMK kohta praeguses uurimises kindlaks tehtud normaalväärtuse või ekspordihinna tase ei ole usaldusväärne. Leiti, et uurimisperioodil oli BMK ekspordihind, mida ta kohaldas ühenduses, sarnane tema ekspordiga teistesse riikidesse, kuhu uurimisperioodil müüdi märkimisväärselt suuremaid koguseid. |
| --- | --- |

(105)

Lisaks puudusid viited selle kohta, et BMK kohta praeguses uurimises kindlaks tehtud normaalväärtuse või ekspordihinna tase ei ole usaldusväärne. Leiti, et uurimisperioodil oli BMK ekspordihind, mida ta kohaldas ühenduses, sarnane tema ekspordiga teistesse riikidesse, kuhu uurimisperioodil müüdi märkimisväärselt suuremaid koguseid.

| (106) | Kuigi uurimisperioodil leitud dumpingumarginaal põhineb ühendusse eksportimise puhul suhteliselt väikesel terastrosside ekspordi mahul, on põhjust arvata, et leitud dumpingumarginaal põhineb püsivalt muutunud asjaoludel. |
| --- | --- |

(106)

Kuigi uurimisperioodil leitud dumpingumarginaal põhineb ühendusse eksportimise puhul suhteliselt väikesel terastrosside ekspordi mahul, on põhjust arvata, et leitud dumpingumarginaal põhineb püsivalt muutunud asjaoludel.

| (107) | Oluline on meenutada, et SSMi ühendusse suunatud ekspordi hindade suhtes kehtib hinnakohustus, mis hakkas kehtima Venemaa vahepealse läbivaatamise perioodi viimase kahe kuu alguses ELiga liitunud 10 uude liikmesriiki (EL-10) suunatud ekspordi suhtes 2004. aaasta mais. Kuigi enne 1. maid 2004 ELi 15 liikmesriigi suhtes kehtestatud ekspordihinnad olid kohustuses nõutud tasemel, leiti, et müük EL-10 klientidele toimus madalamal hinnatasemel. Lisaks leiti, et Venemaa vahepealse läbivaatamise perioodi eksport kolmandatesse riikidesse toimus oluliselt madalama hinnaga ja oluliselt suuremates kogustes kui eksport ühendusse. |
| --- | --- |

(107)

Oluline on meenutada, et SSMi ühendusse suunatud ekspordi hindade suhtes kehtib hinnakohustus, mis hakkas kehtima Venemaa vahepealse läbivaatamise perioodi viimase kahe kuu alguses ELiga liitunud 10 uude liikmesriiki (EL-10) suunatud ekspordi suhtes 2004. aaasta mais. Kuigi enne 1. maid 2004 ELi 15 liikmesriigi suhtes kehtestatud ekspordihinnad olid kohustuses nõutud tasemel, leiti, et müük EL-10 klientidele toimus madalamal hinnatasemel. Lisaks leiti, et Venemaa vahepealse läbivaatamise perioodi eksport kolmandatesse riikidesse toimus oluliselt madalama hinnaga ja oluliselt suuremates kogustes kui eksport ühendusse.

| (108) | SSMi ühendusse suunatud terastrosside ekspordi väike kogus ühendusse Venemaa vahepealse läbivaatamise perioodi ajal ei saa olla tingitud tootmisvõimsuse vähesusest, sest leiti, et ettevõttel on märkimisväärne hulk kasutamata tootmisvõimsust. Seetõttu näib selge, et väike ekspordikogus tuleneb hinnakohustuse tõttu kehtestatud hindadest. Sellest nähtub, et kui hinnakohustus kaoks, müüks SSM ühenduse turul suuremaid koguseid madalamate hindadega (seega dumpinguhindadega). |
| --- | --- |

(108)

SSMi ühendusse suunatud terastrosside ekspordi väike kogus ühendusse Venemaa vahepealse läbivaatamise perioodi ajal ei saa olla tingitud tootmisvõimsuse vähesusest, sest leiti, et ettevõttel on märkimisväärne hulk kasutamata tootmisvõimsust. Seetõttu näib selge, et väike ekspordikogus tuleneb hinnakohustuse tõttu kehtestatud hindadest. Sellest nähtub, et kui hinnakohustus kaoks, müüks SSM ühenduse turul suuremaid koguseid madalamate hindadega (seega dumpinguhindadega).

| (109) | Nagu eespool viidatud, võeti selles analüüsis arvesse kogu eksporti – nii ühendusse kui ka kolmandatesse riikidesse. |
| --- | --- |

(109)

Nagu eespool viidatud, võeti selles analüüsis arvesse kogu eksporti – nii ühendusse kui ka kolmandatesse riikidesse.

| (110) | Uurimine näitas, et SSMil on kasutamata tootmisvõimsust, mis võimaldab tal oluliselt suurendada oma eksporti ühendusse ja kolmandatesse riikidesse. Kui SSM püüaks taastada meetmete kehtestamise eelset turuosa ühenduse turul, mis on tõenäoline, võiks ta seda teha dumpinguhinnaga müügi abil ühenduse turul. Peale selle olid hinnad teistesse riikidesse müügil keskmiselt madalamad kui hinnad ühenduse turule müümisel ning uurimisel järeldati, et vaatlusalust toodet müüdi ELi mittekuuluvatele riikidele dumpinguhinnaga. |
| --- | --- |

(110)

Uurimine näitas, et SSMil on kasutamata tootmisvõimsust, mis võimaldab tal oluliselt suurendada oma eksporti ühendusse ja kolmandatesse riikidesse. Kui SSM püüaks taastada meetmete kehtestamise eelset turuosa ühenduse turul, mis on tõenäoline, võiks ta seda teha dumpinguhinnaga müügi abil ühenduse turul. Peale selle olid hinnad teistesse riikidesse müügil keskmiselt madalamad kui hinnad ühenduse turule müümisel ning uurimisel järeldati, et vaatlusalust toodet müüdi ELi mittekuuluvatele riikidele dumpinguhinnaga.

| (111) | SSMi normaalväärtus uurimisperioodil põhines suurel kogusel (valdav osa tema toodangust), mis müüdi tavapärase kaubandustegevuse käigus konkurentsiga omamaisel turul. See viitab, et käesolevas uurimises leitud normaalväärtuse tase on püsiv. |
| --- | --- |

(111)

SSMi normaalväärtus uurimisperioodil põhines suurel kogusel (valdav osa tema toodangust), mis müüdi tavapärase kaubandustegevuse käigus konkurentsiga omamaisel turul. See viitab, et käesolevas uurimises leitud normaalväärtuse tase on püsiv.

| (112) | Järelikult leitakse, et dumpinguvastaste meetmete puudumisel suureneks SSMi ühendusse suunatud ekspordi maht järsult ja ekspordihinnad langeksid oluliselt. Seega järeldatakse, et väidetavaid muutunud asjaolusid seoses SSMi ekspordihindadega ei saa põhjendatult pidada püsivateks. |
| --- | --- |

(112)

Järelikult leitakse, et dumpinguvastaste meetmete puudumisel suureneks SSMi ühendusse suunatud ekspordi maht järsult ja ekspordihinnad langeksid oluliselt. Seega järeldatakse, et väidetavaid muutunud asjaolusid seoses SSMi ekspordihindadega ei saa põhjendatult pidada püsivateks.

| (113) | Vahepealse läbivaatamise uurimine näitas, et koostööd teinud Tai eksportija eksport ühendusse ei toimunud dumpinguhinnaga. Samuti leiti, et ekspordihinnad, mida Tai eksportija kohaldas ühenduses, olid sarnased kolmandates riikides, kuhu müüdi suuremaid koguseid, asuvate isikute suhtes kehtestatud hindadega. |
| --- | --- |

(113)

Vahepealse läbivaatamise uurimine näitas, et koostööd teinud Tai eksportija eksport ühendusse ei toimunud dumpinguhinnaga. Samuti leiti, et ekspordihinnad, mida Tai eksportija kohaldas ühenduses, olid sarnased kolmandates riikides, kuhu müüdi suuremaid koguseid, asuvate isikute suhtes kehtestatud hindadega.

| (114) | Lisaks leiti, et Tai eksportija arendas oma turustusvõrku ja tarnis terastrosse suuremale hulgale klientidele mujal maailmas. Müügiotstarbelised tütarettevõtted on asutatud Austraalias, Singapuris ja Ameerika Ühendriikides. Usha ühendusse suunatud väike terastrosside ekspordi kogus ei saa seega olla tingitud tootmisvõimsuse piirangutest, sest äriühingul peaaegu ei olegi kasutamata tootmisvõimsust. |
| --- | --- |

(114)

Lisaks leiti, et Tai eksportija arendas oma turustusvõrku ja tarnis terastrosse suuremale hulgale klientidele mujal maailmas. Müügiotstarbelised tütarettevõtted on asutatud Austraalias, Singapuris ja Ameerika Ühendriikides. Usha ühendusse suunatud väike terastrosside ekspordi kogus ei saa seega olla tingitud tootmisvõimsuse piirangutest, sest äriühingul peaaegu ei olegi kasutamata tootmisvõimsust.

| (115) | Leitakse, et dumpinguvastaste meetmete (praegu hinnakohustus) puudumisel ei suureneks Usha ekspordimaht ühendusse oluliselt ja tema ekspordihindu see ilmselt ei mõjutaks. Lähtudes eespool toodud asjaoludest ja kaalutlustest, võib järeldada, et märkimisväärse kasutamata tootmisvõimsuse puudumisel ja arvestades, et äriühingu eksport keskendub peale ühenduse põhiosas mitmetele teistele eksporditurgudele, kus ekspordihinnad on oluliselt kõrgemad kui ühenduse turul, võib Usha puhul tuvastatud muutunud asjaolusid pidada püsivateks. |
| --- | --- |

(115)

Leitakse, et dumpinguvastaste meetmete (praegu hinnakohustus) puudumisel ei suureneks Usha ekspordimaht ühendusse oluliselt ja tema ekspordihindu see ilmselt ei mõjutaks. Lähtudes eespool toodud asjaoludest ja kaalutlustest, võib järeldada, et märkimisväärse kasutamata tootmisvõimsuse puudumisel ja arvestades, et äriühingu eksport keskendub peale ühenduse põhiosas mitmetele teistele eksporditurgudele, kus ekspordihinnad on oluliselt kõrgemad kui ühenduse turul, võib Usha puhul tuvastatud muutunud asjaolusid pidada püsivateks.

| (116) | Türgist pärit terastrosside import ühendusse on alates 2005. aastast oluliselt suurenenud. Sellel ajal järeldati vahepealsel läbivaatamisel, et dumpingu puudumise tõttu oli asjakohane lõpetada seni kehtinud meetmed taotluse esitanud Türgi eksportija puhul. |
| --- | --- |

(116)

Türgist pärit terastrosside import ühendusse on alates 2005. aastast oluliselt suurenenud. Sellel ajal järeldati vahepealsel läbivaatamisel, et dumpingu puudumise tõttu oli asjakohane lõpetada seni kehtinud meetmed taotluse esitanud Türgi eksportija puhul.

| (117) | Praegune vahepealne läbivaatamine sama tootja kohta kinnitas, et tema eksport ühendusse ei toimunud dumpinguhinnaga. Lisaks leiti, et selle äriühingu tootmisvõimsus on ühenduse tarbimisega võrreldes piiratud. Seetõttu võib järeldada, et vahepealsel läbivaatamisel kindlaks tehtud muutunud asjaolud on püsivad. |
| --- | --- |

(117)

Praegune vahepealne läbivaatamine sama tootja kohta kinnitas, et tema eksport ühendusse ei toimunud dumpinguhinnaga. Lisaks leiti, et selle äriühingu tootmisvõimsus on ühenduse tarbimisega võrreldes piiratud. Seetõttu võib järeldada, et vahepealsel läbivaatamisel kindlaks tehtud muutunud asjaolud on püsivad.

| (118) | Käesolevas uurimises koostööd teinud tootjad esindavad peaaegu kogu asjaomaste riikide importi ELi. Uurimine, kas on tõenäoline, et dumping jätkub, kui meetmed tunnistatakse kehtetuks, põhines seega suures ulatuses nimetatud koostööd tegevate tootjate esitatud andmetel. Eeskätt uuriti koostööd tegevate eksportivate tootjate hinnakäitumist teiste turgude suhtes, nende tootmist, tootmisvõimsust ja varusid. |
| --- | --- |

(118)

Käesolevas uurimises koostööd teinud tootjad esindavad peaaegu kogu asjaomaste riikide importi ELi. Uurimine, kas on tõenäoline, et dumping jätkub, kui meetmed tunnistatakse kehtetuks, põhines seega suures ulatuses nimetatud koostööd tegevate tootjate esitatud andmetel. Eeskätt uuriti koostööd tegevate eksportivate tootjate hinnakäitumist teiste turgude suhtes, nende tootmist, tootmisvõimsust ja varusid.

| (119) | Dumpingu jätkumise tõenäosuse kindlakstegemiseks uuris komisjon praegust olukorda asjaomastes riikides ja uurimisega seotud isikute puhul. Vajaduse korral uuris ta ka võimalikku dumpingu olemasolu ühendusse eksportimisel. Lisaks analüüsiti veel uurimises vaadeldud riikide muude eksportivate tootjate hinnakäitumist, tootmist ja tootmisvõimsust. See analüüs põhines ühenduse tootmisharu ja eksportivate tootjate edastatud turu-uuringute andmetel, Eurostati impordistatistikal ning võimaluse korral asjaomaste riikide ekspordistatistikal. |
| --- | --- |

(119)

Dumpingu jätkumise tõenäosuse kindlakstegemiseks uuris komisjon praegust olukorda asjaomastes riikides ja uurimisega seotud isikute puhul. Vajaduse korral uuris ta ka võimalikku dumpingu olemasolu ühendusse eksportimisel. Lisaks analüüsiti veel uurimises vaadeldud riikide muude eksportivate tootjate hinnakäitumist, tootmist ja tootmisvõimsust. See analüüs põhines ühenduse tootmisharu ja eksportivate tootjate edastatud turu-uuringute andmetel, Eurostati impordistatistikal ning võimaluse korral asjaomaste riikide ekspordistatistikal.

| (120) | SSMil õnnestus aegumise läbivaatamise uurimisperioodil võrreldes 2005. aastaga suurendada oma tootmist 7 %. |
| --- | --- |

(120)

SSMil õnnestus aegumise läbivaatamise uurimisperioodil võrreldes 2005. aastaga suurendada oma tootmist 7 %.

| (121) | Vaatlusalusel perioodil jäi tootmisvõimsus küll stabiilseks, kuid tuvastatud keskmine tootmisvõimsuse rakendusaste Venemaal oli läbivaatamise uurimisperioodil ligikaudu 60–65 %. Seega saab järeldada, et Venemaa eksportivatel tootjatel on võimsust suurendada oma eksporti ühenduse turule, kui meetmed kehtetuks tunnistatakse. |
| --- | --- |

(121)

Vaatlusalusel perioodil jäi tootmisvõimsus küll stabiilseks, kuid tuvastatud keskmine tootmisvõimsuse rakendusaste Venemaal oli läbivaatamise uurimisperioodil ligikaudu 60–65 %. Seega saab järeldada, et Venemaa eksportivatel tootjatel on võimsust suurendada oma eksporti ühenduse turule, kui meetmed kehtetuks tunnistatakse.

| (122) | Lisaks on Venemaa üldine vaatlusalust toodet puudutav tootmisvõimsus hinnanguliselt samal tasemel ELi kogutarbimisega aegumise läbivaatamise uurimisperioodil ehk 220 000 tonni. Kuna Venemaa turg ei suuda sellise tarnete tasemega toime tulla, võivad Venemaa tootjad otsustada suunata selle kasutamata tootmisvõimsuse ühendusse dumpinguhindadega, kui meetmed kehtetuks tunnistatakse. |
| --- | --- |

(122)

Lisaks on Venemaa üldine vaatlusalust toodet puudutav tootmisvõimsus hinnanguliselt samal tasemel ELi kogutarbimisega aegumise läbivaatamise uurimisperioodil ehk 220 000 tonni. Kuna Venemaa turg ei suuda sellise tarnete tasemega toime tulla, võivad Venemaa tootjad otsustada suunata selle kasutamata tootmisvõimsuse ühendusse dumpinguhindadega, kui meetmed kehtetuks tunnistatakse.

| (123) | Põhjendustes 61 ja 62 on selgitatud, et eksport ühendusse ei toimunud dumpinguhindadega tänu hinnakohustuse olemasolule. Samuti on näidatud, et hinnakohustusega kehtestatud minimaalsed impordihinnad mõjutasid Venemaa asjaomase äriühingu hinnakujundust ühenduse turul. Seetõttu jõuti järeldusele, et ekspordihind ühendusse ei ole algmääruse artikli 2 lõike 8 tähenduses usaldusväärne. |
| --- | --- |

(123)

Põhjendustes 61 ja 62 on selgitatud, et eksport ühendusse ei toimunud dumpinguhindadega tänu hinnakohustuse olemasolule. Samuti on näidatud, et hinnakohustusega kehtestatud minimaalsed impordihinnad mõjutasid Venemaa asjaomase äriühingu hinnakujundust ühenduse turul. Seetõttu jõuti järeldusele, et ekspordihind ühendusse ei ole algmääruse artikli 2 lõike 8 tähenduses usaldusväärne.

| (124) | Kolmandate riikide suhtes kehtestatud hindu peeti seega usaldusväärsemaks, kuna nende suhtes ei kehtinud aegumise läbivaatamise uurimisperioodil mingeid piiranguid. |
| --- | --- |

(124)

Kolmandate riikide suhtes kehtestatud hindu peeti seega usaldusväärsemaks, kuna nende suhtes ei kehtinud aegumise läbivaatamise uurimisperioodil mingeid piiranguid.

| (125) | Samuti olid aegumise läbivaatamise uurimisperioodil Venemaa ekspordihinnad kolmandate riikide puhul üldiselt ühenduse hindadest madalamad. Seetõttu hakkavad Venemaa eksportijad meetmete kehtetuks tunnistamise korral tõenäoliselt terastrosse suurtes kogustes ühendusse eksportima ning hindadega, mis oleks madalamad, kui nõuab praegune hinnakohustus. Seega näib, et kehtivate dumpinguvastaste meetmete kehtetuks tunnistamise korral dumping tõenäoliselt korduks. See on eriti oluline, arvestades praegust hinnakohustust. |
| --- | --- |

(125)

Samuti olid aegumise läbivaatamise uurimisperioodil Venemaa ekspordihinnad kolmandate riikide puhul üldiselt ühenduse hindadest madalamad. Seetõttu hakkavad Venemaa eksportijad meetmete kehtetuks tunnistamise korral tõenäoliselt terastrosse suurtes kogustes ühendusse eksportima ning hindadega, mis oleks madalamad, kui nõuab praegune hinnakohustus. Seega näib, et kehtivate dumpinguvastaste meetmete kehtetuks tunnistamise korral dumping tõenäoliselt korduks. See on eriti oluline, arvestades praegust hinnakohustust.

| (126) | Venemaa eksportijate käitumine ja hinnakohustuse mõju ühenduse suhtes kehtestatud ekspordihinnale, kolmandate riikide suhtes kehtestatud valdavalt madalam hinnatase ja suur kasutamata tootmisvõimsus on selged viited, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral tuleksid Venemaa tootjad ühenduse turule tagasi märkimisväärsete dumpinguhinnaga kogustega. |
| --- | --- |

(126)

Venemaa eksportijate käitumine ja hinnakohustuse mõju ühenduse suhtes kehtestatud ekspordihinnale, kolmandate riikide suhtes kehtestatud valdavalt madalam hinnatase ja suur kasutamata tootmisvõimsus on selged viited, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral tuleksid Venemaa tootjad ühenduse turule tagasi märkimisväärsete dumpinguhinnaga kogustega.

| (127) | Tai koostööd tegev tootja on Tai põhiline tootja, kes esindab suurt osa ehk umbes 80 % Tais paigaldatud tootmisvõimsusest ja tegelikust terastrosside tootmisest. Uurimine näitas, et see tootja tootis täisvõimsusel ning ülejäänud kaks teadaolevat Tai tootjat ei olnud ühenduse turul peaaegu üldse esindatud ning neil ei olnud suuri kasutamata tootmisvõimsusi. |
| --- | --- |

(127)

Tai koostööd tegev tootja on Tai põhiline tootja, kes esindab suurt osa ehk umbes 80 % Tais paigaldatud tootmisvõimsusest ja tegelikust terastrosside tootmisest. Uurimine näitas, et see tootja tootis täisvõimsusel ning ülejäänud kaks teadaolevat Tai tootjat ei olnud ühenduse turul peaaegu üldse esindatud ning neil ei olnud suuri kasutamata tootmisvõimsusi.

| (128) | Uurimine näitas, et isegi kui koostööd tegev eksportiv tootja oleks müünud ühenduse turul dumpinguhinnaga, olid tema müügimahud äärmiselt väikesed. Äriühingu ülemaailmse ekspordi põhjal täheldati, et ta keskendub peale ühenduse mitmele teisele eksporditurule, eelkõige Ameerika Ühendriikidele, Singapurile, Indoneesiale, Austraaliale, Jaapanile ja Malaisiale. Neis riikides on asutatud isegi müügiotstarbelised tütarettevõtted. |
| --- | --- |

(128)

Uurimine näitas, et isegi kui koostööd tegev eksportiv tootja oleks müünud ühenduse turul dumpinguhinnaga, olid tema müügimahud äärmiselt väikesed. Äriühingu ülemaailmse ekspordi põhjal täheldati, et ta keskendub peale ühenduse mitmele teisele eksporditurule, eelkõige Ameerika Ühendriikidele, Singapurile, Indoneesiale, Austraaliale, Jaapanile ja Malaisiale. Neis riikides on asutatud isegi müügiotstarbelised tütarettevõtted.

| (129) | Koostööd tegev eksportiv tootja täitis hinnakohustust ning arvestades praeguseid kõrgeid turuhindu, müüs mitmel puhul kokkulepitud miinimumhinnast kõrgema hinnaga. Ükski teine Tai äriühing vaatlusalust toodet ühenduse turule ei ekspordi. |
| --- | --- |

(129)

Koostööd tegev eksportiv tootja täitis hinnakohustust ning arvestades praeguseid kõrgeid turuhindu, müüs mitmel puhul kokkulepitud miinimumhinnast kõrgema hinnaga. Ükski teine Tai äriühing vaatlusalust toodet ühenduse turule ei ekspordi.

| (130) | Aegumise läbivaatamise uurimisperioodil oli Usha müügimaht ülejäänud maailmas oluliselt suurem kui müük ühendusse, vaatamata asjaolule, et ekspordi hinnatase ühenduses oli keskmiselt 9,5 % kõrgem kui mujal maailmas. |
| --- | --- |

(130)

Aegumise läbivaatamise uurimisperioodil oli Usha müügimaht ülejäänud maailmas oluliselt suurem kui müük ühendusse, vaatamata asjaolule, et ekspordi hinnatase ühenduses oli keskmiselt 9,5 % kõrgem kui mujal maailmas.

| (131) | Ülal esitatud faktide ja kaalutluste põhjal ei ole tõenäoline, et koostööd tegev Tai eksportiv tootja hakkab eksportima suuri koguseid ühenduse turule, isegi kui meetmed kehtetuks tunnistatakse. Kahel ülejäänud Tai tootjal ei näi olevat sellist rahvusvahelist turustusvõrku, mis võimaldaks neil agressiivselt ühenduse turule siseneda ja seal turuosa võita. |
| --- | --- |

(131)

Ülal esitatud faktide ja kaalutluste põhjal ei ole tõenäoline, et koostööd tegev Tai eksportiv tootja hakkab eksportima suuri koguseid ühenduse turule, isegi kui meetmed kehtetuks tunnistatakse. Kahel ülejäänud Tai tootjal ei näi olevat sellist rahvusvahelist turustusvõrku, mis võimaldaks neil agressiivselt ühenduse turule siseneda ja seal turuosa võita.

| (132) | Uurimise käigus kogutud teabe kohaselt tootmisvõimsus uuritud perioodil ei muutunud ja tootmisvõimsuse rakendamine on kasvanud. Seega leiti, et mõlemad Türgi äriühingud kasutavad umbes 90 % oma tootmisvõimsusest. Muid vaatlusalust toodet tootvaid äriühinguid Türgis ei ole. |
| --- | --- |

(132)

Uurimise käigus kogutud teabe kohaselt tootmisvõimsus uuritud perioodil ei muutunud ja tootmisvõimsuse rakendamine on kasvanud. Seega leiti, et mõlemad Türgi äriühingud kasutavad umbes 90 % oma tootmisvõimsusest. Muid vaatlusalust toodet tootvaid äriühinguid Türgis ei ole.

| (133) | Lisaks täheldati, et Türgist (Celik Halatilt) pärit dumpinguhinnaga impordi osatähtsus ühenduse turul on alla 0,5 %, millest 10 % isegi ei konkureerinud ühenduse toodanguga, sest tegemist oli tooteliikidega, mida ühenduse tootmisharu ei tooda. Kuna leiti, et Has dumpingut ei kasuta, oli Türgist dumpinguhindadega impordi turuosa väga väike. Seega on ainult väike osa Türgist pärit impordist dumpinguhindadega ning konkureerib otseselt ühenduse tootmisharuga. |
| --- | --- |

(133)

Lisaks täheldati, et Türgist (Celik Halatilt) pärit dumpinguhinnaga impordi osatähtsus ühenduse turul on alla 0,5 %, millest 10 % isegi ei konkureerinud ühenduse toodanguga, sest tegemist oli tooteliikidega, mida ühenduse tootmisharu ei tooda. Kuna leiti, et Has dumpingut ei kasuta, oli Türgist dumpinguhindadega impordi turuosa väga väike. Seega on ainult väike osa Türgist pärit impordist dumpinguhindadega ning konkureerib otseselt ühenduse tootmisharuga.

| (134) | Ülal esitatud väiteid arvestades ei ole tõenäoline, et koostööd tegevad eksportivad tootjad hakkavad eksportima suuri koguseid ühenduse turule, isegi kui meetmed kehtetuks tunnistatakse. Selle põhjal ei ole dumpingu kordumine või jätkumine tõenäoline. |
| --- | --- |

(134)

Ülal esitatud väiteid arvestades ei ole tõenäoline, et koostööd tegevad eksportivad tootjad hakkavad eksportima suuri koguseid ühenduse turule, isegi kui meetmed kehtetuks tunnistatakse. Selle põhjal ei ole dumpingu kordumine või jätkumine tõenäoline.

E.   KAHJU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS

1.   Ühenduse toodangu ja ühenduse tootmisharu mõiste

| (135) | Terastrosse toodab ühenduses 29 tootjat ning aegumise läbivaatamise uurimisperioodil oli nende toodang ligikaudu 202 000 tonni. |
| --- | --- |

(135)

Terastrosse toodab ühenduses 29 tootjat ning aegumise läbivaatamise uurimisperioodil oli nende toodang ligikaudu 202 000 tonni.

| (136) | Nagu esialgse uurimise ajal, nii leiti ka nüüd, et mõned ühenduse tootjad impordivad vaatlusalust toodet. Samas olid imporditavad kogused tühised võrreldes nende tootmisega (alla 1 % nende tootmismahust) ning ükski imporditud toode ei pärinenud asjaomastest riikidest. Seetõttu järeldati, et ei ole alust jätta ühtegi neist tootjatest välja ühenduse toodangu määratlusest. |
| --- | --- |

(136)

Nagu esialgse uurimise ajal, nii leiti ka nüüd, et mõned ühenduse tootjad impordivad vaatlusalust toodet. Samas olid imporditavad kogused tühised võrreldes nende tootmisega (alla 1 % nende tootmismahust) ning ükski imporditud toode ei pärinenud asjaomastest riikidest. Seetõttu järeldati, et ei ole alust jätta ühtegi neist tootjatest välja ühenduse toodangu määratlusest.

| (137) | Nende 29 ühenduse tootja terastrosside toodang moodustab seega ühenduse kogutoodangu algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(137)

Nende 29 ühenduse tootja terastrosside toodang moodustab seega ühenduse kogutoodangu algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses.

| (138) | Vahepealse ja aegumise läbivaatamise taotlust toetas 22 ühenduse tootjat ning nad kõik nõustusid uurimises koostööd tegema. Uuriti, kas need koostööd tegevad tootjad esindavad olulist osa vaatlusaluse toote ühenduse kogutoodangust, ning leiti, et nad esindasid aegumise läbivaatamise uurimisperioodil ja erinevatel vahepealse läbivaatamise uurimisperioodidel 87 % vaatlusaluse toote ühenduse kogutoodangust. |
| --- | --- |

(138)

Vahepealse ja aegumise läbivaatamise taotlust toetas 22 ühenduse tootjat ning nad kõik nõustusid uurimises koostööd tegema. Uuriti, kas need koostööd tegevad tootjad esindavad olulist osa vaatlusaluse toote ühenduse kogutoodangust, ning leiti, et nad esindasid aegumise läbivaatamise uurimisperioodil ja erinevatel vahepealse läbivaatamise uurimisperioodidel 87 % vaatlusaluse toote ühenduse kogutoodangust.

| (139) | Seepärast leiti, et need 22 koostööd tegevat ja taotlust toetavat ühenduse tootjat esindavad ühenduse tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses. Neid tähistatakse edaspidi mõistega „ühenduse tootmisharu”. |
| --- | --- |

(139)

Seepärast leiti, et need 22 koostööd tegevat ja taotlust toetavat ühenduse tootjat esindavad ühenduse tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses. Neid tähistatakse edaspidi mõistega „ühenduse tootmisharu”.

2.   Olukord ühenduse turul

2.1.   Tarbimine ühenduse turul

| (140) | Ühenduse tarbimine tehti kindlaks järgmistel alustel:






  — | ühenduse tootmisharu moodustavate tootjate müügimahud; |
| --- | --- | --- |

(140)

Ühenduse tarbimine tehti kindlaks järgmistel alustel:

—

ühenduse tootmisharu moodustavate tootjate müügimahud;

| — | muude tootjate hinnanguline müük ühenduse turul taotluses esitatud andmete põhjal ning |
| --- | --- |

—

muude tootjate hinnanguline müük ühenduse turul taotluses esitatud andmete põhjal ning

| — | Eurostati andmed vaatlusaluse toote impordi kohta asjaomastest riikidest ja kolmandatest riikidest. |
| --- | --- |

—

Eurostati andmed vaatlusaluse toote impordi kohta asjaomastest riikidest ja kolmandatest riikidest.

| (141) | 2003. aasta ja aegumise läbivaatamise uurimisperioodi vahel kasvas ühenduse tarbimine enam kui 46 000 tonni ehk 26 % ning uurimisperioodil ületas kogutarbimise maht 222 000 tonni.
  Tabel 1 | 2003 | 2004 | 2005 | Aegumise läbivaatamise uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ühenduse tarbimine
  (tonnides) | 176 438 | 195 363 | 214 529 | 222 456 |
| Indeks | 100 | 111 | 122 | 126 |

(141)

2003. aasta ja aegumise läbivaatamise uurimisperioodi vahel kasvas ühenduse tarbimine enam kui 46 000 tonni ehk 26 % ning uurimisperioodil ületas kogutarbimise maht 222 000 tonni.

Tabel 1

2003

2004

2005

Aegumise läbivaatamise uurimisperiood

Ühenduse tarbimine

(tonnides)

176 438

195 363

214 529

222 456

Indeks

100

111

122

126

2.2.   Venemaalt pärit impordi areng ja hinna allalöömine

2.2.1.   
  Venemaalt pärit impordi maht, turuosa ja hinnad

| (142) | Vene Föderatsioonist pärit vaatlusaluse toote impordi mahu ja turuosa areng on esitatud järgmises tabelis.
  Tabel 2 | 2003 | 2004 | 2005 | Aegumise läbivaatamise uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Impordi maht
  (tonnides) | 2 198 | 1 844 | 2 908 | 3 323 |
| Indeks | 100 | 84 | 132 | 151 |
| Turuosa | 1,2 % | 0,9 % | 1,4 % | 1,5 % |
| Indeks | 100 | 75 | 117 | 125 |

(142)

Vene Föderatsioonist pärit vaatlusaluse toote impordi mahu ja turuosa areng on esitatud järgmises tabelis.

Tabel 2

2003

2004

2005

Aegumise läbivaatamise uurimisperiood

Impordi maht

(tonnides)

2 198

1 844

2 908

3 323

Indeks

100

84

132

151

Turuosa

1,2 %

0,9 %

1,4 %

1,5 %

Indeks

100

75

117

125

| (143) | Vaatlusalusel perioodil suurenes Vene Föderatsioonist pärit impordi maht 51 %, 2 198 tonnilt 2003. aastal 3 323 tonnile aegumise läbivaatamise uurimisperioodil. Impordiga kaetud osa ühenduse tarbimises suurenes samal ajal 1,2 protsendilt 1,5 protsendile ehk 25 % võrra. |
| --- | --- |

(143)

Vaatlusalusel perioodil suurenes Vene Föderatsioonist pärit impordi maht 51 %, 2 198 tonnilt 2003. aastal 3 323 tonnile aegumise läbivaatamise uurimisperioodil. Impordiga kaetud osa ühenduse tarbimises suurenes samal ajal 1,2 protsendilt 1,5 protsendile ehk 25 % võrra.

| (144) | Käesoleval juhul hindade allalöömise arvutamiseks kasutatud viis on sama, mida on kirjeldatud ajutise määruse põhjendustes 136–140. Hinda, mida asjaomased eksportijad kohaldasid ühenduse piiril, võrreldi üksikute tooteliikide kaupa ühenduse tootmisharu tehasehindadega. Selle võrdluse tulemust väljendati protsendimäärana ühenduse tootmisharu tehasehinnast. |
| --- | --- |

(144)

Käesoleval juhul hindade allalöömise arvutamiseks kasutatud viis on sama, mida on kirjeldatud ajutise määruse põhjendustes 136–140. Hinda, mida asjaomased eksportijad kohaldasid ühenduse piiril, võrreldi üksikute tooteliikide kaupa ühenduse tootmisharu tehasehindadega. Selle võrdluse tulemust väljendati protsendimäärana ühenduse tootmisharu tehasehinnast.

| (145) | Nende hindade taset, mida SSM kohaldas ühenduses asuvate klientide suhtes, on suure tõenäosusega mõjutanud esialgse määrusega seoses vastu võetud hinnakohustus. Samas tehti kindlaks suur hindade allalöömine tasemel 49 %. |
| --- | --- |

(145)

Nende hindade taset, mida SSM kohaldas ühenduses asuvate klientide suhtes, on suure tõenäosusega mõjutanud esialgse määrusega seoses vastu võetud hinnakohustus. Samas tehti kindlaks suur hindade allalöömine tasemel 49 %.

| (146) | Eespool toodud järeldusi arvestades näib, et Venemaa ekspordi suhteliselt väike turuosa on kindlasti tingitud Venemaa suhtes kehtivatest dumpinguvastastest meetmetest. Arvestades Venemaa hinnataset ja praegu tuvastatud Venemaa-poolse dumpingu suurust, on väga tõenäoline, et riigis olevat suurt kasutamata tootmisvõimsust saaks hõlpsalt kasutada ühenduse turule suunatud ekspordi suurendamiseks. |
| --- | --- |

(146)

Eespool toodud järeldusi arvestades näib, et Venemaa ekspordi suhteliselt väike turuosa on kindlasti tingitud Venemaa suhtes kehtivatest dumpinguvastastest meetmetest. Arvestades Venemaa hinnataset ja praegu tuvastatud Venemaa-poolse dumpingu suurust, on väga tõenäoline, et riigis olevat suurt kasutamata tootmisvõimsust saaks hõlpsalt kasutada ühenduse turule suunatud ekspordi suurendamiseks.

2.3.   Muudest käesoleva läbivaatamise asjaomastest riikidest pärit impordi maht, turuosa ja hinnad

| (147) | Meenutatakse, et põhjendustes 131 ja 134 on järeldatud, et Taist ja Türgist pärit terastrosside impordi osas dumpingu kordumise ohtu ei ole. Samuti uuriti muudest käesoleva läbivaatamise asjaomastest riikidest pärit vaatlusaluse toote impordi suundumusi. Muudest käesoleva läbivaatamise asjaomastest riikidest pärit impordi maht ja turuosa on kujunenud järgmiselt:
  Tabel 3 | 2003 | 2004 | 2005 | Aegumise läbivaatamise uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tai |
| Impordi maht
  (tonnides) | 368 | 160 | 86 | 118 |
| millest dumpinguhinnaga import | | | | 0 |
| Kogu turuosa | 0,21 % | 0,08 % | 0,04 % | 0,05 % |
| Türgi |
| Impordi maht
  (tonnides) | 2 248 | 2 223 | 4 246 | 4 805 |
| millest dumpinguhinnaga import | | | | 1 089 |
| Kogu turuosa | 1,27 % | 1,11 % | 1,98 % | 2,16 % |

(147)

Meenutatakse, et põhjendustes 131 ja 134 on järeldatud, et Taist ja Türgist pärit terastrosside impordi osas dumpingu kordumise ohtu ei ole. Samuti uuriti muudest käesoleva läbivaatamise asjaomastest riikidest pärit vaatlusaluse toote impordi suundumusi. Muudest käesoleva läbivaatamise asjaomastest riikidest pärit impordi maht ja turuosa on kujunenud järgmiselt:

Tabel 3

2003

2004

2005

Aegumise läbivaatamise uurimisperiood

Tai

Impordi maht

(tonnides)

368

160

86

118

millest dumpinguhinnaga import

0

Kogu turuosa

0,21 %

0,08 %

0,04 %

0,05 %

Türgi

Impordi maht

(tonnides)

2 248

2 223

4 246

4 805

millest dumpinguhinnaga import

1 089

Kogu turuosa

1,27 %

1,11 %

1,98 %

2,16 %

| (148) | Tabel näitab, et Taist pärit impordi kogus oli vaatlusalusel perioodil tühine ja selle turuosa aegumise läbivaatamise uurimisperioodil oli 0,1 %. |
| --- | --- |

(148)

Tabel näitab, et Taist pärit impordi kogus oli vaatlusalusel perioodil tühine ja selle turuosa aegumise läbivaatamise uurimisperioodil oli 0,1 %.

| (149) | Türgist pärit koguimport suurenes 2003. aasta ja aegumise läbivaatamise uurimisperioodi lõpu vahel 2 248 tonnilt 4 805 tonnile ehk 113 %. See tähendas peaaegu kahekordset turuosa kasvu – 1,3 protsendilt 2,2 protsendile. Samas ei ole ühenduse turu üldist suurust arvestades Türgist pärit impordi maht eriti oluline. |
| --- | --- |

(149)

Türgist pärit koguimport suurenes 2003. aasta ja aegumise läbivaatamise uurimisperioodi lõpu vahel 2 248 tonnilt 4 805 tonnile ehk 113 %. See tähendas peaaegu kahekordset turuosa kasvu – 1,3 protsendilt 2,2 protsendile. Samas ei ole ühenduse turu üldist suurust arvestades Türgist pärit impordi maht eriti oluline.

| (150) | Siiski tuleb märkida, et peamise Türgi eksportiva tootja ekspordi suhtes ei kehti mingeid tollimakse. Tõenäoliselt on see võimaldanud sellel eksportival tootjal suurendada oma müüki ELi suhteliselt kõrgete hindadega. |
| --- | --- |

(150)

Siiski tuleb märkida, et peamise Türgi eksportiva tootja ekspordi suhtes ei kehti mingeid tollimakse. Tõenäoliselt on see võimaldanud sellel eksportival tootjal suurendada oma müüki ELi suhteliselt kõrgete hindadega.

| (151) | Käesoleval juhul hindade allalöömise arvutamiseks kasutatud viis on sama, mida on kirjeldatud ajutise määruse põhjendustes 136–140. Hinda, mida asjaomased eksportijad kohaldasid ühenduse piiril, võrreldi üksikute tooteliikide kaupa ühenduse tootmisharu tehasehindadega. Selle võrdluse tulemus väljendati protsendimäärana ühenduse tootmisharu tehasehinnast. |
| --- | --- |

(151)

Käesoleval juhul hindade allalöömise arvutamiseks kasutatud viis on sama, mida on kirjeldatud ajutise määruse põhjendustes 136–140. Hinda, mida asjaomased eksportijad kohaldasid ühenduse piiril, võrreldi üksikute tooteliikide kaupa ühenduse tootmisharu tehasehindadega. Selle võrdluse tulemus väljendati protsendimäärana ühenduse tootmisharu tehasehinnast.

| (152) | Eespool toodud kaalutlusi arvestamata leiti Türgist pärit dumpinguhinnaga impordi puhul 24protsendiline hindade allalöömine, samas kui Taist pärit impordi hindade allalöömise tase oli umbes 1 %. |
| --- | --- |

(152)

Eespool toodud kaalutlusi arvestamata leiti Türgist pärit dumpinguhinnaga impordi puhul 24protsendiline hindade allalöömine, samas kui Taist pärit impordi hindade allalöömise tase oli umbes 1 %.

2.4.   Muudest dumpinguvastaste meetmetega hõlmatud, kuid käesolevas läbivaatamises käsitlemata riikidest pärit impordi maht ja turuosa

| (153) | Meenutatakse, et dumpinguvastased meetmed on kehtestatud Hiina Rahvavabariigist, Indiast, Lõuna-Aafrikast ja Ukrainast pärit terastrosside suhtes. Need dumpinguvastased meetmed kehtisid kogu vaatlusaluse perioodi jooksul:
  Tabel 4 | 2003 | 2004 | 2005 | Aegumise läbivaatamise uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hiina Rahvavabariik |
| Import (tonnides) | 1 545 | 3 374 | 6 581 | 7 560 |
| Indeks | 100 | 218 | 426 | 489 |
| Keskmine hind (eurot/tonn) | 1 088 | 1 120 | 1 063 | 947 |
| Turuosa | 0,9 % | 1,7 % | 3,1 % | 3,4 % |
| India |
| Import (tonnides) | 4 218 | 4 832 | 6 551 | 6 108 |
| Indeks | 100 | 115 | 155 | 145 |
| Keskmine hind (eurot/tonn) | 902 | 1 036 | 1 130 | 1 123 |
| Turuosa | 2,3 % | 2,5 % | 3,1 % | 2,7 % |
| Lõuna-Aafrika |
| Import (tonnides) | 184 | 795 | 577 | 941 |
| Indeks | 100 | 433 | 314 | 512 |
| Keskmine hind (eurot/tonn) | 1 303 | 1 471 | 1 584 | 1 573 |
| Turuosa | 0,1 % | 0,4 % | 0,3 % | 0,4 % |
| Ukraina |
| Import (tonnides) | 1 222 | 1 438 | 1 149 | 776 |
| Indeks | 100 | 118 | 94 | 63 |
| Keskmine hind (eurot/tonn) | 866 | 712 | 752 | 662 |
| Turuosa | 0,7 % | 0,7 % | 0,5 % | 0,3 % |
| Tonne kokku | 6 785 | 10 978 | 16 177 | 16 012 |
| Kogu turuosa | 3,7 % | 5,6 % | 7,5 % | 7,2 % |

(153)

Meenutatakse, et dumpinguvastased meetmed on kehtestatud Hiina Rahvavabariigist, Indiast, Lõuna-Aafrikast ja Ukrainast pärit terastrosside suhtes. Need dumpinguvastased meetmed kehtisid kogu vaatlusaluse perioodi jooksul:

Tabel 4

2003

2004

2005

Aegumise läbivaatamise uurimisperiood

Hiina Rahvavabariik

Import (tonnides)

1 545

3 374

6 581

7 560

Indeks

100

218

426

489

Keskmine hind (eurot/tonn)

1 088

1 120

1 063

947

Turuosa

0,9 %

1,7 %

3,1 %

3,4 %

India

Import (tonnides)

4 218

4 832

6 551

6 108

Indeks

100

115

155

145

Keskmine hind (eurot/tonn)

902

1 036

1 130

1 123

Turuosa

2,3 %

2,5 %

3,1 %

2,7 %

Lõuna-Aafrika

Import (tonnides)

184

795

577

941

Indeks

100

433

314

512

Keskmine hind (eurot/tonn)

1 303

1 471

1 584

1 573

Turuosa

0,1 %

0,4 %

0,3 %

0,4 %

Ukraina

Import (tonnides)

1 222

1 438

1 149

776

Indeks

100

118

94

63

Keskmine hind (eurot/tonn)

866

712

752

662

Turuosa

0,7 %

0,7 %

0,5 %

0,3 %

Tonne kokku

6 785

10 978

16 177

16 012

Kogu turuosa

3,7 %

5,6 %

7,5 %

7,2 %

| (154) | Väärib märkimist, et import dumpinguvastaste meetmetega hõlmatud riikidest suurenes vaatlusalusel perioodil oluliselt, seda nii mahu osas, kus kasv oli 135 %, kui ka turuosa osas, mis samal perioodil suurenes 3,7 protsendilt 7,2 protsendile. |
| --- | --- |

(154)

Väärib märkimist, et import dumpinguvastaste meetmetega hõlmatud riikidest suurenes vaatlusalusel perioodil oluliselt, seda nii mahu osas, kus kasv oli 135 %, kui ka turuosa osas, mis samal perioodil suurenes 3,7 protsendilt 7,2 protsendile.

2.5.   Muudest dumpinguvastaste meetmetega hõlmamata riikidest pärit impordi maht ja turuosa

| (155) | Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi areng on olnud järgmine.
  Tabel 5 | 2003 | 2004 | 2005 | Aegumise läbivaatamise uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kogumaht tonnides | 42 486 | 54 983 | 58 843 | 61 271 |
| Indeks | 100 | 129 | 138 | 144 |
| Lõuna-Korea | 22 400 | 32 121 | 34 634 | 36 408 |
| Indeks | 100 | 143 | 155 | 163 |
| Malaisia | 4 836 | 4 426 | 5 123 | 6 642 |
| Indeks | 100 | 92 | 106 | 137 |
| Põhja-Korea | 150 | 1 626 | 2 212 | 3 324 |
| Indeks | 100 | 1 084 | 1 475 | 2 216 |

(155)

Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi areng on olnud järgmine.

Tabel 5

2003

2004

2005

Aegumise läbivaatamise uurimisperiood

Kogumaht tonnides

42 486

54 983

58 843

61 271

Indeks

100

129

138

144

Lõuna-Korea

22 400

32 121

34 634

36 408

Indeks

100

143

155

163

Malaisia

4 836

4 426

5 123

6 642

Indeks

100

92

106

137

Põhja-Korea

150

1 626

2 212

3 324

Indeks

100

1 084

1 475

2 216

| (156) | Import riikidest, mille suhtes dumpinguvastaseid meetmeid ei ole kehtestatud, on vaatlusalusel perioodil suurenenud ligikaudu 19 000 tonni ehk 44 %. Suurem osa sellest impordist pärineb Lõuna-Koreast. |
| --- | --- |

(156)

Import riikidest, mille suhtes dumpinguvastaseid meetmeid ei ole kehtestatud, on vaatlusalusel perioodil suurenenud ligikaudu 19 000 tonni ehk 44 %. Suurem osa sellest impordist pärineb Lõuna-Koreast.

3.   Ühenduse tootmisharu majanduslik olukord

3.1.   Sissejuhatavad märkused

| (157) | Ühenduse tootmisharu moodustavate ühenduse tootjate suurt arvu silmas pidades otsustati kooskõlas algmääruse artikliga 17 moodustada ühenduse tootjatest valim, nagu on selgitatud põhjendustes 20 ja 21. Valimisse kuuluvad viis ühenduse tootjat valiti põhjusel, et nad esindasid suurimat tüüpilist tootmismahtu, mida oli võimalik ettenähtud aja jooksul uurida. Nad on nimetatud põhjenduses 26. |
| --- | --- |

(157)

Ühenduse tootmisharu moodustavate ühenduse tootjate suurt arvu silmas pidades otsustati kooskõlas algmääruse artikliga 17 moodustada ühenduse tootjatest valim, nagu on selgitatud põhjendustes 20 ja 21. Valimisse kuuluvad viis ühenduse tootjat valiti põhjusel, et nad esindasid suurimat tüüpilist tootmismahtu, mida oli võimalik ettenähtud aja jooksul uurida. Nad on nimetatud põhjenduses 26.

| (158) | Allpool kahjude kohta esitatud andmed põhinevad seega nii valimisse kuuluvate ühenduse tootjate tasemel tehtud järeldustel kui ka ühenduse tootmisharu moodustava 22 tootja tasemel tehtud järeldustel. Selguse huvides on eraldi märgitud, kui kahjutegurid lähtuvad valimist saadud teabest. Sellise märke puudumine tähendab, et andmed on saadud 22-lt ühenduse tootmisharu moodustavalt ühenduse tootjalt. |
| --- | --- |

(158)

Allpool kahjude kohta esitatud andmed põhinevad seega nii valimisse kuuluvate ühenduse tootjate tasemel tehtud järeldustel kui ka ühenduse tootmisharu moodustava 22 tootja tasemel tehtud järeldustel. Selguse huvides on eraldi märgitud, kui kahjutegurid lähtuvad valimist saadud teabest. Sellise märke puudumine tähendab, et andmed on saadud 22-lt ühenduse tootmisharu moodustavalt ühenduse tootjalt.

3.2.   Tootmine, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste

| (159) | Tabel 6 | 2003 | 2004 | 2005 | Aegumise läbivaatamise uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Toodang (tonnides) | 149 957 | 148 536 | 161 611 | 176 119 |
| Indeks | 100 | 99 | 108 | 117 |
| Tootmisvõimsus (tonnides) | 229 066 | 229 654 | 245 343 | 247 833 |
| Indeks | 100 | 100 | 107 | 108 |
| Tootmisvõimsuse rakendusaste | 65 % | 65 % | 66 % | 71 % |
| Indeks | 100 | 99 | 101 | 109 |

(159)

Tabel 6

2003

2004

2005

Aegumise läbivaatamise uurimisperiood

Toodang (tonnides)

149 957

148 536

161 611

176 119

Indeks

100

99

108

117

Tootmisvõimsus (tonnides)

229 066

229 654

245 343

247 833

Indeks

100

100

107

108

Tootmisvõimsuse rakendusaste

65 %

65 %

66 %

71 %

Indeks

100

99

101

109

| (160) | Vaatlusalusel perioodil kasvas kogu ühenduse tootmisharu tootmine 26 000 tonni ehk 17 %. Seda kasvu tuleb vaadelda ühenduse tarbimise valguses, mis kasvas 46 000 tonni ehk 26 %, ning samuti ühenduse tootmisharu samal perioodil suurenenud ekspordi valguses. |
| --- | --- |

(160)

Vaatlusalusel perioodil kasvas kogu ühenduse tootmisharu tootmine 26 000 tonni ehk 17 %. Seda kasvu tuleb vaadelda ühenduse tarbimise valguses, mis kasvas 46 000 tonni ehk 26 %, ning samuti ühenduse tootmisharu samal perioodil suurenenud ekspordi valguses.

| (161) | Tootmise kasvust oli tingitud ka tootmisvõimsuse suurenemine 8 %, nii et see jõudis aegumise läbivaatamise uurimisperioodil peaaegu 248 000 tonnini. |
| --- | --- |

(161)

Tootmise kasvust oli tingitud ka tootmisvõimsuse suurenemine 8 %, nii et see jõudis aegumise läbivaatamise uurimisperioodil peaaegu 248 000 tonnini.

| (162) | Tootmisvõimsuse rakendusaste püsis vaatlusaluse perioodi esimestel aastatel suhteliselt stabiilsena. Samas aegumise läbivaatamise uurimisperioodil kasvas tootmisvõimsuse rakendusaste tootmise suurenemise tõttu 65 protsendilt enam kui 70 protsendile. |
| --- | --- |

(162)

Tootmisvõimsuse rakendusaste püsis vaatlusaluse perioodi esimestel aastatel suhteliselt stabiilsena. Samas aegumise läbivaatamise uurimisperioodil kasvas tootmisvõimsuse rakendusaste tootmise suurenemise tõttu 65 protsendilt enam kui 70 protsendile.

3.3.   Varud – valimist kogutud teave

Tabel 7

| | 2003 | 2004 | 2005 | Aegumise läbivaatamise uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Varud (tonnides) | 11 565 | 10 236 | 11 465 | 12 652 |
| Indeks | 100 | 89 | 99 | 109 |
| Varude % kogumüügist | 20 % | 17 % | 18 % | 18 % |

2003

2004

2005

Aegumise läbivaatamise uurimisperiood

Varud (tonnides)

11 565

10 236

11 465

12 652

Indeks

100

89

99

109

Varude % kogumüügist

20 %

17 %

18 %

18 %

| (163) | Varude tase ja eriti selle suhe müügiga on püsinud vaatlusalusel perioodil suhteliselt stabiilne. |
| --- | --- |

(163)

Varude tase ja eriti selle suhe müügiga on püsinud vaatlusalusel perioodil suhteliselt stabiilne.

3.4.   Ühenduse tarbimise müügimaht ja turuosa ning kasv

Tabel 8

| | 2003 | 2004 | 2005 | Aegumise läbivaatamise uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Müügimaht (tonnides) | 107 032 | 106 542 | 112 687 | 116 625 |
| Indeks | 100 | 100 | 105 | 109 |
| Ühenduse tarbimise turuosa | 60,7 % | 54,5 % | 52,5 % | 52,4 % |
| Indeks | 100 | 90 | 87 | 86 |
| Müügikäibe kasv (tuhandetes eurodes) | 217 912 | 230 267 | 262 495 | 297 009 |
| Indeks | 100 | 106 | 120 | 136 |

2003

2004

2005

Aegumise läbivaatamise uurimisperiood

Müügimaht (tonnides)

107 032

106 542

112 687

116 625

Indeks

100

100

105

109

Ühenduse tarbimise turuosa

60,7 %

54,5 %

52,5 %

52,4 %

Indeks

100

90

87

86

Müügikäibe kasv (tuhandetes eurodes)

217 912

230 267

262 495

297 009

Indeks

100

106

120

136

| (164) | Ühenduse tootmisharu müügimaht ühenduse turul püsis vaatlusalusel perioodil absoluutväärtuses suhteliselt stabiilsena. Aegumise läbivaatamise uurimisperioodil täheldati 9protsendilist müügimahu suurenemist, kuid seda tulemust tuleb vaadata ühenduse tarbimise arengu valguses, mis kasvas 26 %. |
| --- | --- |

(164)

Ühenduse tootmisharu müügimaht ühenduse turul püsis vaatlusalusel perioodil absoluutväärtuses suhteliselt stabiilsena. Aegumise läbivaatamise uurimisperioodil täheldati 9protsendilist müügimahu suurenemist, kuid seda tulemust tuleb vaadata ühenduse tarbimise arengu valguses, mis kasvas 26 %.

| (165) | Arvestades ühenduse tarbimise arengut ja vaatamata müügimahu suurenemisele, on ühenduse tootmisharu turuosa kogu vaatlusaluse perioodi jooksul märkimisväärselt kahanenud. Ühenduse tootmisharu on sellel perioodil kaotanud enam kui 8 protsendipunkti ühenduse tarbimisest. |
| --- | --- |

(165)

Arvestades ühenduse tarbimise arengut ja vaatamata müügimahu suurenemisele, on ühenduse tootmisharu turuosa kogu vaatlusaluse perioodi jooksul märkimisväärselt kahanenud. Ühenduse tootmisharu on sellel perioodil kaotanud enam kui 8 protsendipunkti ühenduse tarbimisest.

| (166) | Ühenduse tootmisharu üldine müügikäive kasvas vaatlusaluse perioodi jooksul 36 %. Seda tuleb eeskätt vaadelda, arvestades ühe tonni kasvanud müügihindu, mis tulenevad peamiselt suurenenud kuludest ja tooraine ostuhinnast. |
| --- | --- |

(166)

Ühenduse tootmisharu üldine müügikäive kasvas vaatlusaluse perioodi jooksul 36 %. Seda tuleb eeskätt vaadelda, arvestades ühe tonni kasvanud müügihindu, mis tulenevad peamiselt suurenenud kuludest ja tooraine ostuhinnast.

3.5.   Müügihinnad ja ühenduse hindu mõjutavad tegurid – valimist kogutud teave

Tabel 9

| | 2003 | 2004 | 2005 | Aegumise läbivaatamise uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskmine müügihind
  (eurot/tonn) | 1 902 | 2 058 | 2 170 | 2 142 |
| Indeks | 100 | 108 | 114 | 113 |
| Tooraine (valtstraadi) keskmine hind
  (eurot/tonn) | 511 | 559 | 662 | 734 |
| Indeks | 100 | 109 | 129 | 143 |

2003

2004

2005

Aegumise läbivaatamise uurimisperiood

Keskmine müügihind

(eurot/tonn)

1 902

2 058

2 170

2 142

Indeks

100

108

114

113

Tooraine (valtstraadi) keskmine hind

(eurot/tonn)

511

559

662

734

Indeks

100

109

129

143

| (167) | Ühenduse tootmisharu keskmine müügihind ühenduse turul kasvas vaatlusalusel perioodil 240 eurot tonni kohta ehk 13 %. Uurimine näitas, et see peegeldas selgelt tooraine, eelkõige terasest valtstraadi hinnatõusu. Valtstraadi ostuhind suurenes vaatlusalusel perioodil 223 eurot tonni kohta ehk 43 % võrreldes hinnaga vaatlusaluse perioodi alguses. |
| --- | --- |

(167)

Ühenduse tootmisharu keskmine müügihind ühenduse turul kasvas vaatlusalusel perioodil 240 eurot tonni kohta ehk 13 %. Uurimine näitas, et see peegeldas selgelt tooraine, eelkõige terasest valtstraadi hinnatõusu. Valtstraadi ostuhind suurenes vaatlusalusel perioodil 223 eurot tonni kohta ehk 43 % võrreldes hinnaga vaatlusaluse perioodi alguses.

| (168) | Leiti, et üks ühenduse tootmisharu määratlusse kaasatud tootja ostis toorainet, sh valtstraati, seotud isikutelt (edaspidi „vertikaalselt integreeritud terasekontsernid”). Seetõttu uuriti, kas seotud tarnijate poolt ühenduse tootjatele kehtestatud hinnad olid vastavuses seotud tarnija poolt sõltumatutele klientidele kehtestatud hindadega. Leiti, et ühenduse tootjatele kehtestatud hinnad olid vastavuses sõltumatutele klientidele kehtestatud hindadega ning nimetatud kasv kajastas ka üldist terasehindade tõusu vaatlusalusel perioodil. Seega järeldati, et vertikaalselt integreeritud ühenduse tootjate ostetud tooraine keskmine hind tuleb samuti arvutustesse lisada. |
| --- | --- |

(168)

Leiti, et üks ühenduse tootmisharu määratlusse kaasatud tootja ostis toorainet, sh valtstraati, seotud isikutelt (edaspidi „vertikaalselt integreeritud terasekontsernid”). Seetõttu uuriti, kas seotud tarnijate poolt ühenduse tootjatele kehtestatud hinnad olid vastavuses seotud tarnija poolt sõltumatutele klientidele kehtestatud hindadega. Leiti, et ühenduse tootjatele kehtestatud hinnad olid vastavuses sõltumatutele klientidele kehtestatud hindadega ning nimetatud kasv kajastas ka üldist terasehindade tõusu vaatlusalusel perioodil. Seega järeldati, et vertikaalselt integreeritud ühenduse tootjate ostetud tooraine keskmine hind tuleb samuti arvutustesse lisada.

3.6.   Tööhõive ja palk – valimist kogutud teave

Tabel 10

| | 2003 | 2004 | 2005 | Aegumise läbivaatamise uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Töötajad | 1 023 | 999 | 1 064 | 1 087 |
| Indeks | 100 | 98 | 104 | 106 |
| Palk töötaja kohta (eurodes) | 33 943 | 36 674 | 37 987 | 38 348 |
| Indeks | 100 | 108 | 112 | 113 |
| Palgad toodetud tonni kohta | 606 | 634 | 614 | 592 |
| Indeks | 100 | 105 | 101 | 98 |

2003

2004

2005

Aegumise läbivaatamise uurimisperiood

Töötajad

1 023

999

1 064

1 087

Indeks

100

98

104

106

Palk töötaja kohta (eurodes)

33 943

36 674

37 987

38 348

Indeks

100

108

112

113

Palgad toodetud tonni kohta

606

634

614

592

Indeks

100

105

101

98

| (169) | Arvestades eespool nimetatud tootmis- ja müügimahu kasvu, suurenes ühenduse tootmisharu töötajate arv vaatlusalusel perioodil 6 %. |
| --- | --- |

(169)

Arvestades eespool nimetatud tootmis- ja müügimahu kasvu, suurenes ühenduse tootmisharu töötajate arv vaatlusalusel perioodil 6 %.

| (170) | Samuti suurenes vaatlusalusel perioodil palk töötaja kohta kooskõlas üldise palgakasvuga samal perioodil. Samas leiti, et keskmist palgakulu ühe toodetud tonni kohta õnnestus vaatlusalusel perioodil pisut vähendada. |
| --- | --- |

(170)

Samuti suurenes vaatlusalusel perioodil palk töötaja kohta kooskõlas üldise palgakasvuga samal perioodil. Samas leiti, et keskmist palgakulu ühe toodetud tonni kohta õnnestus vaatlusalusel perioodil pisut vähendada.

3.7.   Tootlikkus – valimist kogutud teave

Tabel 11

| | 2003 | 2004 | 2005 | Aegumise läbivaatamise uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Toodetud tonne töötaja kohta | 56 | 58 | 62 | 65 |
| Indeks | 100 | 103 | 110 | 116 |

2003

2004

2005

Aegumise läbivaatamise uurimisperiood

Toodetud tonne töötaja kohta

56

58

62

65

Indeks

100

103

110

116

| (171) | Ühenduse tootmisharu puhul vaadeldud tootlikkuse tase suurenes vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt. See näitab, et tootmisharu suudab kohaneda ühenduse turul valitseva olukorraga. |
| --- | --- |

(171)

Ühenduse tootmisharu puhul vaadeldud tootlikkuse tase suurenes vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt. See näitab, et tootmisharu suudab kohaneda ühenduse turul valitseva olukorraga.

3.8.   Tegeliku dumpingumarginaali suurus ja toibumine varasema dumpingu mõjudest

| (172) | Võttes arvesse asjaomastest riikidest pärineva impordi mahtu ning hindu, ei saa tegeliku dumpingumarginaali mõju ühenduse tootmisharule hinnata tühiseks. |
| --- | --- |

(172)

Võttes arvesse asjaomastest riikidest pärineva impordi mahtu ning hindu, ei saa tegeliku dumpingumarginaali mõju ühenduse tootmisharule hinnata tühiseks.

3.9.   Kulutasuvus, investeeringutasuvus ja rahavoog – valimist kogutud teave

Tabel 12

| | 2003 | 2004 | 2005 | Aegumise läbivaatamise uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kasum ühenduse müügilt | –0,1 % | +0,4 % | +4,6 % | +5,3 % |
| Koguvarade tootlus | –18,8 % | +14,1 % | +26 % | +24,4 % |
| Rahavoog (% müügi kogumahust) | +0,1 % | +1,2 % | +4,3 % | +6,2 % |

2003

2004

2005

Aegumise läbivaatamise uurimisperiood

Kasum ühenduse müügilt

–0,1 %

+0,4 %

+4,6 %

+5,3 %

Koguvarade tootlus

–18,8 %

+14,1 %

+26 %

+24,4 %

Rahavoog (% müügi kogumahust)

+0,1 %

+1,2 %

+4,3 %

+6,2 %

| (173) | Arvestades kulutasuvuse positiivset arengut vaatlusalusel perioodil, ilmnesid samal perioodil positiivsed suundumused ka rahavoogudes ja varade tootluses. Pärast 2003. aasta väikest kahjumit on ühenduse tootmisharu suutnud aeglaselt, kuid kindlalt oma kasumit suurendada, seda nii müügi kui varade suhtes. See tulemus on tõenäoliselt tingitud tootlikkuse olulisest suurenemisest. |
| --- | --- |

(173)

Arvestades kulutasuvuse positiivset arengut vaatlusalusel perioodil, ilmnesid samal perioodil positiivsed suundumused ka rahavoogudes ja varade tootluses. Pärast 2003. aasta väikest kahjumit on ühenduse tootmisharu suutnud aeglaselt, kuid kindlalt oma kasumit suurendada, seda nii müügi kui varade suhtes. See tulemus on tõenäoliselt tingitud tootlikkuse olulisest suurenemisest.

| (174) | Sellegipoolest meenutatakse, et see olukord võib kiiresti muutuda terase kõrge turuhinna tõttu, seda eriti siis, kui dumpinguvastastel meetmetel lastaks lõppeda ning turule lubataks suures koguses dumpinguhinnaga importi.
  Tabel 13 | 2003 | 2004 | 2005 | Aegumise läbivaatamise uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investeeringud | 46 570 | 43 158 | 51 362 | 56 538 |
| Indeks | 100 | 93 | 110 | 121 |

(174)

Sellegipoolest meenutatakse, et see olukord võib kiiresti muutuda terase kõrge turuhinna tõttu, seda eriti siis, kui dumpinguvastastel meetmetel lastaks lõppeda ning turule lubataks suures koguses dumpinguhinnaga importi.

Tabel 13

2003

2004

2005

Aegumise läbivaatamise uurimisperiood

Investeeringud

46 570

43 158

51 362

56 538

Indeks

100

93

110

121

3.10.   Investeeringud ja kapitali kaasamise võime – valimist kogutud teave

| (175) | Investeeringute tase valimisse kuulunud ettevõtete tasandil on vaatlusalusel perioodil suurenenud 21 % ning seda tuleks vaadelda suurenenud tootmisvõimsuse valguses. |
| --- | --- |

(175)

Investeeringute tase valimisse kuulunud ettevõtete tasandil on vaatlusalusel perioodil suurenenud 21 % ning seda tuleks vaadelda suurenenud tootmisvõimsuse valguses.

| (176) | Ükski ühenduse tootja ei ole teatanud, et nende kapitali kaasamise võime osas esineks mingeid konkreetseid probleeme. |
| --- | --- |

(176)

Ükski ühenduse tootja ei ole teatanud, et nende kapitali kaasamise võime osas esineks mingeid konkreetseid probleeme.

3.11.   Järeldused ühenduse tootmisharu majandusolukorra kohta

| (177) | Uurimine näitas, et pärast dumpinguvastaste meetmete kehtestamist terastrosside suhtes on ühenduse tootmisharul õnnestunud oma majandusolukorda parandada. Kasv on saavutatud enamiku kahjutegurite osas, nagu müügimaht, tootmismaht, tootmisvõimsus ja tootlikkus. Need tulemused saavutati jõudsalt kasvaval turul, kus tarbimine kasvas vaatlusalusel perioodil 26 %. |
| --- | --- |

(177)

Uurimine näitas, et pärast dumpinguvastaste meetmete kehtestamist terastrosside suhtes on ühenduse tootmisharul õnnestunud oma majandusolukorda parandada. Kasv on saavutatud enamiku kahjutegurite osas, nagu müügimaht, tootmismaht, tootmisvõimsus ja tootlikkus. Need tulemused saavutati jõudsalt kasvaval turul, kus tarbimine kasvas vaatlusalusel perioodil 26 %.

| (178) | Samas näitab ühenduse tootmisharu turuosa vähenemine, et ühenduse turul valitsevat positiivset olukorda ei suudetud täielikult ära kasutada. |
| --- | --- |

(178)

Samas näitab ühenduse tootmisharu turuosa vähenemine, et ühenduse turul valitsevat positiivset olukorda ei suudetud täielikult ära kasutada.

| (179) | Samuti näitas uurimine, et ühenduse tootmisharul on õnnestunud parandada oma üldist finantsolukorda. Müügihindade 13 % tõus aegumise läbivaatamise uurimisperioodi ajal võimaldas tootmisharul saavutada kasumlikkus vaatamata suurele toorainehindade kasvule. Selle tulemusena paranesid vaatlusalusel perioodil ka varade tootlus ja rahavood. Sellest järeldatakse, et kuigi meetmete kehtestamisele eelnenud perioodiga võrreldes on ühenduse tootmisharu olukord paranenud, on see jätkuvalt haavatav. |
| --- | --- |

(179)

Samuti näitas uurimine, et ühenduse tootmisharul on õnnestunud parandada oma üldist finantsolukorda. Müügihindade 13 % tõus aegumise läbivaatamise uurimisperioodi ajal võimaldas tootmisharul saavutada kasumlikkus vaatamata suurele toorainehindade kasvule. Selle tulemusena paranesid vaatlusalusel perioodil ka varade tootlus ja rahavood. Sellest järeldatakse, et kuigi meetmete kehtestamisele eelnenud perioodiga võrreldes on ühenduse tootmisharu olukord paranenud, on see jätkuvalt haavatav.

4.   Ühenduse tootmisharu eksport – valimist kogutud teave

Tabel 14

| | 2003 | 2004 | 2005 | Aegumise läbivaatamise uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Eksportmüük (tonni) | 8 475 | 11 870 | 10 618 | 13 374 |
| Indeks | 100 | 140 | 125 | 157 |
| % kogumüügist | 15 % | 21 % | 19 % | 22 % |
| Keskmine hind
  (eurot/tonn) | 2 123 | 2 302 | 2 835 | 3 063 |
| Indeks | 100 | 108 | 134 | 144 |

2003

2004

2005

Aegumise läbivaatamise uurimisperiood

Eksportmüük (tonni)

8 475

11 870

10 618

13 374

Indeks

100

140

125

157

% kogumüügist

15 %

21 %

19 %

22 %

Keskmine hind

(eurot/tonn)

2 123

2 302

2 835

3 063

Indeks

100

108

134

144

| (180) | Valimisse kuulunud ühenduse tootmisharu eksport paranes vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt. Eksportmüük kasvas vaatlusalusel perioodil 57 %. Samuti on kasvanud eksportmüügi osatähtsus kogumüügis, tõustes 15 protsendilt 22 protsendile. |
| --- | --- |

(180)

Valimisse kuulunud ühenduse tootmisharu eksport paranes vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt. Eksportmüük kasvas vaatlusalusel perioodil 57 %. Samuti on kasvanud eksportmüügi osatähtsus kogumüügis, tõustes 15 protsendilt 22 protsendile.

| (181) | Eksportmüügi keskmine tonnihind on samuti märkimisväärselt kõrgem kui keskmine müügihind ühenduse turul (vt põhjendust 167). Eksporditavate terastrosside kõrgem hind on tingitud sellest, et tegemist on keerukama tootega, mille puhul tooraine ja tootmiskulud on suured. Vaatamata suurenenud tootmiskuludele aitas ühenduse tootmisharu eksport oluliselt kaasa ühenduse tootmisharu üldisele kasumlikkusele. |
| --- | --- |

(181)

Eksportmüügi keskmine tonnihind on samuti märkimisväärselt kõrgem kui keskmine müügihind ühenduse turul (vt põhjendust 167). Eksporditavate terastrosside kõrgem hind on tingitud sellest, et tegemist on keerukama tootega, mille puhul tooraine ja tootmiskulud on suured. Vaatamata suurenenud tootmiskuludele aitas ühenduse tootmisharu eksport oluliselt kaasa ühenduse tootmisharu üldisele kasumlikkusele.

5.   Järeldus kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta

| (182) | Uurimine näitas, et Venemaal on palju kasutamata tootmisvõimsust ning pole mingit nähtavat põhjust, mis meetmete aegumise korral takistaks selle võimsuse kasutusele võtmist. Lisaks suunaks Venemaa tootjad tõenäoliselt olulise osa oma müügist ümber kolmandatelt turgudelt ühenduse turule, arvestades seal kehtivaid kõrgemaid hindu. Koos vaadelduna oleks tegemist olulise kogusega – seda protsessi soodustaks ka Venemaa ekspordi väljakujunenud turustuskanalite olemasolu ühenduses. |
| --- | --- |

(182)

Uurimine näitas, et Venemaal on palju kasutamata tootmisvõimsust ning pole mingit nähtavat põhjust, mis meetmete aegumise korral takistaks selle võimsuse kasutusele võtmist. Lisaks suunaks Venemaa tootjad tõenäoliselt olulise osa oma müügist ümber kolmandatelt turgudelt ühenduse turule, arvestades seal kehtivaid kõrgemaid hindu. Koos vaadelduna oleks tegemist olulise kogusega – seda protsessi soodustaks ka Venemaa ekspordi väljakujunenud turustuskanalite olemasolu ühenduses.

| (183) | Lisaks viitavad täheldatud kõrged dumpingu- ja hindade allalöömise tasemed asjaolule, et kohustused on osutunud miinimumhinna määrajaks, ning Venemaalt kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi madal hinnatase, et ühendusse hakataks eksportima eespool märgitust märksa suuremaid koguseid dumpinguhindadega, mis jääks oluliselt allapoole ühenduse tootmisharu hindade ja kulude taset. |
| --- | --- |

(183)

Lisaks viitavad täheldatud kõrged dumpingu- ja hindade allalöömise tasemed asjaolule, et kohustused on osutunud miinimumhinna määrajaks, ning Venemaalt kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi madal hinnatase, et ühendusse hakataks eksportima eespool märgitust märksa suuremaid koguseid dumpinguhindadega, mis jääks oluliselt allapoole ühenduse tootmisharu hindade ja kulude taset.

| (184) | Selliste mahtude ja hindade koosmõju halvendaks tõenäoliselt oluliselt ühenduse tootmisharu olukorda, mis on endiselt habras. Ühenduse tootmisharu võib sellele reageerida müügi (ja seega tootmise) mahu vähendamise, hindade langetamise või mõlemaga, kuid igal juhul oleks finantsolukorra halvenemine märkimisväärne, tähendades enne algsete meetmete kehtestamist esinenud raskuste tagasitulekut. |
| --- | --- |

(184)

Selliste mahtude ja hindade koosmõju halvendaks tõenäoliselt oluliselt ühenduse tootmisharu olukorda, mis on endiselt habras. Ühenduse tootmisharu võib sellele reageerida müügi (ja seega tootmise) mahu vähendamise, hindade langetamise või mõlemaga, kuid igal juhul oleks finantsolukorra halvenemine märkimisväärne, tähendades enne algsete meetmete kehtestamist esinenud raskuste tagasitulekut.

| (185) | Sel alusel järeldatakse, et kui Vene Föderatsioonist pärit terastrosside impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastased meetmed aeguvad, on väga tõenäoline, et kahjustav dumping kordub. |
| --- | --- |

(185)

Sel alusel järeldatakse, et kui Vene Föderatsioonist pärit terastrosside impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastased meetmed aeguvad, on väga tõenäoline, et kahjustav dumping kordub.

F.   ÜHENDUSE HUVID

1.   Sissejuhatavad märkused

| (186) | Vastavalt algmääruse artiklile 21 uuriti, kas olemasolevate dumpinguvastaste meetmete kohaldamise jätkamine oleks vastuolus ühenduse huvidega tervikuna. Ühenduse huvi kindlaksmääramine põhines kõigi erinevate asjaomaste huvide hindamisel. Käesolevas uurimises analüüsitakse olukorda, kus dumpinguvastased meetmed juba kehtivad, mis võimaldab hinnata praeguste dumpinguvastaste meetmete põhjendamatut negatiivset mõju asjaomastele isikutele. |
| --- | --- |

(186)

Vastavalt algmääruse artiklile 21 uuriti, kas olemasolevate dumpinguvastaste meetmete kohaldamise jätkamine oleks vastuolus ühenduse huvidega tervikuna. Ühenduse huvi kindlaksmääramine põhines kõigi erinevate asjaomaste huvide hindamisel. Käesolevas uurimises analüüsitakse olukorda, kus dumpinguvastased meetmed juba kehtivad, mis võimaldab hinnata praeguste dumpinguvastaste meetmete põhjendamatut negatiivset mõju asjaomastele isikutele.

| (187) | Selle põhjal uuriti, kas vaatamata kahjustava dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta tehtud järeldustele on olemas kaalukaid põhjusi, mis võiksid viia järeldusele, et meetmete jätkuv kohaldamine ei ole praegusel juhul ühenduse huvides. |
| --- | --- |

(187)

Selle põhjal uuriti, kas vaatamata kahjustava dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta tehtud järeldustele on olemas kaalukaid põhjusi, mis võiksid viia järeldusele, et meetmete jätkuv kohaldamine ei ole praegusel juhul ühenduse huvides.

2.   Ühenduse tootmisharu huvi

| (188) | Nagu eespool kirjeldatud, on Venemaa eksportijate suhtes kohaldatavate meetmete kehtetuks tunnistamise korral kahjustava dumpingu kordumine ülimalt tõenäoline. |
| --- | --- |

(188)

Nagu eespool kirjeldatud, on Venemaa eksportijate suhtes kohaldatavate meetmete kehtetuks tunnistamise korral kahjustava dumpingu kordumine ülimalt tõenäoline.

| (189) | Meenutatakse, et komisjoniga tegi uurimises koostööd koguni 22 ühenduse tootjat, kes esindavad umbes 87 % terastrosside kogutoodangust ühenduses, ning nad avaldasid toetust meetmete kohaldamise jätkamisele. |
| --- | --- |

(189)

Meenutatakse, et komisjoniga tegi uurimises koostööd koguni 22 ühenduse tootjat, kes esindavad umbes 87 % terastrosside kogutoodangust ühenduses, ning nad avaldasid toetust meetmete kohaldamise jätkamisele.

| (190) | Dumpinguvastaste meetmete jätkuv kohaldamine asjaomastest riikidest pärit impordi suhtes annaks ühenduse tootmisharule võimaluse oma praegust olukorda säilitada ja isegi parandada. On olemas suur tõenäosus kahjustava dumpingu kordumiseks märkimisväärsetes kogustes, millega ühenduse tootmisharu tõenäoliselt toime ei tuleks. Seetõttu oleks ühenduse tootmisharule kasulik, kui praeguste meetmete kohaldamine jätkuks; eelkõige põhjusel, et ka Hiina RVst, Indiast, Lõuna-Aafrikast ja Ukrainast pärit terastrosside impordi suhtes on kehtestatud meetmed. |
| --- | --- |

(190)

Dumpinguvastaste meetmete jätkuv kohaldamine asjaomastest riikidest pärit impordi suhtes annaks ühenduse tootmisharule võimaluse oma praegust olukorda säilitada ja isegi parandada. On olemas suur tõenäosus kahjustava dumpingu kordumiseks märkimisväärsetes kogustes, millega ühenduse tootmisharu tõenäoliselt toime ei tuleks. Seetõttu oleks ühenduse tootmisharule kasulik, kui praeguste meetmete kohaldamine jätkuks; eelkõige põhjusel, et ka Hiina RVst, Indiast, Lõuna-Aafrikast ja Ukrainast pärit terastrosside impordi suhtes on kehtestatud meetmed.

3.   Importijate huvid

| (191) | Ajutises määruses (põhjendus 202) selgitati, et terastrosside turustamisele ühenduses on iseloomulik suure hulga importijate/kaubandusettevõtete olemasolu. Ent kuigi käesoleva aegumise läbivaatamise taotluses oli loetletud 32 importijat/kaubandusettevõtet, kelle kõigiga võeti ühendust, tegi uurimises koostööd ainult kolm importijat, kellest üks importis vaatlusalust toodet. |
| --- | --- |

(191)

Ajutises määruses (põhjendus 202) selgitati, et terastrosside turustamisele ühenduses on iseloomulik suure hulga importijate/kaubandusettevõtete olemasolu. Ent kuigi käesoleva aegumise läbivaatamise taotluses oli loetletud 32 importijat/kaubandusettevõtet, kelle kõigiga võeti ühendust, tegi uurimises koostööd ainult kolm importijat, kellest üks importis vaatlusalust toodet.

| (192) | Selle importija põhitegevus oligi keskendunud terastrossidele (55 % ja 85 % vahel) ning leiti, et kehtivad meetmed tema finantstulemusi oluliselt ei mõjutanud. |
| --- | --- |

(192)

Selle importija põhitegevus oligi keskendunud terastrossidele (55 % ja 85 % vahel) ning leiti, et kehtivad meetmed tema finantstulemusi oluliselt ei mõjutanud.

4.   Tarnijate huvid

| (193) | Nagu on täpsemalt selgitatud ajutise määruse põhjendustes 197–198, on põhiline terastrosside tootmisel kasutatav tooraine tööstuslik terastraat, mida toodetakse terasest valtstraadist. |
| --- | --- |

(193)

Nagu on täpsemalt selgitatud ajutise määruse põhjendustes 197–198, on põhiline terastrosside tootmisel kasutatav tooraine tööstuslik terastraat, mida toodetakse terasest valtstraadist.

| (194) | Selgus, et mõned ühenduse terastrosside tootjad on vertikaalselt integreeritud, st neil olid omad seotud tööstusliku terastraadi tarnijad. Tooraine hinda käsitlevatele küsimustele vastas kaks seotud tarnijat (vt põhjendust 168), kuid ükski sõltumatu toorainetarnija endast ei teatanud. |
| --- | --- |

(194)

Selgus, et mõned ühenduse terastrosside tootjad on vertikaalselt integreeritud, st neil olid omad seotud tööstusliku terastraadi tarnijad. Tooraine hinda käsitlevatele küsimustele vastas kaks seotud tarnijat (vt põhjendust 168), kuid ükski sõltumatu toorainetarnija endast ei teatanud.

| (195) | Olenemata sellest, kas ühenduse tootmisharule tooraine tarnija on seotud või sõltumatu, on selge, et need ühenduse tarnijad kannataks meetmete lõppemise korral oluliselt ning selle tagajärjel väheneks ühenduse tootmisharu müügimaht. Seetõttu võib selgelt järeldada, et dumpinguvastaste meetmete kohaldamise jätkamine oleks ühendusesiseste toorainetarnijate huvides. |
| --- | --- |

(195)

Olenemata sellest, kas ühenduse tootmisharule tooraine tarnija on seotud või sõltumatu, on selge, et need ühenduse tarnijad kannataks meetmete lõppemise korral oluliselt ning selle tagajärjel väheneks ühenduse tootmisharu müügimaht. Seetõttu võib selgelt järeldada, et dumpinguvastaste meetmete kohaldamise jätkamine oleks ühendusesiseste toorainetarnijate huvides.

5.   Kasutajate huvid

| (196) | Komisjon pöördus otse 21 ühenduses asuva terastrosside kasutaja poole, kuid ükski kasutaja endast teada ei andnud ja uurimises koostööd ei teinud. |
| --- | --- |

(196)

Komisjon pöördus otse 21 ühenduses asuva terastrosside kasutaja poole, kuid ükski kasutaja endast teada ei andnud ja uurimises koostööd ei teinud.

| (197) | Selle põhjal leiti, et kasutajatel puuduvad kaalukad põhjused, mis räägiksid dumpinguvastaste meetmete säilitamise vastu. |
| --- | --- |

(197)

Selle põhjal leiti, et kasutajatel puuduvad kaalukad põhjused, mis räägiksid dumpinguvastaste meetmete säilitamise vastu.

6.   Ühenduse huvide kokkuvõte

| (198) | Võttes arvesse eespool esitatud tegureid, järeldatakse, et puuduvad kaalukad põhjused, mis takistaksid praeguste dumpinguvastaste meetmete säilitamist. |
| --- | --- |

(198)

Võttes arvesse eespool esitatud tegureid, järeldatakse, et puuduvad kaalukad põhjused, mis takistaksid praeguste dumpinguvastaste meetmete säilitamist.

G.   KOHUSTUSED

| (199) | Nagu eespool põhjenduses 2 märgitud, võttis komisjon 26. juulil 2001. aasta otsusega 2001/602/EÜ vastu SSMi kohustuse pakkumise. Vahepealne läbivaatamine näitas, et pärast selle kohustuse heakskiitmist 2001. aastal on SSMi tootevalik oluliselt muutunud. |
| --- | --- |

(199)

Nagu eespool põhjenduses 2 märgitud, võttis komisjon 26. juulil 2001. aasta otsusega 2001/602/EÜ vastu SSMi kohustuse pakkumise. Vahepealne läbivaatamine näitas, et pärast selle kohustuse heakskiitmist 2001. aastal on SSMi tootevalik oluliselt muutunud.

| (200) | Vastavalt kohustusele liigitati nende terastrosside toodang suureks hulgaks tooteliikideks, kusjuures ühe tooteliigi piires oli hinnavahemik suur. Läbivaatamise uurimise käigus selgus, et ettevõttel oli tõsiseid raskusi erinevate tooteliikide õige määratlemisega vastavalt kohustusele. Osaliselt oli see tingitud raamatupidamise piiratusest, mis ei võimaldanud erinevaid terastrosside liike täpselt eristada. Kohustuse jälgimise ajal oli juba täheldatud samalaadseid probleeme, mille tõttu esitati ka hoiatuskiri. |
| --- | --- |

(200)

Vastavalt kohustusele liigitati nende terastrosside toodang suureks hulgaks tooteliikideks, kusjuures ühe tooteliigi piires oli hinnavahemik suur. Läbivaatamise uurimise käigus selgus, et ettevõttel oli tõsiseid raskusi erinevate tooteliikide õige määratlemisega vastavalt kohustusele. Osaliselt oli see tingitud raamatupidamise piiratusest, mis ei võimaldanud erinevaid terastrosside liike täpselt eristada. Kohustuse jälgimise ajal oli juba täheldatud samalaadseid probleeme, mille tõttu esitati ka hoiatuskiri.

| (201) | Seetõttu on tehtud järeldus, et kohustus oma praegusel kujul enam ei toimi ja see tuleb tühistada. |
| --- | --- |

(201)

Seetõttu on tehtud järeldus, et kohustus oma praegusel kujul enam ei toimi ja see tuleb tühistada.

| (202) | Mõlemad Vene eksportijad pakkusid pärast lõplike järelduste teatavakstegemist hinnakohustuse tähtaja jooksul, kuid mitte kumbki neist ei pakkunud vastuvõetavat hinnakohustust algmääruse artikli 8 lõikes 2 kehtestatud tähtajaks ehk teisisõnu sellist hinnakohustust, mis oleks kajastanud läbivaatamiste tulemusi ja kus tooted oleks rühmitatud piiratud hinnavahemikuga tooteliikideks, nii et seda tegelikult rakendada saaks. |
| --- | --- |

(202)

Mõlemad Vene eksportijad pakkusid pärast lõplike järelduste teatavakstegemist hinnakohustuse tähtaja jooksul, kuid mitte kumbki neist ei pakkunud vastuvõetavat hinnakohustust algmääruse artikli 8 lõikes 2 kehtestatud tähtajaks ehk teisisõnu sellist hinnakohustust, mis oleks kajastanud läbivaatamiste tulemusi ja kus tooted oleks rühmitatud piiratud hinnavahemikuga tooteliikideks, nii et seda tegelikult rakendada saaks.

| (203) | Kuna kohustuse tühistamisega seotud asjaolud avaldati menetluse hilisemas etapis, tuleks mõlemal Vene eksportijal erandina lubada viia oma hinnakohustuse pakkumine lõpule väljaspool tavalist tähtaega, kuid kümne kalendripäeva jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest. Vajaduse korral lubatakse komisjonil teha ettepanek käesoleva määruse vastavaks muudatuseks. |
| --- | --- |

(203)

Kuna kohustuse tühistamisega seotud asjaolud avaldati menetluse hilisemas etapis, tuleks mõlemal Vene eksportijal erandina lubada viia oma hinnakohustuse pakkumine lõpule väljaspool tavalist tähtaega, kuid kümne kalendripäeva jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest. Vajaduse korral lubatakse komisjonil teha ettepanek käesoleva määruse vastavaks muudatuseks.

H.   LÕPPSÄTTED

| (204) | Kõigile isikutele tehti teatavaks peamised asjaolud ja kaalutlused, mille põhjal kavatseti esitada soovitus Venemaalt pärit impordi suhtes olemasolevad meetmed säilitada ning muuta nende taset, kui see on õigustatud. Teavitamise järel anti neile aega märkuste ja vastuväidete esitamiseks. Ei saadud ühtki märkust, mille tõttu oleks tulnud eelpool esitatud järeldusi muuta. |
| --- | --- |

(204)

Kõigile isikutele tehti teatavaks peamised asjaolud ja kaalutlused, mille põhjal kavatseti esitada soovitus Venemaalt pärit impordi suhtes olemasolevad meetmed säilitada ning muuta nende taset, kui see on õigustatud. Teavitamise järel anti neile aega märkuste ja vastuväidete esitamiseks. Ei saadud ühtki märkust, mille tõttu oleks tulnud eelpool esitatud järeldusi muuta.

| (205) | Eespool esitatu põhjal järeldatakse, et vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 tuleks terastrosside impordi suhtes kehtivate dumpinguvastaste meetmete kohaldamist jätkata Venemaa puhul ning need tuleks kehtetuks tunnistada Türgi ja Tai puhul. |
| --- | --- |

(205)

Eespool esitatu põhjal järeldatakse, et vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 tuleks terastrosside impordi suhtes kehtivate dumpinguvastaste meetmete kohaldamist jätkata Venemaa puhul ning need tuleks kehtetuks tunnistada Türgi ja Tai puhul.

I.   TOLLIMAKSUD

| (206) | Pidades silmas dumpingu jätkumisega seotud järeldusi, kahju kordumise tõenäosust ja ühenduse huve, tuleks Venemaalt pärit terastrosside impordi suhtes kehtivad dumpinguvastased meetmed kinnitada, et vältida ühenduse tootmisharule dumpinguhinnaga impordi tekitatud kahju kordumist. |
| --- | --- |

(206)

Pidades silmas dumpingu jätkumisega seotud järeldusi, kahju kordumise tõenäosust ja ühenduse huve, tuleks Venemaalt pärit terastrosside impordi suhtes kehtivad dumpinguvastased meetmed kinnitada, et vältida ühenduse tootmisharule dumpinguhinnaga impordi tekitatud kahju kordumist.

| (207) | Kaht Venemaa äriühingut käsitlenud vahepealsete läbivaatamiste järelduste osas peetakse asjakohaseks muuta dumpinguvastast tollimaksu ja tõsta see 36,2 protsendile BMK puhul ja 9,7 protsendile SSMi puhul. |
| --- | --- |

(207)

Kaht Venemaa äriühingut käsitlenud vahepealsete läbivaatamiste järelduste osas peetakse asjakohaseks muuta dumpinguvastast tollimaksu ja tõsta see 36,2 protsendile BMK puhul ja 9,7 protsendile SSMi puhul.

| (208) | Samas arvestades Türgi kohta tehtud järeldusi ja dumpingu edaspidise kordumise ohumärkide puudumist, tuleks tunnistada kehtetuks sellest riigist pärit terastrosside impordi suhtes kehtivad dumpinguvastased meetmed. |
| --- | --- |

(208)

Samas arvestades Türgi kohta tehtud järeldusi ja dumpingu edaspidise kordumise ohumärkide puudumist, tuleks tunnistada kehtetuks sellest riigist pärit terastrosside impordi suhtes kehtivad dumpinguvastased meetmed.

| (209) | Lisaks, arvestades Tai kohta tehtud järeldusi, st dumpingu puudumist vahepealse läbivaatamise perioodil ja selle kordumise ohumärkide puudumist, tuleks tunnistada kehtetuks ka sellest riigist pärit terastrosside impordi suhtes kehtivad dumpinguvastased meetmed, |
| --- | --- |

(209)

Lisaks, arvestades Tai kohta tehtud järeldusi, st dumpingu puudumist vahepealse läbivaatamise perioodil ja selle kordumise ohumärkide puudumist, tuleks tunnistada kehtetuks ka sellest riigist pärit terastrosside impordi suhtes kehtivad dumpinguvastased meetmed,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Vene Föderatsioonist pärit raud- ja terastrosside impordi suhtes, sealhulgas kinniste trosside (välja arvatud roostevabast terasest trosside) suhtes, mille maksimaalne ristlõige on üle 3 mm ja mille külge võib olla ühendatud liitmikke ning mis kuuluvad CN-koodide ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 ja ex 7312 10 98 (TARICi koodid 7312108111, 7312108112, 7312108119, 7312108190, 7312108311, 7312108312, 7312108319, 7312108390, 7312108511, 7312108512, 7312108519, 7312108590, 7312108911, 7312108912, 7312108919, 7312108990, 7312109811, 7312109812, 7312109819 ja 7312109890) alla, kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks.

2.   Lõplik dumpinguvastane tollimaks, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud ja järgnevalt loetletud äriühingute toodetud toodete netohinna suhtes ühenduse piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine:

| Äriühing | Tollimaksumäär (%) | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- |
| Joint Stock Company Beloretsk Iron & Steel Works |
| 1 Blukhera Street, Beloretsk, Republic of Bashkortostan, 453500, Venemaa |

Äriühing

Tollimaksumäär (%)

TARICi lisakood

Joint Stock Company Beloretsk Iron & Steel Works

1 Blukhera Street, Beloretsk, Republic of Bashkortostan, 453500, Venemaa

36,2

A694

| Closed Joint Stock Company Severstal-Metiz |
| --- |
| 162600 Ul. 50-letiya Oktyabrya 1/33, Cherepovets, Vologda Region, Venemaa |

Closed Joint Stock Company Severstal-Metiz

162600 Ul. 50-letiya Oktyabrya 1/33, Cherepovets, Vologda Region, Venemaa

9,7

A217

Kõik muud äriühingud

50,7

A999

3.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksualaseid sätteid.

Artikkel 2

Käesolevaga lõpetatakse dumpinguvastased menetlused, mis käsitlevad raud- ja terastrosside, sealhulgas kinniste trosside (välja arvatud roostevabast terasest trossid), mille maksimaalne ristlõige on üle 3 mm ja mille külge võib olla ühendatud liitmikke ning mis kuuluvad CN-koodide ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 ja ex 7312 10 98 alla, Taist ja Türgist pärit importi ning tunnistatakse kehtetuks nende riikide suhtes määrusega (EÜ) nr 1601/2001 kehtestatud dumpinguvastased meetmed.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Luxembourg, 30. oktoober 2007

Nõukogu nimel

eesistuja

F. NUNES CORREIA

---

(1)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2117/2005 (ELT L 340, 23.12.2005, lk 17).

1

(2)  EÜT L 34, 3.2.2001, lk 4. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1274/2003 (ELT L 180, 18.7.2003, lk 34).

2

(3)  EÜT L 211, 4.8.2001, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 564/2005 (ELT L 97, 15.4.2005, lk 1).

3

(4)  EÜT L 211, 4.8.2001, lk 47.

4

(5)  ELT L 299, 16.11.2005, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 121/2006 (ELT L 22, 26.1.2006, lk 1).

5

(6)  ELT C 51, 1.3.2006, lk 2.

6

(7)  ELT C 202, 10.8.2004, lk 12.

7

(8)  ELT C 270, 29.10.2005, lk 38.

8

(9)  ELT C 181, 3.8.2006, lk 15.

9

(10)  ELT C 66, 22.3.2007, lk 14.

10

---

| 31.10.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 285/26 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 285/26

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1280/2007,

30. oktoober 2007,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3223/94 puu- ja köögivilja impordikorra üksikasjalike eeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul.

| (2) | Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 3223/94 artiklis 4 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 31. oktoobril 2007.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 30. oktoober 2007

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  EÜT L 337, 24.12.1994, lk 66. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 756/2007 (ELT L 172, 30.6.2007, lk 41).

1

---

LISA

Komisjoni 30. oktoobri 2007. aasta määrusele, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MA | 61,6 |
| MK | 62,5 |
| TR | 65,0 |
| ZZ | 63,0 |
| 0707 00 05 | JO | 190,9 |
| MA | 40,7 |
| MK | 60,0 |
| TR | 147,7 |
| ZZ | 109,8 |
| 0709 90 70 | MA | 53,5 |
| TR | 108,0 |
| ZZ | 80,8 |
| 0805 50 10 | AR | 75,3 |
| TR | 83,2 |
| ZA | 47,4 |
| ZZ | 68,6 |
| 0806 10 10 | BR | 239,5 |
| MK | 26,1 |
| TR | 121,9 |
| US | 241,7 |
| ZA | 189,6 |
| ZZ | 163,8 |
| 0808 10 80 | AU | 148,5 |
| CA | 102,5 |
| CL | 161,2 |
| MK | 31,5 |
| NZ | 45,9 |
| US | 97,4 |
| ZA | 99,1 |
| ZZ | 98,0 |
| 0808 20 50 | AR | 49,5 |
| CN | 64,1 |
| TR | 127,6 |
| ZZ | 80,4 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MA

61,6

MK

62,5

TR

65,0

ZZ

63,0

0707 00 05

JO

190,9

MA

40,7

MK

60,0

TR

147,7

ZZ

109,8

0709 90 70

MA

53,5

TR

108,0

ZZ

80,8

0805 50 10

AR

75,3

TR

83,2

ZA

47,4

ZZ

68,6

0806 10 10

BR

239,5

MK

26,1

TR

121,9

US

241,7

ZA

189,6

ZZ

163,8

0808 10 80

AU

148,5

CA

102,5

CL

161,2

MK

31,5

NZ

45,9

US

97,4

ZA

99,1

ZZ

98,0

0808 20 50

AR

49,5

CN

64,1

TR

127,6

ZZ

80,4

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 31.10.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 285/28 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 285/28

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1281/2007,

30. oktoober 2007,

millega määratakse 2006/2007. turustusaastaks kindlaks suhkrupeedi miinimumhindade suhtes suhkrusektoris kohaldatav põllumajanduse erivahetuskurss nende liikmesriikide vääringute puhul, kes ei ole ühisraha kasutusele võtnud

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. veebruari 2006. aasta määrust (EÜ) nr 318/2006 suhkrusektori turgude ühise korralduse kohta, (1)

võttes arvesse komisjoni 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1913/2006, millega sätestatakse põllumajanduse eurol põhineva valuutasüsteemi üksikasjalikud rakenduseeskirjad põllumajandussektoris ja muudetakse teatavaid määruseid, (2) eriti selle artiklit 31,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1913/2006 artikli 31 alusel kohaldatakse 2006/2007. turustusaastal määruse (EÜ) nr 318/2006 artiklis 5 osutatud suhkrupeedi miinimumhinna ümberarvestamisel eurotsoonist väljaspool asuvate liikmesriikide vääringusse komisjoni 30. juuni 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 1713/93 (milles kehtestatakse üksikasjalikud erieeskirjad põllumajandusliku ümberarvestuskursi kohaldamise kohta suhkrusektoris) (3) artiklis 1 sätestatud korda. Seepärast järgitakse käesolevas määruses määruse (EMÜ) nr 1713/93 artiklis 1 sätestatud kriteeriume ja menetlusi. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1913/2006 artikli 31 alusel kohaldatakse 2006/2007. turustusaastal määruse (EÜ) nr 318/2006 artiklis 5 osutatud suhkrupeedi miinimumhinna ümberarvestamisel eurotsoonist väljaspool asuvate liikmesriikide vääringusse komisjoni 30. juuni 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 1713/93 (milles kehtestatakse üksikasjalikud erieeskirjad põllumajandusliku ümberarvestuskursi kohaldamise kohta suhkrusektoris) (3) artiklis 1 sätestatud korda. Seepärast järgitakse käesolevas määruses määruse (EMÜ) nr 1713/93 artiklis 1 sätestatud kriteeriume ja menetlusi.

| (2) | Määruse (EMÜ) nr 1713/93 artikli 1 lõike 1 alusel tuleb suhkrupeedi miinimumhinnad arvestada ümber omavääringusse, kasutades konkreetset põllumajanduslikku ümberarvestuskurssi, mis võrdub kõnealusel turustusaastal kohaldatavate põllumajanduslike ümberarvestuskursside keskmisega pro rata temporis. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EMÜ) nr 1713/93 artikli 1 lõike 1 alusel tuleb suhkrupeedi miinimumhinnad arvestada ümber omavääringusse, kasutades konkreetset põllumajanduslikku ümberarvestuskurssi, mis võrdub kõnealusel turustusaastal kohaldatavate põllumajanduslike ümberarvestuskursside keskmisega pro rata temporis.

| (3) | Vastavalt nõukogu 15. detsembri 1998. aasta määrusele (EÜ) nr 2799/98, millega kehtestatakse põllumajanduse eurol põhinev valuutakord, (4) tuleks alates 1. jaanuarist 1999 ümberarvestuskursside kindlaksmääramisel piirduda põllumajanduse erivahetuskurssidega euro ja nende liikmesriikide vääringute vahel, kes ei ole ühisraha kasutusele võtnud. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt nõukogu 15. detsembri 1998. aasta määrusele (EÜ) nr 2799/98, millega kehtestatakse põllumajanduse eurol põhinev valuutakord, (4) tuleks alates 1. jaanuarist 1999 ümberarvestuskursside kindlaksmääramisel piirduda põllumajanduse erivahetuskurssidega euro ja nende liikmesriikide vääringute vahel, kes ei ole ühisraha kasutusele võtnud.

| (4) | Seega tuleks 2006/2007. turustusaastaks kindlaks määrata suhkrupeedi miinimumhindade suhtes kohaldatav põllumajanduse erivahetuskurss erinevate riikide omavääringute puhul, |
| --- | --- |

(4)

Seega tuleks 2006/2007. turustusaastaks kindlaks määrata suhkrupeedi miinimumhindade suhtes kohaldatav põllumajanduse erivahetuskurss erinevate riikide omavääringute puhul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Põllumajanduslik erivahetuskurss, mida kasutatakse määruse (EÜ) nr 318/2006 artiklis 5 osutatud suhkrupeedi miinimumhindade ümberarvestamisel nende liikmesriikide vääringusse, kes ei ole ühisraha kasutusele võtnud, kehtestatakse 2006/2007. turustusaastaks käesoleva määruse lisas.

Artikkel 2

Käeolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Seda kohaldatakse alates 1. juulist 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 30. oktoober 2007

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 58, 28.2.2006, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1260/2007 (ELT L 283, 27.10.2007, lk 1).

1

(2)  ELT L 365, 21.12.2006, lk 52. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 873/2007 (ELT L 193, 25.7.2007, lk 3).

2

(3)  EÜT L 159, 1.7.1993, lk 94. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1509/2001 (EÜT L 200, 25.7.2001, lk 19).

3

(4)  EÜT L 349, 24.12.1998, lk 1.

4

---

LISA

| Erivahetuskurss |
| --- |
| 1 euro = | 1,955800 | Bulgaaria leevi |
| 28,120926 | Tšehhi krooni |
| 7,452645 | Taani krooni |
| 15,646600 | Eesti krooni |
| 0,579827 | Küprose naela |
| 0,698539 | Läti latti |
| 3,452800 | Leedu litti |
| 257,718009 | Ungari forintit |
| 0,429300 | Malta liiri |
| 3,856691 | Poola zlotti |
| 3,383502 | Rumeenia leud |
| 239,634179 | Sloveenia tolarit |
| 35,098407 | Slovakkia krooni |
| 9,213555 | Rootsi krooni |
| 0,676538 | Suurbritannia naelsterlingit |

Erivahetuskurss

1 euro =

1,955800

Bulgaaria leevi

28,120926

Tšehhi krooni

7,452645

Taani krooni

15,646600

Eesti krooni

0,579827

Küprose naela

0,698539

Läti latti

3,452800

Leedu litti

257,718009

Ungari forintit

0,429300

Malta liiri

3,856691

Poola zlotti

3,383502

Rumeenia leud

239,634179

Sloveenia tolarit

35,098407

Slovakkia krooni

9,213555

Rootsi krooni

0,676538

Suurbritannia naelsterlingit

---

| 31.10.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 285/30 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 285/30

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1282/2007,

30. oktoober 2007,

millega kehtestatakse erandid määrusest (EMÜ) nr 3149/92 seoses toiduainete tarnimise 2007. aasta plaani rakendusperioodi lõppemisega

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 10. detsembri 1987. aasta määrust (EMÜ) nr 3730/87, millega kehtestatakse sekkumisvarudest pärit ja ühenduses enim puuduskannatavatele isikutele jaotamiseks mõeldud toiduainete kindlaksmääratud organisatsioonidele tarnimise üldeeskirjad, (1) eriti selle artiklit 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 29. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 3149/92 (millega kehtestatakse ühenduses enim puudustkannatavatele isikutele sekkumisvarudest pärit toiduainete tarnimise üksikasjalikud eeskirjad) (2) artikli 3 lõikega 1 nähakse ette, et plaani rakendamine kestab selle vastuvõtmisele järgneva aasta 31. detsembrini. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 29. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 3149/92 (millega kehtestatakse ühenduses enim puudustkannatavatele isikutele sekkumisvarudest pärit toiduainete tarnimise üksikasjalikud eeskirjad) (2) artikli 3 lõikega 1 nähakse ette, et plaani rakendamine kestab selle vastuvõtmisele järgneva aasta 31. detsembrini.

| (2) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1539/2006 (3) võeti vastu kava ajavahemikuks, mis lõppeb 31. detsembril 2007. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1539/2006 (3) võeti vastu kava ajavahemikuks, mis lõppeb 31. detsembril 2007.

| (3) | (2006.–2007. aastatel teravilja- ja piimatoodete turul kujunenud erandliku olukorra tõttu on Itaaliale 2007. aastaks ettenähtud 61 232,50 tonni teravilja, 1 618 tonni või ja 10 991 578 euro ulatuses lõssipulbri turult varumisel ning Prantsusmaale 2007. aastaks ettenähtud 4 000 tonni või ja 10 miljoni euro ulatuses lõssipulbri turult varumisel tekkinud probleemid ettevõtjatega sõlmitud tarnimislepingute täitmisel. Selleks et tagada määrusega (EÜ) nr 1539/2006 ettenähtud aastaplaani täitmine, on vaja pikendada plaani rakendusperioodi kuni 29. veebruarini 2008. |
| --- | --- |

(3)

(2006.–2007. aastatel teravilja- ja piimatoodete turul kujunenud erandliku olukorra tõttu on Itaaliale 2007. aastaks ettenähtud 61 232,50 tonni teravilja, 1 618 tonni või ja 10 991 578 euro ulatuses lõssipulbri turult varumisel ning Prantsusmaale 2007. aastaks ettenähtud 4 000 tonni või ja 10 miljoni euro ulatuses lõssipulbri turult varumisel tekkinud probleemid ettevõtjatega sõlmitud tarnimislepingute täitmisel. Selleks et tagada määrusega (EÜ) nr 1539/2006 ettenähtud aastaplaani täitmine, on vaja pikendada plaani rakendusperioodi kuni 29. veebruarini 2008.

| (4) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Erandina määruse (EMÜ) nr 3149/92 artikli 3 lõikest 1 võivad Itaaliale 2007. aastaks ettenähtud 61 232,50 tonni teravilja, 1 618 tonni või ja 10 991 578 euro ulatuses lõssipulbri turult varumine ning Prantsusmaale 2007. aastaks ettenähtud 4 000 tonni või ja 10 miljoni euro ulatuses lõssipulbri turult varumine jätkuda kuni 29. veebruarini 2008.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 30. oktoober 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 352, 15.12.1987, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 2535/95 (EÜT L 260, 31.10.1995, lk 3).

1

(2)  EÜT L 313, 30.10.1992, lk 50. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1127/2007 (ELT L 255, 29.9.2007, lk 18).

2

(3)  ELT L 283, 14.10.2006, lk 14. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 937/2007 (ELT L 206, 7.8.2007, lk 5).

3

---

| 31.10.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 285/31 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 285/31

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1283/2007,

30. oktoober 2007,

millega Ühendkuningriigi lipu all sõitvatel laevadel keelatakse hariliku heeringa püük ICES Vb ja VIb püügipiirkonna vetes ja VIaN püügipiirkonna EÜ ja rahvusvahelistes vetes

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse 20. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta, (1) eriti selle artikli 26 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 12. oktoobri 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 2847/93, millega luuakse ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatav kontrollisüsteem, (2) eriti selle artikli 21 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 21. detsembri 2006. aasta määruses (EÜ) nr 41/2007, millega määratakse 2007. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes, (3) on sätestatud 2007. aasta kvoodid. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 21. detsembri 2006. aasta määruses (EÜ) nr 41/2007, millega määratakse 2007. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes, (3) on sätestatud 2007. aasta kvoodid.

| (2) | Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püügiga ammendatud samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvatele või kõnealuses liikmesriigis registreeritud laevadele 2007. aastaks eraldatud kvoot. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püügiga ammendatud samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvatele või kõnealuses liikmesriigis registreeritud laevadele 2007. aastaks eraldatud kvoot.

| (3) | Seetõttu on vaja keelata kõnealuse kalavaru püük, pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine, |
| --- | --- |

(3)

Seetõttu on vaja keelata kõnealuse kalavaru püük, pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigile 2007. aastaks samas lisas osutatud kalavaru püügiks eraldatud kvooti käsitatakse ammendatuna alates lisas sätestatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvatel või selles liikmesriigis registreeritud laevadel on keelatud püüda samas lisas osutatud kalavaru alates lisas sätestatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber laadida ja lossida sellist püütud kalavaru pärast kõnealust kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 30. oktoober 2007

Komisjoni nimel

kalanduse ja merenduse peadirektor

Fokion FOTIADIS

---

(1)  EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 865/2007 (ELT L 192, 24.7.2007, lk 1).

1

(2)  EÜT L 261, 20.10.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1967/2006 (ELT L 409, 30.12.2006, lk 11), parandatud ELT L 36, 8.2.2007, lk 6.

2

(3)  ELT L 15, 20.1.2007, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 898/2007 (ELT L 196, 28.7.2007, lk 22).

3

---

LISA

| Nr | 59 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Ühendkuningriik |
| Kalavaru | HER/5B6ANB |
| Liik | Heeringas (Clupea harengus) |
| Piirkond | Vb ja VIb, VIaN püügipiirkonna EÜ ja rahvusvahelised veed |
| Kuupäev | 21.9.2007 |

Nr

59

Liikmesriik

Ühendkuningriik

Kalavaru

HER/5B6ANB

Liik

Heeringas (Clupea harengus)

Piirkond

Vb ja VIb, VIaN püügipiirkonna EÜ ja rahvusvahelised veed

Kuupäev

21.9.2007

---

| 31.10.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 285/33 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 285/33

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1284/2007,

30. oktoober 2007,

millega Rootsi lipu all sõitvatel laevadel keelatakse süsika püük ICES IIIa ja IV püügipiirkonnas ning IIa, IIIb, IIIc ja IIId püügipiirkonna EÜ vetes

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta, (1) eriti selle artikli 26 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 12. oktoobri 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 2847/93, millega luuakse ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatav kontrollisüsteem, (2) eriti selle artikli 21 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 21. detsembri 2006. aasta määruses (EÜ) nr 41/2007, millega määratakse 2007. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes, (3) on sätestatud 2007. aasta kvoodid. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 21. detsembri 2006. aasta määruses (EÜ) nr 41/2007, millega määratakse 2007. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes, (3) on sätestatud 2007. aasta kvoodid.

| (2) | Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püügiga ammendatud samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvatele või kõnealuses liikmesriigis registreeritud laevadele 2007. aastaks eraldatud kvoot. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püügiga ammendatud samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvatele või kõnealuses liikmesriigis registreeritud laevadele 2007. aastaks eraldatud kvoot.

| (3) | Seetõttu on vaja keelata kõnealuse kalavaru püük, pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine, |
| --- | --- |

(3)

Seetõttu on vaja keelata kõnealuse kalavaru püük, pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigile 2007. aastaks samas lisas osutatud kalavaru püügiks eraldatud kvooti käsitatakse ammendatuna alates lisas sätestatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvatel või selles liikmesriigis registreeritud laevadel on keelatud püüda samas lisas osutatud kalavaru alates lisas sätestatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber laadida ja lossida sellist püütud kalavaru pärast kõnealust kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 30. oktoober 2007

Komisjoni nimel

kalanduse ja merenduse peadirektor

Fokion FOTIADIS

---

(1)  EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 865/2007 (ELT L 192, 24.7.2007, lk 1).

1

(2)  EÜT L 261, 20.10.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1967/2006 (ELT L 409, 30.12.2006, lk 11, parandatud ELT L 36, 8.2.2007, lk 6.)

2

(3)  ELT L 15, 20.1.2007, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 898/2007 (ELT L 196, 28.7.2007, lk 22).

3

---

LISA

| Nr | 57 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Rootsi |
| Kalavaru | POK/2A34 |
| Liik | Süsikas (Pollachius virens) |
| Piirkond | IIIa ja IV; püügipiirkondade IIa, IIIb, IIIc ja IIId EÜ veed |
| Kuupäev | 1.10.2007 |

Nr

57

Liikmesriik

Rootsi

Kalavaru

POK/2A34

Liik

Süsikas (Pollachius virens)

Piirkond

IIIa ja IV; püügipiirkondade IIa, IIIb, IIIc ja IIId EÜ veed

Kuupäev

1.10.2007

---

| 31.10.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 285/35 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 285/35

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1285/2007,

30. oktoober 2007,

millega Saksamaa lipu all sõitvatel laevadel keelatakse tursa püük ICES I ja IIb püügipiirkonna vetes

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse 20. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta, (1) eriti selle artikli 26 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 12. oktoobri 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 2847/93, millega luuakse ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatav kontrollisüsteem, (2) eriti selle artikli 21 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 21. detsembri 2006. aasta määruses (EÜ) nr 41/2007, millega määratakse 2007. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes, (3) on sätestatud 2007. aasta kvoodid. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 21. detsembri 2006. aasta määruses (EÜ) nr 41/2007, millega määratakse 2007. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes, (3) on sätestatud 2007. aasta kvoodid.

| (2) | Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või kõnealuses liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2007. aastaks eraldatud kvoodi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või kõnealuses liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2007. aastaks eraldatud kvoodi.

| (3) | Seetõttu tuleb keelata kõnealuse kalavaru püük, pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine, |
| --- | --- |

(3)

Seetõttu tuleb keelata kõnealuse kalavaru püük, pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigile 2007. aastaks samas lisas osutatud kalavaru püügiks eraldatud kvooti käsitatakse ammendatuna alates lisas sätestatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvatel või selles liikmesriigis registreeritud laevadel on keelatud püüda samas lisas osutatud kalavaru alates lisas sätestatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber laadida ja lossida sellist püütud kalavaru pärast kõnealust kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 30. oktoober 2007

Komisjoni nimel

kalanduse ja merenduse peadirektor

Fokion FOTIADIS

---

(1)  EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 865/2007 (ELT L 192, 24.7.2007, lk 1).

1

(2)  EÜT L 261, 20.10.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1967/2006 (ELT L 409, 30.12.2006, lk 11), parandatud ELT L 36, 8.2.2007, lk 6.

2

(3)  ELT L 15, 20.1.2007, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 898/2007 (ELT L 196, 28.7.2007, lk 22).

3

---

LISA

| Nr | 60 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Saksamaa |
| Kalavaru | COD/1/2B. |
| Liik | Tursk (Gadus morhua) |
| Piirkond | I ja IIb |
| Kuupäev | 5.10.2007 |

Nr

60

Liikmesriik

Saksamaa

Kalavaru

COD/1/2B.

Liik

Tursk (Gadus morhua)

Piirkond

I ja IIb

Kuupäev

5.10.2007

---

II EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Komisjon

| 31.10.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 285/37 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 285/37

---

KOMISJONI OTSUS,

24. oktoober 2007,

millega lubatakse NK603xMON810 (MON-ØØ6Ø3-6xMON-ØØ81Ø-6) geneetiliselt muundatud maisi sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turuleviimist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 5140 all)

(Ainult hollandi- ja prantsuskeelne tekst on autentsed)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/701/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta, (1) eriti selle artikli 7 lõiget 3 ja artikli 19 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Äriühing Monsanto Europe S.A. esitas 1. juunil 2004 Ühendkuningriigi pädevatele asutustele vastavalt määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklitele 5 ja 17 taotluse NK603xMON810 maisi sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud toidu, toidu koostisosade ja sööda turuleviimiseks (edaspidi „taotlus”). |
| --- | --- |

(1)

Äriühing Monsanto Europe S.A. esitas 1. juunil 2004 Ühendkuningriigi pädevatele asutustele vastavalt määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklitele 5 ja 17 taotluse NK603xMON810 maisi sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud toidu, toidu koostisosade ja sööda turuleviimiseks (edaspidi „taotlus”).

| (2) | Taotlus hõlmab ka NK603xMON810 maisi sisaldavate või sellest koosnevate teiste toodete turuleviimist muu maisiga samal otstarbel, välja arvatud selle viljelemiseks. Seetõttu hõlmab taotlus vastavalt määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 5 lõike 5 ja artikli 17 lõike 5 sätetele ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. märtsi 2001. aasta direktiivi 2001/18/EÜ (geneetiliselt muundatud organismide tahtliku keskkonda viimise kohta ja nõukogu direktiivi 90/220/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta) (2) III ja IV lisas nõutavaid andmeid ja teavet ning direktiivi 2001/18/EÜ II lisas sätestatud põhimõtetele vastavalt läbiviidud riskihindamist käsitlevat teavet ja järeldusi. |
| --- | --- |

(2)

Taotlus hõlmab ka NK603xMON810 maisi sisaldavate või sellest koosnevate teiste toodete turuleviimist muu maisiga samal otstarbel, välja arvatud selle viljelemiseks. Seetõttu hõlmab taotlus vastavalt määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 5 lõike 5 ja artikli 17 lõike 5 sätetele ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. märtsi 2001. aasta direktiivi 2001/18/EÜ (geneetiliselt muundatud organismide tahtliku keskkonda viimise kohta ja nõukogu direktiivi 90/220/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta) (2) III ja IV lisas nõutavaid andmeid ja teavet ning direktiivi 2001/18/EÜ II lisas sätestatud põhimõtetele vastavalt läbiviidud riskihindamist käsitlevat teavet ja järeldusi.

| (3) | Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklitega 6 ja 18 avaldas Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) 31. märtsil 2006 oma heakskiitva arvamuse ja leidis, et on ebatõenäoline, et lisas kirjeldatud NK603xMON810 maisi sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turuleviimine võiks mõjuda inimeste või loomade tervisele või keskkonnale kahjulikult. (3) Oma arvamuse esitamisel tegi toiduohutusamet järelduse, et toodete ohutuse toetuseks oli aktsepteeritav kasutada ühekordsete juhtude andmeid ning kaalus kõiki liikmesriikide tõstatatud spetsiifilisi küsimusi ja probleeme, pidades aru määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 6 lõike 4 ja artikli 18 lõike 4 kohaste riiklike pädevate asutustega. |
| --- | --- |

(3)

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklitega 6 ja 18 avaldas Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) 31. märtsil 2006 oma heakskiitva arvamuse ja leidis, et on ebatõenäoline, et lisas kirjeldatud NK603xMON810 maisi sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turuleviimine võiks mõjuda inimeste või loomade tervisele või keskkonnale kahjulikult. (3) Oma arvamuse esitamisel tegi toiduohutusamet järelduse, et toodete ohutuse toetuseks oli aktsepteeritav kasutada ühekordsete juhtude andmeid ning kaalus kõiki liikmesriikide tõstatatud spetsiifilisi küsimusi ja probleeme, pidades aru määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 6 lõike 4 ja artikli 18 lõike 4 kohaste riiklike pädevate asutustega.

| (4) | 2006. aasta oktoobris avaldas toiduohutusamet komisjoni palvel üksikasjaliku selgituse selle kohta, kuidas liikmesriikide pädevate asutuste märkusi arvamuse esitamisel oli arvesse võetud. Toiduohutusamet avaldas ka täiendavat teavet oma geneetiliselt muundatud organismide teaduskomisjoni kaalutud erinevate aspektide kohta ning esitas ka põhjuse, miks mõnda konkreetset täiendavat uuringut, nagu näiteks rottide 90päevast toksikoloogilist uuringut ei peetud vajalikuks. |
| --- | --- |

(4)

2006. aasta oktoobris avaldas toiduohutusamet komisjoni palvel üksikasjaliku selgituse selle kohta, kuidas liikmesriikide pädevate asutuste märkusi arvamuse esitamisel oli arvesse võetud. Toiduohutusamet avaldas ka täiendavat teavet oma geneetiliselt muundatud organismide teaduskomisjoni kaalutud erinevate aspektide kohta ning esitas ka põhjuse, miks mõnda konkreetset täiendavat uuringut, nagu näiteks rottide 90päevast toksikoloogilist uuringut ei peetud vajalikuks.

| (5) | Toiduohutusamet jõudis oma arvamuses järeldusele, et taotleja esitatud keskkonnaseirekavad, mis koosnesid üldistest järelevalvekavadest, on kooskõlas toodete sihtotstarbega. |
| --- | --- |

(5)

Toiduohutusamet jõudis oma arvamuses järeldusele, et taotleja esitatud keskkonnaseirekavad, mis koosnesid üldistest järelevalvekavadest, on kooskõlas toodete sihtotstarbega.

| (6) | Neid kaalutlusi arvesse võttes tuleks toodetele luba anda. |
| --- | --- |

(6)

Neid kaalutlusi arvesse võttes tuleks toodetele luba anda.

| (7) | Igale geneetiliselt muundatud organismile tuleks määrata kordumatu tunnus vastavalt komisjoni 14. jaanuari 2004. aasta määrusele (EÜ) 65/2004, millega luuakse süsteem geneetiliselt muundatud organismide kordumatute tunnuste väljatöötamiseks ja määramiseks. (4) |
| --- | --- |

(7)

Igale geneetiliselt muundatud organismile tuleks määrata kordumatu tunnus vastavalt komisjoni 14. jaanuari 2004. aasta määrusele (EÜ) 65/2004, millega luuakse süsteem geneetiliselt muundatud organismide kordumatute tunnuste väljatöötamiseks ja määramiseks. (4)

| (8) | Toiduohutusameti koostatud arvamuse alusel ei ole NK603xMON810 maisi sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud toidu, toidu koostisosade ja sööda puhul vaja määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 13 lõikes 1 ja artikli 25 lõikes 2 sätestatud märgistusnõuetele lisaks märgistuse erinõudeid. Et tagada toodete kasutamine käesoleva otsuse kohaselt välja antud loa piires, peab loataotluses käsitletavate, GMOd sisaldava või sellest koosneva sööda ja muude GMOd sisaldavate või sellest koosnevate toodete (va toit ja sööt) märgistusel olema selgelt tähistatud, et kõnelauseid tooteid ei tohi kasutada viljelemiseks. |
| --- | --- |

(8)

Toiduohutusameti koostatud arvamuse alusel ei ole NK603xMON810 maisi sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud toidu, toidu koostisosade ja sööda puhul vaja määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 13 lõikes 1 ja artikli 25 lõikes 2 sätestatud märgistusnõuetele lisaks märgistuse erinõudeid. Et tagada toodete kasutamine käesoleva otsuse kohaselt välja antud loa piires, peab loataotluses käsitletavate, GMOd sisaldava või sellest koosneva sööda ja muude GMOd sisaldavate või sellest koosnevate toodete (va toit ja sööt) märgistusel olema selgelt tähistatud, et kõnelauseid tooteid ei tohi kasutada viljelemiseks.

| (9) | Samuti leiti toiduohutusameti hinnangu järeldustes, et ei ole vaja rakendada määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 6 lõike 5 punktis e ja artikli 18 lõike 5 punktis e nimetatud turuleviimise, kasutamise ja käitlemise eritingimusi ja kitsendusi, sealhulgas turustamisjärgset järelevalvet ega eritingimusi konkreetsete ökosüsteemide/keskkonna ja/või geograafiliste piirkondade kaitsmiseks. |
| --- | --- |

(9)

Samuti leiti toiduohutusameti hinnangu järeldustes, et ei ole vaja rakendada määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 6 lõike 5 punktis e ja artikli 18 lõike 5 punktis e nimetatud turuleviimise, kasutamise ja käitlemise eritingimusi ja kitsendusi, sealhulgas turustamisjärgset järelevalvet ega eritingimusi konkreetsete ökosüsteemide/keskkonna ja/või geograafiliste piirkondade kaitsmiseks.

| (10) | Kogu asjakohane teave toodete lubade kohta tuleks kanda geneetiliselt muundatud toidu ja sööda ühenduse registrisse, mis on sätestatud määruses (EÜ) nr 1829/2003. |
| --- | --- |

(10)

Kogu asjakohane teave toodete lubade kohta tuleks kanda geneetiliselt muundatud toidu ja sööda ühenduse registrisse, mis on sätestatud määruses (EÜ) nr 1829/2003.

| (11) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1830/2003 (milles käsitletakse geneetiliselt muundatud organismide jälgitavust ja märgistamist, geneetiliselt muundatud organismidest valmistatud toiduainete ja sööda jälgitavust ning millega muudetakse direktiivi 2001/18/EÜ) (5) artikli 4 lõikes 6 on sätestatud GMOd sisaldavate või sellest koosnevate toodete märgistamise nõuded. |
| --- | --- |

(11)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1830/2003 (milles käsitletakse geneetiliselt muundatud organismide jälgitavust ja märgistamist, geneetiliselt muundatud organismidest valmistatud toiduainete ja sööda jälgitavust ning millega muudetakse direktiivi 2001/18/EÜ) (5) artikli 4 lõikes 6 on sätestatud GMOd sisaldavate või sellest koosnevate toodete märgistamise nõuded.

| (12) | Käesolevast otsusest tuleb bioloogilise ohutuse teabevõrgustiku kaudu teatada bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni Cartagena bioloogilise ohutuse protokolli osalistele vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1946/2003 (geneetiliselt muundatud organismide piiriülese liikumise kohta) (6) artikli 9 lõikele 1 ja artikli 15 lõike 2 punktile c. |
| --- | --- |

(12)

Käesolevast otsusest tuleb bioloogilise ohutuse teabevõrgustiku kaudu teatada bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni Cartagena bioloogilise ohutuse protokolli osalistele vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1946/2003 (geneetiliselt muundatud organismide piiriülese liikumise kohta) (6) artikli 9 lõikele 1 ja artikli 15 lõike 2 punktile c.

| (13) | Toiduahela ja loomatervishoiu alaline komitee ei ole oma eesistuja määratud tähtaja jooksul arvamust esitanud; seepärast esitas komisjon vastavalt nõukogu otsuse 1999/468/EÜ (7) artiklile 5 ettepaneku 12. juulil 2007 nõukogule ning nõukogu pidi reageerima kolme kuu jooksul. |
| --- | --- |

(13)

Toiduahela ja loomatervishoiu alaline komitee ei ole oma eesistuja määratud tähtaja jooksul arvamust esitanud; seepärast esitas komisjon vastavalt nõukogu otsuse 1999/468/EÜ (7) artiklile 5 ettepaneku 12. juulil 2007 nõukogule ning nõukogu pidi reageerima kolme kuu jooksul.

| (14) | Nõukogu ei ole nõutud tähtaja jooksul siiski reageeringud ja seega peaks komisjon otsuse vastu võtma, |
| --- | --- |

(14)

Nõukogu ei ole nõutud tähtaja jooksul siiski reageeringud ja seega peaks komisjon otsuse vastu võtma,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Geneetiliselt muundatud organism ja kordumatu tunnus

Geneetiliselt muundatud maisile (Zea mays L.) NK603xMON810, mis on saadud MON-ØØ6Ø3-6 ja MON-ØØ81Ø-6 maisi sisaldavate organismide ristamisel, nagu on kirjeldatud käesoleva otsuse lisa punktis b, antakse määruse (EÜ) nr 65/2004 kohaselt kordumatu tunnus MON-ØØ6Ø3-6xMON-ØØ81Ø-6.

Artikkel 2

Luba

Vastavalt käesolevas otsuses sätestatud tingimustele on määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 4 lõike 2 ja artikli 16 lõike 2 tähenduses lubatud järgmised tooted:

| a) | MON-ØØ6Ø3-6xMON-ØØ81Ø-6 maisi sisaldav, sellest koosnev või sellest toodetud toit ja toidu koostisained; |
| --- | --- |

a)

MON-ØØ6Ø3-6xMON-ØØ81Ø-6 maisi sisaldav, sellest koosnev või sellest toodetud toit ja toidu koostisained;

| b) | MON-ØØ6Ø3-6xMON-ØØ81Ø-6 maisi sisaldav, sellest koosnev või sellest toodetud sööt; |
| --- | --- |

b)

MON-ØØ6Ø3-6xMON-ØØ81Ø-6 maisi sisaldav, sellest koosnev või sellest toodetud sööt;

| c) | muud tooted, v.a toit ja sööt, mis sisaldavad MON-ØØ6Ø3-6xMON-ØØ81Ø-6 maisi või koosnevad sellest ja mida kasutatakse nagu muud maisi, kuid ei viljeleta. |
| --- | --- |

c)

muud tooted, v.a toit ja sööt, mis sisaldavad MON-ØØ6Ø3-6xMON-ØØ81Ø-6 maisi või koosnevad sellest ja mida kasutatakse nagu muud maisi, kuid ei viljeleta.

Artikkel 3

Märgistamine

1.   Määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 13 lõikes 1 ja artikli 25 lõikes 2 ja määruse (EÜ) nr 1830/2003 artikli 4 lõikes 6 sätestatud märgistamise nõuete kohaldamisel on „organismi nimetus”„mais”.

2.   Artikli 2 punktides b ja c nimetatud MON-ØØ6Ø3-6xMON-ØØ81Ø-6 maisi sisaldavate või sellest koosnevate toodete märgistusel ja nende toodetega kaasnevatel dokumentidel peavad olema sõnad „ei ole ette nähtud viljelemiseks”.

Artikkel 4

Keskkonnamõjude seire

1.   Loaomanikud tagavad käesoleva otsuse lisa punktis h sätestatud keskkonnamõjude seirekava koostamise ja rakendamise.

2.   Loaomanik esitab komisjonile aastaaruanded seirekavas sätestatud meetmete rakendamise ja tulemuste kohta.

Artikkel 5

Ühenduse register

Käesoleva otsuse lisas sisalduv teave kantakse määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklis 28 sätestatud geneetiliselt muundatud toidu ja sööda ühenduse registrisse.

Artikkel 6

Loaomanik

Loaomanik on äriühing Monsanto Europe S.A. (Belgia), kes esindab äriühingut Monsanto Company (USA).

Artikkel 7

Kehtivus

Käesolevat otsust kohaldatakse kümne aasta jooksul alates selle teatavakstegemise kuupäevast.

Artikkel 8

Adressaat

Käesolev otsus on adresseeritud äriühingule Monsanto Europe S.A. (Scheldelaan 460 – Haven 627 – B-2040 Antwerpen – Belgia).

Brüssel, 24. oktoober 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  ELT L 268, 18.10.2003, lk 1. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1981/2006 (ELT L 368, 23.12.2006, lk 99).

1

(2)  EÜT L 106, 17.4.2001, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1830/2003 (ELT L 268, 18.10.2003, lk 24).

2

(3)  http://www.efsa.europa.eu/EFSA/efsa_locale-1178620753812_1178620784153.htm

3

(4)  ELT L 10, 16.1.2004, lk 5.

4

(5)  ELT L 268, 18.10.2003, lk 24.

5

(6)  ELT L 287, 5.11.2003, lk 1.

6

(7)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23. Otsust on viimati muudetud otsusega 2006/512/EÜ (ELT L 200, 22.7.2006, lk 11).

7

---

LISA

a)   Taotleja ja loaomanik:

| nimi | : | Monsanto Europe S.A. |
| --- | --- | --- |
| aadress | : | Scheldelaan 460, Haven 627, B-2040 Antwerpen, Belgia |

nimi

:

Monsanto Europe S.A.

aadress

:

Scheldelaan 460, Haven 627, B-2040 Antwerpen, Belgia

järgmise äriühingu nimel: Monsanto Company, 800 N. Lindbergh Boulevard – St. Louis, Missouri 63167 – USA

b)   Toodete nimetus ja kirjeldus:

| 1) | MON-ØØ6Ø3-6xMON-ØØ81Ø-6 maisi sisaldav, sellest koosnev või sellest toodetud toit ja toidu koostisained; |
| --- | --- |

1)

MON-ØØ6Ø3-6xMON-ØØ81Ø-6 maisi sisaldav, sellest koosnev või sellest toodetud toit ja toidu koostisained;

| 2) | MON-ØØ6Ø3-6xMON-ØØ81Ø-6 maisi sisaldav, sellest koosnev või sellest toodetud sööt; |
| --- | --- |

2)

MON-ØØ6Ø3-6xMON-ØØ81Ø-6 maisi sisaldav, sellest koosnev või sellest toodetud sööt;

| 3) | muud tooted, v.a toit ja sööt, mis sisaldavad MON-ØØ6Ø3-6xMON-ØØ81Ø-6 maisi või koosnevad sellest ja mida kasutatakse nagu muud maisi, kuid ei viljeleta. |
| --- | --- |

3)

muud tooted, v.a toit ja sööt, mis sisaldavad MON-ØØ6Ø3-6xMON-ØØ81Ø-6 maisi või koosnevad sellest ja mida kasutatakse nagu muud maisi, kuid ei viljeleta.

Geneetiliselt muundatud mais MON-ØØ6Ø3-6xMON-ØØ81Ø-6, mida on taotluses kirjeldatud, on toodetud MON-ØØ6Ø3-6 ja MON-ØØ81Ø-6 maisi sisaldavate organismide ristamisel ja väljendub CP4 EPSPS-valgus, mis tagab tolerantsuse herbitsiidi glüfosaat suhtes ja Cry1Ab-valgus, mis tagab kaitse teatavate liblikaliste taimekahjurite (Ostrinia nubilalis; Sesamia spp) vastu.

c)   Märgistus:

| 1) | Määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 13 lõikes 1 ja artikli 25 lõikes 2 ja määruse (EÜ) nr 1830/2003 artikli 4 lõikes 6 sätestatud märgistamise nõuete kohaldamisel on „organismi nimetus”„mais”. |
| --- | --- |

1)

Määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 13 lõikes 1 ja artikli 25 lõikes 2 ja määruse (EÜ) nr 1830/2003 artikli 4 lõikes 6 sätestatud märgistamise nõuete kohaldamisel on „organismi nimetus”„mais”.

| 2) | Artikli 2 punktides b ja c nimetatud MON-ØØ6Ø3-6xMON-ØØ81Ø-6 maisi sisaldavate või sellest koosnevate toodete märgistusel ja nende toodetega kaasnevatel dokumentidel peavad olema sõnad „ei ole ette nähtud viljelemiseks”. |
| --- | --- |

2)

Artikli 2 punktides b ja c nimetatud MON-ØØ6Ø3-6xMON-ØØ81Ø-6 maisi sisaldavate või sellest koosnevate toodete märgistusel ja nende toodetega kaasnevatel dokumentidel peavad olema sõnad „ei ole ette nähtud viljelemiseks”.

d)   Tuvastusmeetod:

| — | Tekkepõhine reaalajaline kvantitatiivne PCR-meetod geneetiliselt muundatud maisi MON-ØØ6Ø3-6 ja MON-ØØ81Ø-6 maisi jaoks, mis on valideeritud MON-ØØ6Ø3-6xMON-ØØ81Ø-6 maisi jaoks. |
| --- | --- |

—

Tekkepõhine reaalajaline kvantitatiivne PCR-meetod geneetiliselt muundatud maisi MON-ØØ6Ø3-6 ja MON-ØØ81Ø-6 maisi jaoks, mis on valideeritud MON-ØØ6Ø3-6xMON-ØØ81Ø-6 maisi jaoks.

| — | Valideerinud määruse (EÜ) nr 1829/2003 alusel asutatud ühenduse tugilabor; avaldatud veebilehel http://gmo-crl.jrc.it/statusofdoss.htm |
| --- | --- |

—

Valideerinud määruse (EÜ) nr 1829/2003 alusel asutatud ühenduse tugilabor; avaldatud veebilehel http://gmo-crl.jrc.it/statusofdoss.htm

| — | Etalonaine: ERM®-BF413, (MON-ØØ81Ø-6 jaoks) ja ERM®-BF415 (MON-ØØ6Ø3-6 jaoks), mis on kättesaadav Euroopa Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse (JRC) kaudu Etalonainete ja Mõõtmiste Instituudis (IRMM) aadressil: http://www.irmm.jrc.be/html/reference_materials_catalogue/index.htm |
| --- | --- |

—

Etalonaine: ERM®-BF413, (MON-ØØ81Ø-6 jaoks) ja ERM®-BF415 (MON-ØØ6Ø3-6 jaoks), mis on kättesaadav Euroopa Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse (JRC) kaudu Etalonainete ja Mõõtmiste Instituudis (IRMM) aadressil: http://www.irmm.jrc.be/html/reference_materials_catalogue/index.htm

e)   Kordumatu tunnus:

MON-ØØ6Ø3-6xMON-ØØ81Ø-6

f)   Bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni Cartagena bioloogilise ohutuse protokolli II lisa alusel nõutav teave:

Bioloogilise ohutuse teabevõrgustik, kanne ID: vt [täidetakse pärast teatavakstegemist]

g)   Toodete turuleviimise, kasutamise või käitlemise tingimused või piirangud:

Ei ole nõutud.

h)   Seirekava:

Direktiivi 2001/18/EÜ VII lisale vastav keskkonnamõjude seirekava

[Link: kava on avaldatud Internetis]

i)   Turustamisjärgse järelevalve nõuded toidu kasutamisel inimtoiduna:

Ei ole nõutud.

Märkus: aja jooksul võib tekkida vajadus muuta linke asjaomastele dokumentidele. Kõnealused muudatused tehakse avalikkusele kättesaadavaks geneetiliselt muundatud toidu ja sööda ühenduse registri uuendamisega.

---

| 31.10.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 285/42 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 285/42

---

KOMISJONI OTSUS,

24. oktoober 2007,

millega lubatakse 59122 (DAS-59122-7) geneetiliselt muundatud maisi sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turuleviimist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 5141 all)

(Ainult prantsus-, hollandi- ja ingliskeelne tekst on autentsed)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/702/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta, (1) eriti selle artikli 7 lõiget 3 ja artikli 19 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Äriühing Pioneer Overseas Corporation esitas 24. jaanuaril 2005 äriühingute Pioneer Overseas Corporation ja Dow AgroSciences Europe nimel Madalmaade pädevatele asutustele vastavalt määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklitele 5 ja 17 taotluse 59122 maisi sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud toidu, toidu koostisosade ja sööda turuleviimiseks (edaspidi „taotlus”). |
| --- | --- |

(1)

Äriühing Pioneer Overseas Corporation esitas 24. jaanuaril 2005 äriühingute Pioneer Overseas Corporation ja Dow AgroSciences Europe nimel Madalmaade pädevatele asutustele vastavalt määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklitele 5 ja 17 taotluse 59122 maisi sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud toidu, toidu koostisosade ja sööda turuleviimiseks (edaspidi „taotlus”).

| (2) | Taotlus hõlmab ka muude 59122 maisi sisaldavate või sellest koosnevate toodete turuleviimist muu maisiga samal otstarbel, välja arvatud selle viljelemise otstarbel. Seetõttu hõlmab taotlus vastavalt määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 5 lõike 5 ja artikli 17 lõike 5 sätetele ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. märtsi 2001. aasta direktiivi 2001/18/EÜ (geneetiliselt muundatud organismide tahtliku keskkonda viimise kohta ja nõukogu direktiivi 90/220/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta) (2) III ja IV lisas nõutavaid andmeid ja teavet ning direktiivi 2001/18/EÜ II lisas sätestatud põhimõtetele vastavalt tehtud riskihindamist käsitlevat teavet ja järeldusi. |
| --- | --- |

(2)

Taotlus hõlmab ka muude 59122 maisi sisaldavate või sellest koosnevate toodete turuleviimist muu maisiga samal otstarbel, välja arvatud selle viljelemise otstarbel. Seetõttu hõlmab taotlus vastavalt määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 5 lõike 5 ja artikli 17 lõike 5 sätetele ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. märtsi 2001. aasta direktiivi 2001/18/EÜ (geneetiliselt muundatud organismide tahtliku keskkonda viimise kohta ja nõukogu direktiivi 90/220/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta) (2) III ja IV lisas nõutavaid andmeid ja teavet ning direktiivi 2001/18/EÜ II lisas sätestatud põhimõtetele vastavalt tehtud riskihindamist käsitlevat teavet ja järeldusi.

| (3) | Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklitega 6 ja 18 avaldas Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) 2. aprillil 2007 oma heakskiitva arvamuse ja leidis, et on ebatõenäoline, et taotluses kirjeldatud 59122 maisi sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud toodete (edaspidi „tooted”) turuleviimine võiks mõjuda kahjulikult inimeste või loomade tervisele või keskkonnale. (3) Toiduohutusamet võttis oma arvamuse esitamisel arvesse kõiki liikmesriikide konkreetseid küsimusi ja muresid, mis olid tõstatatud riiklike pädevate asutustega konsulteerimise käigus, nagu näevad ette kõnealuse määruse artikli 6 lõige 4 ja artikli 18 lõige 4. |
| --- | --- |

(3)

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklitega 6 ja 18 avaldas Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) 2. aprillil 2007 oma heakskiitva arvamuse ja leidis, et on ebatõenäoline, et taotluses kirjeldatud 59122 maisi sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud toodete (edaspidi „tooted”) turuleviimine võiks mõjuda kahjulikult inimeste või loomade tervisele või keskkonnale. (3) Toiduohutusamet võttis oma arvamuse esitamisel arvesse kõiki liikmesriikide konkreetseid küsimusi ja muresid, mis olid tõstatatud riiklike pädevate asutustega konsulteerimise käigus, nagu näevad ette kõnealuse määruse artikli 6 lõige 4 ja artikli 18 lõige 4.

| (4) | Toiduohutusamet jõudis oma arvamuses järeldusele, et taotlejate esitatud keskkonnaseirekava, mis koosneb üldisest järelevalvekavast, on kooskõlas toodete sihtotstarbega. |
| --- | --- |

(4)

Toiduohutusamet jõudis oma arvamuses järeldusele, et taotlejate esitatud keskkonnaseirekava, mis koosneb üldisest järelevalvekavast, on kooskõlas toodete sihtotstarbega.

| (5) | Neid kaalutlusi arvesse võttes tuleks toodetele luba anda. |
| --- | --- |

(5)

Neid kaalutlusi arvesse võttes tuleks toodetele luba anda.

| (6) | Igale GMOle tuleks määrata kordumatu tunnus vastavalt komisjoni 14. jaanuari 2004. aasta määrusele (EÜ) nr 65/2004, millega luuakse süsteem geneetiliselt muundatud organismide kordumatute tunnuste väljatöötamiseks ja määramiseks. (4) |
| --- | --- |

(6)

Igale GMOle tuleks määrata kordumatu tunnus vastavalt komisjoni 14. jaanuari 2004. aasta määrusele (EÜ) nr 65/2004, millega luuakse süsteem geneetiliselt muundatud organismide kordumatute tunnuste väljatöötamiseks ja määramiseks. (4)

| (7) | Toiduohutusameti väljastatud arvamuse kohaselt ei ole 59122 maisi sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud toidu, toidu koostisosade ega sööda puhul vaja määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 13 lõikes 1 ja artikli 25 lõikes 2 sätestatud märgistusnõuetele lisaks märgistuse erinõudeid. Et siiski tagada toodete kasutamine käesoleva otsuse kohaselt välja antud loa piires, peab loataotluses käsitletavate GMOd sisaldava või sellest koosneva sööda ja muude GMOd sisaldavate või sellest koosnevate toodete (v.a toit ja sööt) märgistusel olema selgelt tähistatud, et kõnelauseid tooteid ei tohi kasutada viljelemiseks. |
| --- | --- |

(7)

Toiduohutusameti väljastatud arvamuse kohaselt ei ole 59122 maisi sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud toidu, toidu koostisosade ega sööda puhul vaja määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 13 lõikes 1 ja artikli 25 lõikes 2 sätestatud märgistusnõuetele lisaks märgistuse erinõudeid. Et siiski tagada toodete kasutamine käesoleva otsuse kohaselt välja antud loa piires, peab loataotluses käsitletavate GMOd sisaldava või sellest koosneva sööda ja muude GMOd sisaldavate või sellest koosnevate toodete (v.a toit ja sööt) märgistusel olema selgelt tähistatud, et kõnelauseid tooteid ei tohi kasutada viljelemiseks.

| (8) | Samuti ei õigustata toiduohutusameti arvamuses määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 6 lõike 5 punktis e ja artikli 18 lõike 5 punktis e nimetatud turuleviimise, kasutamise ja käitlemise eritingimuste ega kitsenduste rakendamist, sealhulgas turustamisjärgset järelevalvet ega eritingimusi konkreetsete ökosüsteemide/keskkonna ja/või geograafiliste piirkondade kaitsmiseks. |
| --- | --- |

(8)

Samuti ei õigustata toiduohutusameti arvamuses määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 6 lõike 5 punktis e ja artikli 18 lõike 5 punktis e nimetatud turuleviimise, kasutamise ja käitlemise eritingimuste ega kitsenduste rakendamist, sealhulgas turustamisjärgset järelevalvet ega eritingimusi konkreetsete ökosüsteemide/keskkonna ja/või geograafiliste piirkondade kaitsmiseks.

| (9) | Kogu asjakohane teave toodete lubade kohta tuleb kanda ühenduse geneetiliselt muundatud toidu ja sööda registrisse, mis on sätestatud määruses (EÜ) nr 1829/2003. |
| --- | --- |

(9)

Kogu asjakohane teave toodete lubade kohta tuleb kanda ühenduse geneetiliselt muundatud toidu ja sööda registrisse, mis on sätestatud määruses (EÜ) nr 1829/2003.

| (10) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1830/2003 (milles käsitletakse geneetiliselt muundatud organismide jälgitavust ja märgistamist, geneetiliselt muundatud organismidest valmistatud toiduainete ja sööda jälgitavust ning millega muudetakse direktiivi 2001/18/EÜ) (5) artikli 4 lõikes 6 sätestatakse GMOd sisaldavate või sellest koosnevate toodete märgistamise nõuded. |
| --- | --- |

(10)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1830/2003 (milles käsitletakse geneetiliselt muundatud organismide jälgitavust ja märgistamist, geneetiliselt muundatud organismidest valmistatud toiduainete ja sööda jälgitavust ning millega muudetakse direktiivi 2001/18/EÜ) (5) artikli 4 lõikes 6 sätestatakse GMOd sisaldavate või sellest koosnevate toodete märgistamise nõuded.

| (11) | Käesolevast otsusest tuleb bioloogilise ohutuse teabevõrgustiku kaudu teatada bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni Cartagena bioohutuse protokolli osalistele vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1946/2003 (geneetiliselt muundatud organismide piiriülese liikumise kohta) (6) artikli 9 lõikele 1 ja artikli 15 lõike 2 punktile c. |
| --- | --- |

(11)

Käesolevast otsusest tuleb bioloogilise ohutuse teabevõrgustiku kaudu teatada bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni Cartagena bioohutuse protokolli osalistele vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1946/2003 (geneetiliselt muundatud organismide piiriülese liikumise kohta) (6) artikli 9 lõikele 1 ja artikli 15 lõike 2 punktile c.

| (12) | Toiduahela ja loomatervishoiu alaline komitee ei ole oma eesistuja kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul arvamust avaldanud, seepärast esitas komisjon 9. juulil 2007 nõukogule ettepaneku kooskõlas nõukogu otsuse 1999/468/EÜ (7) artikliga 5, mille kohaselt peab nõukogu tegema otsuse kolme kuu jooksul. |
| --- | --- |

(12)

Toiduahela ja loomatervishoiu alaline komitee ei ole oma eesistuja kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul arvamust avaldanud, seepärast esitas komisjon 9. juulil 2007 nõukogule ettepaneku kooskõlas nõukogu otsuse 1999/468/EÜ (7) artikliga 5, mille kohaselt peab nõukogu tegema otsuse kolme kuu jooksul.

| (13) | Nõukogu ei ole nõutud ajavahemiku jooksul otsust siiski teinud; otsuse peab nüüd võtma vastu komisjon, |
| --- | --- |

(13)

Nõukogu ei ole nõutud ajavahemiku jooksul otsust siiski teinud; otsuse peab nüüd võtma vastu komisjon,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Geneetiliselt muundatud organism ja kordumatu tunnus

Geneetiliselt muundatud maisile (Zea mays L.) 59122, mida on kirjeldatud käesoleva otsuse lisa punktis b, antakse määruse (EÜ) nr 65/2004 kohane kordumatu tunnus DAS-59122-7.

Artikkel 2

Luba

Vastavalt käesolevas otsuses sätestatud tingimustele on määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 4 lõike 2 ja artikli 16 lõike 2 tähenduses lubatud järgmised tooted:

| a) | DAS-59122-7 maisi sisaldavad, sellest koosnevad või sellest toodetud toit ja toidu koostisained; |
| --- | --- |

a)

DAS-59122-7 maisi sisaldavad, sellest koosnevad või sellest toodetud toit ja toidu koostisained;

| b) | DAS-59122-7 maisi sisaldav, sellest koosnev või sellest toodetud sööt; |
| --- | --- |

b)

DAS-59122-7 maisi sisaldav, sellest koosnev või sellest toodetud sööt;

| c) | muud tooted, v.a toit ja sööt, mis sisaldavad DAS-59122-7 maisi või koosnevad sellest ja mida kasutatakse nagu muud maisi, kuid ei viljeleta. |
| --- | --- |

c)

muud tooted, v.a toit ja sööt, mis sisaldavad DAS-59122-7 maisi või koosnevad sellest ja mida kasutatakse nagu muud maisi, kuid ei viljeleta.

Artikkel 3

Märgistamine

1.   Määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 13 lõikes 1 ja artikli 25 lõikes 2 ja määruse (EÜ) nr 1830/2003 artikli 4 lõikes 6 sätestatud märgistamise nõuete kohaldamisel on „organismi nimetus”„mais”.

2.   Artikli 2 punktides b ja c nimetatud DAS-59122-7 maisi sisaldavate või sellest koosnevate toodete märgistusel ja nende toodete saatedokumentides peavad olema märgitud sõnad „ei ole ette nähtud viljelemiseks”.

Artikkel 4

Keskkonnamõjude seire

1.   Loaomanikud tagavad käesoleva otsuse lisa punktis h sätestatud keskkonnamõjude seirekava koostamise ja rakendamise.

2.   Loaomanikud esitavad komisjonile aastaaruanded seirekavas sätestatud meetmete rakendamise ja tulemuste kohta.

Artikkel 5

Ühenduse register

Käesoleva otsuse lisas esitatud teave kantakse määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklis 28 sätestatud ühenduse geneetiliselt muundatud toidu ja sööda registrisse.

Artikkel 6

Loaomanikud

1.   Loaomanikud on:

| a) | Pioneer Overseas Corporation (Belgia), kes esindab äriühingut Pioneer Hi-Bred International (USA),
  ning |
| --- | --- |

a)

Pioneer Overseas Corporation (Belgia), kes esindab äriühingut Pioneer Hi-Bred International (USA),

ning

| b) | Dow AgroSciences Europe (Ühendkuningriik), kes esindab äriühingut Mycogen Seeds (USA). |
| --- | --- |

b)

Dow AgroSciences Europe (Ühendkuningriik), kes esindab äriühingut Mycogen Seeds (USA).

2.   Mõlemad loaomanikud vastutavad käesoleva otsusega ja määrusega (EÜ) nr 1829/2003 loaomanikele kehtestatud kohustuste täitmise eest.

Artikkel 7

Kehtivus

Käesolevat otsust kohaldatakse kümne aasta jooksul alates selle teatavakstegemise kuupäevast.

Artikkel 8

Adressaadid

Käesolev otsus on adresseeritud:

| a) | Pioneer Overseas Corporation, Avenue des Arts 44, B-1040 Brüssel, Belgia
  ning |
| --- | --- |

a)

Pioneer Overseas Corporation, Avenue des Arts 44, B-1040 Brüssel, Belgia

ning

| b) | Dow AgroSciences Europe Ltd., European Development Centre, 3 Milton Park, Abingdon, Oxon OX14 4RN, Ühendkuningriik. |
| --- | --- |

b)

Dow AgroSciences Europe Ltd., European Development Centre, 3 Milton Park, Abingdon, Oxon OX14 4RN, Ühendkuningriik.

Brüssel, 24. oktoober 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  ELT L 268, 18.10.2003, lk 1. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1981/2006 (ELT L 368, 23.12.2006, lk 99).

1

(2)  EÜT L 106, 17.4.2001, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1830/2003 (ELT L 268, 18.10.2003, lk 24).

2

(3)  http://www.efsa.europa.eu/EFSA/efsa_locale-1178620753816_1178620785273.htm

3

(4)  ELT L 10, 16.1.2004, lk 5.

4

(5)  ELT L 268, 18.10.2003, lk 24.

5

(6)  ELT L 287, 5.11.2003, lk 1.

6

(7)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23. Otsust on viimati muudetud otsusega 2006/512/EÜ (ELT L 200, 22.7.2006, lk 11).

7

---

LISA

a)   Taotlejad ja loaomanikud:

| nimi | : | Pioneer Overseas Corporation |
| --- | --- | --- |
| aadress | : | Avenue des Arts 44, B-1040 Brüssel, Belgia |

nimi

:

Pioneer Overseas Corporation

aadress

:

Avenue des Arts 44, B-1040 Brüssel, Belgia

järgmise äriühingu nimel: Pioneer Hi-Bred International, Inc., 7250 NW 62nd Avenue, P. O. Box 552, Johnston, IA 50131-0552, Ameerika Ühendriigid

ning

| nimi | : | Dow AgroSciences Europe Ltd. |
| --- | --- | --- |
| aadress | : | European Development Centre, 3 Milton Park, Abingdon, Oxon OX14 4RN, Ühendkuningriik |

nimi

:

Dow AgroSciences Europe Ltd.

aadress

:

European Development Centre, 3 Milton Park, Abingdon, Oxon OX14 4RN, Ühendkuningriik

järgmise äriühingu nimel: Mycogen Seeds c/o Dow AgroSciences LLC, 9330 Zionsville Road, Indianapolis, IN 46268-1054, Ameerika Ühendriigid.

b)   Toodete nimetus ja kirjeldus:

| (1) | DAS-59122-7 maisi sisaldavad, sellest koosnevad või sellest toodetud toit ja toidu koostisained; |
| --- | --- |

(1)

DAS-59122-7 maisi sisaldavad, sellest koosnevad või sellest toodetud toit ja toidu koostisained;

| (2) | DAS-59122-7 maisi sisaldav, sellest koosnev või sellest toodetud sööt; |
| --- | --- |

(2)

DAS-59122-7 maisi sisaldav, sellest koosnev või sellest toodetud sööt;

| (3) | muud tooted, v.a toit ja sööt, mis sisaldavad DAS-59122-7 maisi või koosnevad sellest ja mida kasutatakse nagu muud maisi, kuid ei viljeleta. |
| --- | --- |

(3)

muud tooted, v.a toit ja sööt, mis sisaldavad DAS-59122-7 maisi või koosnevad sellest ja mida kasutatakse nagu muud maisi, kuid ei viljeleta.

Geneetiliselt muundatud mais DAS-59122-7, mida on taotluses kirjeldatud, väljendub Cry34Ab1- ja Cry35Ab1-valgus, mis pakub kaitset teatavate mardikaliste taimekahjurite nagu maisi juureussi vastsete (Diabrotica spp) suhtes, ja geneetilise markerina kasutatavas PAT-valgus, mis tagab tolerantsuse herbitsiidi glufosinaatammooniumi suhtes.

c)   Märgistus:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 13 lõikes 1 ja artikli 25 lõikes 2 ning määruse (EÜ) nr 1830/2003 artikli 4 lõikes 6 sätestatud märgistamise nõuete kohaldamisel on „organismi nimetus”„mais”. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 13 lõikes 1 ja artikli 25 lõikes 2 ning määruse (EÜ) nr 1830/2003 artikli 4 lõikes 6 sätestatud märgistamise nõuete kohaldamisel on „organismi nimetus”„mais”.

| (2) | Artikli 2 punktides b ja c nimetatud DAS-59122-7 maisi sisaldavate või sellest koosnevate toodete märgistusel ja nende toodete saatedokumentides peavad olema märgitud sõnad „ei ole ette nähtud viljelemiseks”. |
| --- | --- |

(2)

Artikli 2 punktides b ja c nimetatud DAS-59122-7 maisi sisaldavate või sellest koosnevate toodete märgistusel ja nende toodete saatedokumentides peavad olema märgitud sõnad „ei ole ette nähtud viljelemiseks”.

d)   Tuvastusmeetod:

| — | Võttepõhine reaalajaline kvantitatiivne PCR-meetod geneetiliselt muundatud maisi DAS-59122-7 tarvis. |
| --- | --- |

—

Võttepõhine reaalajaline kvantitatiivne PCR-meetod geneetiliselt muundatud maisi DAS-59122-7 tarvis.

| — | Valideerinud määruse (EÜ) nr 1829/2003 alusel asutatud ühenduse tugilabor; avaldatud veebilehel http://gmo-crl.jrc.it/statusofdoss.htm |
| --- | --- |

—

Valideerinud määruse (EÜ) nr 1829/2003 alusel asutatud ühenduse tugilabor; avaldatud veebilehel http://gmo-crl.jrc.it/statusofdoss.htm

| — | Etalonaine: ERM®-BF424, mis on kättesaadav Euroopa Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse (JRC) kaudu Etalonainete ja Mõõtmiste Instituudis (IRMM) aadressil http://www.irmm.jrc.be/html/reference_materials_catalogue/index.htm |
| --- | --- |

—

Etalonaine: ERM®-BF424, mis on kättesaadav Euroopa Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse (JRC) kaudu Etalonainete ja Mõõtmiste Instituudis (IRMM) aadressil http://www.irmm.jrc.be/html/reference_materials_catalogue/index.htm

e)   Kordumatu tunnus:

DAS-59122-7

f)   Bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni Cartagena bioohutuse protokolli II lisa alusel nõutav teave:

Bioloogilise ohutuse teabevõrgustik, kanne ID: vt (täidetakse pärast teatavakstegemist)

g)   Toodete turuleviimise, kasutamise või käitlemise tingimused või piirangud:

Ei ole nõutud.

h)   Seirekava:

Direktiivi 2001/18/EÜ VII lisale vastav keskkonnamõjude seirekava.

(Link: kava on avaldatud Internetis)

i)   Turustamisjärgse järelevalve nõuded toidu kasutamisel inimtoiduks:

Ei ole nõutud.

Märkus: aja jooksul võib tekkida vajadus muuta linke asjaomastele dokumentidele. Kõnealused muudatused tehakse avalikkusele kättesaadavaks ühenduse geneetiliselt muundatud toidu ja sööda registri uuendamisega.

---

| 31.10.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 285/47 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 285/47

---

KOMISJONI OTSUS,

24. oktoober 2007,

millega lubatakse 1507xNK603 (DAS-Ø15Ø7-1xMON-ØØ6Ø3-6) geneetiliselt muundatud maisi sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turuleviimine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 5142 all)

(Ainult prantsus-, hollandi- ja ingliskeelne tekst on autentsed)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/703/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta, (1) eriti selle artikli 7 lõiget 3 ja artikli 19 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Äriühing Pioneer Overseas Corporation esitas 27. septembril 2004 äriühingute Pioneer Overseas Corporation ja Dow AgroSciences Europe nimel Ühendkuningriigi pädevatele asutustele vastavalt määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklitele 5 ja 17 taotluse 1507xNK603 maisi sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud toidu, toidu koostisosade ja sööda turuleviimiseks (edaspidi „taotlus”). |
| --- | --- |

(1)

Äriühing Pioneer Overseas Corporation esitas 27. septembril 2004 äriühingute Pioneer Overseas Corporation ja Dow AgroSciences Europe nimel Ühendkuningriigi pädevatele asutustele vastavalt määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklitele 5 ja 17 taotluse 1507xNK603 maisi sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud toidu, toidu koostisosade ja sööda turuleviimiseks (edaspidi „taotlus”).

| (2) | Taotlus hõlmab ka 1507xNK603 maisi sisaldavate või sellest koosnevate muude toodete turuleviimist muu maisiga samal otstarbel, välja arvatud selle viljelemiseks. Seetõttu hõlmab taotlus vastavalt määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 5 lõike 5 ja artikli 17 lõike 5 sätetele ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. märtsi 2001. aasta direktiivi 2001/18/EÜ (geneetiliselt muundatud organismide tahtliku keskkonda viimise kohta) (2) III ja IV lisas nõutavaid andmeid ja teavet ning direktiivi 2001/18/EÜ II lisas sätestatud põhimõtetele vastavalt läbiviidud riskihindamist käsitlevat teavet ja järeldusi. |
| --- | --- |

(2)

Taotlus hõlmab ka 1507xNK603 maisi sisaldavate või sellest koosnevate muude toodete turuleviimist muu maisiga samal otstarbel, välja arvatud selle viljelemiseks. Seetõttu hõlmab taotlus vastavalt määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 5 lõike 5 ja artikli 17 lõike 5 sätetele ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. märtsi 2001. aasta direktiivi 2001/18/EÜ (geneetiliselt muundatud organismide tahtliku keskkonda viimise kohta) (2) III ja IV lisas nõutavaid andmeid ja teavet ning direktiivi 2001/18/EÜ II lisas sätestatud põhimõtetele vastavalt läbiviidud riskihindamist käsitlevat teavet ja järeldusi.

| (3) | Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklitega 6 ja 18 avaldas Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) 12. mail 2006 oma heakskiitva arvamuse ja leidis, et on ebatõenäoline, et taotluses kirjeldatud 1507xNK603 maisi sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud toodete („edaspidi tooted”) turuleviimine võiks mõjuda inimeste või loomade tervisele või keskkonnale kahjulikult. (3) Oma arvamuses tegi toiduohutusamet järelduse, et toodete ohutuse toetuseks oli aktsepteeritav kasutada ühekordsete juhtude andmeid, ning kaalus kõiki liikmesriikide tõstatatud spetsiifilisi küsimusi ja probleeme, pidades aru kõnealuse määruse artikli 6 lõike 4 ja artikli 18 lõike 4 kohaste riiklike pädevate asutustega. |
| --- | --- |

(3)

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklitega 6 ja 18 avaldas Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) 12. mail 2006 oma heakskiitva arvamuse ja leidis, et on ebatõenäoline, et taotluses kirjeldatud 1507xNK603 maisi sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud toodete („edaspidi tooted”) turuleviimine võiks mõjuda inimeste või loomade tervisele või keskkonnale kahjulikult. (3) Oma arvamuses tegi toiduohutusamet järelduse, et toodete ohutuse toetuseks oli aktsepteeritav kasutada ühekordsete juhtude andmeid, ning kaalus kõiki liikmesriikide tõstatatud spetsiifilisi küsimusi ja probleeme, pidades aru kõnealuse määruse artikli 6 lõike 4 ja artikli 18 lõike 4 kohaste riiklike pädevate asutustega.

| (4) | 2006. aasta oktoobris avaldas toiduohutusamet komisjoni palvel üksikasjaliku selgituse selle kohta, kuidas liikmesriikide pädevate asutuste märkusi arvamuse esitamisel oli arvesse võetud. Toiduohutusamet avaldas lisaks täiendavat teavet erinevate aspektide kohta, mida oli kaalunud ameti geneetiliselt muundatud organismide teaduskomisjon, ning esitas ka põhjuse, miks mõnda konkreetset täiendavat uuringut, nagu näiteks rottide 90-päevast toksikoloogilist uuringut ei peetud vajalikuks. |
| --- | --- |

(4)

2006. aasta oktoobris avaldas toiduohutusamet komisjoni palvel üksikasjaliku selgituse selle kohta, kuidas liikmesriikide pädevate asutuste märkusi arvamuse esitamisel oli arvesse võetud. Toiduohutusamet avaldas lisaks täiendavat teavet erinevate aspektide kohta, mida oli kaalunud ameti geneetiliselt muundatud organismide teaduskomisjon, ning esitas ka põhjuse, miks mõnda konkreetset täiendavat uuringut, nagu näiteks rottide 90-päevast toksikoloogilist uuringut ei peetud vajalikuks.

| (5) | Toiduohutusamet jõudis oma arvamuses järeldusele, et taotlejate esitatud keskkonnaseirekavad, mis koosnesid üldistest järelevalvekavadest, on kooskõlas toodete sihtotstarbega. |
| --- | --- |

(5)

Toiduohutusamet jõudis oma arvamuses järeldusele, et taotlejate esitatud keskkonnaseirekavad, mis koosnesid üldistest järelevalvekavadest, on kooskõlas toodete sihtotstarbega.

| (6) | Neid kaalutlusi arvesse võttes tuleks toodetele luba anda. |
| --- | --- |

(6)

Neid kaalutlusi arvesse võttes tuleks toodetele luba anda.

| (7) | Igale geneetiliselt muundatud organismile tuleks määrata kordumatu tunnus vastavalt komisjoni 14. jaanuari 2004. aasta määrusele (EÜ) nr 65/2004, millega luuakse süsteem geneetiliselt muundatud organismide kordumatute tunnuste väljatöötamiseks ja määramiseks. (4) |
| --- | --- |

(7)

Igale geneetiliselt muundatud organismile tuleks määrata kordumatu tunnus vastavalt komisjoni 14. jaanuari 2004. aasta määrusele (EÜ) nr 65/2004, millega luuakse süsteem geneetiliselt muundatud organismide kordumatute tunnuste väljatöötamiseks ja määramiseks. (4)

| (8) | Toiduohutusameti koostatud arvamuse alusel ei ole 1507xNK603 maisi sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud toidu, toidu koostisosade ja sööda puhul vaja määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 13 lõikes 1 ja artikli 25 lõikes 2 sätestatud märgistusnõuetele lisaks märgistuse erinõudeid. Et tagada toodete kasutamine käesoleva otsuse kohaselt välja antud loa piires, peab loataotluses käsitletavate, GMOd sisaldava või sellest koosneva sööda ja muude GMOd sisaldavate või sellest koosnevate toodete (v.a toit ja sööt) märgistusel olema selgelt tähistatud, et kõnelauseid tooteid ei tohi kasutada viljelemiseks. |
| --- | --- |

(8)

Toiduohutusameti koostatud arvamuse alusel ei ole 1507xNK603 maisi sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud toidu, toidu koostisosade ja sööda puhul vaja määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 13 lõikes 1 ja artikli 25 lõikes 2 sätestatud märgistusnõuetele lisaks märgistuse erinõudeid. Et tagada toodete kasutamine käesoleva otsuse kohaselt välja antud loa piires, peab loataotluses käsitletavate, GMOd sisaldava või sellest koosneva sööda ja muude GMOd sisaldavate või sellest koosnevate toodete (v.a toit ja sööt) märgistusel olema selgelt tähistatud, et kõnelauseid tooteid ei tohi kasutada viljelemiseks.

| (9) | Samuti leiti toiduohutusameti hinnangu järeldustes, et ei ole vaja rakendada määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 6 lõike 5 punktis e ja artikli 18 lõike 5 punktis e nimetatud turuleviimise, kasutamise ja käitlemise eritingimusi ja kitsendusi, sealhulgas turustamisjärgset järelevalvet ega eritingimusi konkreetsete ökosüsteemide/keskkonna ja/või geograafiliste piirkondade kaitsmiseks. |
| --- | --- |

(9)

Samuti leiti toiduohutusameti hinnangu järeldustes, et ei ole vaja rakendada määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 6 lõike 5 punktis e ja artikli 18 lõike 5 punktis e nimetatud turuleviimise, kasutamise ja käitlemise eritingimusi ja kitsendusi, sealhulgas turustamisjärgset järelevalvet ega eritingimusi konkreetsete ökosüsteemide/keskkonna ja/või geograafiliste piirkondade kaitsmiseks.

| (10) | Kogu asjakohane teave toodete lubade kohta tuleks kanda geneetiliselt muundatud toidu ja sööda ühenduse registrisse, mis on sätestatud määruses (EÜ) nr 1829/2003. |
| --- | --- |

(10)

Kogu asjakohane teave toodete lubade kohta tuleks kanda geneetiliselt muundatud toidu ja sööda ühenduse registrisse, mis on sätestatud määruses (EÜ) nr 1829/2003.

| (11) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1830/2003 (milles käsitletakse geneetiliselt muundatud organismide jälgitavust ja märgistamist, geneetiliselt muundatud organismidest valmistatud toiduainete ja sööda jälgitavust ning millega muudetakse direktiivi 2001/18/EÜ) (5) artikli 4 lõikes 6 on sätestatud GMOd sisaldavate või sellest koosnevate toodete märgistamise nõuded. |
| --- | --- |

(11)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1830/2003 (milles käsitletakse geneetiliselt muundatud organismide jälgitavust ja märgistamist, geneetiliselt muundatud organismidest valmistatud toiduainete ja sööda jälgitavust ning millega muudetakse direktiivi 2001/18/EÜ) (5) artikli 4 lõikes 6 on sätestatud GMOd sisaldavate või sellest koosnevate toodete märgistamise nõuded.

| (12) | Käesolevast otsusest tuleb bioloogilise ohutuse teabevõrgustiku kaudu teatada bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni Cartagena bioloogilise ohutuse protokolli osalistele vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1946/2003 (geneetiliselt muundatud organismide piiriülese liikumise kohta) (6) artikli 9 lõikele 1 ja artikli 15 lõike 2 punktile c. |
| --- | --- |

(12)

Käesolevast otsusest tuleb bioloogilise ohutuse teabevõrgustiku kaudu teatada bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni Cartagena bioloogilise ohutuse protokolli osalistele vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1946/2003 (geneetiliselt muundatud organismide piiriülese liikumise kohta) (6) artikli 9 lõikele 1 ja artikli 15 lõike 2 punktile c.

| (13) | Toiduahela ja loomatervishoiu alaline komitee ei ole oma eesistuja määratud tähtaja jooksul arvamust esitanud; seepärast esitas komisjon vastavalt nõukogu otsuse 1999/468/EÜ (7) artiklile 5 ettepaneku 12. juulil 2007 nõukogule ning nõukogu pidi reageerima kolme kuu jooksul. |
| --- | --- |

(13)

Toiduahela ja loomatervishoiu alaline komitee ei ole oma eesistuja määratud tähtaja jooksul arvamust esitanud; seepärast esitas komisjon vastavalt nõukogu otsuse 1999/468/EÜ (7) artiklile 5 ettepaneku 12. juulil 2007 nõukogule ning nõukogu pidi reageerima kolme kuu jooksul.

| (14) | Nõukogu ei ole nõutud tähtaja jooksul siiski reageeringud ja seega peaks komisjon otsuse vastu võtma, |
| --- | --- |

(14)

Nõukogu ei ole nõutud tähtaja jooksul siiski reageeringud ja seega peaks komisjon otsuse vastu võtma,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Geneetiliselt muundatud organism ja kordumatu tunnus

Geneetiliselt muundatud maisile (Zea mays L.) 1507xNK603, mis on saadud DAS-Ø15Ø7-1 ja MON-ØØ6Ø3-6 maisi sisaldavate organismide ristamisel, nagu on kirjeldatud käesoleva otsuse lisa punktis b, antakse määruse (EÜ) nr 65/2004 kohaselt kordumatu tunnus DAS-Ø15Ø7-1xMON-ØØ6Ø3-6.

Artikkel 2

Luba

Vastavalt käesolevas otsuses sätestatud tingimustele on määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 4 lõike 2 ja artikli 16 lõike 2 tähenduses lubatud järgmised tooted:

| a) | DAS-Ø15Ø7-1xMON-ØØ6Ø3-6 maisi sisaldav, sellest koosnev või sellest toodetud toit ja toidu koostisained; |
| --- | --- |

a)

DAS-Ø15Ø7-1xMON-ØØ6Ø3-6 maisi sisaldav, sellest koosnev või sellest toodetud toit ja toidu koostisained;

| b) | DAS-Ø15Ø7-1xMON-ØØ6Ø3-6 maisi sisaldav, sellest koosnev või sellest toodetud sööt; |
| --- | --- |

b)

DAS-Ø15Ø7-1xMON-ØØ6Ø3-6 maisi sisaldav, sellest koosnev või sellest toodetud sööt;

| c) | muud tooted, v.a toit ja sööt, mis sisaldavad DAS-Ø15Ø7-1xMON-ØØ6Ø3-6 maisi või koosnevad sellest ja mida kasutatakse nagu muud maisi, kuid ei viljeleta. |
| --- | --- |

c)

muud tooted, v.a toit ja sööt, mis sisaldavad DAS-Ø15Ø7-1xMON-ØØ6Ø3-6 maisi või koosnevad sellest ja mida kasutatakse nagu muud maisi, kuid ei viljeleta.

Artikkel 3

Märgistamine

1.   Määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 13 lõikes 1 ja artikli 25 lõikes 2 ja määruse (EÜ) nr 1830/2003 artikli 4 lõikes 6 sätestatud märgistamise nõuete kohaldamisel on „organismi nimetus”„mais”.

2.   Artikli 2 punktides b ja c nimetatud DAS-Ø15Ø7-1xMON-ØØ6Ø3-6 maisi sisaldavate või sellest koosnevate toodete märgistusel ja nende toodetega kaasnevatel dokumentidel peavad olema sõnad „ei ole ette nähtud viljelemiseks”.

Artikkel 4

Keskkonnamõjude seire

1.   Loaomanikud tagavad käesoleva otsuse lisa punktis h sätestatud keskkonnamõjude seirekava koostamise ja rakendamise.

2.   Loaomanikud esitavad komisjonile aastaaruanded seirekavas sätestatud meetmete rakendamise ja tulemuste kohta.

Artikkel 5

Ühenduse register

Käesoleva otsuse lisas sisalduv teave kantakse määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklis 28 sätestatud geneetiliselt muundatud toidu ja sööda ühenduse registrisse.

Artikkel 6

Loaomanikud

1.   Loaomanikud on:

| a) | Pioneer Overseas Corporation (Belgia), kes esindab äriühingut Pioneer Hi-Bred International (USA),
  ning |
| --- | --- |

a)

Pioneer Overseas Corporation (Belgia), kes esindab äriühingut Pioneer Hi-Bred International (USA),

ning

| b) | Dow AgroSciences Europe Ltd. (Ühendkuningriik), kes esindab äriühingut Mycogen Seeds (USA). |
| --- | --- |

b)

Dow AgroSciences Europe Ltd. (Ühendkuningriik), kes esindab äriühingut Mycogen Seeds (USA).

2.   Mõlemad loaomanikud vastutavad käesoleva otsusega ja määrusega (EÜ) nr 1829/2003 loaomanikele kehtestatud kohustuste täitmise eest.

Artikkel 7

Kehtivus

Käesolevat otsust kohaldatakse kümne aasta jooksul alates selle teatavakstegemise kuupäevast.

Artikkel 8

Adressaadid

Käesolev otsus on adresseeritud:

| a) | äriühingule Pioneer Overseas Corporation, Avenue des Arts 44, B-1040 Brüssel, Belgia,
  ning |
| --- | --- |

a)

äriühingule Pioneer Overseas Corporation, Avenue des Arts 44, B-1040 Brüssel, Belgia,

ning

| b) | äriühingule Dow AgroSciences Europe Ltd., European Development Centre, 3 Milton Park, Abingdon, Oxon OX14 4RN, Ühendkuningriik. |
| --- | --- |

b)

äriühingule Dow AgroSciences Europe Ltd., European Development Centre, 3 Milton Park, Abingdon, Oxon OX14 4RN, Ühendkuningriik.

Brüssel, 24. oktoober 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  ELT L 268, 18.10.2003, lk 1. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1981/2006 (ELT L 368, 23.12.2006, lk 99).

1

(2)  EÜT L 106, 17.4.2001, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1830/2003 (ELT L 268, 18.10.2003, lk 24).

2

(3)  http://www.efsa.europa.eu/EFSA/efsa_locale-1178620753812_1178620784648.htm

3

(4)  ELT L 10, 16.1.2004, lk 5.

4

(5)  ELT L 268, 18.10.2003, lk 24.

5

(6)  ELT L 287, 5.11.2003, lk 1.

6

(7)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23. Otsust on viimati muudetud otsusega 2006/512/EÜ (ELT L 200, 22.7.2006, lk 11).

7

---

LISA

a)   Taotlejad ja loaomanikud

| nimi | : | Pioneer Overseas Corporation |
| --- | --- | --- |
| aadress | : | Avenue des Arts 44, B-1040 Brüssel, Belgia |

nimi

:

Pioneer Overseas Corporation

aadress

:

Avenue des Arts 44, B-1040 Brüssel, Belgia

järgmise äriühingu nimel: Pioneer Hi-Bred International, Inc., 7250 NW 62nd Avenue, P. O. Box 552, Johnston, IA 50131-0552, USA,

ning

| nimi | : | Dow AgroSciences Europe Ltd. |
| --- | --- | --- |
| aadress | : | European Development Centre, 3 Milton Park, Abingdon, Oxon OX14 4RN, Ühendkuningriik |

nimi

:

Dow AgroSciences Europe Ltd.

aadress

:

European Development Centre, 3 Milton Park, Abingdon, Oxon OX14 4RN, Ühendkuningriik

järgmise äriühingu nimel: Mycogen Seeds c/o Dow AgroSciences LLC, 9330 Zionsville Road, Indianapolis, IN 46268-1054, USA.

b)   Toodete nimetus ja kirjeldus

| 1) | DAS-Ø15Ø7-1xMON-ØØ6Ø3-6 maisi sisaldav, sellest koosnev või sellest toodetud toit ja toidu koostisained; |
| --- | --- |

1)

DAS-Ø15Ø7-1xMON-ØØ6Ø3-6 maisi sisaldav, sellest koosnev või sellest toodetud toit ja toidu koostisained;

| 2) | DAS-Ø15Ø7-1xMON-ØØ6Ø3-6 maisi sisaldav, sellest koosnev või sellest toodetud sööt; |
| --- | --- |

2)

DAS-Ø15Ø7-1xMON-ØØ6Ø3-6 maisi sisaldav, sellest koosnev või sellest toodetud sööt;

| 3) | muud tooted, v.a toit ja sööt, mis sisaldavad DAS-Ø15Ø7-1xMON-ØØ6Ø3-6 maisi või koosnevad sellest ja mida kasutatakse nagu muud maisi, kuid ei viljeleta. |
| --- | --- |

3)

muud tooted, v.a toit ja sööt, mis sisaldavad DAS-Ø15Ø7-1xMON-ØØ6Ø3-6 maisi või koosnevad sellest ja mida kasutatakse nagu muud maisi, kuid ei viljeleta.

Geneetiliselt muundatud mais DAS-Ø15Ø7-1xMON-ØØ6Ø3-6, mida on taotluses kirjeldatud, on toodetud DAS-Ø15Ø7-1 ja MON-ØØ6Ø3-6 maisi sisaldavate organismide ristamisel ja väljendub Cry1F-valgus, mis pakub kaitset teatavate liblikaliste taimekahjurite nagu Euroopa varreleediku (Ostrinia nubilalis) ja Sesamia sugukonda kuuluvate liikide suhtes, PAT-valgus, mis tagab tolerantsuse herbitsiidi glufosinaatammoonium suhtes, ja CP4 EPSPS-valgus, mis tagab tolerantsuse herbitsiidi glüfosaat suhtes.

c)   Märgistus

| 1) | Määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 13 lõikes 1 ja artikli 25 lõikes 2 ja määruse (EÜ) nr 1830/2003 artikli 4 lõikes 6 sätestatud märgistamise nõuete kohaldamisel on „organismi nimetus”„mais”. |
| --- | --- |

1)

Määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 13 lõikes 1 ja artikli 25 lõikes 2 ja määruse (EÜ) nr 1830/2003 artikli 4 lõikes 6 sätestatud märgistamise nõuete kohaldamisel on „organismi nimetus”„mais”.

| 2) | Artikli 2 punktides b ja c nimetatud DAS-Ø15Ø7-1xMON-ØØ6Ø3-6 maisi sisaldavate või sellest koosnevate toodete märgistusel ja nende toodetega kaasnevatel dokumentidel peavad olema sõnad „ei ole ette nähtud viljelemiseks”. |
| --- | --- |

2)

Artikli 2 punktides b ja c nimetatud DAS-Ø15Ø7-1xMON-ØØ6Ø3-6 maisi sisaldavate või sellest koosnevate toodete märgistusel ja nende toodetega kaasnevatel dokumentidel peavad olema sõnad „ei ole ette nähtud viljelemiseks”.

d)   Tuvastusmeetod

| — | Tekkepõhine reaalajaline kvantitatiivne PCR-meetod geneetiliselt muundatud maisi DAS-Ø15Ø7-1 ja MON-ØØ6Ø3-6 maisi jaoks, mis on valideeritud DAS-Ø15Ø7-1xMON-ØØ6Ø3-6 maisi jaoks. |
| --- | --- |

—

Tekkepõhine reaalajaline kvantitatiivne PCR-meetod geneetiliselt muundatud maisi DAS-Ø15Ø7-1 ja MON-ØØ6Ø3-6 maisi jaoks, mis on valideeritud DAS-Ø15Ø7-1xMON-ØØ6Ø3-6 maisi jaoks.

| — | Valideerinud määruse (EÜ) nr 1829/2003 alusel asutatud ühenduse tugilabor; avaldatud veebilehel http://gmo-crl.jrc.it/statusofdoss.htm |
| --- | --- |

—

Valideerinud määruse (EÜ) nr 1829/2003 alusel asutatud ühenduse tugilabor; avaldatud veebilehel http://gmo-crl.jrc.it/statusofdoss.htm

| — | Etalonaine: ERM®-BF418 (DAS-Ø15Ø7-1 jaoks) ja ERM®-BF415 (MON-ØØ6Ø3-6 jaoks), mis on kättesaadav Euroopa Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse (JRC) kaudu Etalonainete ja Mõõtmiste Instituudis (IRMM) aadressil http://www.irmm.jrc.be/html/reference_materials_catalogue/index.htm |
| --- | --- |

—

Etalonaine: ERM®-BF418 (DAS-Ø15Ø7-1 jaoks) ja ERM®-BF415 (MON-ØØ6Ø3-6 jaoks), mis on kättesaadav Euroopa Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse (JRC) kaudu Etalonainete ja Mõõtmiste Instituudis (IRMM) aadressil http://www.irmm.jrc.be/html/reference_materials_catalogue/index.htm

e)   Kordumatu tunnus

DAS-Ø15Ø7-1xMON-ØØ6Ø3-6

f)   Bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni Cartagena bioloogilise ohutuse protokolli II lisa alusel nõutav teave

Bioloogilise ohutuse teabevõrgustik, kanne ID: vt [täidetakse pärast teatavakstegemist]

g)   Toodete turuleviimise, kasutamise või käitlemise tingimused või piirangud

Ei ole nõutud.

h)   Seirekava

Direktiivi 2001/18/EÜ VII lisale vastav keskkonnamõjude seirekava

[Link: kava on avaldatud Internetis]

i)   Turustamisjärgse järelevalve nõuded toidu kasutamisel inimtoiduna

Ei ole nõutud.

Märkus: aja jooksul võib tekkida vajadus muuta linke asjaomastele dokumentidele. Kõnealused muudatused tehakse avalikkusele kättesaadavaks geneetiliselt muundatud toidu ja sööda ühenduse registri uuendamisega.

---

| 31.10.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 285/52 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 285/52

---

KOMISJONI OTSUS,

30. oktoober 2007,

millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2001/602/EÜ, millega kiidetakse heaks kohustus, mille võtmiseks on tehtud ettepanek seoses dumpinguvastase menetlusega teatavate Korea Vabariigist, Malaisiast, Taist, Tšehhi Vabariigist, Türgist ja Venemaalt pärinevate raud- või terastrosside impordi suhtes

(2007/704/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi „algmäärus”), (1) eriti selle artikleid 8 ja 9,

olles konsulteerinud nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A.   OLEMASOLEVAD MEETMED

| (1) | Määrusega (EÜ) nr 1601/2001 (2) kehtestas nõukogu lõpliku dumpinguvastase tollimaksu teatavate Tšehhi Vabariigist, Venemaalt, Taist ja Türgist pärit raud- ja terastrosside impordi suhtes (edaspidi „vaatlusalune toode”). |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EÜ) nr 1601/2001 (2) kehtestas nõukogu lõpliku dumpinguvastase tollimaksu teatavate Tšehhi Vabariigist, Venemaalt, Taist ja Türgist pärit raud- ja terastrosside impordi suhtes (edaspidi „vaatlusalune toode”).

| (2) | Komisjon kiitis otsusega 2001/602/EÜ (3) heaks äriühingute Open Joint Stock Company Cherepovetsky Staleprokatny Zavod, Venemaa („ChSPZ”) ja Usha Siam Steel Ind. Public Company Ltd., Tai („Usha Siam”) hinnakohustused. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon kiitis otsusega 2001/602/EÜ (3) heaks äriühingute Open Joint Stock Company Cherepovetsky Staleprokatny Zavod, Venemaa („ChSPZ”) ja Usha Siam Steel Ind. Public Company Ltd., Tai („Usha Siam”) hinnakohustused.

| (3) | 10. augustil 2004 algatas komisjon kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 3 määruse (EÜ) nr 1601/2001 osalise vahepealse läbivaatamise, mis piirdus äriühingu ChSPZ ja ühe teise Venemaa tootjaga seotud dumpingu uurimisega. (4) |
| --- | --- |

(3)

10. augustil 2004 algatas komisjon kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 3 määruse (EÜ) nr 1601/2001 osalise vahepealse läbivaatamise, mis piirdus äriühingu ChSPZ ja ühe teise Venemaa tootjaga seotud dumpingu uurimisega. (4)

| (4) | Nagu juba Euroopa Liidu Teatajas
   (5) avaldatud teatises selgitatud, muutus äriühingu ChSPZ nimi, milleks on alates 1. jaanuarist 2006 Closed Joint Stock Company Severstal-Metiz. |
| --- | --- |

(4)

Nagu juba Euroopa Liidu Teatajas
   (5) avaldatud teatises selgitatud, muutus äriühingu ChSPZ nimi, milleks on alates 1. jaanuarist 2006 Closed Joint Stock Company Severstal-Metiz.

| (5) | 3. augustil 2006 algatas komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 1601/2001 (6) aegumise läbivaatamise. |
| --- | --- |

(5)

3. augustil 2006 algatas komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 1601/2001 (6) aegumise läbivaatamise.

| (6) | 22. märtsil 2007 (7) algatas komisjon määruse (EÜ) nr 1601/2001 osalise vahepealse läbivaatamise, mis piirdus äriühinguga Usha Siam seotud dumpingu uurimisega. |
| --- | --- |

(6)

22. märtsil 2007 (7) algatas komisjon määruse (EÜ) nr 1601/2001 osalise vahepealse läbivaatamise, mis piirdus äriühinguga Usha Siam seotud dumpingu uurimisega.

| (7) | Kõik kolm uurimist lõpetati nõukogu määrusega (EÜ) nr 1279/2007, (8) millega kehtestati tollimaksumäära teataval määral muutes meetmed Venemaa suhtes ja tunnistati kehtetuks meetmed Tai ja Türgi suhtes. |
| --- | --- |

(7)

Kõik kolm uurimist lõpetati nõukogu määrusega (EÜ) nr 1279/2007, (8) millega kehtestati tollimaksumäära teataval määral muutes meetmed Venemaa suhtes ja tunnistati kehtetuks meetmed Tai ja Türgi suhtes.

B.   ÄRIÜHINGU CLOSED JOINT STOCK COMPANY SEVERSTAL-METIZ (VENEMAA) HINNAKOHUSTUSELE ANTUD HEAKSKIIDU TÜHISTAMINE

| (8) | Pärast konsulteerimist kõigi asjaomaste isikutega leidis komisjon, et määruse (EÜ) nr 1279/2007 põhjenduste 199–203 kohaselt ei ole äriühingu Closed Joint Stock Company Severstal-Metiz („SSM”) kohustused praegusel kujul asjakohased, et vähendada dumpingu kahjulikku mõju, kuna nendega kaasnevad olulised raskused järelevalvel ja rakendamisel. |
| --- | --- |

(8)

Pärast konsulteerimist kõigi asjaomaste isikutega leidis komisjon, et määruse (EÜ) nr 1279/2007 põhjenduste 199–203 kohaselt ei ole äriühingu Closed Joint Stock Company Severstal-Metiz („SSM”) kohustused praegusel kujul asjakohased, et vähendada dumpingu kahjulikku mõju, kuna nendega kaasnevad olulised raskused järelevalvel ja rakendamisel.

| (9) | Vahepealne läbivaatamine näitas, et pärast selle kohustuse heakskiitmist 2001. aastal on SSMi tootevalik oluliselt muutunud. |
| --- | --- |

(9)

Vahepealne läbivaatamine näitas, et pärast selle kohustuse heakskiitmist 2001. aastal on SSMi tootevalik oluliselt muutunud.

| (10) | Vastavalt kohustusele liigitati nende terastrosside toodang mitmeteks erinevateks tooteliikideks, mille hinnad üksteisest märkimisväärselt erinesid. Uurimise käigus selgus, et äriühingul oli tõsiseid raskusi erinevate tooteliikide õige määratlemisega vastavalt kohustuse tingimustele. Osaliselt oli see tingitud raamatupidamissüsteemist, mis ei võimaldanud erinevaid terastrosside liike täpselt eristada. Samalaadseid probleeme oli täheldatud juba kohustuste jälgimise ajal, mistõttu oli esitatud hoiatuskiri. |
| --- | --- |

(10)

Vastavalt kohustusele liigitati nende terastrosside toodang mitmeteks erinevateks tooteliikideks, mille hinnad üksteisest märkimisväärselt erinesid. Uurimise käigus selgus, et äriühingul oli tõsiseid raskusi erinevate tooteliikide õige määratlemisega vastavalt kohustuse tingimustele. Osaliselt oli see tingitud raamatupidamissüsteemist, mis ei võimaldanud erinevaid terastrosside liike täpselt eristada. Samalaadseid probleeme oli täheldatud juba kohustuste jälgimise ajal, mistõttu oli esitatud hoiatuskiri.

| (11) | Seetõttu järeldati, et kohustus oma praegusel kujul enam ei toimi. |
| --- | --- |

(11)

Seetõttu järeldati, et kohustus oma praegusel kujul enam ei toimi.

| (12) | Selle põhjal ning kooskõlas kohustuse asjakohaste punktidega, millega volitatakse komisjoni ühepoolselt kohustusele antud heakskiitu tühistama, otsustas komisjon kohustusele antud heakskiidu tühistada. |
| --- | --- |

(12)

Selle põhjal ning kooskõlas kohustuse asjakohaste punktidega, millega volitatakse komisjoni ühepoolselt kohustusele antud heakskiitu tühistama, otsustas komisjon kohustusele antud heakskiidu tühistada.

| (13) | Komisjon teatas Venemaa ametivõimudele ja Venemaa eksportivale tootjale, et tegi ettepaneku kehtivale kohustusele antud heakskiit tühistada. Huvitatud isikutele anti võimalus esitada märkusi. |
| --- | --- |

(13)

Komisjon teatas Venemaa ametivõimudele ja Venemaa eksportivale tootjale, et tegi ettepaneku kehtivale kohustusele antud heakskiit tühistada. Huvitatud isikutele anti võimalus esitada märkusi.

C.   ÄRIÜHINGU USHA SIAM STEEL IND. PUBLIC COMPANY LTD. (TAI) HINNAKOHUSTUSELE ANTUD HEAKSKIIDU TÜHISTAMINE

| (14) | Võttes arvesse määruse (EÜ) nr 1279/2007 põhjenduses 209 Tai suhtes tehtud järeldusi, tunnistatakse kõnealusest riigist pärit asjaomase toote impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastased meetmed kehtetuks. |
| --- | --- |

(14)

Võttes arvesse määruse (EÜ) nr 1279/2007 põhjenduses 209 Tai suhtes tehtud järeldusi, tunnistatakse kõnealusest riigist pärit asjaomase toote impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastased meetmed kehtetuks.

| (15) | Sellest lähtuvalt tuleks äriühingu Usha Siam pakutud kohustus tühistada. |
| --- | --- |

(15)

Sellest lähtuvalt tuleks äriühingu Usha Siam pakutud kohustus tühistada.

D.   OTSUSE 2001/602/EÜ KEHTETUKS TUNNISTAMINE

| (16) | Eespool esitatut silmas pidades tuleks tühistada otsus 2001/602/EÜ, millega kiideti heaks ülalnimetatud äriühingute kohustused. |
| --- | --- |

(16)

Eespool esitatut silmas pidades tuleks tühistada otsus 2001/602/EÜ, millega kiideti heaks ülalnimetatud äriühingute kohustused.

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Otsus 2001/602/EÜ tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 30. oktoober 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Peter MANDELSON

---

(1)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2117/2005 (ELT L 340, 23.12.2005, lk 17).

1

(2)  EÜT L 211, 4.8.2001, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 564/2005 (ELT L 97, 15.4.2005, lk 1).

2

(3)  EÜT L 211, 4.8.2001, lk 47.

3

(4)  ELT C 202, 10.8.2004, lk 12.

4

(5)  ELT C 51, 1.3.2006, lk 2.

5

(6)  ELT C 181, 3.8.2006, lk 15.

6

(7)  ELT C 66, 22.3.2007, lk 14.

7

(8)  Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 1.

8

Euroopa Liidu Teataja

---

III Euroopa Liidu lepingu kohaselt vastu võetud aktid

EUROOPA LIIDU LEPINGU V JAOTISE KOHASELT VASTU VÕETUD AKTID

| 31.10.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 285/54 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 285/54

---

NÕUKOGU ÜHINE SEISUKOHT 2007/705/ÜVJP,

30. oktoober 2007,

mis käsitleb teatavate palestiinlaste ajutist vastuvõtmist Euroopa Liidu liikmesriikides

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 15,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 7. novembril 2006 vastu ühise seisukoha 2006/755/ÜVJP, mis käsitleb teatavate palestiinlaste ajutist vastuvõtmist Euroopa Liidu liikmesriikides, (1) millega sätestati nende riiklike lubade kehtivuse pikendamine ühises seisukohas 2002/400/ÜVJP (2) osutatud liikmesriikide territooriumile sisenemiseks ja seal viibimiseks täiendavalt 12 kuu jooksul. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 7. novembril 2006 vastu ühise seisukoha 2006/755/ÜVJP, mis käsitleb teatavate palestiinlaste ajutist vastuvõtmist Euroopa Liidu liikmesriikides, (1) millega sätestati nende riiklike lubade kehtivuse pikendamine ühises seisukohas 2002/400/ÜVJP (2) osutatud liikmesriikide territooriumile sisenemiseks ja seal viibimiseks täiendavalt 12 kuu jooksul.

| (2) | Ühise seisukoha 2002/400/ÜVJP kohaldamise hindamise põhjal peab nõukogu asjakohaseks pikendada nende lubade kehtivust täiendavalt 12 kuu võrra, |
| --- | --- |

(2)

Ühise seisukoha 2002/400/ÜVJP kohaldamise hindamise põhjal peab nõukogu asjakohaseks pikendada nende lubade kehtivust täiendavalt 12 kuu võrra,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA ÜHISE SEISUKOHA:

Artikkel 1

Ühise seisukoha 2002/400/ÜVJP artiklis 2 osutatud liikmesriigid pikendavad kõnealuse ühise seisukoha artikli 3 alusel liikmesriikide territooriumile sisenemiseks ja seal viibimiseks antud riiklikke lubasid veel 12 kuu võrra.

Artikkel 2

Nõukogu annab ühise seisukoha 2002/400/ÜVJP kohaldamisele hinnangu kuue kuu jooksul alates käesoleva ühise seisukoha vastuvõtmisest.

Artikkel 3

Käesolev ühine seisukoht jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Artikkel 4

Käesolev ühine seisukoht avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Luxembourg, 30. oktoober 2007

Nõukogu nimel

eesistuja

F. NUNES CORREIA

---

(1)  ELT L 308, 8.11.2006, lk 18.

1

(2)  EÜT L 138, 28.5.2002, lk 33. Ühist seisukohta on viimati muudetud ühise seisukohaga 2004/493/ÜVJP (ELT L 181, 18.5.2004, lk 24).

2

---