# Eiropas Savienības L 255/2007

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 255 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 50. sējums2007. gada 29. septembris |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 255

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

50. sējums2007. gada 29. septembris

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Padomes Regula (EK) Nr. 1124/2007 (2007. gada 28. septembris), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 367/2006, ar ko Indijas izcelsmes polietilēnteraftalāta (PET) plēves importam nosaka galīgu kompensācijas maksājumu | 1 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1125/2007 (2007. gada 28. septembris), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem | 12 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 1126/2007 (2007. gada 28. septembris), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1881/2006, ar ko nosaka konkrētu piesārņotāju maksimāli pieļaujamo koncentrāciju pārtikas produktos attiecībā uz Fusarium toksīniem kukurūzā un kukurūzas produktos (
  1
  ) | 14 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 1127/2007 (2007. gada 28. septembris), ar kuru groza Regulu (EEK) Nr. 3149/92, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus pārtikas piegādei no intervences krājumiem vistrūcīgākajām personām Kopienā | 18 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1128/2007 (2007. gada 28. septembris), ar ko labības nozarē nosaka ievedmuitas nodokli, kuru piemēro no 2007. gada 1. oktobra | 24 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1129/2007 (2007. gada 28. septembris), ar ko nosaka kompensācijas par labības un kviešu vai rudzu miltu, putraimu vai rupja maluma miltu eksportu | 27 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1130/2007 (2007. gada 28. septembris), ar ko nosaka korektīvo summu kompensācijai par labību | 29 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1131/2007 (2007. gada 28. septembris), ar ko nosaka iesala eksportam piemērojamās kompensācijas | 31 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1132/2007 (2007. gada 28. septembris), ar ko nosaka kompensācijai par iesalu piemērojamu korekciju | 33 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1133/2007 (2007. gada 28. septembris), ar ko nosaka kompensācijas, kuras piemērojamas labības un rīsa nozares produktiem, kurus piegādā Kopienas un valstu pārtikas palīdzības pasākumos | 35 |

Saturs

I   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

REGULAS

*

Padomes Regula (EK) Nr. 1124/2007 (2007. gada 28. septembris), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 367/2006, ar ko Indijas izcelsmes polietilēnteraftalāta (PET) plēves importam nosaka galīgu kompensācijas maksājumu

1

Komisijas Regula (EK) Nr. 1125/2007 (2007. gada 28. septembris), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

12

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 1126/2007 (2007. gada 28. septembris), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1881/2006, ar ko nosaka konkrētu piesārņotāju maksimāli pieļaujamo koncentrāciju pārtikas produktos attiecībā uz Fusarium toksīniem kukurūzā un kukurūzas produktos (
  1
  )

Fusarium

1

14

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 1127/2007 (2007. gada 28. septembris), ar kuru groza Regulu (EEK) Nr. 3149/92, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus pārtikas piegādei no intervences krājumiem vistrūcīgākajām personām Kopienā

18

Komisijas Regula (EK) Nr. 1128/2007 (2007. gada 28. septembris), ar ko labības nozarē nosaka ievedmuitas nodokli, kuru piemēro no 2007. gada 1. oktobra

24

Komisijas Regula (EK) Nr. 1129/2007 (2007. gada 28. septembris), ar ko nosaka kompensācijas par labības un kviešu vai rudzu miltu, putraimu vai rupja maluma miltu eksportu

27

Komisijas Regula (EK) Nr. 1130/2007 (2007. gada 28. septembris), ar ko nosaka korektīvo summu kompensācijai par labību

29

Komisijas Regula (EK) Nr. 1131/2007 (2007. gada 28. septembris), ar ko nosaka iesala eksportam piemērojamās kompensācijas

31

Komisijas Regula (EK) Nr. 1132/2007 (2007. gada 28. septembris), ar ko nosaka kompensācijai par iesalu piemērojamu korekciju

33

Komisijas Regula (EK) Nr. 1133/2007 (2007. gada 28. septembris), ar ko nosaka kompensācijas, kuras piemērojamas labības un rīsa nozares produktiem, kurus piegādā Kopienas un valstu pārtikas palīdzības pasākumos

35

| | | II   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta |
| --- | --- | --- |
| | | LĒMUMI |
| | | Padome |
| | | 2007/626/EK |
| | * | Padomes Lēmums (2007. gada 28. septembris), ar ko Kopienas vārdā denonsē Nolīgumu starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Indijas Republiku par niedru cukuru | 37 |
| | | 2007/627/EK |
| | * | Padomes Lēmums (2007. gada 28. septembris), ar ko Kopienas vārdā attiecībā uz Barbadosu, Belizu, Kongo Republiku, Kotdivuāras Republiku, Fidži Republiku, Gajānas Republiku, Jamaiku, Kenijas Republiku, Madagaskaras Republiku, Malāvijas Republiku, Maurīcijas Republiku, Mozambikas Republiku, Sentkitsas un Nevisas Federāciju, Surinamas Republiku, Svazilendas Karalisti, Tanzānijas Savienoto Republiku, Trinidādas un Tobāgo Republiku, Ugandas Republiku, Zambijas Republiku un Zimbabves Republiku denonsē Protokolu Nr. 3 par ĀKK cukuru, kas ietverts ĀKK–EEK Lomē konvencijā, un minētajai Konvencijai pievienotās attiecīgās deklarācijas, kas iekļautas Protokolā Nr. 3, kurš pievienots ĀKK–EK partnerattiecību nolīguma V pielikumam | 38 |
| | | Komisija |
| | | 2007/628/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2007. gada 19. septembris) neiekļaut metomilu Padomes Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā un atsaukt atļaujas augu aizsardzības līdzekļiem, kuros ir minētā viela
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 4258)

   (
  1
  ) | 40 |
| | | 2007/629/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2007. gada 20. septembris) par trifluralīna neiekļaušanu Padomes Direktīvas 91/414/EEK i pielikumā un tādu augu aizsardzības līdzekļu atļauju atsaukšanu, kuros ir minētā viela
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 4282)

   (
  1
  ) | 42 |
| | | 2007/630/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2007. gada 27. septembris), ar ko groza Lēmumu 2006/779/EK attiecībā uz minētā lēmuma piemērošanas laika pagarināšanu
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 4459)

   (
  1
  ) | 44 |
| | | 2007/631/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2007. gada 27. septembris), ar ko groza Lēmumu 2006/805/EK attiecībā uz minētā lēmuma piemērošanas laika pagarināšanu
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 4460)

   (
  1
  ) | 45 |
| | | 2007/632/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2007. gada 28. septembris), ar ko groza Lēmumu 2006/415/EK par dažiem aizsardzības pasākumiem saistībā ar augsti patogēnu H5N1 apakštipa putnu gripu mājputniem Vācijā
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 4480)

   (
  1
  ) | 46 |

II   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Padome

2007/626/EK

*

Padomes Lēmums (2007. gada 28. septembris), ar ko Kopienas vārdā denonsē Nolīgumu starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Indijas Republiku par niedru cukuru

37

2007/627/EK

*

Padomes Lēmums (2007. gada 28. septembris), ar ko Kopienas vārdā attiecībā uz Barbadosu, Belizu, Kongo Republiku, Kotdivuāras Republiku, Fidži Republiku, Gajānas Republiku, Jamaiku, Kenijas Republiku, Madagaskaras Republiku, Malāvijas Republiku, Maurīcijas Republiku, Mozambikas Republiku, Sentkitsas un Nevisas Federāciju, Surinamas Republiku, Svazilendas Karalisti, Tanzānijas Savienoto Republiku, Trinidādas un Tobāgo Republiku, Ugandas Republiku, Zambijas Republiku un Zimbabves Republiku denonsē Protokolu Nr. 3 par ĀKK cukuru, kas ietverts ĀKK–EEK Lomē konvencijā, un minētajai Konvencijai pievienotās attiecīgās deklarācijas, kas iekļautas Protokolā Nr. 3, kurš pievienots ĀKK–EK partnerattiecību nolīguma V pielikumam

38

Komisija

2007/628/EK

*

Komisijas Lēmums (2007. gada 19. septembris) neiekļaut metomilu Padomes Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā un atsaukt atļaujas augu aizsardzības līdzekļiem, kuros ir minētā viela
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 4258)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 4258)

1

40

2007/629/EK

*

Komisijas Lēmums (2007. gada 20. septembris) par trifluralīna neiekļaušanu Padomes Direktīvas 91/414/EEK i pielikumā un tādu augu aizsardzības līdzekļu atļauju atsaukšanu, kuros ir minētā viela
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 4282)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 4282)

1

42

2007/630/EK

*

Komisijas Lēmums (2007. gada 27. septembris), ar ko groza Lēmumu 2006/779/EK attiecībā uz minētā lēmuma piemērošanas laika pagarināšanu
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 4459)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 4459)

1

44

2007/631/EK

*

Komisijas Lēmums (2007. gada 27. septembris), ar ko groza Lēmumu 2006/805/EK attiecībā uz minētā lēmuma piemērošanas laika pagarināšanu
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 4460)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 4460)

1

45

2007/632/EK

*

Komisijas Lēmums (2007. gada 28. septembris), ar ko groza Lēmumu 2006/415/EK par dažiem aizsardzības pasākumiem saistībā ar augsti patogēnu H5N1 apakštipa putnu gripu mājputniem Vācijā
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 4480)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 4480)

1

46

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

REGULAS

| 29.9.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 255/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 255/1

---

PADOMES REGULA (EK) Nr. 1124/2007

(2007. gada 28. septembris),

ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 367/2006, ar ko Indijas izcelsmes polietilēnteraftalāta (PET) plēves importam nosaka galīgu kompensācijas maksājumu

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 2026/97 (1997. gada 6. oktobris) par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 19. pantu,

ņemot vērā priekšlikumu, ko pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju iesniedza Komisija,

tā kā:

A.   PROCEDŪRA

I.   Iepriekšējā izmeklēšana un spēkā esošie pasākumi

| (1) | Ar Regulu (EK) Nr. 2597/1999 (2) Padome piemēroja galīgu kompensācijas maksājumu Indijas izcelsmes polietilēntereftalāta (“PET”) plēves (“attiecīgais ražojums”) ievedumiem, kas atbilst KN kodam ex 3920 62 19 un ex 3920 62 90. Izmeklēšana, kuras rezultātā pieņēma minēto regulu, turpmāk tekstā ir “sākotnējā izmeklēšana”. Pasākumus noteica kā procentuālo maksājumu no 3,8 % līdz 19,1 % apmērā un piemēroja ievedumiem no atsevišķi nosauktiem eksportētājiem, bet attiecīgā ražojuma ievedumiem no visiem pārējiem uzņēmumiem piemēroja atlikušo maksājuma likmi 19,1 % apmērā. Savukārt 7 % kompensācijas maksājums bija PET plēves ievedumiem, ko ražoja un eksportēja Jindal Poly Films Limited, kas iepriekš bija zināms kā Jindal Polyester Ltd
   (3) (“Jindal” vai “uzņēmums”). Sākotnējais izmeklēšanas periods bija no 1997. gada 1. oktobra līdz 1998. gada 30. septembrim. |
| --- | --- |

(1)

Ar Regulu (EK) Nr. 2597/1999 (2) Padome piemēroja galīgu kompensācijas maksājumu Indijas izcelsmes polietilēntereftalāta (“PET”) plēves (“attiecīgais ražojums”) ievedumiem, kas atbilst KN kodam ex 3920 62 19 un ex 3920 62 90. Izmeklēšana, kuras rezultātā pieņēma minēto regulu, turpmāk tekstā ir “sākotnējā izmeklēšana”. Pasākumus noteica kā procentuālo maksājumu no 3,8 % līdz 19,1 % apmērā un piemēroja ievedumiem no atsevišķi nosauktiem eksportētājiem, bet attiecīgā ražojuma ievedumiem no visiem pārējiem uzņēmumiem piemēroja atlikušo maksājuma likmi 19,1 % apmērā. Savukārt 7 % kompensācijas maksājums bija PET plēves ievedumiem, ko ražoja un eksportēja Jindal Poly Films Limited, kas iepriekš bija zināms kā Jindal Polyester Ltd
   (3) (“Jindal” vai “uzņēmums”). Sākotnējais izmeklēšanas periods bija no 1997. gada 1. oktobra līdz 1998. gada 30. septembrim.

| (2) | Ar Regulu (EK) Nr. 367/2006 (4) Padome pēc termiņa beigu pārskatīšanas, ko veica saskaņā ar pamatregulas 18. pantu, saglabāja galīgo kompensācijas maksājumu, ko Indijas izcelsmes PET plēves ievedumiem piemēroja ar Regulu (EK) Nr. 2597/1999. Izmeklēšanas periods bija no 2003. gada 1. oktobra līdz 2004. gada 30. septembrim. |
| --- | --- |

(2)

Ar Regulu (EK) Nr. 367/2006 (4) Padome pēc termiņa beigu pārskatīšanas, ko veica saskaņā ar pamatregulas 18. pantu, saglabāja galīgo kompensācijas maksājumu, ko Indijas izcelsmes PET plēves ievedumiem piemēroja ar Regulu (EK) Nr. 2597/1999. Izmeklēšanas periods bija no 2003. gada 1. oktobra līdz 2004. gada 30. septembrim.

| (3) | Ar Regulu (EK) Nr. 1288/2006 Padome pēc starpposma pārskatīšanas, kuru veica attiecībā uz cita Indijas PET plēves ražotāja – Garware Polyester Limited (“Garware”) – subsidēšanu, grozīja galīgo kompensācijas maksājumu, ko ar Regulu (EK) Nr. 367/2006 piemēroja Garware. |
| --- | --- |

(3)

Ar Regulu (EK) Nr. 1288/2006 Padome pēc starpposma pārskatīšanas, kuru veica attiecībā uz cita Indijas PET plēves ražotāja – Garware Polyester Limited (“Garware”) – subsidēšanu, grozīja galīgo kompensācijas maksājumu, ko ar Regulu (EK) Nr. 367/2006 piemēroja Garware.

II.   Ex officio daļējas starpposma pārskatīšanas sākšana

| (4) | Komisijai bija pieejami prima facie pierādījumi, kas norādīja uz to, ka, salīdzinot ar sākotnējo izmeklēšanu, Jindal guva labumu no pieaugoša subsidēšanas līmeņa un ka šādu līmeņu pārmaiņas bija ilgstošas. |
| --- | --- |

(4)

Komisijai bija pieejami prima facie pierādījumi, kas norādīja uz to, ka, salīdzinot ar sākotnējo izmeklēšanu, Jindal guva labumu no pieaugoša subsidēšanas līmeņa un ka šādu līmeņu pārmaiņas bija ilgstošas.

III.   Izmeklēšana

| (5) | Tāpēc, apspriedusies ar Padomdevēju komiteju, Komisija saskaņā ar pamatregulas 19. pantu nolēma sākt ex officio daļēju starpposma pārskatīšanu, ko attiecināja tikai uz Jindal subsidēšanas līmeni, lai novērtētu vajadzību turpināt, atcelt vai grozīt spēkā esošos kompensācijas maksājumus. Publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (5), Komisija 2006. gada 2. augustā paziņoja par šīs pārskatīšanas sākšanu. |
| --- | --- |

(5)

Tāpēc, apspriedusies ar Padomdevēju komiteju, Komisija saskaņā ar pamatregulas 19. pantu nolēma sākt ex officio daļēju starpposma pārskatīšanu, ko attiecināja tikai uz Jindal subsidēšanas līmeni, lai novērtētu vajadzību turpināt, atcelt vai grozīt spēkā esošos kompensācijas maksājumus. Publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (5), Komisija 2006. gada 2. augustā paziņoja par šīs pārskatīšanas sākšanu.

| (6) | Izmeklēšanas perioda pārskatīšana (IP pārskatīšana) ilga no 2005. gada 1. aprīļa līdz 2006. gada 31. martam (“IP”). |
| --- | --- |

(6)

Izmeklēšanas perioda pārskatīšana (IP pārskatīšana) ilga no 2005. gada 1. aprīļa līdz 2006. gada 31. martam (“IP”).

| (7) | Komisija oficiāli paziņoja Jindal, Indijas valdībai (“IV”) un uzņēmumam Du Pont Tejin Films (Luksemburga), Mitsubishi Polyester Film (Vācija), Toray Plastics Europe (Francija) un Nuroll (Itālija), kas saražo lielāko daļu no Kopienas PET plēves produkcijas (turpmāk tekstā – Kopienas ražošanas nozare), par daļējas starpposma pārskatīšanas sākšanu. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja rakstiski darīt zināmu savu viedokli un paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā pieprasīt, lai tās uzklausa. |
| --- | --- |

(7)

Komisija oficiāli paziņoja Jindal, Indijas valdībai (“IV”) un uzņēmumam Du Pont Tejin Films (Luksemburga), Mitsubishi Polyester Film (Vācija), Toray Plastics Europe (Francija) un Nuroll (Itālija), kas saražo lielāko daļu no Kopienas PET plēves produkcijas (turpmāk tekstā – Kopienas ražošanas nozare), par daļējas starpposma pārskatīšanas sākšanu. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja rakstiski darīt zināmu savu viedokli un paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā pieprasīt, lai tās uzklausa.

| (8) | Lai iegūtu informāciju, kas vajadzīga izmeklēšanai, Komisija nosūtīja anketu Jindal, kas sadarbojās, atbildot uz anketas jautājumiem. Uzņēmumā Jindal Indijā veica pārbaudes apmeklējumu. |
| --- | --- |

(8)

Lai iegūtu informāciju, kas vajadzīga izmeklēšanai, Komisija nosūtīja anketu Jindal, kas sadarbojās, atbildot uz anketas jautājumiem. Uzņēmumā Jindal Indijā veica pārbaudes apmeklējumu.

| (9) | Jindal, IV un Kopienas ražošanas nozari informēja par galvenajiem izmeklēšanas rezultātiem, un tiem bija iespēja izteikt piezīmes. Tika saņemtas Jindal piezīmes, un tās ir iztirzātas turpmāk tekstā. IV piezīmes nesniedza. |
| --- | --- |

(9)

Jindal, IV un Kopienas ražošanas nozari informēja par galvenajiem izmeklēšanas rezultātiem, un tiem bija iespēja izteikt piezīmes. Tika saņemtas Jindal piezīmes, un tās ir iztirzātas turpmāk tekstā. IV piezīmes nesniedza.

B.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS

| (10) | Kā noteikts sākotnējā izmeklēšanā, attiecīgais ražojums ir Indijas izcelsmes polietilēnteraftalāta (PET) plēve, ko parasti deklarē ar KN kodu ex 3920 62 19 un ex 3920 62 90, kā noteikts sākotnējā izmeklēšanā. |
| --- | --- |

(10)

Kā noteikts sākotnējā izmeklēšanā, attiecīgais ražojums ir Indijas izcelsmes polietilēnteraftalāta (PET) plēve, ko parasti deklarē ar KN kodu ex 3920 62 19 un ex 3920 62 90, kā noteikts sākotnējā izmeklēšanā.

C.   SUBSĪDIJAS

I.   Ievads

| (11) | Pamatojoties uz pieejamo informāciju un atbildēm uz Komisijas anketas jautājumiem, tika izmeklētas šādas shēmas, kas acīmredzami ietver subsīdiju piešķiršanu: |
| --- | --- |

(11)

Pamatojoties uz pieejamo informāciju un atbildēm uz Komisijas anketas jautājumiem, tika izmeklētas šādas shēmas, kas acīmredzami ietver subsīdiju piešķiršanu:

a)   Valsts līmeņa shēmas:

| i) | iepriekšēju atļauju shēma; |
| --- | --- |

i)

iepriekšēju atļauju shēma;

| ii) | piešķīrumu shēma ievedmuitas maksājumiem; |
| --- | --- |

ii)

piešķīrumu shēma ievedmuitas maksājumiem;

| iii) | uz eksportu orientētu struktūru shēma/speciālās ekonomiskās zonas shēma; |
| --- | --- |

iii)

uz eksportu orientētu struktūru shēma/speciālās ekonomiskās zonas shēma;

| iv) | ražošanas līdzekļu eksporta veicināšanas shēma; |
| --- | --- |

iv)

ražošanas līdzekļu eksporta veicināšanas shēma;

| v) | eksporta ienākuma nodokļa atbrīvojuma shēma; |
| --- | --- |

v)

eksporta ienākuma nodokļa atbrīvojuma shēma;

| vi) | eksporta kredītu shēma; |
| --- | --- |

vi)

eksporta kredītu shēma;

| vii) | apliecība par krājumu papildināšanu bez muitas nodokļa. |
| --- | --- |

vii)

apliecība par krājumu papildināšanu bez muitas nodokļa.

| (12) | Iepriekšējā apsvēruma i) līdz iv) un vii) ievilkumā minēto shēmu pamato ar 1992. gada Ārējās tirdzniecības (attīstības un regulēšanas) likumu (1992. gada likums Nr. 22), kas stājās spēkā 1992. gada 7. augustā (“Ārējās tirdzniecības likums”). Ārējās tirdzniecības likums atļauj IV izdot paziņojumus par eksporta un importa politiku. IV publicēja daudzgadu plānu attiecībā uz Indijas ārējās tirdzniecības politiku laikposmam no 2004. gada 1. septembra līdz 2009. gada 31. martam (“FTP 2004–09”), un šis plāns sekoja iepriekšējai eksporta un importa (EXIM) politikai. Turklāt IV publicēja rokasgrāmatu, ar ko regulē ārējās tirdzniecības politikas procedūras laikposmam no 2004. līdz 2009. gadam (“HOP I 2004–09”), un tās saturs tiek regulāri atjaunināts (6). |
| --- | --- |

(12)

Iepriekšējā apsvēruma i) līdz iv) un vii) ievilkumā minēto shēmu pamato ar 1992. gada Ārējās tirdzniecības (attīstības un regulēšanas) likumu (1992. gada likums Nr. 22), kas stājās spēkā 1992. gada 7. augustā (“Ārējās tirdzniecības likums”). Ārējās tirdzniecības likums atļauj IV izdot paziņojumus par eksporta un importa politiku. IV publicēja daudzgadu plānu attiecībā uz Indijas ārējās tirdzniecības politiku laikposmam no 2004. gada 1. septembra līdz 2009. gada 31. martam (“FTP 2004–09”), un šis plāns sekoja iepriekšējai eksporta un importa (EXIM) politikai. Turklāt IV publicēja rokasgrāmatu, ar ko regulē ārējās tirdzniecības politikas procedūras laikposmam no 2004. līdz 2009. gadam (“HOP I 2004–09”), un tās saturs tiek regulāri atjaunināts (6).

| (13) | Iepriekšminētajā v) ievilkumā norādītā eksporta ienākuma nodokļa atbrīvojuma shēma ir pamatota ar 1961. gada Likumu par ienākuma nodokli, kurā ar Finanšu likumu katru gadu izdara grozījumus. |
| --- | --- |

(13)

Iepriekšminētajā v) ievilkumā norādītā eksporta ienākuma nodokļa atbrīvojuma shēma ir pamatota ar 1961. gada Likumu par ienākuma nodokli, kurā ar Finanšu likumu katru gadu izdara grozījumus.

| (14) | Iepriekšminētajā vi) ievilkumā norādītā eksporta kredītu shēma ir pamatota ar 1949. gada Banku darbības likuma 21. un 35.A iedaļu, un šis likums Indijas Rezervju bankai atļauj dot norādījumus komercbankām par eksporta kredītiem. |
| --- | --- |

(14)

Iepriekšminētajā vi) ievilkumā norādītā eksporta kredītu shēma ir pamatota ar 1949. gada Banku darbības likuma 21. un 35.A iedaļu, un šis likums Indijas Rezervju bankai atļauj dot norādījumus komercbankām par eksporta kredītiem.

b)   Reģionālās shēmas

| (15) | Komisija, pamatojoties uz pieejamo informāciju un atbildēm uz Komisijas anketas jautājumiem, pētīja arī Maharaštras štata pārvaldes (turpmāk tekstā – “MP”) 1993. gada komplekso stimulu shēmu (turpmāk tekstā – “PSI”). Šī shēma ir pamatota ar MP Rūpniecības nozaru, enerģētikas un darba departamenta rezolūcijām. |
| --- | --- |

(15)

Komisija, pamatojoties uz pieejamo informāciju un atbildēm uz Komisijas anketas jautājumiem, pētīja arī Maharaštras štata pārvaldes (turpmāk tekstā – “MP”) 1993. gada komplekso stimulu shēmu (turpmāk tekstā – “PSI”). Šī shēma ir pamatota ar MP Rūpniecības nozaru, enerģētikas un darba departamenta rezolūcijām.

II.   Valsts līmeņa shēmas

1.   Iepriekšēju licenču shēma (“ILS”)

a)   Juridiskais pamats

| (16) | Šīs shēmas detalizēts apraksts ir ietverts dokumenta FTP 2004–09 4.1.3. līdz 4.1.14. punktā un dokumenta HOP I 2004–09 4.1 līdz 4.30. nodaļā. Šo shēmu 2006. gada aprīlī, t. i., beidzoties IP pārskatīšanai, aizstāja ar “Iepriekšēju licenču shēmu”. Tomēr šķiet, ka tā galvenokārt ir nosaukuma maiņa. Sekojošajā analīzē uzmanība ir pievērta ILS, kas darbojas IP pārskatīšanas laikā. |
| --- | --- |

(16)

Šīs shēmas detalizēts apraksts ir ietverts dokumenta FTP 2004–09 4.1.3. līdz 4.1.14. punktā un dokumenta HOP I 2004–09 4.1 līdz 4.30. nodaļā. Šo shēmu 2006. gada aprīlī, t. i., beidzoties IP pārskatīšanai, aizstāja ar “Iepriekšēju licenču shēmu”. Tomēr šķiet, ka tā galvenokārt ir nosaukuma maiņa. Sekojošajā analīzē uzmanība ir pievērta ILS, kas darbojas IP pārskatīšanas laikā.

b)   Atbilstība

| (17) | ILS ir iekļautas sešas apakšshēmas. Minētās apakšshēmas, inter alia, atšķiras atbilstības kritēriju ziņā. Ražotāji eksportētāji un tirgotāji eksportētāji, kuri ir “piesaistīti” ražotājiem, kas tos atbalsta, ir tiesīgi pieprasīt ILS preču fiziskiem izvedumiem un ILS pieprasītajiem preču gada daudzumiem. Galvenajiem līgumslēdzējiem, kuri veic piegādes dokumenta “Ārējās tirdzniecības politika no 2004. līdz 2009. gadam” 8.2. punktā minētajām “nosacīta eksporta” kategorijām, piemēram, piegādātājiem uz eksportu orientētā struktūrā (“EOS”), ir tiesības uz ILS nosacītam eksportam. Ražotāji eksportētāji, kas piegādā galīgajam eksportētājam, ir tiesīgi uz ILS starppatēriņa preču piegādēm. Visbeidzot, starpnieki, kas veic piegādes ražotājiem eksportētājiem, ir tiesīgi uz “nosacīta eksporta” priekšrocībām saskaņā ar iepriekšēja izlaides pasūtījuma (“IIP”) apakšshēmām un kompensācijas iekšzemes akreditīvu. Tā kā IP pārskatīšanas laikā Jindal izmantoja tikai pirmās četras no sešām apakšshēmām, turpmāk tekstā tiks sīkāk aprakstītas tikai šīs četras apakšshēmas. |
| --- | --- |

(17)

ILS ir iekļautas sešas apakšshēmas. Minētās apakšshēmas, inter alia, atšķiras atbilstības kritēriju ziņā. Ražotāji eksportētāji un tirgotāji eksportētāji, kuri ir “piesaistīti” ražotājiem, kas tos atbalsta, ir tiesīgi pieprasīt ILS preču fiziskiem izvedumiem un ILS pieprasītajiem preču gada daudzumiem. Galvenajiem līgumslēdzējiem, kuri veic piegādes dokumenta “Ārējās tirdzniecības politika no 2004. līdz 2009. gadam” 8.2. punktā minētajām “nosacīta eksporta” kategorijām, piemēram, piegādātājiem uz eksportu orientētā struktūrā (“EOS”), ir tiesības uz ILS nosacītam eksportam. Ražotāji eksportētāji, kas piegādā galīgajam eksportētājam, ir tiesīgi uz ILS starppatēriņa preču piegādēm. Visbeidzot, starpnieki, kas veic piegādes ražotājiem eksportētājiem, ir tiesīgi uz “nosacīta eksporta” priekšrocībām saskaņā ar iepriekšēja izlaides pasūtījuma (“IIP”) apakšshēmām un kompensācijas iekšzemes akreditīvu. Tā kā IP pārskatīšanas laikā Jindal izmantoja tikai pirmās četras no sešām apakšshēmām, turpmāk tekstā tiks sīkāk aprakstītas tikai šīs četras apakšshēmas.

c)   Praktiska īstenošana

| (18) | Iepriekšēju licenci var izsniegt šādos gadījumos:






  i) | Fiziskais eksports. Tā ir galvenā apakšshēma. Tā dod iespēju bez nodokļa importēt izejmateriālus konkrētas gatavās eksporta preces ražošanai. “Fizisks” šajā kontekstā nozīmē, ka eksporta prece ir jāizved no Indijas teritorijas. Licencē ir norādīts ievedmuitas nodokļa atvieglojums un eksportēšanas pienākums, minot arī eksportam paredzētā ražojuma veidu. |
| --- | --- | --- |

(18)

Iepriekšēju licenci var izsniegt šādos gadījumos:

i)

Fiziskais eksports. Tā ir galvenā apakšshēma. Tā dod iespēju bez nodokļa importēt izejmateriālus konkrētas gatavās eksporta preces ražošanai. “Fizisks” šajā kontekstā nozīmē, ka eksporta prece ir jāizved no Indijas teritorijas. Licencē ir norādīts ievedmuitas nodokļa atvieglojums un eksportēšanas pienākums, minot arī eksportam paredzētā ražojuma veidu.

| ii) | Ikgadējais pieprasījums. Šāda atļauja nav saistīta ar konkrētu eksporta produkciju, bet gan ar plašāku ražojumu grupu (piemēram, ķīmijas produkti un tiem radniecīgi ražojumi). Atļaujas īpašnieks, ievērojot konkrētu robežvērtību, ko nosaka atkarībā no agrākās eksporta darbības, var bez ievedmuitas nodokļa importēt jebkurus izejmateriālus izmantošanai visu tādu preču ražošanā, kuras pieder šādai ražojumu grupai. Atļaujas īpašnieks var izvēlēties eksportam jebkuru gatavo ražojumu, kas pieder ražojumu grupai, ja ražojumam tiek izmantots šāds bez nodokļa importēts materiāls. |
| --- | --- |

ii)

Ikgadējais pieprasījums. Šāda atļauja nav saistīta ar konkrētu eksporta produkciju, bet gan ar plašāku ražojumu grupu (piemēram, ķīmijas produkti un tiem radniecīgi ražojumi). Atļaujas īpašnieks, ievērojot konkrētu robežvērtību, ko nosaka atkarībā no agrākās eksporta darbības, var bez ievedmuitas nodokļa importēt jebkurus izejmateriālus izmantošanai visu tādu preču ražošanā, kuras pieder šādai ražojumu grupai. Atļaujas īpašnieks var izvēlēties eksportam jebkuru gatavo ražojumu, kas pieder ražojumu grupai, ja ražojumam tiek izmantots šāds bez nodokļa importēts materiāls.

| iii) | Nosacīts eksports. Šī apakšshēma dos iespēju galvenajam darbuzņēmējam bez nodokļa importēt izejmateriālus, kas vajadzīgi tādu preču ražošanai, kuras pārdod kā “nosacītu eksportu” to kategoriju klientiem, kas minēti 8. panta 2. punkta b) līdz f), g), i) un j) apakšpunktā dokumentā “Ārējās tirdzniecības politika no 2004. līdz 2007. gadam”. Kā paskaidro IV, nosacīts eksports attiecas uz tiem darījumiem, kuros piegādātās preces neizved no valsts. Daudz piegāžu kategoriju uzskata par nosacītu eksportu ar noteikumu, ka preces ražo Indijā, piemēram, preču piegādes EOS vai uzņēmumam, kas atrodas speciālajā ekonomiskajā zonā (“SEZ”). |
| --- | --- |

iii)

Nosacīts eksports. Šī apakšshēma dos iespēju galvenajam darbuzņēmējam bez nodokļa importēt izejmateriālus, kas vajadzīgi tādu preču ražošanai, kuras pārdod kā “nosacītu eksportu” to kategoriju klientiem, kas minēti 8. panta 2. punkta b) līdz f), g), i) un j) apakšpunktā dokumentā “Ārējās tirdzniecības politika no 2004. līdz 2007. gadam”. Kā paskaidro IV, nosacīts eksports attiecas uz tiem darījumiem, kuros piegādātās preces neizved no valsts. Daudz piegāžu kategoriju uzskata par nosacītu eksportu ar noteikumu, ka preces ražo Indijā, piemēram, preču piegādes EOS vai uzņēmumam, kas atrodas speciālajā ekonomiskajā zonā (“SEZ”).

| iv) | Starpproduktu piegādes. Šī apakšshēma attiecas uz gadījumiem, kad divi ražotāji plāno ražot vienu eksporta produkciju un savstarpēji sadala ražošanas procesu. Eksporta produkcijas ražotājs ražo starpproduktu. Ražotājs var bez nodokļa importēt izejmateriālus un šim nolūkam saņemt ILS par starpražojuma piegādēm. Galīgais eksportētājs pabeidz preces ražošanu, un tā pienākums ir eksportēt gatavo produkciju. |
| --- | --- |

iv)

Starpproduktu piegādes. Šī apakšshēma attiecas uz gadījumiem, kad divi ražotāji plāno ražot vienu eksporta produkciju un savstarpēji sadala ražošanas procesu. Eksporta produkcijas ražotājs ražo starpproduktu. Ražotājs var bez nodokļa importēt izejmateriālus un šim nolūkam saņemt ILS par starpražojuma piegādēm. Galīgais eksportētājs pabeidz preces ražošanu, un tā pienākums ir eksportēt gatavo produkciju.

| (19) | Kā izklāstīts iepriekš, Jindal IP izmeklēšanas laikā izmantoja ILS. Proti, tas izmantoja četras no i) līdz iv) ievilkumā norādītajām apakšshēmām. |
| --- | --- |

(19)

Kā izklāstīts iepriekš, Jindal IP izmeklēšanas laikā izmantoja ILS. Proti, tas izmantoja četras no i) līdz iv) ievilkumā norādītajām apakšshēmām.

| (20) | Lai Indijas iestādes varētu veikt pārbaudes, atļaujas īpašniekam ir juridisks pienākums īpašā formātā veikt “pareizu un atbilstīgu uzskaiti par saskaņā ar licenci importēto preču patēriņu un izmantošanu” (dokumenta HOP I 2004–09 4.30. iedaļā) (turpmāk tekstā – “patēriņa reģistrs”). Pārbaudē apstiprinājās tas, ka uzņēmums pienācīgi nekārtoja šādu patēriņa reģistru, t. i., tajā neatspoguļoja saikni starp izejmateriāliem un gatavās produkcijas galamērķi, kā paredz noformējums, ko prasa IV, neraugoties uz faktu, ka šis uzņēmums ne vien eksportē gatavo produkciju, bet pārdod to arī vietējā tirgū. |
| --- | --- |

(20)

Lai Indijas iestādes varētu veikt pārbaudes, atļaujas īpašniekam ir juridisks pienākums īpašā formātā veikt “pareizu un atbilstīgu uzskaiti par saskaņā ar licenci importēto preču patēriņu un izmantošanu” (dokumenta HOP I 2004–09 4.30. iedaļā) (turpmāk tekstā – “patēriņa reģistrs”). Pārbaudē apstiprinājās tas, ka uzņēmums pienācīgi nekārtoja šādu patēriņa reģistru, t. i., tajā neatspoguļoja saikni starp izejmateriāliem un gatavās produkcijas galamērķi, kā paredz noformējums, ko prasa IV, neraugoties uz faktu, ka šis uzņēmums ne vien eksportē gatavo produkciju, bet pārdod to arī vietējā tirgū.

| (21) | Attiecībā uz i) un iii) ievilkumā minēto apakšshēmu IV ir noteikusi gan ievedmuitas nodokļa atvieglojumu, gan eksportēšanas pienākumu (arī attiecībā uz nosacītu eksportu) pēc apjoma un vērtības, un tas tiek dokumentēts licencē. Turklāt, importējot vai eksportējot preci, valsts amatpersonām attiecīgie darījumi ir jādokumentē atļaujā. Šajā shēmā atļauto preces importa apjomu IV nosaka, pamatojoties uz izejmateriālu/saražotās produkcijas standartnormām (“SION”). SION ir noteiktas lielākajai daļai ražojumu, tajā skaitā attiecīgajam ražojumam, un tās ir publicētas HOP I 2004–09 II sējumā. SION attiecībā uz PET plēvi un PET granulām, starppatēriņa preci, 2005. gada oktobrī tika pārskatītas, lai tās samazinātu. |
| --- | --- |

(21)

Attiecībā uz i) un iii) ievilkumā minēto apakšshēmu IV ir noteikusi gan ievedmuitas nodokļa atvieglojumu, gan eksportēšanas pienākumu (arī attiecībā uz nosacītu eksportu) pēc apjoma un vērtības, un tas tiek dokumentēts licencē. Turklāt, importējot vai eksportējot preci, valsts amatpersonām attiecīgie darījumi ir jādokumentē atļaujā. Šajā shēmā atļauto preces importa apjomu IV nosaka, pamatojoties uz izejmateriālu/saražotās produkcijas standartnormām (“SION”). SION ir noteiktas lielākajai daļai ražojumu, tajā skaitā attiecīgajam ražojumam, un tās ir publicētas HOP I 2004–09 II sējumā. SION attiecībā uz PET plēvi un PET granulām, starppatēriņa preci, 2005. gada oktobrī tika pārskatītas, lai tās samazinātu.

| (22) | Saistībā ar iii) apakšshēmu ir norādīts, ka nosacīts eksports, lai saskaņā ar ILS izpildītu attiecīgo pienākumu, ir bijis būtisks, veicot pārdevumus uzņēmuma iekšienē, t. i., Jindal PET granulu ražošanas struktūra (kas nav atsevišķa juridiska persona) pārdeva Jindal EOS PET granulas PET plēves pakārtotai ražošanai. Izejmateriālu imports tika veikts saistībā ar starpprodukta (PET granulu) ražošanu. Citiem vārdiem, iii) apakšshēmā norādītos pārdevumus vietējā tirgū uzskata par eksportu. |
| --- | --- |

(22)

Saistībā ar iii) apakšshēmu ir norādīts, ka nosacīts eksports, lai saskaņā ar ILS izpildītu attiecīgo pienākumu, ir bijis būtisks, veicot pārdevumus uzņēmuma iekšienē, t. i., Jindal PET granulu ražošanas struktūra (kas nav atsevišķa juridiska persona) pārdeva Jindal EOS PET granulas PET plēves pakārtotai ražošanai. Izejmateriālu imports tika veikts saistībā ar starpprodukta (PET granulu) ražošanu. Citiem vārdiem, iii) apakšshēmā norādītos pārdevumus vietējā tirgū uzskata par eksportu.

| (23) | Attiecībā uz iv) apakšshēmu izejmateriāli, ko Jindal iepirka vietējā tirgū, no Jindal iepriekšējas licences ir norakstīti zaudējumos, un vietējam piegādātājam ir izdota iepriekšēja licence par starpproduktu. Persona, kuras īpašumā ir šāda iepriekšēja licence par starpproduktu, var veikt ražojuma ražošanai vajadzīgo preču importu, kuras neapliek ar muitas nodokļiem un kuras pēc tam kā izejmateriālu piegādā Jindal attiecīgā ražojuma ražošanai. |
| --- | --- |

(23)

Attiecībā uz iv) apakšshēmu izejmateriāli, ko Jindal iepirka vietējā tirgū, no Jindal iepriekšējas licences ir norakstīti zaudējumos, un vietējam piegādātājam ir izdota iepriekšēja licence par starpproduktu. Persona, kuras īpašumā ir šāda iepriekšēja licence par starpproduktu, var veikt ražojuma ražošanai vajadzīgo preču importu, kuras neapliek ar muitas nodokļiem un kuras pēc tam kā izejmateriālu piegādā Jindal attiecīgā ražojuma ražošanai.

| (24) | Iepriekš ii) ievilkumā minētās shēmas gadījumā (“iepriekšēja licence pieprasītajam gada daudzumam”) licencē dokumentē tikai ievedmuitas nodokļa atvieglojumu attiecīgā vērtībā. Licences īpašnieka pienākums ir “uzturēt importēto resursu ciešu saistību ar saražoto produkciju” (dokumenta HOP I 2004–09 4.24.A punkta c) apakšpunkts). |
| --- | --- |

(24)

Iepriekš ii) ievilkumā minētās shēmas gadījumā (“iepriekšēja licence pieprasītajam gada daudzumam”) licencē dokumentē tikai ievedmuitas nodokļa atvieglojumu attiecīgā vērtībā. Licences īpašnieka pienākums ir “uzturēt importēto resursu ciešu saistību ar saražoto produkciju” (dokumenta HOP I 2004–09 4.24.A punkta c) apakšpunkts).

| (25) | Importētie izejmateriāli turpmāk nav pārvietojami, un tie jāizmanto gatavās eksporta produkcijas ražošanai. Eksporta pienākums jāizpilda paredzētajā termiņā pēc tam, kad izsniegta licence (18 mēnešu laikā ar iespēju termiņu divreiz pagarināt uz 6 mēnešiem, t. i., 30 mēnešu laikā). |
| --- | --- |

(25)

Importētie izejmateriāli turpmāk nav pārvietojami, un tie jāizmanto gatavās eksporta produkcijas ražošanai. Eksporta pienākums jāizpilda paredzētajā termiņā pēc tam, kad izsniegta licence (18 mēnešu laikā ar iespēju termiņu divreiz pagarināt uz 6 mēnešiem, t. i., 30 mēnešu laikā).

| (26) | Pārbaudē tika iegūti pierādījumi tam, ka konkrētais galveno izejmateriālu patēriņš, kas uzņēmumam bija vajadzīgs viena kilograma PET plēves saražošanai dažādās šķirās atkarībā no PET plēves kvalitātes, un kā norādīts patēriņa reģistrā, bija mazāks nekā attiecīgā SION. Tas skaidri attiecās uz veco SION PET plēvei un PET granulām un mazākā mērā uz pārskatīto SION, kas stājās spēkā 2005. gada septembrī, t. i., IP pārskatīšanas laikā. Citiem vārdiem, Jindal bija atļauts atbilstīgi SION bez ievedmuitas nodokļa importēt vairāk izejmateriālu, nekā faktiski vajadzīgs ražošanas procesam. Tādējādi patēriņa reģistrs saskaņā ar FTP 2004–09 kļuva par būtisku pārbaudes elementu. Tomēr šis reģistrs nebija pienācīgi kārtots, un IV to agrāk vispār nebija pārbaudījusi. Uzņēmums apgalvoja, ka IV šo iegūto pārpalikumu noregulēs, kad būs beidzies licenču derīguma termiņš, t. i., 30 mēnešus pēc licences izsniegšanas, jo praksē parasti izmanto iespēju to divreiz pagarināt uz 6 mēnešiem. Tomēr šo apgalvojumu nevarēja pārbaudīt, jo neviena no licencēm, ko izmantoja Jindal, pagaidām nav izpirkta. |
| --- | --- |

(26)

Pārbaudē tika iegūti pierādījumi tam, ka konkrētais galveno izejmateriālu patēriņš, kas uzņēmumam bija vajadzīgs viena kilograma PET plēves saražošanai dažādās šķirās atkarībā no PET plēves kvalitātes, un kā norādīts patēriņa reģistrā, bija mazāks nekā attiecīgā SION. Tas skaidri attiecās uz veco SION PET plēvei un PET granulām un mazākā mērā uz pārskatīto SION, kas stājās spēkā 2005. gada septembrī, t. i., IP pārskatīšanas laikā. Citiem vārdiem, Jindal bija atļauts atbilstīgi SION bez ievedmuitas nodokļa importēt vairāk izejmateriālu, nekā faktiski vajadzīgs ražošanas procesam. Tādējādi patēriņa reģistrs saskaņā ar FTP 2004–09 kļuva par būtisku pārbaudes elementu. Tomēr šis reģistrs nebija pienācīgi kārtots, un IV to agrāk vispār nebija pārbaudījusi. Uzņēmums apgalvoja, ka IV šo iegūto pārpalikumu noregulēs, kad būs beidzies licenču derīguma termiņš, t. i., 30 mēnešus pēc licences izsniegšanas, jo praksē parasti izmanto iespēju to divreiz pagarināt uz 6 mēnešiem. Tomēr šo apgalvojumu nevarēja pārbaudīt, jo neviena no licencēm, ko izmantoja Jindal, pagaidām nav izpirkta.

| (27) | FTP 2004–09 pārvaldības pārmaiņas, kuras stājās spēkā 2005. gada rudenī (prasība obligāti nosūtīt Indijas iestādēm patēriņa reģistru saistībā ar izpirkšanas procedūru), Jindal gadījumā pagaidām nav piemērotas. Tādējādi šajā posmā nevarēja pārbaudīt šā noteikuma faktisku īstenošanu. |
| --- | --- |

(27)

FTP 2004–09 pārvaldības pārmaiņas, kuras stājās spēkā 2005. gada rudenī (prasība obligāti nosūtīt Indijas iestādēm patēriņa reģistru saistībā ar izpirkšanas procedūru), Jindal gadījumā pagaidām nav piemērotas. Tādējādi šajā posmā nevarēja pārbaudīt šā noteikuma faktisku īstenošanu.

d)   Secinājums

| (28) | Atbrīvojums no ievedmuitas nodokļiem ir subsīdija pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļas un 2. panta 2. punkta nozīmē, t. i., ievedmuitas nodokļu neiekasēšana, kas citādi būtu jāiekasē, ir IV finansiāls ieguldījums, ar ko piešķirts labumus Jindal, uzlabojot tā likviditāti. |
| --- | --- |

(28)

Atbrīvojums no ievedmuitas nodokļiem ir subsīdija pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļas un 2. panta 2. punkta nozīmē, t. i., ievedmuitas nodokļu neiekasēšana, kas citādi būtu jāiekasē, ir IV finansiāls ieguldījums, ar ko piešķirts labumus Jindal, uzlabojot tā likviditāti.

| (29) | Turklāt četras apakšshēmas, ko izmantoja Jindal (t. i., i) līdz iv) ievilkumā uzskaitītās shēmas pēc likuma ir atkarīgas no eksporta rezultātiem, un tāpēc saskaņā ar pamatregulas 3. panta 4. punkta a) apakšpunktu tās ir atzīstamas par īpašām un kompensējamām. Neapņemoties ražojumu eksportēt, uzņēmums nevar izmantot šīs shēmas piedāvātās priekšrocības. Acīmredzami šis ir gadījums attiecībā uz i), ii) un iv) ievilkumā minētajām shēmām, taču šajā gadījumā pat ILS nosacītais eksports atbilst šim kritērijam, jo ar piegādēm EOS cenšas panākt faktiskus izvedumus. |
| --- | --- |

(29)

Turklāt četras apakšshēmas, ko izmantoja Jindal (t. i., i) līdz iv) ievilkumā uzskaitītās shēmas pēc likuma ir atkarīgas no eksporta rezultātiem, un tāpēc saskaņā ar pamatregulas 3. panta 4. punkta a) apakšpunktu tās ir atzīstamas par īpašām un kompensējamām. Neapņemoties ražojumu eksportēt, uzņēmums nevar izmantot šīs shēmas piedāvātās priekšrocības. Acīmredzami šis ir gadījums attiecībā uz i), ii) un iv) ievilkumā minētajām shēmām, taču šajā gadījumā pat ILS nosacītais eksports atbilst šim kritērijam, jo ar piegādēm EOS cenšas panākt faktiskus izvedumus.

| (30) | Šajā gadījumā izmantotās apakšshēmas nevar uzskatīt par pieļaujamām produkcijas nodokļa atmaksāšanas sistēmām vai šīs sistēmas aizvietotājām pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļas izpratnē. Tās neatbilst stingrajiem noteikumiem, kas izklāstīti pamatregulas I pielikuma i) punktā, II pielikumā (nodokļu atmaksāšanas definīcija un noteikumi) un III pielikumā (aizvietojamas nodokļu atmaksāšanas definīcija un noteikumi). IV efektīvi nepiemēroja savu pārbaudes sistēmu vai procedūru, lai apstiprinātu, vai eksportētā produkta ražošanā tika patērētas izejvielas un kāds bija to apjoms (pamatregulas II pielikuma II daļas 4. punkts un aizvietojamas nodokļu atmaksāšanas sistēmas gadījumā – III pielikuma II daļas 2. punkts). Attiecīgā ražojuma SION nebija pietiekami precīzas. SION pašas par sevi nevar uzskatīt par faktiskā patēriņa pārbaudes sistēmu, jo šo pārāk dāsno standarta normu uzbūve nedod iespēju IV pietiekami precīzi pārbaudīt, cik resursu ir patērēts eksporta produkcijas ražošanā. Turklāt IV neveica efektīvu kontroli, pamatojoties uz patēriņa reģistru. |
| --- | --- |

(30)

Šajā gadījumā izmantotās apakšshēmas nevar uzskatīt par pieļaujamām produkcijas nodokļa atmaksāšanas sistēmām vai šīs sistēmas aizvietotājām pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļas izpratnē. Tās neatbilst stingrajiem noteikumiem, kas izklāstīti pamatregulas I pielikuma i) punktā, II pielikumā (nodokļu atmaksāšanas definīcija un noteikumi) un III pielikumā (aizvietojamas nodokļu atmaksāšanas definīcija un noteikumi). IV efektīvi nepiemēroja savu pārbaudes sistēmu vai procedūru, lai apstiprinātu, vai eksportētā produkta ražošanā tika patērētas izejvielas un kāds bija to apjoms (pamatregulas II pielikuma II daļas 4. punkts un aizvietojamas nodokļu atmaksāšanas sistēmas gadījumā – III pielikuma II daļas 2. punkts). Attiecīgā ražojuma SION nebija pietiekami precīzas. SION pašas par sevi nevar uzskatīt par faktiskā patēriņa pārbaudes sistēmu, jo šo pārāk dāsno standarta normu uzbūve nedod iespēju IV pietiekami precīzi pārbaudīt, cik resursu ir patērēts eksporta produkcijas ražošanā. Turklāt IV neveica efektīvu kontroli, pamatojoties uz patēriņa reģistru.

| (31) | Uzņēmums savos komentāros pēc informācijas nodošanas atklātībā apgalvoja, ka tam ir pienācīgs patērētāju reģistrs un kā tāda ir pienācīga pārbaudes sistēma saskaņā ar pamatregulas II pielikumu. Tas papildus pieprasīja, lai ILS darbotos kā aizvietotāja shēma tā, ka varētu izmantot beznodokļa izejmateriālus, lai ražotu produkciju, ko pārdod vietējā tirgū, ja vien beznodokļa izejmateriāli ir patērēti preču ražošanā vai nu tieši, vai izmantojot aizstāšanu, kuras pēc tam samērīgā laikposmā ir eksportētas. Tomēr, kaut arī uzņēmumam varētu būt attiecīgā ražojuma daudzuma ražošanai izmantoto izejmateriālu patēriņa reģistrs, tas nesaglabāja sistēmu, ar ko varētu pārbaudīt, kuri izejmateriāli un kādā daudzumā tika patērēti eksportētās produkcijas ražošanā, kā noteikts FTP 2004–09 (23. papildinājums) un saskaņā ar pamatregulas II pielikuma II daļas 4. punktu. Turklāt uzņēmumam nav sistēmas, ar ko var pārbaudīt, vai izejmateriālu daudzums, par ko tiek pieprasīta atmaksāšana, nepārsniedz līdzvērtīgas eksporta produkcijas daudzumu saskaņā ar III pielikuma II daļas 2. punktu. Šajā gadījumā, visu rūpīgi apsverot, tiek apgalvots, ka nav saistības starp patērētajiem beznodokļu izejmateriāliem un eksportēto produkciju un ka tādējādi nav pienācīgas pārbaudes sistēmas. |
| --- | --- |

(31)

Uzņēmums savos komentāros pēc informācijas nodošanas atklātībā apgalvoja, ka tam ir pienācīgs patērētāju reģistrs un kā tāda ir pienācīga pārbaudes sistēma saskaņā ar pamatregulas II pielikumu. Tas papildus pieprasīja, lai ILS darbotos kā aizvietotāja shēma tā, ka varētu izmantot beznodokļa izejmateriālus, lai ražotu produkciju, ko pārdod vietējā tirgū, ja vien beznodokļa izejmateriāli ir patērēti preču ražošanā vai nu tieši, vai izmantojot aizstāšanu, kuras pēc tam samērīgā laikposmā ir eksportētas. Tomēr, kaut arī uzņēmumam varētu būt attiecīgā ražojuma daudzuma ražošanai izmantoto izejmateriālu patēriņa reģistrs, tas nesaglabāja sistēmu, ar ko varētu pārbaudīt, kuri izejmateriāli un kādā daudzumā tika patērēti eksportētās produkcijas ražošanā, kā noteikts FTP 2004–09 (23. papildinājums) un saskaņā ar pamatregulas II pielikuma II daļas 4. punktu. Turklāt uzņēmumam nav sistēmas, ar ko var pārbaudīt, vai izejmateriālu daudzums, par ko tiek pieprasīta atmaksāšana, nepārsniedz līdzvērtīgas eksporta produkcijas daudzumu saskaņā ar III pielikuma II daļas 2. punktu. Šajā gadījumā, visu rūpīgi apsverot, tiek apgalvots, ka nav saistības starp patērētajiem beznodokļu izejmateriāliem un eksportēto produkciju un ka tādējādi nav pienācīgas pārbaudes sistēmas.

| (32) | Tāpēc apakšshēmas ir kompensējamas. |
| --- | --- |

(32)

Tāpēc apakšshēmas ir kompensējamas.

e)   Subsīdijas summas aprēķināšana

| (33) | Subsīdiju summu aprēķināja šādi. Skaitītājs ir nesaņemto ievedmuitas nodokļu summa (muitas pamatnodoklis un speciālais muitas papildnodoklis) par materiāliem, kas importēti saskaņā ar i) līdz iii) ievilkumā minētajām apakšshēmām, respektīvi, kurus ir tiesības importēt, izmantojot starpposma ražotāju; iv) apakšshēmas gadījumā saucējs ir nesaņemto ievedmuitas nodokļu summa par izejmateriāliem, kas izmantoti attiecīgā ražojuma ražošanā IP pārskatīšanas laikā. |
| --- | --- |

(33)

Subsīdiju summu aprēķināja šādi. Skaitītājs ir nesaņemto ievedmuitas nodokļu summa (muitas pamatnodoklis un speciālais muitas papildnodoklis) par materiāliem, kas importēti saskaņā ar i) līdz iii) ievilkumā minētajām apakšshēmām, respektīvi, kurus ir tiesības importēt, izmantojot starpposma ražotāju; iv) apakšshēmas gadījumā saucējs ir nesaņemto ievedmuitas nodokļu summa par izejmateriāliem, kas izmantoti attiecīgā ražojuma ražošanā IP pārskatīšanas laikā.

| (34) | Uzņēmums savos komentāros pēc informācijas nodošanas atklātībā apgalvoja, ka muitas nodokļi par PET plēves ražošanai vajadzīgajiem izejmateriāliem no 2006. gada marta, t. i., pēc tam, kad beidzās IP, ir samazinājušies no 15 % līdz 7,5 %, un pieprasīja, lai Komisija ņemtu vērā šīs pārmaiņas, aprēķinot subsīdiju likmi ILS. Lai gan ir bijuši gadījumi, kad ir ņemti vērā notikumi, kas norisinājušies pēc IP, to dara tikai ārkārtas apstākļu gadījumā, un šķiet, ka šis nav tāds gadījums. Saskaņā ar pamatregulas 5. pantu un 11. panta 1. punktu šis pieprasījums ir jānoraida. |
| --- | --- |

(34)

Uzņēmums savos komentāros pēc informācijas nodošanas atklātībā apgalvoja, ka muitas nodokļi par PET plēves ražošanai vajadzīgajiem izejmateriāliem no 2006. gada marta, t. i., pēc tam, kad beidzās IP, ir samazinājušies no 15 % līdz 7,5 %, un pieprasīja, lai Komisija ņemtu vērā šīs pārmaiņas, aprēķinot subsīdiju likmi ILS. Lai gan ir bijuši gadījumi, kad ir ņemti vērā notikumi, kas norisinājušies pēc IP, to dara tikai ārkārtas apstākļu gadījumā, un šķiet, ka šis nav tāds gadījums. Saskaņā ar pamatregulas 5. pantu un 11. panta 1. punktu šis pieprasījums ir jānoraida.

| (35) | Turklāt uzņēmums savos komentāros pēc informācijas nodošanas atklātībā apgalvoja, ka iv) apakšshēmas ieguvums faktiski bija cenas starpība starp izejmateriālu pastāvīgiem iepirkumiem vietējā tirgū un izejmateriālu iepirkumiem, atzīstot ILS “par spēkā neesošu”, un sniedza dažus aprēķinus, kas nebija pamatoti ar pierādījumiem. Tomēr ieguvums ir aprēķināts, pamatojoties uz nesaņemto nodokli, kas norādīts licencē, jo materiāla pārdošanas/iepirkuma cena ir vienīgi komerciāls lēmums un ar to negroza nesamaksātā nodokļa summu. Jebkurā gadījumā šo apgalvojumu pirmo reizi izteica pēc informācijas nodošanas atklātībā, un tas tika noraidīts, jo Komisijai nebija iespējas to pārbaudīt. |
| --- | --- |

(35)

Turklāt uzņēmums savos komentāros pēc informācijas nodošanas atklātībā apgalvoja, ka iv) apakšshēmas ieguvums faktiski bija cenas starpība starp izejmateriālu pastāvīgiem iepirkumiem vietējā tirgū un izejmateriālu iepirkumiem, atzīstot ILS “par spēkā neesošu”, un sniedza dažus aprēķinus, kas nebija pamatoti ar pierādījumiem. Tomēr ieguvums ir aprēķināts, pamatojoties uz nesaņemto nodokli, kas norādīts licencē, jo materiāla pārdošanas/iepirkuma cena ir vienīgi komerciāls lēmums un ar to negroza nesamaksātā nodokļa summu. Jebkurā gadījumā šo apgalvojumu pirmo reizi izteica pēc informācijas nodošanas atklātībā, un tas tika noraidīts, jo Komisijai nebija iespējas to pārbaudīt.

| (36) | Kā noteikts pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktā, maksājumus, kas neizbēgami bija radušies, lai iegūtu subsīdiju, atskaitīja no subsīdijas summām, ja par to tika saņemti pamatoti pieprasījumi. Nesaņemto ievedmuitas nodokļu kopējo apjomu izmanto kā saucēju un nevis kā papildu atlaidi/atbrīvojumu, kā uzņēmums apgalvo, jo ILS neatbilst pamatregulas II pielikumā izklāstītajiem nosacījumiem. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu saucējs ir eksporta apgrozījums IP pārskatīšanas laikā. Uzņēmums apgalvoja, ka nosacīts eksports IP pārskatīšanas laikā būtu jāiekļauj uzņēmuma eksporta apgrozījumā. Taču šie darījumi faktiski nav eksports, bet gan pārdevumi vietējā tirgū, tāpēc tos nevar pareizi klasificēt kā eksportu, un tādējādi tos neiekļāva kopējā eksporta apgrozījuma summā. |
| --- | --- |

(36)

Kā noteikts pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktā, maksājumus, kas neizbēgami bija radušies, lai iegūtu subsīdiju, atskaitīja no subsīdijas summām, ja par to tika saņemti pamatoti pieprasījumi. Nesaņemto ievedmuitas nodokļu kopējo apjomu izmanto kā saucēju un nevis kā papildu atlaidi/atbrīvojumu, kā uzņēmums apgalvo, jo ILS neatbilst pamatregulas II pielikumā izklāstītajiem nosacījumiem. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu saucējs ir eksporta apgrozījums IP pārskatīšanas laikā. Uzņēmums apgalvoja, ka nosacīts eksports IP pārskatīšanas laikā būtu jāiekļauj uzņēmuma eksporta apgrozījumā. Taču šie darījumi faktiski nav eksports, bet gan pārdevumi vietējā tirgū, tāpēc tos nevar pareizi klasificēt kā eksportu, un tādējādi tos neiekļāva kopējā eksporta apgrozījuma summā.

| (37) | Subsīdijas likme, kas noteikta ILS, ir 14,68 %. |
| --- | --- |

(37)

Subsīdijas likme, kas noteikta ILS, ir 14,68 %.

2.   Piešķīrumu shēma ievedmuitas maksājumiem (“DEPBS”)

a)   Juridiskais pamats

| (38) | DEPBS apraksts ir iekļauts dokumenta FTP 2004–09 4.3. punktā. |
| --- | --- |

(38)

DEPBS apraksts ir iekļauts dokumenta FTP 2004–09 4.3. punktā.

b)   Atbilstība

| (39) | Netika konstatēts, ka Jindal IP pārskatīšanas laikā izmantoja DEPBS, tāpēc sīkāka analīze par šīs shēmas kompensēšanas iespēju nav vajadzīga. |
| --- | --- |

(39)

Netika konstatēts, ka Jindal IP pārskatīšanas laikā izmantoja DEPBS, tāpēc sīkāka analīze par šīs shēmas kompensēšanas iespēju nav vajadzīga.

3.   Uz eksportu orientētu struktūru shēma (“EOSS”)/Speciālās ekonomiskās zonas shēma (“SEZS”)

a)   Juridiskais pamats

| (40) | Sīkāka informācija par šīm shēmām ir iekļauta dokumenta FTP 2004–09 6. iedaļā, dokumentā HOP I 2004–09 (EOSS), SEZ 2005. gada likumā un tā noteikumos (SEZS). |
| --- | --- |

(40)

Sīkāka informācija par šīm shēmām ir iekļauta dokumenta FTP 2004–09 6. iedaļā, dokumentā HOP I 2004–09 (EOSS), SEZ 2005. gada likumā un tā noteikumos (SEZS).

b)   Atbilstība

| (41) | Izņemot uzņēmumus, kas nodarbojas vienīgi ar tirdzniecību, visus uzņēmumus, kuri eksportē zināmu apjomu savas preču produkcijas vai pakalpojumu, var iekļaut EOSS vai SEZS. Tika konstatēts, ka Jindal IP pārskatīšanas laikā gūst labumu no EOSS, bet nevis no SEZS. Tātad analīzē uzmanība ir pievēsta vienīgi EOSS. |
| --- | --- |

(41)

Izņemot uzņēmumus, kas nodarbojas vienīgi ar tirdzniecību, visus uzņēmumus, kuri eksportē zināmu apjomu savas preču produkcijas vai pakalpojumu, var iekļaut EOSS vai SEZS. Tika konstatēts, ka Jindal IP pārskatīšanas laikā gūst labumu no EOSS, bet nevis no SEZS. Tātad analīzē uzmanība ir pievēsta vienīgi EOSS.

c)   Praktiska īstenošana

| (42) | EOS var reģistrēt jebkur Indijā. Šī ir shēma, kas papildina SEZS. |
| --- | --- |

(42)

EOS var reģistrēt jebkur Indijā. Šī ir shēma, kas papildina SEZS.

| (43) | Iesniegumā par EOS statusu jāiekļauj sīka informācija, inter alia, par turpmākajos piecos gados plānotajiem ražošanas apjomiem, prognozēto eksporta vērtību, importa noteikumiem un vietējām prasībām. Ja iestādes pieņem uzņēmuma iesniegumu, ar pieņemšanu saistītos noteikumus paziņo attiecīgajam uzņēmumam. Nolīgums, ar ko uzņēmumu atzīst par tādu, kas ir EOSS, ir spēkā piecus gadus, un to var atjaunot. |
| --- | --- |

(43)

Iesniegumā par EOS statusu jāiekļauj sīka informācija, inter alia, par turpmākajos piecos gados plānotajiem ražošanas apjomiem, prognozēto eksporta vērtību, importa noteikumiem un vietējām prasībām. Ja iestādes pieņem uzņēmuma iesniegumu, ar pieņemšanu saistītos noteikumus paziņo attiecīgajam uzņēmumam. Nolīgums, ar ko uzņēmumu atzīst par tādu, kas ir EOSS, ir spēkā piecus gadus, un to var atjaunot.

| (44) | Kā tas izklāstīts dokumentā FTP 2004–09, saistībā ar EOS obligāts pienākums ir gūt ārvalstu valūtas neto ieņēmumus (“NFE”), t. i., (piecu gadu) atskaites periodā kopējai eksporta vērtībai jāpārsniedz importēto preču kopējā vērtība. |
| --- | --- |

(44)

Kā tas izklāstīts dokumentā FTP 2004–09, saistībā ar EOS obligāts pienākums ir gūt ārvalstu valūtas neto ieņēmumus (“NFE”), t. i., (piecu gadu) atskaites periodā kopējai eksporta vērtībai jāpārsniedz importēto preču kopējā vērtība.

| (45) | EOS ir tiesības uz šādām koncesijām:






  i) | atbrīvojums no ievedmuitas nodokļiem visa veida precēm (ieskaitot ražošanas līdzekļus, izejmateriālus un palīgmateriālus), kuras vajadzīgas izgatavošanai, ražošanai, apstrādei vai saistībā ar to; |
| --- | --- | --- |

(45)

EOS ir tiesības uz šādām koncesijām:

i)

atbrīvojums no ievedmuitas nodokļiem visa veida precēm (ieskaitot ražošanas līdzekļus, izejmateriālus un palīgmateriālus), kuras vajadzīgas izgatavošanai, ražošanai, apstrādei vai saistībā ar to;

| ii) | atbrīvojums no akcīzes nodokļa, ko piemēro precēm, kas iepirktas vietējā tirgū; |
| --- | --- |

ii)

atbrīvojums no akcīzes nodokļa, ko piemēro precēm, kas iepirktas vietējā tirgū;

| iii) | par vietējā tirgū pirktām precēm samaksāta tirdzniecības pamatnodokļa atmaksa; |
| --- | --- |

iii)

par vietējā tirgū pirktām precēm samaksāta tirdzniecības pamatnodokļa atmaksa;

| iv) | iespējas vietējā tirgū ar FOB nosacījumiem pārdot līdz pat 50 % no eksporta vērtības tā dēvētajā vietējā tarifa zonā (“DTA”) pēc koncesiju maksājumu veikšanas; |
| --- | --- |

iv)

iespējas vietējā tirgū ar FOB nosacījumiem pārdot līdz pat 50 % no eksporta vērtības tā dēvētajā vietējā tarifa zonā (“DTA”) pēc koncesiju maksājumu veikšanas;

| v) | atbrīvojums no ienākuma nodokļa, ko parasti maksā par peļņu, kas saskaņā ar Ienākuma nodokļa likuma 10.B nodaļu gūta no eksporta preču pārdošanas desmit gadus pēc uzņēmuma darbības sākšanas, bet ne ilgāk par 2010. gadu; |
| --- | --- |

v)

atbrīvojums no ienākuma nodokļa, ko parasti maksā par peļņu, kas saskaņā ar Ienākuma nodokļa likuma 10.B nodaļu gūta no eksporta preču pārdošanas desmit gadus pēc uzņēmuma darbības sākšanas, bet ne ilgāk par 2010. gadu;

| vi) | iespēja, ka ārvalstu kapitāla daļa ir 100 % no uzņēmuma pamatkapitāla. |
| --- | --- |

vi)

iespēja, ka ārvalstu kapitāla daļa ir 100 % no uzņēmuma pamatkapitāla.

| (46) | Struktūras, kas darbojas saskaņā ar minētajām shēmām, saskaņā ar Muitas likuma 65. nodaļu ir muitas ierēdņu uzraudzības lokā. Ar likumu ir noteikts, ka EOS īpašā formātā atbilstīgi jāatskaitās par visiem importa darījumiem, par visu importēto materiālu patēriņu, izmantošanu un par veikto eksportu. Šie dokumenti (ceturkšņa pārskati un ikgadējie progresa ziņojumi) ir periodiski jāiesniedz kompetentajām iestādēm. Tomēr, kā noteikts dokumenta FTP 2004–09 I 6.11.2. punktā, “EOS nekad nepieprasa, lai katrs importa sūtījums atbilstu veiktā eksporta līmenim, pārvedumiem uz citām struktūrām, pārdošanas apjomiem DTA un krājumiem”. |
| --- | --- |

(46)

Struktūras, kas darbojas saskaņā ar minētajām shēmām, saskaņā ar Muitas likuma 65. nodaļu ir muitas ierēdņu uzraudzības lokā. Ar likumu ir noteikts, ka EOS īpašā formātā atbilstīgi jāatskaitās par visiem importa darījumiem, par visu importēto materiālu patēriņu, izmantošanu un par veikto eksportu. Šie dokumenti (ceturkšņa pārskati un ikgadējie progresa ziņojumi) ir periodiski jāiesniedz kompetentajām iestādēm. Tomēr, kā noteikts dokumenta FTP 2004–09 I 6.11.2. punktā, “EOS nekad nepieprasa, lai katrs importa sūtījums atbilstu veiktā eksporta līmenim, pārvedumiem uz citām struktūrām, pārdošanas apjomiem DTA un krājumiem”.

| (47) | Preces, kuras pārdod vietējā tirgū, nosūta un uzskaita bez iestāžu apliecinājuma. EOS eksporta sūtījumu nosūtīšanas procesu uzrauga muitas/akcīzes amatpersona, kas ir pastāvīgi nodarbināta EOS. |
| --- | --- |

(47)

Preces, kuras pārdod vietējā tirgū, nosūta un uzskaita bez iestāžu apliecinājuma. EOS eksporta sūtījumu nosūtīšanas procesu uzrauga muitas/akcīzes amatpersona, kas ir pastāvīgi nodarbināta EOS.

| (48) | Jindal izmantoja EOS, lai bez ievedmuitas nodokļa importētu ražošanas līdzekļus un lai tam tiktu atmaksāts tirdzniecības pamatnodoklis, kas samaksāts par vietējā tirgū pirktām precēm. Šis eksportētājs neizmantoja atbrīvojumu no ievedmuitas nodokļiem par izejmateriāliem, jo EOS ražotnē PET plēves ražošanā kā izejvielas izmanto PET granulas. Tās ražo citā šā uzņēmuma filiālē no izejmateriāliem, kas iepirkti atbilstīgi ILS. |
| --- | --- |

(48)

Jindal izmantoja EOS, lai bez ievedmuitas nodokļa importētu ražošanas līdzekļus un lai tam tiktu atmaksāts tirdzniecības pamatnodoklis, kas samaksāts par vietējā tirgū pirktām precēm. Šis eksportētājs neizmantoja atbrīvojumu no ievedmuitas nodokļiem par izejmateriāliem, jo EOS ražotnē PET plēves ražošanā kā izejvielas izmanto PET granulas. Tās ražo citā šā uzņēmuma filiālē no izejmateriāliem, kas iepirkti atbilstīgi ILS.

d)   Secinājumi par EOS

| (49) | EOS atbrīvojums no divu veidu ievedmuitas nodokļiem (“muitas pamatnodoklis” un “speciālais muitas papildnodoklis”) un tirdzniecības pamatnodokļa atmaksa ir IV finansiāli ieguldījumi pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļas nozīmē. Valdības ieņēmumi, kas būtu saņemami, ja netiktu izmantota šī shēma, netika gūti, tādējādi EOS tika piešķirts labums pamatregulas 2. panta 2. punkta izpratnē, jo uzņēmums uzlaboja savu likviditāti. |
| --- | --- |

(49)

EOS atbrīvojums no divu veidu ievedmuitas nodokļiem (“muitas pamatnodoklis” un “speciālais muitas papildnodoklis”) un tirdzniecības pamatnodokļa atmaksa ir IV finansiāli ieguldījumi pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļas nozīmē. Valdības ieņēmumi, kas būtu saņemami, ja netiktu izmantota šī shēma, netika gūti, tādējādi EOS tika piešķirts labums pamatregulas 2. panta 2. punkta izpratnē, jo uzņēmums uzlaboja savu likviditāti.

| (50) | Tādējādi atbrīvojums no muitas pamatnodokļa un speciālā muitas papildnodokļa, kā arī mazumtirdzniecības nodokļa atmaksa ir subsidēšana pamatregulas 2. panta nozīmē. Pēc likuma tā ir atkarīga no eksporta rezultātiem un tāpēc jāuzskata par īpašām un kompensējamām saskaņā ar pamatregulas 3. panta 4. punkta a) apakšpunktu. Kā paredzēts dokumenta FTP 2004–09 6.1. punktā, EOS eksporta mērķis ir obligāts nosacījums, lai saņemtu priekšrocības. |
| --- | --- |

(50)

Tādējādi atbrīvojums no muitas pamatnodokļa un speciālā muitas papildnodokļa, kā arī mazumtirdzniecības nodokļa atmaksa ir subsidēšana pamatregulas 2. panta nozīmē. Pēc likuma tā ir atkarīga no eksporta rezultātiem un tāpēc jāuzskata par īpašām un kompensējamām saskaņā ar pamatregulas 3. panta 4. punkta a) apakšpunktu. Kā paredzēts dokumenta FTP 2004–09 6.1. punktā, EOS eksporta mērķis ir obligāts nosacījums, lai saņemtu priekšrocības.

| (51) | Turklāt tika apstiprināts, ka IV nav efektīvas pārbaudes sistēmas vai procedūras, lai apstiprinātu, vai un kādā daudzumā bez muitas nodokļa un/vai bez tirdzniecības nodokļa iepirktie resursi tika patērēti eksporta produkcijas ražošanā (pamatregulas II pielikuma II daļas 4. punkts un aizvietojamu nodokļa atmaksāšanas sistēmu gadījumā – III pielikuma II daļas 2. punkts). Jebkurā gadījumā atbrīvojums no nodokļiem par ražošanas līdzekļiem jau ir nodokļu atmaksāšanas sistēma, kas nav pieļaujama, jo šādus ražošanas līdzekļus neizlieto ražošanas procesā. |
| --- | --- |

(51)

Turklāt tika apstiprināts, ka IV nav efektīvas pārbaudes sistēmas vai procedūras, lai apstiprinātu, vai un kādā daudzumā bez muitas nodokļa un/vai bez tirdzniecības nodokļa iepirktie resursi tika patērēti eksporta produkcijas ražošanā (pamatregulas II pielikuma II daļas 4. punkts un aizvietojamu nodokļa atmaksāšanas sistēmu gadījumā – III pielikuma II daļas 2. punkts). Jebkurā gadījumā atbrīvojums no nodokļiem par ražošanas līdzekļiem jau ir nodokļu atmaksāšanas sistēma, kas nav pieļaujama, jo šādus ražošanas līdzekļus neizlieto ražošanas procesā.

| (52) | IV nav veikusi faktiski izmantoto izejmateriālu papildu pārbaudi, lai gan parasti to vajadzētu darīt gadījumā, ja nav efektīvas pārbaudes sistēmas (pamatregulas II pielikuma II daļas 5. punkts un III pielikuma II daļas 3. punkts), ne arī pierādījusi, ka ir notikusi nodokļu pārmērīga atlaišana. |
| --- | --- |

(52)

IV nav veikusi faktiski izmantoto izejmateriālu papildu pārbaudi, lai gan parasti to vajadzētu darīt gadījumā, ja nav efektīvas pārbaudes sistēmas (pamatregulas II pielikuma II daļas 5. punkts un III pielikuma II daļas 3. punkts), ne arī pierādījusi, ka ir notikusi nodokļu pārmērīga atlaišana.

e)   Subsīdijas summas aprēķināšana

| (53) | Tādējādi kompensējamais labums IP pārskatīšanas laikā ir atbrīvojums no visiem nodokļiem (muitas pamatnodokļa un speciālā muitas papildnodokļa), kas parasti jāmaksā importējot, kā arī tirdzniecības nodokļa atmaksa. |
| --- | --- |

(53)

Tādējādi kompensējamais labums IP pārskatīšanas laikā ir atbrīvojums no visiem nodokļiem (muitas pamatnodokļa un speciālā muitas papildnodokļa), kas parasti jāmaksā importējot, kā arī tirdzniecības nodokļa atmaksa.

i)   Tirdzniecības pamatnodokļa atmaksa par vietējā tirgū iepirktām precēm

| (54) | Skaitītāju noteica šādi: subsīdijas summu aprēķina, pamatojoties uz atmaksājamo tirdzniecības nodokli par IP pārskatīšanas laikā veiktajiem iepirkumiem ražošanas daļas vajadzībām, piemēram, par daļām un iepakojuma materiālu. Maksājumi, kas bija jāveic, lai saņemtu subsīdiju, atskaitīja saskaņā ar pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(54)

Skaitītāju noteica šādi: subsīdijas summu aprēķina, pamatojoties uz atmaksājamo tirdzniecības nodokli par IP pārskatīšanas laikā veiktajiem iepirkumiem ražošanas daļas vajadzībām, piemēram, par daļām un iepakojuma materiālu. Maksājumi, kas bija jāveic, lai saņemtu subsīdiju, atskaitīja saskaņā ar pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktu.

| (55) | Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu šī subsīdijas summa ir piešķirta par eksporta apgrozījumu, kas sasniegts, IP pārskatīšanas laikā pārdodot visu eksporta produkciju (saucējs), jo subsīdija ir atkarīga no eksporta rezultātiem un to nepiešķīra, ņemot vērā izgatavotos, saražotos, eksportētos vai pārvadātos daudzumus. Tādējādi subsīdijas norma bija 0,04 %. |
| --- | --- |

(55)

Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu šī subsīdijas summa ir piešķirta par eksporta apgrozījumu, kas sasniegts, IP pārskatīšanas laikā pārdodot visu eksporta produkciju (saucējs), jo subsīdija ir atkarīga no eksporta rezultātiem un to nepiešķīra, ņemot vērā izgatavotos, saražotos, eksportētos vai pārvadātos daudzumus. Tādējādi subsīdijas norma bija 0,04 %.

ii)   Atbrīvojums no ievedmuitas nodokļiem (muitas pamatnodokļa un speciālā muitas papildnodokļa) un tirdzniecības pamatnodokļa atmaksa par ražošanas līdzekļiem

| (56) | Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 3. punktu ieguvums ir aprēķināts, pamatojoties uz muitas nodokļa summu, kas nav samaksāta par importētajiem ražošanas līdzekļiem, un atmaksāto tirdzniecības nodokli par iepirktajiem ražošanas līdzekļiem, un abi gadījumi attiecas uz laikposmu, kas atbilst periodam, kurā attiecīgās produkcijas ražošanas nozarē šādi ražošanas līdzekļi parasti tiek amortizēti. Uzņēmums apgalvoja, ka šai vajadzētu būt amortizācijas likmei, ko uzņēmums faktiski izmantoja finanšu pārskatos. Tomēr noteikumu 7. panta 3. punktā interpretē, lai atsauktos uz amortizācijas likmi, kas norādīta attiecībā uz uzņēmumu piemērojamos tiesību aktos, un šajā gadījumā tā ir likme, kas norādīta 1956. gada Likumā par uzņēmējsabiedrībām. Tādā veidā aprēķinā summa, kas attiecināma uz IP pārskatīšanu, ir koriģēta, pieskaitot procentus, ko attiecina uz šo periodu, lai atspoguļotu laika gaitā iegūtā labuma vērtību un tādējādi noteiktu pilnu labumu, ko saņēmējs ir guvis no šīs shēmas. Subsīdijas iegūšanai vajadzīgie maksājumi saskaņā ar pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktu tika atskaitīti no šīs summas, iegūstot subsīdijas summu kā skaitītāju. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu un 3. punktu šī subsīdijas summa ir piešķirta par apgrozījumu IP pārskatīšanas laikā, attiecīgo ražojumu pārdodot eksportam, un ir izsakāma kā attiecīgs saucējs, jo subsīdija ir atkarīga no eksporta rezultātiem un to nepiešķīra, ņemot vērā izgatavotos, saražotos, eksportētos vai pārvadātos daudzumus. Uzņēmums apgalvoja, ka nosacīts eksports būtu jāiekļauj kopējā eksporta apgrozījumā, taču šis apgalvojums tika noraidīts 36. apsvērumā izklāstīto apsvērumu dēļ. Tādējādi iegūtā subsīdijas norma bija 1,26 %. |
| --- | --- |

(56)

Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 3. punktu ieguvums ir aprēķināts, pamatojoties uz muitas nodokļa summu, kas nav samaksāta par importētajiem ražošanas līdzekļiem, un atmaksāto tirdzniecības nodokli par iepirktajiem ražošanas līdzekļiem, un abi gadījumi attiecas uz laikposmu, kas atbilst periodam, kurā attiecīgās produkcijas ražošanas nozarē šādi ražošanas līdzekļi parasti tiek amortizēti. Uzņēmums apgalvoja, ka šai vajadzētu būt amortizācijas likmei, ko uzņēmums faktiski izmantoja finanšu pārskatos. Tomēr noteikumu 7. panta 3. punktā interpretē, lai atsauktos uz amortizācijas likmi, kas norādīta attiecībā uz uzņēmumu piemērojamos tiesību aktos, un šajā gadījumā tā ir likme, kas norādīta 1956. gada Likumā par uzņēmējsabiedrībām. Tādā veidā aprēķinā summa, kas attiecināma uz IP pārskatīšanu, ir koriģēta, pieskaitot procentus, ko attiecina uz šo periodu, lai atspoguļotu laika gaitā iegūtā labuma vērtību un tādējādi noteiktu pilnu labumu, ko saņēmējs ir guvis no šīs shēmas. Subsīdijas iegūšanai vajadzīgie maksājumi saskaņā ar pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktu tika atskaitīti no šīs summas, iegūstot subsīdijas summu kā skaitītāju. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu un 3. punktu šī subsīdijas summa ir piešķirta par apgrozījumu IP pārskatīšanas laikā, attiecīgo ražojumu pārdodot eksportam, un ir izsakāma kā attiecīgs saucējs, jo subsīdija ir atkarīga no eksporta rezultātiem un to nepiešķīra, ņemot vērā izgatavotos, saražotos, eksportētos vai pārvadātos daudzumus. Uzņēmums apgalvoja, ka nosacīts eksports būtu jāiekļauj kopējā eksporta apgrozījumā, taču šis apgalvojums tika noraidīts 36. apsvērumā izklāstīto apsvērumu dēļ. Tādējādi iegūtā subsīdijas norma bija 1,26 %.

| (57) | Tādējādi kopējā subsīdiju norma EOS shēmā uzņēmumam Jindal bija 1,3 %. |
| --- | --- |

(57)

Tādējādi kopējā subsīdiju norma EOS shēmā uzņēmumam Jindal bija 1,3 %.

4.   Ražošanas līdzekļu eksporta veicināšanas shēma (“EPCGS”)

a)   Juridiskais pamats

| (58) | EPCGS sīks apraksts atrodams dokumenta FTP 2004–09 5. iedaļā un dokumenta HOP I 2004–09 5. iedaļā. |
| --- | --- |

(58)

EPCGS sīks apraksts atrodams dokumenta FTP 2004–09 5. iedaļā un dokumenta HOP I 2004–09 5. iedaļā.

b)   Atbilstība

| (59) | Visi ražotāji eksportētāji un eksporta produkcijas tirgotāji, kas ir “sasaistīti” ar palīgražotājiem vai pakalpojumu sniedzējiem, ir tiesīgi izmantot šo shēmu. Tika konstatēts, ka Jindal IP pārskatīšanas laikā guva labumu no tās. |
| --- | --- |

(59)

Visi ražotāji eksportētāji un eksporta produkcijas tirgotāji, kas ir “sasaistīti” ar palīgražotājiem vai pakalpojumu sniedzējiem, ir tiesīgi izmantot šo shēmu. Tika konstatēts, ka Jindal IP pārskatīšanas laikā guva labumu no tās.

c)   Praktiska īstenošana

| (60) | Saskaņā ar nosacījumu par pienākumu eksportēt uzņēmumam ir atļauts ar samazinātu nodokļa likmi importēt ražošanas līdzekļus (jaunus un kopš 2003. gada aprīļa arī otrreizējas lietošanas ražošanas līdzekļus, kas nav vecāki par 10 gadiem). Tāpēc IV uz pieteikuma pamata un samaksājot maksājumu izsniedz EPCGS licenci. Kopš 2000. gada aprīļa šī shēma paredz 5 % ievedmuitas nodokļa likmes samazinājumu, kas piemērojams visiem ražošanas līdzekļiem, kas importēti saskaņā ar šo shēmu. Lai izpildītu eksporta saistības, importētie ražošanas līdzekļi noteiktā laikposmā ir jāizmanto zināma daudzuma eksporta preču ražošanai. |
| --- | --- |

(60)

Saskaņā ar nosacījumu par pienākumu eksportēt uzņēmumam ir atļauts ar samazinātu nodokļa likmi importēt ražošanas līdzekļus (jaunus un kopš 2003. gada aprīļa arī otrreizējas lietošanas ražošanas līdzekļus, kas nav vecāki par 10 gadiem). Tāpēc IV uz pieteikuma pamata un samaksājot maksājumu izsniedz EPCGS licenci. Kopš 2000. gada aprīļa šī shēma paredz 5 % ievedmuitas nodokļa likmes samazinājumu, kas piemērojams visiem ražošanas līdzekļiem, kas importēti saskaņā ar šo shēmu. Lai izpildītu eksporta saistības, importētie ražošanas līdzekļi noteiktā laikposmā ir jāizmanto zināma daudzuma eksporta preču ražošanai.

d)   Secinājums par EPCGS

| (61) | Ar EPCGS nodrošina subsīdijas pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) ievilkuma un 2. panta 2. punkta nozīmē, jo IV nesaņem ieņēmumus, kas citādi būtu maksājami. Turklāt muitas nodokļa samazinājums dod labumu eksportētājam, jo, nemaksājot nodokļus, tiek ietaupīts un tiek uzlabota uzņēmuma likviditāte. |
| --- | --- |

(61)

Ar EPCGS nodrošina subsīdijas pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) ievilkuma un 2. panta 2. punkta nozīmē, jo IV nesaņem ieņēmumus, kas citādi būtu maksājami. Turklāt muitas nodokļa samazinājums dod labumu eksportētājam, jo, nemaksājot nodokļus, tiek ietaupīts un tiek uzlabota uzņēmuma likviditāte.

| (62) | Turklāt EPCGS pēc likuma ir atkarīga no eksporta rezultātiem, jo šādas licences nevar saņemt, ja nav saistības eksportēt. Tādēļ tā ir uzskatāma par specifisku un kompensējamu pamatregulas 3. panta 4. punkta a) apakšpunkta nozīmē. |
| --- | --- |

(62)

Turklāt EPCGS pēc likuma ir atkarīga no eksporta rezultātiem, jo šādas licences nevar saņemt, ja nav saistības eksportēt. Tādēļ tā ir uzskatāma par specifisku un kompensējamu pamatregulas 3. panta 4. punkta a) apakšpunkta nozīmē.

| (63) | Šo shēmu nevar uzskatīt par atļaujamu nodokļu atmaksāšanas sistēmu vai aizvietotāju atmaksāšanas sistēmu pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) ievilkuma nozīmē. Šādas pieļaujamas sistēmas neattiecina uz ražošanas līdzekļiem, kā norādīts pamatregulas I pielikuma i) punktā, jo ražošanas līdzekļus neizmanto eksportētās produkcijas ražošanā. |
| --- | --- |

(63)

Šo shēmu nevar uzskatīt par atļaujamu nodokļu atmaksāšanas sistēmu vai aizvietotāju atmaksāšanas sistēmu pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) ievilkuma nozīmē. Šādas pieļaujamas sistēmas neattiecina uz ražošanas līdzekļiem, kā norādīts pamatregulas I pielikuma i) punktā, jo ražošanas līdzekļus neizmanto eksportētās produkcijas ražošanā.

e)   Subsīdijas summas aprēķināšana

| (64) | Skaitītāju noteica šādi: subsīdijas summu aprēķināja saskaņā ar pamatregulas 7. panta 3. punktu, pamatojoties uz nesamaksāto muitas nodokli par importētajiem ražošanas līdzekļiem periodā, kas PET plēves ražošanas nozarē sakrīt ar šādu ražošanas līdzekļu parasto amortizācijas periodu, ko 56. apsvērumā izklāstīto iemeslu dēļ uzskatīja par 1956. gada Likumā par uzņēmējsabiedrībām norādīto likmi, nevis par likmi, ko uzņēmums faktiski izmantoja. Šai summai tika pieskaitīti procenti, lai parādītu laika gaitā iegūtā labuma kopējo vērtību. Maksājumi, kas bija jākārto subsīdijas iegūšanai, tika atskaitīti saskaņā ar pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(64)

Skaitītāju noteica šādi: subsīdijas summu aprēķināja saskaņā ar pamatregulas 7. panta 3. punktu, pamatojoties uz nesamaksāto muitas nodokli par importētajiem ražošanas līdzekļiem periodā, kas PET plēves ražošanas nozarē sakrīt ar šādu ražošanas līdzekļu parasto amortizācijas periodu, ko 56. apsvērumā izklāstīto iemeslu dēļ uzskatīja par 1956. gada Likumā par uzņēmējsabiedrībām norādīto likmi, nevis par likmi, ko uzņēmums faktiski izmantoja. Šai summai tika pieskaitīti procenti, lai parādītu laika gaitā iegūtā labuma kopējo vērtību. Maksājumi, kas bija jākārto subsīdijas iegūšanai, tika atskaitīti saskaņā ar pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktu.

| (65) | Uzņēmums apgalvoja, ka saskaņā ar ECPG shēmu bez nodokļa importētie ražošanas līdzekļi izmantošanai Khanvel filiālē vairs netiek izmantoti un ka skaitītājā nebūtu jāiekļauj labums saistībā ar šādām precēm. Tomēr, tā kā nebija pierādījumu tam, ka uzņēmumam vairs nav šādu preču vai ka tas šādas preces vairs neizmantos, Komisijai ir jānoraida šis apgalvojums. |
| --- | --- |

(65)

Uzņēmums apgalvoja, ka saskaņā ar ECPG shēmu bez nodokļa importētie ražošanas līdzekļi izmantošanai Khanvel filiālē vairs netiek izmantoti un ka skaitītājā nebūtu jāiekļauj labums saistībā ar šādām precēm. Tomēr, tā kā nebija pierādījumu tam, ka uzņēmumam vairs nav šādu preču vai ka tas šādas preces vairs neizmantos, Komisijai ir jānoraida šis apgalvojums.

| (66) | Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. un 3. punktu šīs subsīdijas summa ir piešķirta attiecīgā ražojuma eksporta apgrozījumā, kas sasniegts IP izmeklēšanas laikā (saucējs), jo subsidēšana ir atkarīga no eksporta rezultātiem. Uzņēmums apgalvoja, ka nosacīts eksports būtu jāiekļauj kopējā eksporta apgrozījumā, taču šis apgalvojums tika noraidīts 36. apsvērumā izklāstīto apsvērumu dēļ. Jindal iegūtā subsīdija bija 1,11 %. |
| --- | --- |

(66)

Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. un 3. punktu šīs subsīdijas summa ir piešķirta attiecīgā ražojuma eksporta apgrozījumā, kas sasniegts IP izmeklēšanas laikā (saucējs), jo subsidēšana ir atkarīga no eksporta rezultātiem. Uzņēmums apgalvoja, ka nosacīts eksports būtu jāiekļauj kopējā eksporta apgrozījumā, taču šis apgalvojums tika noraidīts 36. apsvērumā izklāstīto apsvērumu dēļ. Jindal iegūtā subsīdija bija 1,11 %.

5.   Atbrīvojuma no eksporta ienākuma nodokļa shēma (“EITES”)

a)   Juridiskais pamats

| (67) | Šīs shēmas juridiskais pamats ir 1961. gada Likumā par ienākuma nodokli, kurā ar Finanšu likumu katru gadu izdara grozījumus. Finanšu likums katru gadu nosaka iekasējamo nodokļu bāzi, kā arī dažādus pieprasītos izņēmuma gadījumus un nodokļu samazinājumus. Uz eksportu orientētas struktūras var, piemēram, pieprasīt ienākuma nodokļa atbrīvojumus saskaņā ar 10.B pantu 1961. gada Likumā par ienākuma nodokli. |
| --- | --- |

(67)

Šīs shēmas juridiskais pamats ir 1961. gada Likumā par ienākuma nodokli, kurā ar Finanšu likumu katru gadu izdara grozījumus. Finanšu likums katru gadu nosaka iekasējamo nodokļu bāzi, kā arī dažādus pieprasītos izņēmuma gadījumus un nodokļu samazinājumus. Uz eksportu orientētas struktūras var, piemēram, pieprasīt ienākuma nodokļa atbrīvojumus saskaņā ar 10.B pantu 1961. gada Likumā par ienākuma nodokli.

b)   Praktiska īstenošana

| (68) | Tā kā netika konstatēts, ka Jindal guvis labumu no EITES, šīs shēmas kompensēšanas iespēja nav sīkāk jāanalizē. |
| --- | --- |

(68)

Tā kā netika konstatēts, ka Jindal guvis labumu no EITES, šīs shēmas kompensēšanas iespēja nav sīkāk jāanalizē.

6.   Eksporta kredītu shēma (“EKS”)

a)   Juridiskais pamats

| (69) | Šī shēma ir sīkāk izklāstīta Indijas Rezervju bankas (turpmāk tekstā – “IRB”) galvenajā apkārtrakstā IECD Nr. 5/04.02.01/2002-03 (Eksporta kredīts ārvalstu valūtā) un galvenajā apkārtrakstā IECD Nr. 10/04.02.01/2003-04 (Eksporta kredīts rūpijās), kas adresēts visām Indijas komercbankām. |
| --- | --- |

(69)

Šī shēma ir sīkāk izklāstīta Indijas Rezervju bankas (turpmāk tekstā – “IRB”) galvenajā apkārtrakstā IECD Nr. 5/04.02.01/2002-03 (Eksporta kredīts ārvalstu valūtā) un galvenajā apkārtrakstā IECD Nr. 10/04.02.01/2003-04 (Eksporta kredīts rūpijās), kas adresēts visām Indijas komercbankām.

b)   Atbilstība

| (70) | Ražotāji eksportētāji un tirgotāji eksportētāji ir tiesīgi pieteikties uz šo shēmu. Tika konstatēts, ka Jindal IP pārskatīšanas laikā guva labumu no tās. |
| --- | --- |

(70)

Ražotāji eksportētāji un tirgotāji eksportētāji ir tiesīgi pieteikties uz šo shēmu. Tika konstatēts, ka Jindal IP pārskatīšanas laikā guva labumu no tās.

c)   Praktiska īstenošana

| (71) | Izmantojot šo shēmu, IRB nosaka augstāko procentu likmju robežu, kas piemērojama eksporta kredītiem gan Indijas rūpijās, gan ārvalstu valūtā, un komercbankas var piemērot tās eksportētājam, “lai eksportētājiem būtu pieejami kredīti par starptautiski konkurētspējīgām likmēm”. EKS sastāv no divām apakšshēmām – pirmseksporta EKS (“iepakošanas kredīta”), kas ietver eksportētājam izsniegtos kredītus iepirkšanas, pārstrādes, apstrādes, iepakošanas un/vai transportēšanas finansēšanai pirms eksportēšanas, un pēceksporta kredīta shēmas, kas nodrošina apgrozāmā kapitāla aizdevumus debitoru parādu finansēšanai eksporta darījumos. IRB arī norāda, cik lielu neto kreditēšanas apjomu katra banka var piešķirt eksporta darbības finansēšanai. |
| --- | --- |

(71)

Izmantojot šo shēmu, IRB nosaka augstāko procentu likmju robežu, kas piemērojama eksporta kredītiem gan Indijas rūpijās, gan ārvalstu valūtā, un komercbankas var piemērot tās eksportētājam, “lai eksportētājiem būtu pieejami kredīti par starptautiski konkurētspējīgām likmēm”. EKS sastāv no divām apakšshēmām – pirmseksporta EKS (“iepakošanas kredīta”), kas ietver eksportētājam izsniegtos kredītus iepirkšanas, pārstrādes, apstrādes, iepakošanas un/vai transportēšanas finansēšanai pirms eksportēšanas, un pēceksporta kredīta shēmas, kas nodrošina apgrozāmā kapitāla aizdevumus debitoru parādu finansēšanai eksporta darījumos. IRB arī norāda, cik lielu neto kreditēšanas apjomu katra banka var piešķirt eksporta darbības finansēšanai.

| (72) | Kā norādīts IRB galvenajos apkārtrakstos, eksportētāji var saņemt eksporta kredītu ar izdevīgākām procentu likmēm, salīdzinot ar parastiem komercdarbības kredītiem (“skaidras naudas kredītiem”), ko nosaka vienīgi tirgus apstākļi. |
| --- | --- |

(72)

Kā norādīts IRB galvenajos apkārtrakstos, eksportētāji var saņemt eksporta kredītu ar izdevīgākām procentu likmēm, salīdzinot ar parastiem komercdarbības kredītiem (“skaidras naudas kredītiem”), ko nosaka vienīgi tirgus apstākļi.

d)   Secinājums par EKS

| (73) | Pirmkārt, samazinot finansēšanas izmaksas salīdzinājumā ar tirgus procentu likmēm, iepriekšminētās izdevīgākās procentu likmes šādiem eksportētājiem dod labumu pamatregulas 2. panta 2. punkta nozīmē. Neraugoties uz to, ka saskaņā ar EKS piedāvātos izdevīgos kredītus izsniedz komercbankas, iegūtais labums ir valdības finansiāls ieguldījums pamatregulas 2. panta 1. punkta iv) ievilkuma nozīmē. IRB ir valsts struktūra, kura tāpēc atbilst pamatregulas 1. panta 3. punktā izklāstītajai “valdības” definīcijai un sniedz norādījumus komercbankām par izdevīgu finanšu kredītu izsniegšanu uzņēmumiem, kuri eksportē. Šāda finansēšana ar izdevīgākiem noteikumiem ir pielīdzināma subsīdijai, kas uzskatāma par specifisku un kompensējamu, jo šīs izdevīgās procentu likmes ir atkarīgas no eksporta rezultātiem saskaņā ar pamatregulas 3. panta 4. punkta a) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(73)

Pirmkārt, samazinot finansēšanas izmaksas salīdzinājumā ar tirgus procentu likmēm, iepriekšminētās izdevīgākās procentu likmes šādiem eksportētājiem dod labumu pamatregulas 2. panta 2. punkta nozīmē. Neraugoties uz to, ka saskaņā ar EKS piedāvātos izdevīgos kredītus izsniedz komercbankas, iegūtais labums ir valdības finansiāls ieguldījums pamatregulas 2. panta 1. punkta iv) ievilkuma nozīmē. IRB ir valsts struktūra, kura tāpēc atbilst pamatregulas 1. panta 3. punktā izklāstītajai “valdības” definīcijai un sniedz norādījumus komercbankām par izdevīgu finanšu kredītu izsniegšanu uzņēmumiem, kuri eksportē. Šāda finansēšana ar izdevīgākiem noteikumiem ir pielīdzināma subsīdijai, kas uzskatāma par specifisku un kompensējamu, jo šīs izdevīgās procentu likmes ir atkarīgas no eksporta rezultātiem saskaņā ar pamatregulas 3. panta 4. punkta a) apakšpunktu.

e)   Subsīdijas summas aprēķināšana

| (74) | Subsīdija ir aprēķināta, pamatojoties uz starpību starp IP izmeklēšanas periodā procentu summu, kas samaksāta per eksporta kredītu, un summu, kas būtu jāmaksā, ja būtu noteikta tāda pati tirgus procentu likme kā par parastiem atsevišķu uzņēmumu izmantotiem komerckredītiem. Šāda subsīdijas summa (skaitītājs) ir piešķirta par visu kopējo eksporta apgrozījumu IP pārskatīšanas laikā (saucējs) saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu, jo subsīdija ir atkarīga no eksporta rezultātiem un to nepiešķir, atsaucoties uz izgatavotajiem, saražotajiem, eksportētajiem vai pārvadātajiem daudzumiem. Jindal izmantoja EKS piedāvātās priekšrocības un ieguva subsīdiju 0,1 % apmērā. |
| --- | --- |

(74)

Subsīdija ir aprēķināta, pamatojoties uz starpību starp IP izmeklēšanas periodā procentu summu, kas samaksāta per eksporta kredītu, un summu, kas būtu jāmaksā, ja būtu noteikta tāda pati tirgus procentu likme kā par parastiem atsevišķu uzņēmumu izmantotiem komerckredītiem. Šāda subsīdijas summa (skaitītājs) ir piešķirta par visu kopējo eksporta apgrozījumu IP pārskatīšanas laikā (saucējs) saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu, jo subsīdija ir atkarīga no eksporta rezultātiem un to nepiešķir, atsaucoties uz izgatavotajiem, saražotajiem, eksportētajiem vai pārvadātajiem daudzumiem. Jindal izmantoja EKS piedāvātās priekšrocības un ieguva subsīdiju 0,1 % apmērā.

7.   Apliecība par krājumu papildināšanu bez muitas nodokļa (“DFRC”)

a)   Juridiskais pamats

| (75) | Šīs shēmas juridiskais pamats ietverts dokumenta FTP 2004–09 4.2. punktā. |
| --- | --- |

(75)

Šīs shēmas juridiskais pamats ietverts dokumenta FTP 2004–09 4.2. punktā.

b)   Praktiska īstenošana

| (76) | Tā kā netika konstatēts, ka Jindal IP izmeklēšanas laikā guvis labumu no DFRC, šīs shēmas kompensēšanas iespēja nav sīkāk jāanalizē. |
| --- | --- |

(76)

Tā kā netika konstatēts, ka Jindal IP izmeklēšanas laikā guvis labumu no DFRC, šīs shēmas kompensēšanas iespēja nav sīkāk jāanalizē.

III.   Reģionālās shēmas

a)   Juridiskais pamats

| (77) | Lai veicinātu ražošanas nozaru izveidi štata mazāk attīstītajās teritorijās, MP, izmantojot shēmu, ko parasti dēvē par “Komplekso stimulu shēmu”, kopš 1964. gada ir piešķīrusi stimulus jaunām ražotnēm, kas tiek izveidotas štata jaunattīstības reģionos. Šī shēma kopš ieviešanas ir vairākas reizes grozīta, un “1993. gada shēmu” bija tiesības piemērot no 1993. gada 1. oktobra līdz 2001. gada 31. martam, kamēr jaunākie grozījumi, 2006. gada PSI, atbilstīgi dokumentam “Maharaštras rūpniecības, ieguldījumu un infrastruktūras politika 2006. gadā” robežās tika izdarīti 2006. gada pavasarī, un paredzams, ka to būs tiesības piemērot līdz 2011. gada 31. martam. MP ieviestā PSI sastāv no vairākām apakšshēmām, no kurām galvenās ir tieši piešķīrumi, izmantojot tā dēvēto rūpniecības veicināšanas subsīdiju, atbrīvojumi no vietējā tirdzniecības nodokļa un nodokļa par elektroenerģiju, un dāvinājuma nodokļa atmaksa. |
| --- | --- |

(77)

Lai veicinātu ražošanas nozaru izveidi štata mazāk attīstītajās teritorijās, MP, izmantojot shēmu, ko parasti dēvē par “Komplekso stimulu shēmu”, kopš 1964. gada ir piešķīrusi stimulus jaunām ražotnēm, kas tiek izveidotas štata jaunattīstības reģionos. Šī shēma kopš ieviešanas ir vairākas reizes grozīta, un “1993. gada shēmu” bija tiesības piemērot no 1993. gada 1. oktobra līdz 2001. gada 31. martam, kamēr jaunākie grozījumi, 2006. gada PSI, atbilstīgi dokumentam “Maharaštras rūpniecības, ieguldījumu un infrastruktūras politika 2006. gadā” robežās tika izdarīti 2006. gada pavasarī, un paredzams, ka to būs tiesības piemērot līdz 2011. gada 31. martam. MP ieviestā PSI sastāv no vairākām apakšshēmām, no kurām galvenās ir tieši piešķīrumi, izmantojot tā dēvēto rūpniecības veicināšanas subsīdiju, atbrīvojumi no vietējā tirdzniecības nodokļa un nodokļa par elektroenerģiju, un dāvinājuma nodokļa atmaksa.

| (78) | Jindal līdz 2011. gada maijam izmantos priekšrocības, ko sniedz 1993. gada PSI, nevis nomainītās shēmas. Tādējādi novērtēja tikai 1993. gada PSI saistībā ar šo gadījumu. |
| --- | --- |

(78)

Jindal līdz 2011. gada maijam izmantos priekšrocības, ko sniedz 1993. gada PSI, nevis nomainītās shēmas. Tādējādi novērtēja tikai 1993. gada PSI saistībā ar šo gadījumu.

b)   Atbilstība

| (79) | Lai uzņēmums varētu šo shēmu izmantot, tam jāiegulda līdzekļi mazāk attīstītā teritorijā, izveidojot jaunu ražošanas uzņēmumu vai ar lieliem kapitālieguldījumiem paplašinot vai daudzveidojot esoša rūpniecības uzņēmuma darbību. Mazāk attīstītās teritorijas ir iedalītas kategorijās atkarībā no ekonomiskās attīstības līmeņa (piemēram, maz attīstīta, mazāk attīstīta, vismazāk attīstīta teritorija). Stimulu apjoma noteikšanā galvenais kritērijs ir tas, kurā teritorijā darbojas vai darbosies uzņēmums, kā arī tiek ņemts vērā ieguldījumu apjoms. |
| --- | --- |

(79)

Lai uzņēmums varētu šo shēmu izmantot, tam jāiegulda līdzekļi mazāk attīstītā teritorijā, izveidojot jaunu ražošanas uzņēmumu vai ar lieliem kapitālieguldījumiem paplašinot vai daudzveidojot esoša rūpniecības uzņēmuma darbību. Mazāk attīstītās teritorijas ir iedalītas kategorijās atkarībā no ekonomiskās attīstības līmeņa (piemēram, maz attīstīta, mazāk attīstīta, vismazāk attīstīta teritorija). Stimulu apjoma noteikšanā galvenais kritērijs ir tas, kurā teritorijā darbojas vai darbosies uzņēmums, kā arī tiek ņemts vērā ieguldījumu apjoms.

c)   Praktiska īstenošana

| (80) | Vietējā tirdzniecības nodokļa atlaišana par gatavajām precēm. Preces parasti apliek ar tirdzniecības pamatnodokli (tirdzniecības darījumos starp štatiem) vai, kā tas ir bijis agrāk, ar štata tirdzniecības nodokli (darījumos starp štatiem), un šā nodokļa lielums ir atkarīgs no štata(-iem), kuros veic darījumus. 2005. gada aprīlī tirdzniecības nodokļa likumdošanu, ko Maharaštrā piemēro tirdzniecības darījumos starp štatiem, aizstāja ar pievienotās vērtības nodokļa (PVN) sistēmu. Izmantojot nodokļa atbrīvojuma shēmu, no konkrētām struktūrām vairs nav jāiekasē tirdzniecības nodoklis par tirdzniecības darījumiem. Līdzīgi konkrētas struktūras ir atbrīvotas no vietējā tirdzniecības nodokļa, ja tās iepērk preces no piegādātāja, kurš pats ir tiesīgs izmantot šo shēmu. Tika konstatēts, ka Jindal IP pārskatīšanas laikā gūst labumu no šā atbrīvojuma saistībā ar tirdzniecības darījumiem. |
| --- | --- |

(80)

Vietējā tirdzniecības nodokļa atlaišana par gatavajām precēm. Preces parasti apliek ar tirdzniecības pamatnodokli (tirdzniecības darījumos starp štatiem) vai, kā tas ir bijis agrāk, ar štata tirdzniecības nodokli (darījumos starp štatiem), un šā nodokļa lielums ir atkarīgs no štata(-iem), kuros veic darījumus. 2005. gada aprīlī tirdzniecības nodokļa likumdošanu, ko Maharaštrā piemēro tirdzniecības darījumos starp štatiem, aizstāja ar pievienotās vērtības nodokļa (PVN) sistēmu. Izmantojot nodokļa atbrīvojuma shēmu, no konkrētām struktūrām vairs nav jāiekasē tirdzniecības nodoklis par tirdzniecības darījumiem. Līdzīgi konkrētas struktūras ir atbrīvotas no vietējā tirdzniecības nodokļa, ja tās iepērk preces no piegādātāja, kurš pats ir tiesīgs izmantot šo shēmu. Tika konstatēts, ka Jindal IP pārskatīšanas laikā gūst labumu no šā atbrīvojuma saistībā ar tirdzniecības darījumiem.

| (81) | Elektronenerģijas nodokļa atmaksa. Atbilstīgās struktūras septiņus gadus no dienas, kad sākta komerciāla ražošana, ir tiesīgas uz ražošanas vajadzībām patērētās elektroenerģijas nodokļa atmaksu. Jindal gadījumā šis septiņu gadu periods beidzās 2003. gada 31. martā. Tādējādi Jindal vairs nebija tiesīgs uz elektroenerģijas nodokļa atmaksu. |
| --- | --- |

(81)

Elektronenerģijas nodokļa atmaksa. Atbilstīgās struktūras septiņus gadus no dienas, kad sākta komerciāla ražošana, ir tiesīgas uz ražošanas vajadzībām patērētās elektroenerģijas nodokļa atmaksu. Jindal gadījumā šis septiņu gadu periods beidzās 2003. gada 31. martā. Tādējādi Jindal vairs nebija tiesīgs uz elektroenerģijas nodokļa atmaksu.

| (82) | Dāvinājuma nodokļa atmaksa. Tas ir nodoklis, ko uzliek Indijas pašvaldības, ieskaitot MP, par precēm, ko ieved attiecīgās pilsētas teritorijā. Rūpniecības uzņēmumiem ir tiesības uz dāvinājuma nodokļa kompensāciju no MP, ja štata teritorijā esošs uzņēmums atrodas īpaši norādītā pilsētā. Atmaksājamās summas kopējais lielums nedrīkst pārsniegt 100 % no ieguldīto ražošanas līdzekļu vērtības. Jindal uzņēmums atrodas ārpus pilsētas robežām un tādēļ ir atbrīvots no dāvinājuma nodokļa, kā rezultātā šajā gadījumā šo apakšshēmu nepiemēro. |
| --- | --- |

(82)

Dāvinājuma nodokļa atmaksa. Tas ir nodoklis, ko uzliek Indijas pašvaldības, ieskaitot MP, par precēm, ko ieved attiecīgās pilsētas teritorijā. Rūpniecības uzņēmumiem ir tiesības uz dāvinājuma nodokļa kompensāciju no MP, ja štata teritorijā esošs uzņēmums atrodas īpaši norādītā pilsētā. Atmaksājamās summas kopējais lielums nedrīkst pārsniegt 100 % no ieguldīto ražošanas līdzekļu vērtības. Jindal uzņēmums atrodas ārpus pilsētas robežām un tādēļ ir atbrīvots no dāvinājuma nodokļa, kā rezultātā šajā gadījumā šo apakšshēmu nepiemēro.

d)   Secinājums par MP 1993. gada PSI

| (83) | Tika konstatēts, ka Jindal radās tiesības tikai uz tirdzniecības nodokļa atlaišanu, kuru IP pārskatīšanas laikā maksāja par gatavajām precēm un kurš agrāk nedeva saņēmējam labumu (Regulas (EK) Nr. 367/2006 114. apsvērums). Tādējādi šajā gadījumā PSI nav kompensējama. |
| --- | --- |

(83)

Tika konstatēts, ka Jindal radās tiesības tikai uz tirdzniecības nodokļa atlaišanu, kuru IP pārskatīšanas laikā maksāja par gatavajām precēm un kurš agrāk nedeva saņēmējam labumu (Regulas (EK) Nr. 367/2006 114. apsvērums). Tādējādi šajā gadījumā PSI nav kompensējama.

IV.   Kompensējamo subsīdiju apmērs

| (84) | Kompensējamo subsīdiju apjoms, kas noteikts saskaņā ar pamatregulu un izteikts atbilstīgi preces vērtībai, izmeklētajam ražotājam eksportētājiem ir 17,1 %. Šis subsidēšanas apmērs pārsniedz minimālo robežu, kas minēta pamatregulas 14. panta 5. punktā.










  SHĒMA | ILS | EOUS | EPCGS | EKS | KOPĀ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | % | % | % | % | % |
| Jindal | 14,68 | 1,30 | 1,11 | 0,1 | 17,1 |

(84)

Kompensējamo subsīdiju apjoms, kas noteikts saskaņā ar pamatregulu un izteikts atbilstīgi preces vērtībai, izmeklētajam ražotājam eksportētājiem ir 17,1 %. Šis subsidēšanas apmērs pārsniedz minimālo robežu, kas minēta pamatregulas 14. panta 5. punktā.

SHĒMA

ILS

EOUS

EPCGS

EKS

KOPĀ

%

%

%

%

%

Jindal

14,68

1,30

1,11

0,1

17,1

V.   Mainīto apstākļu ilglaicība attiecībā uz subsidēšanu

| (85) | Saskaņā ar pamatregulas 19. panta 2. punktu tika pārbaudīts, vai pašreizējā pasākuma turpināšana bija nepietiekama, lai neitralizētu kompensējamas subsīdijas, kas rada kaitējumu. |
| --- | --- |

(85)

Saskaņā ar pamatregulas 19. panta 2. punktu tika pārbaudīts, vai pašreizējā pasākuma turpināšana bija nepietiekama, lai neitralizētu kompensējamas subsīdijas, kas rada kaitējumu.

| (86) | Tika konstatēts, ka izmeklēšanas periodā Jindal joprojām izmanto kompensējamo subsīdiju piedāvātās priekšrocības, ko nodrošināja Indijas iestādes. Turklāt šajā izmeklēšanā konstatētais subsīdiju apjoms ir ievērojami lielāks, nekā konstatēts sākotnējā izmeklēšanā. Nav pierādījumu tam, ka tuvākajā nākotnē šīs shēmas tiks pārtrauktas vai pakāpeniski samazinātas. |
| --- | --- |

(86)

Tika konstatēts, ka izmeklēšanas periodā Jindal joprojām izmanto kompensējamo subsīdiju piedāvātās priekšrocības, ko nodrošināja Indijas iestādes. Turklāt šajā izmeklēšanā konstatētais subsīdiju apjoms ir ievērojami lielāks, nekā konstatēts sākotnējā izmeklēšanā. Nav pierādījumu tam, ka tuvākajā nākotnē šīs shēmas tiks pārtrauktas vai pakāpeniski samazinātas.

| (87) | Tā kā tika pierādīts, ka uzņēmums saņem daudz lielākas subsīdijas nekā iepriekš un, iespējams, turpina saņemt subsīdijas lielākā apjomā, nekā noteikts sākotnējā izmeklēšanā, tiek secināts, ka pašreizējā pasākuma turpināšana ir nepietiekama, lai neitralizētu kompensējamu subsīdiju, kas rada kaitējumu, un ka pasākumu līmenis tādēļ būtu jāgroza, lai atspoguļotu jaunos konstatējumus. |
| --- | --- |

(87)

Tā kā tika pierādīts, ka uzņēmums saņem daudz lielākas subsīdijas nekā iepriekš un, iespējams, turpina saņemt subsīdijas lielākā apjomā, nekā noteikts sākotnējā izmeklēšanā, tiek secināts, ka pašreizējā pasākuma turpināšana ir nepietiekama, lai neitralizētu kompensējamu subsīdiju, kas rada kaitējumu, un ka pasākumu līmenis tādēļ būtu jāgroza, lai atspoguļotu jaunos konstatējumus.

VI.   Secinājums

| (88) | Ņemot vērā secinājumus attiecībā uz Jindal subsidēšanas līmeni un pašreizējo pasākumu nepietiekamību, lai neitralizētu konstatētās kompensējamās subsīdijas, attiecībā uz Jindal noteiktais kompensācijas maksājums būtu jāgroza, lai atspoguļotu konstatētos jaunos subsidēšanas līmeņus. |
| --- | --- |

(88)

Ņemot vērā secinājumus attiecībā uz Jindal subsidēšanas līmeni un pašreizējo pasākumu nepietiekamību, lai neitralizētu konstatētās kompensējamās subsīdijas, attiecībā uz Jindal noteiktais kompensācijas maksājums būtu jāgroza, lai atspoguļotu konstatētos jaunos subsidēšanas līmeņus.

| (89) | Grozītajam kompensācijas maksājumam šīs pārskatīšanas laikā būtu jānosaka jauna subsidēšanas likme, jo sākotnējā izmeklēšanā aprēķinātā kaitējuma starpība joprojām ir lielāka. |
| --- | --- |

(89)

Grozītajam kompensācijas maksājumam šīs pārskatīšanas laikā būtu jānosaka jauna subsidēšanas likme, jo sākotnējā izmeklēšanā aprēķinātā kaitējuma starpība joprojām ir lielāka.

| (90) | Saskaņā ar pamatregulas 24. panta 1. punktu un Regulas (EK) Nr. 384/96 14. panta 1. punktu uz nevienu ražojumu neattiecina abus maksājumus – gan antidempinga, gan kompensācijas maksājumu, lai aplūkotu vienu un to pašu situāciju, kas izriet no dempinga vai no eksporta subsidēšanas. Tomēr, tā kā Jindal piemēro 0 % antidempinga maksājumu par attiecīgo ražojumu, šo noteikumus šajā gadījumā nepiemēro. |
| --- | --- |

(90)

Saskaņā ar pamatregulas 24. panta 1. punktu un Regulas (EK) Nr. 384/96 14. panta 1. punktu uz nevienu ražojumu neattiecina abus maksājumus – gan antidempinga, gan kompensācijas maksājumu, lai aplūkotu vienu un to pašu situāciju, kas izriet no dempinga vai no eksporta subsidēšanas. Tomēr, tā kā Jindal piemēro 0 % antidempinga maksājumu par attiecīgo ražojumu, šo noteikumus šajā gadījumā nepiemēro.

| (91) | Jindal, IV un Kopienas ražošanas nozari informēja par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata plānoja ierosināt grozīt spēkā esošo pasākumus, un tiem bija iespēja izteikt komentārus. IV nesniedza nekādus komentārus, un Jindal komentāri tika apspriesti apsvērumos saistībā ar katru konkrēto iepriekšminēto piezīmi. |
| --- | --- |

(91)

Jindal, IV un Kopienas ražošanas nozari informēja par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata plānoja ierosināt grozīt spēkā esošo pasākumus, un tiem bija iespēja izteikt komentārus. IV nesniedza nekādus komentārus, un Jindal komentāri tika apspriesti apsvērumos saistībā ar katru konkrēto iepriekšminēto piezīmi.

| (92) | Uzņēmums komentāros pēc informācijas nodošanas atklātībā aicināja Komisiju vienoties par cenu, lai izlīdzinātu šajā gadījumā konstatētās kompensējamās subsīdijas. Komisija pārbaudīja uzņēmuma priekšlikumu un uzskata, ka vienošanos par cenu nevar pieņemt. Uzņēmuma piedāvātās cenas saistības, kā pamatā bija ražojumu grupas, ļauj lielu elastīguma pakāpi, lai mainītu pie vienas grupas piederošu ražojumu tehniskos rādītājus. PET ir vairākas un mainīgas īpašības, kas atšķiras un lielā mērā nosaka pārdošanas cenas. Tādējādi, mainoties šīm īpašībām, būtiski tiek ietekmētas cenas. Cenšoties grupas iedalīt sīkāk, lai fizisko īpašību ziņā tās padarītu viendabīgākas, tiktu panākta lielāka grupu daudzveidība, kas savukārt padarītu neiespējamu to kontroli, jo īpaši radītu grūtības muitas iestādēm atšķirt ražojumu veidus un pēc ievešanas tos klasificēt pa grupām. Tādēļ uzskata, ka vienošanās pamatregulas 13. panta 3. punkta nozīmē praktiski nav iespējama. Jindal par to informēja un tam deva iespēju sniegt komentārus. Tomēr uzņēmuma sniegtie komentāri nav mainījuši iepriekšminēto secinājumu. |
| --- | --- |

(92)

Uzņēmums komentāros pēc informācijas nodošanas atklātībā aicināja Komisiju vienoties par cenu, lai izlīdzinātu šajā gadījumā konstatētās kompensējamās subsīdijas. Komisija pārbaudīja uzņēmuma priekšlikumu un uzskata, ka vienošanos par cenu nevar pieņemt. Uzņēmuma piedāvātās cenas saistības, kā pamatā bija ražojumu grupas, ļauj lielu elastīguma pakāpi, lai mainītu pie vienas grupas piederošu ražojumu tehniskos rādītājus. PET ir vairākas un mainīgas īpašības, kas atšķiras un lielā mērā nosaka pārdošanas cenas. Tādējādi, mainoties šīm īpašībām, būtiski tiek ietekmētas cenas. Cenšoties grupas iedalīt sīkāk, lai fizisko īpašību ziņā tās padarītu viendabīgākas, tiktu panākta lielāka grupu daudzveidība, kas savukārt padarītu neiespējamu to kontroli, jo īpaši radītu grūtības muitas iestādēm atšķirt ražojumu veidus un pēc ievešanas tos klasificēt pa grupām. Tādēļ uzskata, ka vienošanās pamatregulas 13. panta 3. punkta nozīmē praktiski nav iespējama. Jindal par to informēja un tam deva iespēju sniegt komentārus. Tomēr uzņēmuma sniegtie komentāri nav mainījuši iepriekšminēto secinājumu.

| (93) | Uzņēmums India Polyfilms Limited, kas agrāk bija saistīts ar Jindal, 1999. gada 1. aprīlī apvienojās ar Jindal un vairs nav atsevišķa saimnieciska vienība, tāpēc šis uzņēmums tika svītrots 1. panta 2. punktā izklāstītajā sarakstā, |
| --- | --- |

(93)

Uzņēmums India Polyfilms Limited, kas agrāk bija saistīts ar Jindal, 1999. gada 1. aprīlī apvienojās ar Jindal un vairs nav atsevišķa saimnieciska vienība, tāpēc šis uzņēmums tika svītrots 1. panta 2. punktā izklāstītajā sarakstā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 367/2006 1. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Maksājuma likme, ko piemēro Kopienas brīvas robežpiegādes neto cenai, importētajām precēm, kuras Indijā ražojuši turpmāk uzskaitītie uzņēmumi, ir šāda:

| Uzņēmums | Galīgs maksājums % | TARIC papildkods |
| --- | --- | --- |
| Ester Industries Limited, 75-76, Amrit Nagar, Behind South Extension Part-1, |
| New Delhi 110 003, Indija |

Uzņēmums

Galīgs maksājums %

TARIC papildkods

Ester Industries Limited, 75-76, Amrit Nagar, Behind South Extension Part-1,

New Delhi 110 003, Indija

12,0

A026

Flex Industries Limited, A-1, Sector 60, Noida 201 301 (U.P.), Indija

12,5

A027

| Garware Polyester Limited, Garware House, 50-A, Swami Nityanand Marg, Vile Parle (East), |
| --- |
| Mumbai 400 057, Indija |

Garware Polyester Limited, Garware House, 50-A, Swami Nityanand Marg, Vile Parle (East),

Mumbai 400 057, Indija

14,9

A028

Jindal Poly Films Limited, 56 Hanuman Road, New Delhi 110 001, Indija

17,1

A030

| MTZ Polyfilms Limited, New India Centre, 5th Floor, 17 Co-operage Road, |
| --- |
| Mumbai 400 039, Indija |

MTZ Polyfilms Limited, New India Centre, 5th Floor, 17 Co-operage Road,

Mumbai 400 039, Indija

8,7

A031

| Polyplex Corporation Limited, B-37, Sector-1, Noida 201 301, Dist. Gautam Budh Nagar, |
| --- |
| Uttar Pradesh, Indija |

Polyplex Corporation Limited, B-37, Sector-1, Noida 201 301, Dist. Gautam Budh Nagar,

Uttar Pradesh, Indija

19,1

A032

Visi citi uzņēmumi

19,1

A999”

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2007. gada 28. septembrī

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

M. PINHO

---

(1)  OV L 288, 21.10.1997., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 461/2004 (OV L 77, 13.3.2004., 12. lpp.).

1

(2)  OV L 316, 10.12.1999., 1. lpp.

2

(3)  OV C 297, 2.12.2004., 2. lpp.

3

(4)  OV L 68, 8.3.2006., 15. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1288/2006 (OV L 236, 31.8.2006., 1. lpp.).

4

(5)  OV C 180, 2.8.2006., 90. lpp.

5

(6)  Indijas valdības Tirdzniecības un rūpniecības ministrijas 2006. gada 7. aprīļa Paziņojums Nr. 1 (RE 2006)/2004–2009.

6

---

| 29.9.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 255/12 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 255/12

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1125/2007

(2007. gada 28. septembris),

ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1994. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 3223/94 par sīki izstrādātiem augļu un dārzeņu ievešanas režīma izpildes noteikumiem (1), un jo īpaši tās 4. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem.

| (2) | Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā, |
| --- | --- |

(2)

Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta ievešanas vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 3223/94 4. pantā, ir tādas, kā norādīts tabulā, kas pievienota pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2007. gada 29. septembrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2007. gada 28. septembrī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 337, 24.12.1994., 66. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 756/2007 (OV L 172, 30.6.2007., 41. lpp.).

1

---

PIELIKUMS

Komisijas 2007. gada 28. septembra Regulai, ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | MK | 45,9 |
| TR | 97,6 |
| XS | 28,3 |
| ZZ | 57,3 |
| 0707 00 05 | JO | 151,2 |
| MK | 27,9 |
| TR | 87,4 |
| ZZ | 88,8 |
| 0709 90 70 | IL | 51,9 |
| TR | 107,9 |
| ZZ | 79,9 |
| 0805 50 10 | AR | 67,9 |
| TR | 97,9 |
| UY | 80,4 |
| ZA | 66,1 |
| ZZ | 78,1 |
| 0806 10 10 | IL | 284,6 |
| MK | 11,8 |
| TR | 110,7 |
| US | 284,6 |
| ZZ | 172,9 |
| 0808 10 80 | AR | 87,7 |
| AU | 127,2 |
| CL | 77,6 |
| CN | 79,8 |
| MK | 29,7 |
| NZ | 102,3 |
| US | 96,1 |
| ZA | 77,7 |
| ZZ | 84,8 |
| 0808 20 50 | CN | 86,5 |
| TR | 135,1 |
| ZA | 87,3 |
| ZZ | 103,0 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | TR | 146,4 |
| US | 161,1 |
| ZZ | 153,8 |
| 0809 40 05 | IL | 118,5 |
| ZZ | 118,5 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

MK

45,9

TR

97,6

XS

28,3

ZZ

57,3

0707 00 05

JO

151,2

MK

27,9

TR

87,4

ZZ

88,8

0709 90 70

IL

51,9

TR

107,9

ZZ

79,9

0805 50 10

AR

67,9

TR

97,9

UY

80,4

ZA

66,1

ZZ

78,1

0806 10 10

IL

284,6

MK

11,8

TR

110,7

US

284,6

ZZ

172,9

0808 10 80

AR

87,7

AU

127,2

CL

77,6

CN

79,8

MK

29,7

NZ

102,3

US

96,1

ZA

77,7

ZZ

84,8

0808 20 50

CN

86,5

TR

135,1

ZA

87,3

ZZ

103,0

0809 30 10, 0809 30 90

TR

146,4

US

161,1

ZZ

153,8

0809 40 05

IL

118,5

ZZ

118,5

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 29.9.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 255/14 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 255/14

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1126/2007

(2007. gada 28. septembris),

ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1881/2006, ar ko nosaka konkrētu piesārņotāju maksimāli pieļaujamo koncentrāciju pārtikas produktos attiecībā uz Fusarium toksīniem kukurūzā un kukurūzas produktos

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1993. gada 8. februāra Regulu (EEK) Nr. 315/93, ar ko nosaka Kopienas procedūras attiecībā uz piesārņotājiem pārtikā (1), un jo īpaši tās 2. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas 2006. gada 19. decembra Regulā (EK) Nr. 1881/2006, ar ko nosaka konkrētu piesārņotāju maksimāli pieļaujamo koncentrāciju pārtikas produktos (2), ir noteikta Fusarium toksīnu maksimāli pieļaujamā koncentrācija dažos pārtikas produktos. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas 2006. gada 19. decembra Regulā (EK) Nr. 1881/2006, ar ko nosaka konkrētu piesārņotāju maksimāli pieļaujamo koncentrāciju pārtikas produktos (2), ir noteikta Fusarium toksīnu maksimāli pieļaujamā koncentrācija dažos pārtikas produktos.

| (2) | Jānosaka stingras prasības attiecībā uz maksimāli pieļaujamo koncentrāciju, kuras ir samērīgi izpildāmas, ievērojot labu lauksaimniecības, zivsaimniecības un ražošanas praksi un ņemot vērā ar pārtikas patēriņu saistīto risku. |
| --- | --- |

(2)

Jānosaka stingras prasības attiecībā uz maksimāli pieļaujamo koncentrāciju, kuras ir samērīgi izpildāmas, ievērojot labu lauksaimniecības, zivsaimniecības un ražošanas praksi un ņemot vērā ar pārtikas patēriņu saistīto risku.

| (3) | Klimata apstākļi augšanas un jo īpaši ziedēšanas laikā būtiski ietekmē Fusarium toksīna saturu. Tomēr laba lauksaimniecības prakse, ar ko līdz minimumam samazina riska faktorus, var līdz zināmai pakāpei novērst piesārņojumu ar Fusarium sēni. Komisijas 2006. gada 17. augusta Ieteikumā 2006/583/EK par Fusarium toksīnu novēršanu un samazināšanu labībā un labības produktos (3), tostarp kukurūzā un kukurūzas produktos, ir iekļauti vispārīgi principi, kā novērst un samazināt Fusarium toksīnu (zearalenona, fumonizīnu un trihotecēnu) piesārņojumu labībā, kas jāīsteno, izstrādājot uz šiem principiem balstītu valsts prakses kodeksu. |
| --- | --- |

(3)

Klimata apstākļi augšanas un jo īpaši ziedēšanas laikā būtiski ietekmē Fusarium toksīna saturu. Tomēr laba lauksaimniecības prakse, ar ko līdz minimumam samazina riska faktorus, var līdz zināmai pakāpei novērst piesārņojumu ar Fusarium sēni. Komisijas 2006. gada 17. augusta Ieteikumā 2006/583/EK par Fusarium toksīnu novēršanu un samazināšanu labībā un labības produktos (3), tostarp kukurūzā un kukurūzas produktos, ir iekļauti vispārīgi principi, kā novērst un samazināt Fusarium toksīnu (zearalenona, fumonizīnu un trihotecēnu) piesārņojumu labībā, kas jāīsteno, izstrādājot uz šiem principiem balstītu valsts prakses kodeksu.

| (4) | 2005. gadā noteica Fusarium toksīnu maksimāli pieļaujamo koncentrāciju labībā un labības produktos, tostarp kukurūzā un kukurūzas produktos. Vēl nav precīzi zināmi visi faktori, kas izraisa Fusarium toksīnu, konkrēti, zearalenona un fumonizīna B1 un B2, veidošanos kukurūzā. Tādēļ bija paredzēts deoksinivalenola ad zearalenona maksimāli pieļaujamo koncentrāciju kukurūzā un kukurūzas produktos piemērot tikai no 2007. gada 1. jūlija un fumonizīnu B1 un B2 maksimāli pieļaujamo koncentrāciju –no 2007. gada 1. oktobra, ja pirms minētā termiņa, pamatojoties uz jaunu informāciju par sastopamību un veidošanos, nebūs noteikta izmainīta maksimāli pieļaujamā koncentrācija. Šajā laikposmā pārtikas nozares uzņēmumiem bija iespēja izmeklēt, kas veicina šo mikotoksīnu veidošanos, un noteikt, kādi kontroles pasākumi jāveic, lai pēc iespējas samērīgāk novērstu to klātbūtni. |
| --- | --- |

(4)

2005. gadā noteica Fusarium toksīnu maksimāli pieļaujamo koncentrāciju labībā un labības produktos, tostarp kukurūzā un kukurūzas produktos. Vēl nav precīzi zināmi visi faktori, kas izraisa Fusarium toksīnu, konkrēti, zearalenona un fumonizīna B1 un B2, veidošanos kukurūzā. Tādēļ bija paredzēts deoksinivalenola ad zearalenona maksimāli pieļaujamo koncentrāciju kukurūzā un kukurūzas produktos piemērot tikai no 2007. gada 1. jūlija un fumonizīnu B1 un B2 maksimāli pieļaujamo koncentrāciju –no 2007. gada 1. oktobra, ja pirms minētā termiņa, pamatojoties uz jaunu informāciju par sastopamību un veidošanos, nebūs noteikta izmainīta maksimāli pieļaujamā koncentrācija. Šajā laikposmā pārtikas nozares uzņēmumiem bija iespēja izmeklēt, kas veicina šo mikotoksīnu veidošanos, un noteikt, kādi kontroles pasākumi jāveic, lai pēc iespējas samērīgāk novērstu to klātbūtni.

| (5) | Ņemot vērā jaunu informāciju, kas pieejama kopš 2005. gada, ir lietderīgi grozīt maksimāli pieļaujamo toksīnu koncentrāciju kukurūzā un kukurūzas produktos, kā arī datumu, no kura maksimāli pieļaujamā koncentrācija ir spēkā. |
| --- | --- |

(5)

Ņemot vērā jaunu informāciju, kas pieejama kopš 2005. gada, ir lietderīgi grozīt maksimāli pieļaujamo toksīnu koncentrāciju kukurūzā un kukurūzas produktos, kā arī datumu, no kura maksimāli pieļaujamā koncentrācija ir spēkā.

| (6) | Ir sniegta jaunāka informācija, kas liecina, ka 2005. un 2006. gada kukurūzas ražai ir novērota augstāka toksīnu, galvenokārt zearelenona un fumonizīnu, koncentrācija nekā 2003. un 2004. gada ražai un mazākā mērā – deoksinivalenola koncentrācija, un tas ir saistīts ar laika apstākļiem. Tādēļ zināmos laika apstākļos paredzētais zearelenona un fumonizīnu līmenis kukurūzai nav sasniedzams, pat ja maksimāli iespējamā apjomā piemēro profilakses pasākumus. Tādēļ jāgroza toksīnu maksimāli pieļaujamā koncentrācija, lai izvairītos no tirgus darbības traucējumiem un, tajā pašā laikā saglabājot augstu sabiedrības veselības aizsardzības līmeni, nodrošinātu, ka to iedarbība uz cilvēku būs ievērojami zemāka par veselībai nekaitīgu orientējošo vērtību. |
| --- | --- |

(6)

Ir sniegta jaunāka informācija, kas liecina, ka 2005. un 2006. gada kukurūzas ražai ir novērota augstāka toksīnu, galvenokārt zearelenona un fumonizīnu, koncentrācija nekā 2003. un 2004. gada ražai un mazākā mērā – deoksinivalenola koncentrācija, un tas ir saistīts ar laika apstākļiem. Tādēļ zināmos laika apstākļos paredzētais zearelenona un fumonizīnu līmenis kukurūzai nav sasniedzams, pat ja maksimāli iespējamā apjomā piemēro profilakses pasākumus. Tādēļ jāgroza toksīnu maksimāli pieļaujamā koncentrācija, lai izvairītos no tirgus darbības traucējumiem un, tajā pašā laikā saglabājot augstu sabiedrības veselības aizsardzības līmeni, nodrošinātu, ka to iedarbība uz cilvēku būs ievērojami zemāka par veselībai nekaitīgu orientējošo vērtību.

| (7) | Lai nodrošinātu pareizu un raitu šo maksimālo pieļaujamo koncentrāciju piemērošanu, ir arī lietderīgi to piemērot attiecībā uz visu sezonā novākto kukurūzu un kukurūzas produktiem, un tādēļ piemērošanas datumam jāsakrīt ar nākamā ražas gada tirdzniecības gada sākumu. Tā kā Eiropā kukurūzas ražu parasti sāk vākt septembra vidū un to vāc līdz oktobra beigām, ir lietderīgi noteikt, ka piemērošanas datums ir 2007. gada 1. oktobris. |
| --- | --- |

(7)

Lai nodrošinātu pareizu un raitu šo maksimālo pieļaujamo koncentrāciju piemērošanu, ir arī lietderīgi to piemērot attiecībā uz visu sezonā novākto kukurūzu un kukurūzas produktiem, un tādēļ piemērošanas datumam jāsakrīt ar nākamā ražas gada tirdzniecības gada sākumu. Tā kā Eiropā kukurūzas ražu parasti sāk vākt septembra vidū un to vāc līdz oktobra beigām, ir lietderīgi noteikt, ka piemērošanas datums ir 2007. gada 1. oktobris.

| (8) | Ņemot vērā iepriekšminēto, šī regula jāpiemēro no 2007. gada 1. jūlija. |
| --- | --- |

(8)

Ņemot vērā iepriekšminēto, šī regula jāpiemēro no 2007. gada 1. jūlija.

| (9) | Turklāt ir jāveic vairākas nelielas tehniskas izmaiņas. |
| --- | --- |

(9)

Turklāt ir jāveic vairākas nelielas tehniskas izmaiņas.

| (10) | Ir lietderīgi paredzēt, ka maksimālo koncentrāciju nepiemēro attiecībā uz neapstrādātu kukurūzu, kuru paredzēts apstrādāt, izmantojot mitro malšanu (cietes ražošana). Tiešām, zinātniskie dati ir parādījuši, ka cietē, kas ražota no kukurūzas, netika noteikti Fusarium toksīni vai arī tie bija ļoti zemā koncentrācijā. Tomēr, lai aizsargātu sabiedrības un dzīvnieku veselību, pārtikas nozares uzņēmumiem, kuri darbojas mitrās malšanas jomā, pastiprināti jāuzrauga mitrās malšanas procesā radušies blakusprodukti, kas paredzēti dzīvnieku barošanai, lai pārbaudītu atbilstību orientējošajām vērtībām, kas minētas Komisijas 2006. gada 17. augusta Ieteikumā 2006/576/EK par deoksinivalenola, zearalenona, ohratoksīna A, T-2 un HT-2 un fumonizīnu klātbūtni produktos, kas paredzēti dzīvnieku barošanai (4). |
| --- | --- |

(10)

Ir lietderīgi paredzēt, ka maksimālo koncentrāciju nepiemēro attiecībā uz neapstrādātu kukurūzu, kuru paredzēts apstrādāt, izmantojot mitro malšanu (cietes ražošana). Tiešām, zinātniskie dati ir parādījuši, ka cietē, kas ražota no kukurūzas, netika noteikti Fusarium toksīni vai arī tie bija ļoti zemā koncentrācijā. Tomēr, lai aizsargātu sabiedrības un dzīvnieku veselību, pārtikas nozares uzņēmumiem, kuri darbojas mitrās malšanas jomā, pastiprināti jāuzrauga mitrās malšanas procesā radušies blakusprodukti, kas paredzēti dzīvnieku barošanai, lai pārbaudītu atbilstību orientējošajām vērtībām, kas minētas Komisijas 2006. gada 17. augusta Ieteikumā 2006/576/EK par deoksinivalenola, zearalenona, ohratoksīna A, T-2 un HT-2 un fumonizīnu klātbūtni produktos, kas paredzēti dzīvnieku barošanai (4).

| (11) | Sausās malšanas procesa rezultātā rodas frakcijas, kuru daļiņu lielums atšķiras no tādas pašas partijas neapstrādātas kukurūzas. Zinātniskie dati liecina, ka malšanas frakcijas, kurām ir mazāks daļiņu izmērs, satur augstāku Furasium toksīnu līmeni nekā malšanas frakcijas, kurām ir lielāks daļiņu lielums. Kukurūzas malšanas frakcijas kombinētās nomenklatūras pozīcijās klasificē atbilstīgi daļiņu lielumam, pamatojoties uz caurlaidības normu sietā ar acojumu 500 mikronu. Ir jānosaka atšķirīga maksimālā koncentrācija malšanas frakcijām, kas ir mazākas un lielākas nekā 500 mikronu, lai atspoguļotu dažādu frakciju piesārņojuma līmeni. |
| --- | --- |

(11)

Sausās malšanas procesa rezultātā rodas frakcijas, kuru daļiņu lielums atšķiras no tādas pašas partijas neapstrādātas kukurūzas. Zinātniskie dati liecina, ka malšanas frakcijas, kurām ir mazāks daļiņu izmērs, satur augstāku Furasium toksīnu līmeni nekā malšanas frakcijas, kurām ir lielāks daļiņu lielums. Kukurūzas malšanas frakcijas kombinētās nomenklatūras pozīcijās klasificē atbilstīgi daļiņu lielumam, pamatojoties uz caurlaidības normu sietā ar acojumu 500 mikronu. Ir jānosaka atšķirīga maksimālā koncentrācija malšanas frakcijām, kas ir mazākas un lielākas nekā 500 mikronu, lai atspoguļotu dažādu frakciju piesārņojuma līmeni.

| (12) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(12)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (EK) Nr. 1881/2006 groza šādi.

| 1) | Regulas 11. panta b) punktu aizstāj ar šādu tekstu:






  “b) | 2007. gada 1. oktobrī saistībā ar maksimāli pieļaujamo deoksinivalenola un zearalenona koncentrāciju, kas noteikta pielikuma 2.4.3, 2.4.8, 2.4.9, 2.5.2, 2.5.4, 2.5.6, 2.5.8, 2.5.9 un 2.5.10. punktā;”. |
| --- | --- | --- |

1)

Regulas 11. panta b) punktu aizstāj ar šādu tekstu:

“b)

2007. gada 1. oktobrī saistībā ar maksimāli pieļaujamo deoksinivalenola un zearalenona koncentrāciju, kas noteikta pielikuma 2.4.3, 2.4.8, 2.4.9, 2.5.2, 2.5.4, 2.5.6, 2.5.8, 2.5.9 un 2.5.10. punktā;”.

| 2) | Pielikuma 2. sadaļu groza šādi:






  a) | ierakstus attiecībā uz deoksinivalenolu (2.4.), zearalenonu (2.5.) un fumonizīniem (2.6.) aizstāj ar ierakstiem šīs regulas pielikumā; |
| --- | --- | --- |

2)

Pielikuma 2. sadaļu groza šādi:

a)

ierakstus attiecībā uz deoksinivalenolu (2.4.), zearalenonu (2.5.) un fumonizīniem (2.6.) aizstāj ar ierakstiem šīs regulas pielikumā;

| b) | regulas 20. zemsvītras piezīmes tekstu aizstāj ar šādu tekstu: “Maksimāli pieļaujamā koncentrācija ir spēkā no 2007. gada 1. oktobra.”; |
| --- | --- |

b)

regulas 20. zemsvītras piezīmes tekstu aizstāj ar šādu tekstu: “Maksimāli pieļaujamā koncentrācija ir spēkā no 2007. gada 1. oktobra.”;

| c) | svītro 21. zemsvītras piezīmi. |
| --- | --- |

c)

svītro 21. zemsvītras piezīmi.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2007. gada 1. jūlija.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2007. gada 28. septembrī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Markos KYPRIANOU

---

(1)  OV L 37, 13.2.1993., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).

1

(2)  OV L 364, 20.12.2006., 5. lpp.

2

(3)  OV L 234, 29.8.2006., 35. lpp.

3

(4)  OV L 229, 23.8.2006., 7. lpp.

4

---

PIELIKUMS

| “2.4. | Deoksinivalenols (17) | |
| --- | --- | --- |
| 2.4.1. | Neapstrādāti graudi (18) (19), kas nav rupja maluma milti, auzas un kukurūza | 1 250 |
| 2.4.2. | Neapstrādāti rupja maluma milti un auzas (18) (19) | 1 750 |
| 2.4.3. | Neapstrādāta kukurūza (18), izņemot neapstrādātu kukurūzu, ko paredzēts pārstrādāt, izmantojot mitro malšanu (1) | 1 750 (20) |
| 2.4.4. | Graudi tiešai lietošanai uzturā, graudu milti, klijas un spraukumi, kas laisti tirgū kā galaprodukts tiešai lietošanai uzturā, izņemot 2.4.7., 2.4.8. un 2.4.9. punktā uzskaitītos pārtikas produktus | 750 |
| 2.4.5. | Mīklas izstrādājumi (sausie) (22) | 750 |
| 2.4.6. | Maize (arī smalkmaizītes), mīklas izstrādājumi, biskvīti, graudaugu uzkodas un sausās brokastis | 500 |
| 2.4.7. | Pārstrādātu graudu pārtika un pārtika zīdaiņiem un maziem bērniem (3) (7) | 200 |
| 2.4.8. | Kukurūzas malšanas frakcijas, kuru daļiņu lielums pārsniedz 500 mikronus un uz kurām attiecas KN kods 1103 13 vai 1103 20 40, un citi kukurūzas malšanas produkti, kuru daļiņu lielums pārsniedz 500 mikronus un kurus neizmanto tiešai lietošanai uzturā, un uz kuriem attiecas KN kods 1904 10 10 | 750 (20) |
| 2.4.9. | Kukurūzas malšanas frakcijas, kuru daļiņu lielums ir mazāks par vai vienāds ar 500 mikroniem un uz kurām attiecas KN kods 1102 20, un citi kukurūzas malšanas produkti, kuru daļiņu lielums ir mazāks par vai vienāds ar 500 mikroniem un kurus neizmanto tiešai lietošanai uzturā, un uz kuriem attiecas KN kods 1904 10 10 | 1 250 (20) |
| 2.5. | Zearalenons (17) | |
| 2.5.1. | Neapstrādāti graudi (18) (19), kas nav kukurūza | 100 |
| 2.5.2. | Neapstrādāta kukurūza (18), izņemot neapstrādātu kukurūzu, ko paredzēts pārstrādāt, izmantojot mitro malšanu (1) | 350 (20) |
| 2.5.3. | Graudi tiešai lietošanai uzturā, graudu milti, klijas un spraukumi, kas laisti tirgū kā galaprodukts tiešai lietošanai uzturā, izņemot 2.5.6., 2.5.7., 2.5.8., 2.5.9. and 2.5.10. punktā uzskaitītos pārtikas produktus | 75 |
| 2.5.4. | Rafinēta kukurūzas eļļa | 400 (20) |
| 2.5.5. | Maize (ieskaitot smalkmaizītes), mīklas izstrādājumi, biskvīti, graudaugu uzkodas un sausās brokastis, izņemot kukurūzas uzkodas un kukurūzas sausās brokastis | 50 |
| 2.5.6. | Kukurūza, kas paredzēta tiešai lietošanai uzturā, kukurūzas uzkodas un kukurūzas sausās brokastis | 100 (20) |
| 2.5.7. | Apstrādātu graudaugu pārtikas produkti (izņemot apstrādātus kukurūzas pārtikas produktus) un pārtika zīdaiņiem un maziem bērniem (3) (7) | 20 |
| 2.5.8. | Apstrādāta kukurūzas pārtika zīdaiņiem un maziem bērniem (3) (7) | 20 (20) |
| 2.5.9. | Kukurūzas malšanas frakcijas, kuru daļiņu lielums pārsniedz 500 mikronus un uz kurām attiecas KN kods 1103 13 vai 1103 20 40, un citi kukurūzas malšanas produkti, kuru daļiņu lielums pārsniedz 500 mikronus un kurus neizmanto tiešai lietošanai uzturā, un uz kuriem attiecas KN kods 1904 10 10 | 200 (20) |
| 2.5.10. | Kukurūzas malšanas frakcijas, kuru daļiņu lielums ir mazāks par vai vienāds ar 500 mikroniem un uz kurām attiecas KN kods 1102 20, un citi kukurūzas malšanas produkti, kuru daļiņu lielums ir mazāks par vai vienāds ar 500 mikroniem un kurus neizmanto tiešai lietošanai uzturā, un uz kuriem attiecas KN kods 1904 10 10 | 300 (20) |
| 2.6. | Fumonizīni | B1 un B2 summa |
| 2.6.1. | Neapstrādāta kukurūza (18), izņemot neapstrādātu kukurūzu, ko paredzēts pārstrādāt, izmantojot mitro malšanu (1) | 4 000 (23) |
| 2.6.2. | Kukurūza, kas paredzēta tiešai lietošanai uzturā, kukurūzas pārtika tiešai lietošanai uzturā, izņemot 2.6.3. un 2.6.4. punktā uzskaitītos pārtikas produktus | 1 000 (23) |
| 2.6.3. | Kukurūzas sausās brokastis un kukurūzas uzkodas | 800 (23) |
| 2.6.4. | Apstrādāta kukurūzas pārtika un pārtika zīdaiņiem un maziem bērniem (3) (7) | 200 (23) |
| 2.6.5. | Kukurūzas malšanas frakcijas, kuru daļiņu lielums pārsniedz 500 mikronus un uz kurām attiecas KN kods 1103 13 vai 1103 20 40, un citi kukurūzas malšanas produkti, kuru daļiņu lielums pārsniedz 500 mikronus un kurus neizmanto tiešai lietošanai uzturā, un uz kuriem attiecas KN kods 1904 10 10 | 1 400 (23) |
| 2.6.6. | Kukurūzas malšanas frakcijas, kuru daļiņu lielums ir mazāks par vai vienāds ar 500 mikroniem un uz kurām attiecas KN kods 1102 20, un citi kukurūzas malšanas produkti, kuru daļiņu lielums ir mazāks par vai vienāds ar 500 mikroniem un kurus neizmanto tiešai lietošanai uzturā, un uz kuriem attiecas KN kods 1904 10 10 | 2 000 (23) |

“2.4.

Deoksinivalenols (17)

2.4.1.

Neapstrādāti graudi (18) (19), kas nav rupja maluma milti, auzas un kukurūza

1 250

2.4.2.

Neapstrādāti rupja maluma milti un auzas (18) (19)

1 750

2.4.3.

Neapstrādāta kukurūza (18), izņemot neapstrādātu kukurūzu, ko paredzēts pārstrādāt, izmantojot mitro malšanu (1)

1 750 (20)

2.4.4.

Graudi tiešai lietošanai uzturā, graudu milti, klijas un spraukumi, kas laisti tirgū kā galaprodukts tiešai lietošanai uzturā, izņemot 2.4.7., 2.4.8. un 2.4.9. punktā uzskaitītos pārtikas produktus

750

2.4.5.

Mīklas izstrādājumi (sausie) (22)

750

2.4.6.

Maize (arī smalkmaizītes), mīklas izstrādājumi, biskvīti, graudaugu uzkodas un sausās brokastis

500

2.4.7.

Pārstrādātu graudu pārtika un pārtika zīdaiņiem un maziem bērniem (3) (7)

200

2.4.8.

Kukurūzas malšanas frakcijas, kuru daļiņu lielums pārsniedz 500 mikronus un uz kurām attiecas KN kods 1103 13 vai 1103 20 40, un citi kukurūzas malšanas produkti, kuru daļiņu lielums pārsniedz 500 mikronus un kurus neizmanto tiešai lietošanai uzturā, un uz kuriem attiecas KN kods 1904 10 10

750 (20)

2.4.9.

Kukurūzas malšanas frakcijas, kuru daļiņu lielums ir mazāks par vai vienāds ar 500 mikroniem un uz kurām attiecas KN kods 1102 20, un citi kukurūzas malšanas produkti, kuru daļiņu lielums ir mazāks par vai vienāds ar 500 mikroniem un kurus neizmanto tiešai lietošanai uzturā, un uz kuriem attiecas KN kods 1904 10 10

1 250 (20)

2.5.

Zearalenons (17)

2.5.1.

Neapstrādāti graudi (18) (19), kas nav kukurūza

100

2.5.2.

Neapstrādāta kukurūza (18), izņemot neapstrādātu kukurūzu, ko paredzēts pārstrādāt, izmantojot mitro malšanu (1)

350 (20)

2.5.3.

Graudi tiešai lietošanai uzturā, graudu milti, klijas un spraukumi, kas laisti tirgū kā galaprodukts tiešai lietošanai uzturā, izņemot 2.5.6., 2.5.7., 2.5.8., 2.5.9. and 2.5.10. punktā uzskaitītos pārtikas produktus

75

2.5.4.

Rafinēta kukurūzas eļļa

400 (20)

2.5.5.

Maize (ieskaitot smalkmaizītes), mīklas izstrādājumi, biskvīti, graudaugu uzkodas un sausās brokastis, izņemot kukurūzas uzkodas un kukurūzas sausās brokastis

50

2.5.6.

Kukurūza, kas paredzēta tiešai lietošanai uzturā, kukurūzas uzkodas un kukurūzas sausās brokastis

100 (20)

2.5.7.

Apstrādātu graudaugu pārtikas produkti (izņemot apstrādātus kukurūzas pārtikas produktus) un pārtika zīdaiņiem un maziem bērniem (3) (7)

20

2.5.8.

Apstrādāta kukurūzas pārtika zīdaiņiem un maziem bērniem (3) (7)

20 (20)

2.5.9.

Kukurūzas malšanas frakcijas, kuru daļiņu lielums pārsniedz 500 mikronus un uz kurām attiecas KN kods 1103 13 vai 1103 20 40, un citi kukurūzas malšanas produkti, kuru daļiņu lielums pārsniedz 500 mikronus un kurus neizmanto tiešai lietošanai uzturā, un uz kuriem attiecas KN kods 1904 10 10

200 (20)

2.5.10.

Kukurūzas malšanas frakcijas, kuru daļiņu lielums ir mazāks par vai vienāds ar 500 mikroniem un uz kurām attiecas KN kods 1102 20, un citi kukurūzas malšanas produkti, kuru daļiņu lielums ir mazāks par vai vienāds ar 500 mikroniem un kurus neizmanto tiešai lietošanai uzturā, un uz kuriem attiecas KN kods 1904 10 10

300 (20)

2.6.

Fumonizīni

B1 un B2 summa

2.6.1.

Neapstrādāta kukurūza (18), izņemot neapstrādātu kukurūzu, ko paredzēts pārstrādāt, izmantojot mitro malšanu (1)

4 000 (23)

2.6.2.

Kukurūza, kas paredzēta tiešai lietošanai uzturā, kukurūzas pārtika tiešai lietošanai uzturā, izņemot 2.6.3. un 2.6.4. punktā uzskaitītos pārtikas produktus

1 000 (23)

2.6.3.

Kukurūzas sausās brokastis un kukurūzas uzkodas

800 (23)

2.6.4.

Apstrādāta kukurūzas pārtika un pārtika zīdaiņiem un maziem bērniem (3) (7)

200 (23)

2.6.5.

Kukurūzas malšanas frakcijas, kuru daļiņu lielums pārsniedz 500 mikronus un uz kurām attiecas KN kods 1103 13 vai 1103 20 40, un citi kukurūzas malšanas produkti, kuru daļiņu lielums pārsniedz 500 mikronus un kurus neizmanto tiešai lietošanai uzturā, un uz kuriem attiecas KN kods 1904 10 10

1 400 (23)

2.6.6.

Kukurūzas malšanas frakcijas, kuru daļiņu lielums ir mazāks par vai vienāds ar 500 mikroniem un uz kurām attiecas KN kods 1102 20, un citi kukurūzas malšanas produkti, kuru daļiņu lielums ir mazāks par vai vienāds ar 500 mikroniem un kurus neizmanto tiešai lietošanai uzturā, un uz kuriem attiecas KN kods 1904 10 10

2 000 (23)

---

(1)  Izņēmumu piemēro vienīgi attiecībā uz kukurūzu, kuras galamērķis ir acīmredzams, piemēram, izmantojot marķējumu, un kura ir paredzēta tikai lietošanai mitrās malšanas procesā (cietes ražošanā).”

1

---

| 29.9.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 255/18 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 255/18

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1127/2007

(2007. gada 28. septembris),

ar kuru groza Regulu (EEK) Nr. 3149/92, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus pārtikas piegādei no intervences krājumiem vistrūcīgākajām personām Kopienā

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1987. gada 10. decembra Regulu (EEK) Nr. 3730/87, ar ko nosaka vispārīgos noteikumus pārtikas piegādei no intervences uzkrājumiem izraudzītām organizācijām izdalīšanai Kopienas vistrūcīgākajām personām (1), un jo īpaši tās 6. pantu,

tā kā:

| (1) | Pēdējos gados pārtikas produktu bezmaksas sadale saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 3730/87 izrādījās īpaši veiksmīga un bija ļoti noderīga cilvēkiem dažādās programmā iesaistītajās dalībvalstīs, kuru skaits arvien pieaug. Tomēr audita rezultātā atklājās, ka Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3149/92 (2) ir jāpielāgo daži formulējumi. Turklāt ir mainījušies lauksaimniecības produktu tirgus apstākļi, tādēļ ir jāizdara daži pielāgojumi programmas ieviešanas nosacījumos. |
| --- | --- |

(1)

Pēdējos gados pārtikas produktu bezmaksas sadale saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 3730/87 izrādījās īpaši veiksmīga un bija ļoti noderīga cilvēkiem dažādās programmā iesaistītajās dalībvalstīs, kuru skaits arvien pieaug. Tomēr audita rezultātā atklājās, ka Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3149/92 (2) ir jāpielāgo daži formulējumi. Turklāt ir mainījušies lauksaimniecības produktu tirgus apstākļi, tādēļ ir jāizdara daži pielāgojumi programmas ieviešanas nosacījumos.

| (2) | Regulas (EEK) Nr. 3149/92 1. panta 1. punktā ir noteikts, ka dalībvalstīm, kuras vēlas piedalīties turpmākā gada plānā, kas attiecas uz pārtikas produktu sadali vistrūcīgākajām personām Kopienā, Komisija par to ir jāinformē līdz 15. februārim. Lai atvieglinātu budžeta plānošanu, šis termiņš ir jāpārceļ uz 1. februāri. |
| --- | --- |

(2)

Regulas (EEK) Nr. 3149/92 1. panta 1. punktā ir noteikts, ka dalībvalstīm, kuras vēlas piedalīties turpmākā gada plānā, kas attiecas uz pārtikas produktu sadali vistrūcīgākajām personām Kopienā, Komisija par to ir jāinformē līdz 15. februārim. Lai atvieglinātu budžeta plānošanu, šis termiņš ir jāpārceļ uz 1. februāri.

| (3) | Regulas (EEK) Nr. 3149/92 3. panta 2. punkta pirmajā, otrajā un trešajā daļā ir noteikti konkrēti termiņi, kuri saņēmējai dalībvalstij jāievēro attiecībā uz produktu izņemšanu no intervences krājumiem. Lai panāktu šo termiņu ievērošanu, ir jānosaka, ka pārsniegto termiņu gadījumos uzglabāšanas izmaksas vairs netiks apmaksātas no Kopienas budžeta. Minētās regulas 3. panta 2. punkta ceturtajā daļā ir noteikts, ka pārtika ir jāizņem no intervences krājumiem sešdesmit dienu laikā no dienas, kad attiecīgajam pakalpojumu sniedzējam ir piešķirtas līgumtiesības. Ņemot vērā to, ka dažu valodu versijas ir neskaidras attiecībā uz darbību, kura nosaka minētā termiņa sākumu, šis noteikums ir jānoformulē skaidrāk. |
| --- | --- |

(3)

Regulas (EEK) Nr. 3149/92 3. panta 2. punkta pirmajā, otrajā un trešajā daļā ir noteikti konkrēti termiņi, kuri saņēmējai dalībvalstij jāievēro attiecībā uz produktu izņemšanu no intervences krājumiem. Lai panāktu šo termiņu ievērošanu, ir jānosaka, ka pārsniegto termiņu gadījumos uzglabāšanas izmaksas vairs netiks apmaksātas no Kopienas budžeta. Minētās regulas 3. panta 2. punkta ceturtajā daļā ir noteikts, ka pārtika ir jāizņem no intervences krājumiem sešdesmit dienu laikā no dienas, kad attiecīgajam pakalpojumu sniedzējam ir piešķirtas līgumtiesības. Ņemot vērā to, ka dažu valodu versijas ir neskaidras attiecībā uz darbību, kura nosaka minētā termiņa sākumu, šis noteikums ir jānoformulē skaidrāk.

| (4) | Regulā (EEK) Nr. 3149/92 nav paredzēts termiņš attiecībā uz produktu mobilizāciju tirgū saskaņā ar minētās regulas 2. panta 3. punkta c) un d) apakšpunktu. Minētās darbības varēs veikt līdz programmas izpildes perioda beigām. Šīm darbībām ir jānosaka termiņš, kas saskanētu ar budžeta gada grafiku. Turklāt minēto darbību kontekstā jāparedz noteikumi par drošības naudu, lai nodrošinātu piegādes līguma precīzu izpildi. |
| --- | --- |

(4)

Regulā (EEK) Nr. 3149/92 nav paredzēts termiņš attiecībā uz produktu mobilizāciju tirgū saskaņā ar minētās regulas 2. panta 3. punkta c) un d) apakšpunktu. Minētās darbības varēs veikt līdz programmas izpildes perioda beigām. Šīm darbībām ir jānosaka termiņš, kas saskanētu ar budžeta gada grafiku. Turklāt minēto darbību kontekstā jāparedz noteikumi par drošības naudu, lai nodrošinātu piegādes līguma precīzu izpildi.

| (5) | Ņemot vērā to, ka Regulas (EEK) Nr. 3149/92 4. panta 2. punkta a) apakšpunktā ir paredzēta iespēja iegūt tirgū pārstrādātus lauksaimniecības produktus vai pārtiku, maksājot par to piegādi ar produktiem no intervences krājumiem, ir jāprecizē, ka šī darbība ir viena no ierastajām plāna darbībām. Ņemot vērā to, ka produktu apjoms, kas pieejams intervences krājumos, strauji samazinās, ir jāparedz, ka izgatavoto pārtikas produktu saturā tikai vienai sastāvdaļai jābūt no to produktu grupas, pie kuras pieder intervences krājumu produkts. |
| --- | --- |

(5)

Ņemot vērā to, ka Regulas (EEK) Nr. 3149/92 4. panta 2. punkta a) apakšpunktā ir paredzēta iespēja iegūt tirgū pārstrādātus lauksaimniecības produktus vai pārtiku, maksājot par to piegādi ar produktiem no intervences krājumiem, ir jāprecizē, ka šī darbība ir viena no ierastajām plāna darbībām. Ņemot vērā to, ka produktu apjoms, kas pieejams intervences krājumos, strauji samazinās, ir jāparedz, ka izgatavoto pārtikas produktu saturā tikai vienai sastāvdaļai jābūt no to produktu grupas, pie kuras pieder intervences krājumu produkts.

| (6) | Lai efektīvāk reaģētu uz labdarības organizāciju vajadzībām un paplašinātu piegādāto pārtikas produktu klāstu, tika noteikts, ka no intervences krājumiem iegūtos produktus var iekļaut citu pārtikas produktu ražošanā. Ņemot vērā to, ka strauji samazinās intervences krājumos pieejamo produktu daudzveidība, ir jāsvītro prasība attiecībā uz intervences produktu minimālo saturu galaproduktā. |
| --- | --- |

(6)

Lai efektīvāk reaģētu uz labdarības organizāciju vajadzībām un paplašinātu piegādāto pārtikas produktu klāstu, tika noteikts, ka no intervences krājumiem iegūtos produktus var iekļaut citu pārtikas produktu ražošanā. Ņemot vērā to, ka strauji samazinās intervences krājumos pieejamo produktu daudzveidība, ir jāsvītro prasība attiecībā uz intervences produktu minimālo saturu galaproduktā.

| (7) | Regulas (EEK) Nr. 3149/92 4. panta 1. punkta b) apakšpunktā ir noteikta iespēja mobilizēt tirgū produktu, kurš pieskaitāms pie tās pašai produktu grupas, pie kuras ir pieskaitāms produkts, kas uz laiku nav pieejams intervences krājumos. Ar minētās regulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta otrās daļas trešā ievilkuma noteikumiem ir atļauts tirgū iegūt pārstrādātos lauksaimniecības produktus vai pārtiku, maksājot par tiem ar tās pašas produktu grupas intervences produktiem. Šie noteikumi jāiekļauj minētās regulas 4. panta 2.a punkta noteikumos par intervences produktu pārstrādi. Gan šajā pašā sakarā, gan skaidrības labad ir jāmaina 4. panta 1. punkta struktūra. |
| --- | --- |

(7)

Regulas (EEK) Nr. 3149/92 4. panta 1. punkta b) apakšpunktā ir noteikta iespēja mobilizēt tirgū produktu, kurš pieskaitāms pie tās pašai produktu grupas, pie kuras ir pieskaitāms produkts, kas uz laiku nav pieejams intervences krājumos. Ar minētās regulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta otrās daļas trešā ievilkuma noteikumiem ir atļauts tirgū iegūt pārstrādātos lauksaimniecības produktus vai pārtiku, maksājot par tiem ar tās pašas produktu grupas intervences produktiem. Šie noteikumi jāiekļauj minētās regulas 4. panta 2.a punkta noteikumos par intervences produktu pārstrādi. Gan šajā pašā sakarā, gan skaidrības labad ir jāmaina 4. panta 1. punkta struktūra.

| (8) | Lai precizētu drošības naudas atmaksāšanas noteikumu piemērošanu sekundārās prasības neievērošanas gadījumos, ir jānosaka kārtība, kādā izdara attiecīgus samazinājumus, atbilstīgi 23. panta 2. punkta a) apakšpunktam un b) apakšpunkta trešajam ievilkumam Komisijas 1985. gada 22. jūlija Regulā (EEK) Nr. 2220/85, ar ko nosaka kopējus sīki izstrādātus noteikumus garantijas ķīlu sistēmas piemērošanai lauksaimniecības produktiem (3). |
| --- | --- |

(8)

Lai precizētu drošības naudas atmaksāšanas noteikumu piemērošanu sekundārās prasības neievērošanas gadījumos, ir jānosaka kārtība, kādā izdara attiecīgus samazinājumus, atbilstīgi 23. panta 2. punkta a) apakšpunktam un b) apakšpunkta trešajam ievilkumam Komisijas 1985. gada 22. jūlija Regulā (EEK) Nr. 2220/85, ar ko nosaka kopējus sīki izstrādātus noteikumus garantijas ķīlu sistēmas piemērošanai lauksaimniecības produktiem (3).

| (9) | Saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 3149/92 4. panta 4. punkta otro daļu dalībvalstīm līdz plāna izpildes perioda sākumam ir jānosūta Komisijai paraugi uzaicinājumiem piedalīties konkursā. Šī prasība nepamatoti apgrūtina shēmas pārvaldīšanu, tādēļ tā ir jāsvītro. |
| --- | --- |

(9)

Saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 3149/92 4. panta 4. punkta otro daļu dalībvalstīm līdz plāna izpildes perioda sākumam ir jānosūta Komisijai paraugi uzaicinājumiem piedalīties konkursā. Šī prasība nepamatoti apgrūtina shēmas pārvaldīšanu, tādēļ tā ir jāsvītro.

| (10) | Ņemot vērā to, ka Regulas (EEK) Nr. 3149/92 2. panta 3. punkta formulējumā tika izdarīti vairāki grozījumi, skaidrības labad ir jāpielāgo dažas atsauces uz šo punktu. |
| --- | --- |

(10)

Ņemot vērā to, ka Regulas (EEK) Nr. 3149/92 2. panta 3. punkta formulējumā tika izdarīti vairāki grozījumi, skaidrības labad ir jāpielāgo dažas atsauces uz šo punktu.

| (11) | Regulas (EEK) Nr. 3149/92 7. pantā ir neteikta produktu nodošanas kārtība. Lai nodrošinātu produktu nodošanu, saņēmējai dalībvalstij un piegādātājai dalībvalstij ir cieši jāsadarbojas, tāpēc piegādātājai dalībvalstij jādara viss iespējamais, lai atvieglinātu produktu nodošanas darbības ar nolūku panākt minētās regulas 3. panta 2. punktā paredzēto termiņu ievērošanu un atbilstību 2. punktam Komisijas 2006. gada 21. jūnija Regulā (EK) Nr. 884/2006, ar ko nosaka sīki izstrādātus piemērošanas noteikumus Padomes Regulai (EK) Nr. 1290/2005 attiecībā uz intervences krājumu glabāšanas pasākumu finansēšanu, ko veic Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds (ELGF), un intervences krājumu glabāšanas darbību iegrāmatošanu, ko īsteno dalībvalstu maksājumu aģentūras (4). Šajā kontekstā ir jāprecizē, ka piegādātājas dalībvalsts intervences aģentūra, lai nodotu produktus piegādes pakalpojuma sniedzējam, lūgs viņam uzrādīt produktu izņemšanas orderi, ko izdevusi saņēmējas dalībvalsts intervences aģentūra. Turklāt, lai kontrolētu produktu izņemšanu, piegādātājas dalībvalsts intervences aģentūrai jāinformē saņēmējas dalībvalsts kompetentā iestāde par dienu, kurā tika pabeigta produktu izņemšana. |
| --- | --- |

(11)

Regulas (EEK) Nr. 3149/92 7. pantā ir neteikta produktu nodošanas kārtība. Lai nodrošinātu produktu nodošanu, saņēmējai dalībvalstij un piegādātājai dalībvalstij ir cieši jāsadarbojas, tāpēc piegādātājai dalībvalstij jādara viss iespējamais, lai atvieglinātu produktu nodošanas darbības ar nolūku panākt minētās regulas 3. panta 2. punktā paredzēto termiņu ievērošanu un atbilstību 2. punktam Komisijas 2006. gada 21. jūnija Regulā (EK) Nr. 884/2006, ar ko nosaka sīki izstrādātus piemērošanas noteikumus Padomes Regulai (EK) Nr. 1290/2005 attiecībā uz intervences krājumu glabāšanas pasākumu finansēšanu, ko veic Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds (ELGF), un intervences krājumu glabāšanas darbību iegrāmatošanu, ko īsteno dalībvalstu maksājumu aģentūras (4). Šajā kontekstā ir jāprecizē, ka piegādātājas dalībvalsts intervences aģentūra, lai nodotu produktus piegādes pakalpojuma sniedzējam, lūgs viņam uzrādīt produktu izņemšanas orderi, ko izdevusi saņēmējas dalībvalsts intervences aģentūra. Turklāt, lai kontrolētu produktu izņemšanu, piegādātājas dalībvalsts intervences aģentūrai jāinformē saņēmējas dalībvalsts kompetentā iestāde par dienu, kurā tika pabeigta produktu izņemšana.

| (12) | Regulas (EEK) Nr. 3149/92 8.a panta noteikumos par maksājumiem nav informācijas attiecībā uz gadījumiem, kad maksājuma pieteikumos ir konstatētas nepilnības. Šiem gadījumiem ir jāparedz attiecīgā kārtība un soda sankcijas. Turklāt ir jānosaka, kādi pasākumi ir jāveic Kopienai maksājumu kavējuma gadījumos. |
| --- | --- |

(12)

Regulas (EEK) Nr. 3149/92 8.a panta noteikumos par maksājumiem nav informācijas attiecībā uz gadījumiem, kad maksājuma pieteikumos ir konstatētas nepilnības. Šiem gadījumiem ir jāparedz attiecīgā kārtība un soda sankcijas. Turklāt ir jānosaka, kādi pasākumi ir jāveic Kopienai maksājumu kavējuma gadījumos.

| (13) | Pieredze liecina par to, ka Eiropas Savienības pilsoņi nepietiekami labi apzinās Kopienas nozīmi pārtikas atbalsta sniegšanā trūkumcietējiem. Tādēļ ir jāparedz noteikums par Eiropas Savienības karoga attēlošanu uz iepakojumiem. |
| --- | --- |

(13)

Pieredze liecina par to, ka Eiropas Savienības pilsoņi nepietiekami labi apzinās Kopienas nozīmi pārtikas atbalsta sniegšanā trūkumcietējiem. Tādēļ ir jāparedz noteikums par Eiropas Savienības karoga attēlošanu uz iepakojumiem.

| (14) | Ir jāprecizē, kādos produktu sadales līmeņos ir jāveic pārbaudes, kas paredzētas Regulas (EEK) Nr. 3149/92 9. panta 2. punkta pirmajā daļā. Turklāt ir jānosaka sankcijas par dažādu piegādes dalībnieku izdarītajām kļūdām un pārkāpumiem. |
| --- | --- |

(14)

Ir jāprecizē, kādos produktu sadales līmeņos ir jāveic pārbaudes, kas paredzētas Regulas (EEK) Nr. 3149/92 9. panta 2. punkta pirmajā daļā. Turklāt ir jānosaka sankcijas par dažādu piegādes dalībnieku izdarītajām kļūdām un pārkāpumiem.

| (15) | Tādēļ attiecīgi jāgroza Regula (EEK) Nr. 3149/92. |
| --- | --- |

(15)

Tādēļ attiecīgi jāgroza Regula (EEK) Nr. 3149/92.

| (16) | Labības pārvaldības komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā, |
| --- | --- |

(16)

Labības pārvaldības komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (EEK) Nr. 3149/92 groza šādi.

| 1) | Regulas 1. panta 1. punktā datumu “15. februāris” aizstāj ar datumu “1. februāris”. |
| --- | --- |

1)

Regulas 1. panta 1. punktā datumu “15. februāris” aizstāj ar datumu “1. februāris”.

| 2) | Regulas 3. pantu groza šādi:






  a) | 2. punkta ceturto daļu aizstāj šādu tekstu:
  “Kopiena pārtrauc uzņemties intervences produktu uzglabāšanas izmaksas, ja tiek pārkāpti pirmajā, otrajā un trešajā daļā paredzētie termiņi. Šo noteikumu nepiemēro produktiem, kuri nav izņemti no intervences krājumiem plāna izpildes gada 30. septembrī.
  Produkti jāizņem no intervences krājumiem sešdesmit dienu laikā no dienas, kad attiecīgais piegādātājs ir parakstījis līgumu, bet produktu nodošanas gadījumos – sešdesmit dienu laikā no dienas, kad saņēmējas dalībvalsts kompetentā iestāde nosūta paziņojumu piegādātājas dalībvalsts kompetentajai iestādei.”; |
| --- | --- | --- |

2)

Regulas 3. pantu groza šādi:

a)

2. punkta ceturto daļu aizstāj šādu tekstu:

“Kopiena pārtrauc uzņemties intervences produktu uzglabāšanas izmaksas, ja tiek pārkāpti pirmajā, otrajā un trešajā daļā paredzētie termiņi. Šo noteikumu nepiemēro produktiem, kuri nav izņemti no intervences krājumiem plāna izpildes gada 30. septembrī.

Produkti jāizņem no intervences krājumiem sešdesmit dienu laikā no dienas, kad attiecīgais piegādātājs ir parakstījis līgumu, bet produktu nodošanas gadījumos – sešdesmit dienu laikā no dienas, kad saņēmējas dalībvalsts kompetentā iestāde nosūta paziņojumu piegādātājas dalībvalsts kompetentajai iestādei.”;

| b) | iekļauj šādu 2.a punktu:
  “2a.   Attiecībā uz produktiem, ko mobilizē tirgū saskaņā ar 2. panta 3. punkta c) un d) apakšpunktu, maksājumi, kas paredzēti pakalpojuma sniedzējam par produktu piegādi, jānoslēdz līdz plāna izpildes gada 1. septembrim.”. |
| --- | --- |

b)

iekļauj šādu 2.a punktu:

“2a.   Attiecībā uz produktiem, ko mobilizē tirgū saskaņā ar 2. panta 3. punkta c) un d) apakšpunktu, maksājumi, kas paredzēti pakalpojuma sniedzējam par produktu piegādi, jānoslēdz līdz plāna izpildes gada 1. septembrim.”.

| 3) | Regulas 4. pantu groza šādi:






  a) | 1. punktu aizstāj ar šādu 1. un 1.a punktu:
  “1.   Plāna izpilde ietver






  a) | tādu produktu piegādi, kuri izņemti no intervences krājumiem; |
| --- | --- | --- | --- |

3)

Regulas 4. pantu groza šādi:

a)

1. punktu aizstāj ar šādu 1. un 1.a punktu:

“1.   Plāna izpilde ietver

a)

tādu produktu piegādi, kuri izņemti no intervences krājumiem;

| b) | tādu produktu piegādi, kuri ir mobilizēti Kopienas tirgū, piemērojot 2. panta 3. punkta c) un d) apakšpunktu; |
| --- | --- |

b)

tādu produktu piegādi, kuri ir mobilizēti Kopienas tirgū, piemērojot 2. panta 3. punkta c) un d) apakšpunktu;

| c) | tādu pārstrādāto lauksaimniecības produktu vai pārtikas piegādi, kas ir pieejami vai ko var iegūt tirgū, maksājot par to piegādi ar produktiem no intervences krājumiem. |
| --- | --- |

c)

tādu pārstrādāto lauksaimniecības produktu vai pārtikas piegādi, kas ir pieejami vai ko var iegūt tirgū, maksājot par to piegādi ar produktiem no intervences krājumiem.

1a.   Tirgū mobilizētajiem produktiem, kas minēti 1. punkta b) apakšpunktā, ir jāpieder pie tās pašas produktu grupas, pie kuras pieder produkts, kas uz laiku nav pieejams intervences krājumos.

Tomēr, ja intervences krājumos nav pieejami rīsi, Komisija var atļaut no intervences krājumiem izņemt graudaugus, lai maksātu par to rīsu vai rīsu produktu piegādēm, ko mobilizē tirgū.

Tāpat, ja intervences krājumos nav pieejama labība, Komisija var atļaut no intervences krājumiem izņemt rīsus, lai maksātu par tās labības vai graudaugu produktu piegādēm, ko mobilizē tirgū.

Konkrēto produktu var mobilizēt tirgū tikai tad, ja visi vienas un tās pašas grupas produkta daudzumi piegādes nolūkos tiek izņemti no intervences krājumiem, piemērojot 2. panta 3. punkta 1. daļas b) apakšpunktu, tostarp daudzumi, kuri jānodod, piemērojot 7. pantu, jau ir sadalīti. Kompetentā valsts iestāde informē Komisiju par attiecīgās mobilizēšanas procedūru uzsākšanu.”

| b) | panta 2. punktu groza šādi:






  i) | punkta a) apakšpunktu groza šādi:






  — | otrās daļas trešo ievilkumu aizstāj ar šādu tekstu:






  “— | vai arī informāciju par to pārstrādāto lauksaimniecības produktu vai pārtikas produktu daudzumu, kas ir pieejami vai ko var iegūt tirgū, maksājot par to piegādi ar produktiem no intervences krājumiem. Šo pārtikas produktu saturā jāiekļauj vismaz viens komponents, kas pieder pie tās pašas produktu grupas, pie kuras pieder intervences produkts, ar ko maksāja par piegādi.”, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

b)

panta 2. punktu groza šādi:

i)

punkta a) apakšpunktu groza šādi:

—

otrās daļas trešo ievilkumu aizstāj ar šādu tekstu:

“—

vai arī informāciju par to pārstrādāto lauksaimniecības produktu vai pārtikas produktu daudzumu, kas ir pieejami vai ko var iegūt tirgū, maksājot par to piegādi ar produktiem no intervences krājumiem. Šo pārtikas produktu saturā jāiekļauj vismaz viens komponents, kas pieder pie tās pašas produktu grupas, pie kuras pieder intervences produkts, ar ko maksāja par piegādi.”,

| — | piekto daļu aizstāj ar šādu tekstu:

  “Ja piegāde ietver produkta pārstrādi un/vai iesaiņošanu, konkursa nolikumā paredz izraudzītā pretendenta pienākumu pirms produkta pārņemšanas iemaksāt drošības naudu intervences aģentūrai saskaņā ar Komisijas Regulas (EEK) Nr. 2220/85 (5) III sadaļu; drošības naudas summa ir līdzvērtīga intervences cenai, kuru piemēro dienā, kas noteikta produkta pārņemšanai, un kurai pieskaitīti 10 % no šīs cenas. Lai piemērotu minētās regulas V sadaļu, galvenā prasība ir produkta piegāde paredzētajā galamērķī. Gadījumā, ja piegāde notiek pēc 3. panta 1. punktā paredzētā plāna izpildes perioda beigām, drošības naudas ieturējums atbilst 15 % no garantētās summas. Turklāt bez atlikušās drošības naudas summas iekasē vēl papildu 2 % par katru nokavēto dienu. Šī punkta daļa nav piemērojama, ja produkts, kurš izņemts no intervences krājumiem, kļūst pieejams piegādātājam kā maksājums par jau veikto piegādi. |
| --- | --- |

—

piekto daļu aizstāj ar šādu tekstu:

“Ja piegāde ietver produkta pārstrādi un/vai iesaiņošanu, konkursa nolikumā paredz izraudzītā pretendenta pienākumu pirms produkta pārņemšanas iemaksāt drošības naudu intervences aģentūrai saskaņā ar Komisijas Regulas (EEK) Nr. 2220/85 (5) III sadaļu; drošības naudas summa ir līdzvērtīga intervences cenai, kuru piemēro dienā, kas noteikta produkta pārņemšanai, un kurai pieskaitīti 10 % no šīs cenas. Lai piemērotu minētās regulas V sadaļu, galvenā prasība ir produkta piegāde paredzētajā galamērķī. Gadījumā, ja piegāde notiek pēc 3. panta 1. punktā paredzētā plāna izpildes perioda beigām, drošības naudas ieturējums atbilst 15 % no garantētās summas. Turklāt bez atlikušās drošības naudas summas iekasē vēl papildu 2 % par katru nokavēto dienu. Šī punkta daļa nav piemērojama, ja produkts, kurš izņemts no intervences krājumiem, kļūst pieejams piegādātājam kā maksājums par jau veikto piegādi.

| ii) | punkta b) apakšpunkta pirmo daļu papildina ar šādu tekstu:
  “Izraudzītajam piegādātājam līgumtiesības tiek piešķirtas ar nosacījumu, ka tas iemaksā drošības naudu (garantijas ķīlu), kuras apjoms ir 110 % no piedāvājuma summas un kura ir noformēta uz intervences aģentūras vārda, saskaņā ar III sadaļu Regulā (EEK) Nr. 2220/85.”; |
| --- | --- |

ii)

punkta b) apakšpunkta pirmo daļu papildina ar šādu tekstu:

“Izraudzītajam piegādātājam līgumtiesības tiek piešķirtas ar nosacījumu, ka tas iemaksā drošības naudu (garantijas ķīlu), kuras apjoms ir 110 % no piedāvājuma summas un kura ir noformēta uz intervences aģentūras vārda, saskaņā ar III sadaļu Regulā (EEK) Nr. 2220/85.”;

| c) | panta 2.a punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “2a.   Produktus, kuri iegūti no intervences krājumiem vai mobilizēti tirgū saskaņā ar 2. panta 3. punkta c) un d) apakšpunktu vai šā panta 1. punkta pirmās daļas c) apakšpunktu, var iekļaut vai pievienot citiem produktiem, kuri ir mobilizēti tirgū, lai ražotu pārtiku, ko piegādās plāna ietvaros.”; |
| --- | --- |

c)

panta 2.a punktu aizstāj ar šādu punktu:

“2a.   Produktus, kuri iegūti no intervences krājumiem vai mobilizēti tirgū saskaņā ar 2. panta 3. punkta c) un d) apakšpunktu vai šā panta 1. punkta pirmās daļas c) apakšpunktu, var iekļaut vai pievienot citiem produktiem, kuri ir mobilizēti tirgū, lai ražotu pārtiku, ko piegādās plāna ietvaros.”;

| d) | svītro 4. punkta otro daļu. |
| --- | --- |

d)

svītro 4. punkta otro daļu.

| 4) | Regulas 7. pantu groza šādi:






  a) | panta 2. punkta trešo teikumu aizstāj ar šādu tekstu:
  “Izdevumus apmaksā no 2. panta 3. punkta 2) apakšpunktā minētajām apropriācijām.”; |
| --- | --- | --- |

4)

Regulas 7. pantu groza šādi:

a)

panta 2. punkta trešo teikumu aizstāj ar šādu tekstu:

“Izdevumus apmaksā no 2. panta 3. punkta 2) apakšpunktā minētajām apropriācijām.”;

| b) | panta 5. punktu aizstāj ar šādu tekstu:
  “5.   Produktu nodošanas gadījumā saņēmēja dalībvalsts paziņo piegādātājai dalībvalstij tās personas pilnu vārdu, ar kuru ir noslēgts līgums par šā pakalpojuma sniegšanu.
  Piegādātājas dalībvalsts intervences aģentūra nodot produktus piegādes pakalpojuma sniedzējam vai viņa likumīgi pilnvarotajam pārstāvim ar nosacījumu, kas tas uzrāda saņēmējas dalībvalsts intervences aģentūras izdoto izņemšanas orderi.
  Kompetentā iestāde pārliecinās par to, ka prece ir atbilstīgi apdrošināta.
  Piegādātājas dalībvalsts intervences aģentūras izsniegtajā nosūtīšanas deklarācijā ieraksta vienu no I pielikumā minētajām norādēm.
  Piegādātājas dalībvalsts intervences aģentūra iespējami drīz paziņo attiecīgās saņēmējas dalībvalsts kompetentajai iestādei datumu, kurā tika pabeigta produktu izņemšana.
  Produktu saņēmēja dalībvalsts apmaksā transporta izmaksas Kopienā saskaņā ar faktiski pārņemto daudzumu.” |
| --- | --- |

b)

panta 5. punktu aizstāj ar šādu tekstu:

“5.   Produktu nodošanas gadījumā saņēmēja dalībvalsts paziņo piegādātājai dalībvalstij tās personas pilnu vārdu, ar kuru ir noslēgts līgums par šā pakalpojuma sniegšanu.

Piegādātājas dalībvalsts intervences aģentūra nodot produktus piegādes pakalpojuma sniedzējam vai viņa likumīgi pilnvarotajam pārstāvim ar nosacījumu, kas tas uzrāda saņēmējas dalībvalsts intervences aģentūras izdoto izņemšanas orderi.

Kompetentā iestāde pārliecinās par to, ka prece ir atbilstīgi apdrošināta.

Piegādātājas dalībvalsts intervences aģentūras izsniegtajā nosūtīšanas deklarācijā ieraksta vienu no I pielikumā minētajām norādēm.

Piegādātājas dalībvalsts intervences aģentūra iespējami drīz paziņo attiecīgās saņēmējas dalībvalsts kompetentajai iestādei datumu, kurā tika pabeigta produktu izņemšana.

Produktu saņēmēja dalībvalsts apmaksā transporta izmaksas Kopienā saskaņā ar faktiski pārņemto daudzumu.”

| 5) | Regulas 8.a pantam pievieno šādas daļas:
  “Tomēr, ja apliecinošajos dokumentos ir konstatētas būtiskas nepilnības, otrajā daļā minēto termiņu var apturēt ar rakstisku paziņojumu, ko adresē piegādātājam vai labdarības organizācijai. Maksājuma termiņa darbība atsākas dienā, kad ir saņemti pieprasītie dokumenti, kuri jānosūta trīsdesmit kalendāro dienu laikā. Ja dokumenti nav nosūtīti šajā termiņā, piemēro pirmajā daļā minēto samazinājumu.
  Izņemot nepārvaramas varas gadījumus un ņemot vērā trešajā daļā paredzēto termiņa apturēšanu, otrajā daļā paredzētā divu mēnešu termiņa neievērošanas gadījumā dalībvalstij atmaksājamā summa tiek samazināta saskaņā ar noteikumiem, kas paredzēti 9. pantā Komisijas Regulā (EK) Nr. 883/2006 (6). |
| --- | --- |

5)

Regulas 8.a pantam pievieno šādas daļas:

“Tomēr, ja apliecinošajos dokumentos ir konstatētas būtiskas nepilnības, otrajā daļā minēto termiņu var apturēt ar rakstisku paziņojumu, ko adresē piegādātājam vai labdarības organizācijai. Maksājuma termiņa darbība atsākas dienā, kad ir saņemti pieprasītie dokumenti, kuri jānosūta trīsdesmit kalendāro dienu laikā. Ja dokumenti nav nosūtīti šajā termiņā, piemēro pirmajā daļā minēto samazinājumu.

Izņemot nepārvaramas varas gadījumus un ņemot vērā trešajā daļā paredzēto termiņa apturēšanu, otrajā daļā paredzētā divu mēnešu termiņa neievērošanas gadījumā dalībvalstij atmaksājamā summa tiek samazināta saskaņā ar noteikumiem, kas paredzēti 9. pantā Komisijas Regulā (EK) Nr. 883/2006 (6).

6

| 6) | Regulas 9. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu tekstu:






  “b) | uz preču iepakojuma būtu uzraksts “EK atbalsts” un Eiropas Savienības karoga attēlojums, kas atbilst II pielikuma instrukcijām, ja attiecīgās preces saņēmējiem piegādā iesaiņotā veidā;”; |
| --- | --- | --- | --- |

6)

Regulas 9. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu tekstu:

“b)

uz preču iepakojuma būtu uzraksts “EK atbalsts” un Eiropas Savienības karoga attēlojums, kas atbilst II pielikuma instrukcijām, ja attiecīgās preces saņēmējiem piegādā iesaiņotā veidā;”;

| b) | minētā panta 2. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu tekstu:
  “2.   Kompetentās iestādes veic pārbaudes, sākot no intervences krājumu pārņemšanas līdz pat to izvešanai vai – attiecīgajos gadījumos – sākot no produktu sagādāšanas tirgū saskaņā ar 2. panta 3. punkta c) un d) apakšpunktu vai 4. panta 1. punkta c) apakšpunktu, respektīvi, visos plāna izpildes posmos un visos sadales līmeņos. Šīs pārbaudes notiek visā plāna izpildes periodā un visos posmos, tostarp arī vietējā līmenī.”; |
| --- | --- |

b)

minētā panta 2. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu tekstu:

“2.   Kompetentās iestādes veic pārbaudes, sākot no intervences krājumu pārņemšanas līdz pat to izvešanai vai – attiecīgajos gadījumos – sākot no produktu sagādāšanas tirgū saskaņā ar 2. panta 3. punkta c) un d) apakšpunktu vai 4. panta 1. punkta c) apakšpunktu, respektīvi, visos plāna izpildes posmos un visos sadales līmeņos. Šīs pārbaudes notiek visā plāna izpildes periodā un visos posmos, tostarp arī vietējā līmenī.”;

| c) | panta 3. punktu aizstāj ar šādu tekstu:
  “3.   Dalībvalstis veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka plāns tiek izpildīts pareizi, kā arī lai nepieļautu nelikumības un sodītu par tām. Lai to panāktu, tās var apturēt pakalpojumu sniedzēju dalību konkursa procedūrā, kā arī apturēt labdarības organizāciju dalību plāna izpildē, ņemot vērā plāna izpildē pieļauto kļūdu vai nelikumību smagumu.”. |
| --- | --- |

c)

panta 3. punktu aizstāj ar šādu tekstu:

“3.   Dalībvalstis veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka plāns tiek izpildīts pareizi, kā arī lai nepieļautu nelikumības un sodītu par tām. Lai to panāktu, tās var apturēt pakalpojumu sniedzēju dalību konkursa procedūrā, kā arī apturēt labdarības organizāciju dalību plāna izpildē, ņemot vērā plāna izpildē pieļauto kļūdu vai nelikumību smagumu.”.

| 7) | Regulas pielikumu numurē kā I pielikumu un tā nosaukumu aizstāj ar šādu tekstu: |
| --- | --- |

7)

Regulas pielikumu numurē kā I pielikumu un tā nosaukumu aizstāj ar šādu tekstu:

| 8) | Šīs regulas pielikuma tekstu pievieno kā II pielikumu. |
| --- | --- |

8)

Šīs regulas pielikuma tekstu pievieno kā II pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2007. gada 28. septembrī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 352, 15.12.1987., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2535/95 (OV L 260, 31.10.1995., 3. lpp.).

1

(2)  OV L 313, 30.10.1992., 50. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 758/2007 (OV L 172, 30.6.2007., 47. lpp.).

2

(3)  OV L 205, 3.8.1985., 5. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1913/2006 (OV L 365, 21.12.2006., 52. lpp.).

3

(4)  OV L 171, 23.6.2006., 35. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 721/2007 (OV L 164, 26.6.2007., 4. lpp.).

4

(5)  OV L 205, 3.8.1985., 5. lpp.”;

5

(6)  OV L 171, 23.6.2006., 1. lpp.”.

6

---

PIELIKUMS

“II PIELIKUMS

INSTRUKCIJAS EMBLĒMAS IZVEIDEI UN STANDARTA KRĀSU NOTEIKŠANA

1.   Heraldikas apraksts

Uz debeszila fona divpadsmit zelta krāsas piecstaru zvaigznes veido apli tā, ka to stari nesaskaras.

2.   Ģeometriskais apraksts

Image

Attiecīgā emblēma ir zils taisnstūra karogs, kura garums ir pusotras reizes lielāks par platumu. Divpadsmit zelta krāsas zvaigznes, starp kurām atstarpes ir vienādas, veido neredzamu apli, kura centrs ir taisnstūra diagonāļu krustpunkts. Apļa rādiuss ir vienāds ar vienu trešdaļu no karoga platuma. Katrai zvaigznei ir pieci stari, kas atrodas uz tāda neredzama apļa perimetra, kura rādiuss ir vienāds ar vienu astoņpadsmito daļu no karoga platuma. Visas zvaigznes ir novietotas stateniski, proti, ar vienu staru vertikāli un diviem stariem uz taisnas līnijas, kas veido taisnu leņķi pret iztēloto mastu. Zvaigznes ir izvietotas kā pulksteņa ciparnīcas skaitļi. Zvaigžņu skaits ir nemainīgs.

3.   Krāsu apraksts

Emblēmā izmanto šādas krāsas: PANTONE REFLEX BLUE – taisnstūra virsmai; PANTONE YELLOW – zvaigznēm. Starptautiskā PANTONE palete ir ļoti izplatīta un vienkārši pieejama pat neprofesionāļiem.

Četru krāsu reproducēšana: ja izmanto četru krāsu iespiešanas tehniku, nedrīkst lietot divas standarta krāsas. Tās jāatveido, izmantojot iespiešanas tehnikas četras krāsas. PANTONE YELLOW iegūst, izmantojot 100 % Process Yellow. Sajaucot 100 % Process Cyan un 80 % Process Magenta, var iegūt toni, kas ir ļoti līdzīgs PANTONE REFLEX BLUE.

Vienkrāsas reproducēšana: ja ir pieejama tikai melnā krāsa, apkārt taisnstūrim ir jāizveido melna mala, fonam jābūt baltam, zvaigznēm – melnām. Ja pieejama tikai zilā krāsa (tai noteikti jābūt Reflex Blue), tā 100 % jāizmanto fonam, savukārt zvaigznēm balto krāsu iegūst no negatīva.

Reproducēšana uz krāsaina fona: emblēmu ir ieteicams attēlot uz balta fona. Ir jāizvairās no daudzkrāsaina fona, jo īpaši – ja attiecīgie toņi nesaskan ar zilo krāsu. Ja ir iespējams tikai krāsains fons, apkārt taisnstūrim ir jāizveido balta mala, kuras platums ir 1/25. daļa no taisnstūra platuma.”

---

| 29.9.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 255/24 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 255/24

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1128/2007

(2007. gada 28. septembris),

ar ko labības nozarē nosaka ievedmuitas nodokli, kuru piemēro no 2007. gada 1. oktobra

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1784/2003 par labības tirgus kopīgo organizāciju (1),

ņemot vērā Komisijas 1996. gada 28. jūnija Regulu (EK) Nr. 1249/96 par Padomes Regulas (EEK) Nr. 1766/92 piemērošanas noteikumiem attiecībā uz ievedmuitas nodokļiem labības nozarē (2), un jo īpaši tās 2. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 1784/2003 10. panta 2. punktā paredzēts, ka produktiem ar KN kodu 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (augstas kvalitātes mīkstie kvieši), 1002, ex 1005, izņemot hibrīdu sēklas, un ex 1007, izņemot hibrīdu sēklas materiālu, ievedmuitas nodoklis ir vienāds ar intervences cenu šādu produktu ievešanai, kura palielināta par 55 % un no kuras atskaitīta attiecīgajam sūtījumam piemērojamā CIF importa cena. Šis nodoklis tomēr nedrīkst pārsniegt kopējā muitas tarifa nodokļu likmi. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 1784/2003 10. panta 2. punktā paredzēts, ka produktiem ar KN kodu 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (augstas kvalitātes mīkstie kvieši), 1002, ex 1005, izņemot hibrīdu sēklas, un ex 1007, izņemot hibrīdu sēklas materiālu, ievedmuitas nodoklis ir vienāds ar intervences cenu šādu produktu ievešanai, kura palielināta par 55 % un no kuras atskaitīta attiecīgajam sūtījumam piemērojamā CIF importa cena. Šis nodoklis tomēr nedrīkst pārsniegt kopējā muitas tarifa nodokļu likmi.

| (2) | Regulas (EK) Nr. 1784/2003 10. panta 3. punktā paredzēts, ka šā panta 2. punktā minētā ievedmuitas nodokļa aprēķināšanas nolūkā attiecīgajiem produktiem regulāri jānosaka reprezentatīvas CIF importa cenas. |
| --- | --- |

(2)

Regulas (EK) Nr. 1784/2003 10. panta 3. punktā paredzēts, ka šā panta 2. punktā minētā ievedmuitas nodokļa aprēķināšanas nolūkā attiecīgajiem produktiem regulāri jānosaka reprezentatīvas CIF importa cenas.

| (3) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 2. punktu izmantojamā cena ievedmuitas nodokļa aprēķināšanai produktiem ar KN kodu 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (augstas kvalitātes mīkstie kvieši), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 un 1007 00 90 ir reprezentatīvā ikdienas CIF importa cena, kas noteikta pēc minētās regulas 4. pantā paredzētās metodes. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 2. punktu izmantojamā cena ievedmuitas nodokļa aprēķināšanai produktiem ar KN kodu 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (augstas kvalitātes mīkstie kvieši), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 un 1007 00 90 ir reprezentatīvā ikdienas CIF importa cena, kas noteikta pēc minētās regulas 4. pantā paredzētās metodes.

| (4) | Tādēļ laikposmam no 2007. gada 1. oktobra jānosaka ievedmuitas nodoklis, ko piemēro līdz tam laikam, kamēr stājas spēkā jauns ievedmuitas nodoklis, |
| --- | --- |

(4)

Tādēļ laikposmam no 2007. gada 1. oktobra jānosaka ievedmuitas nodoklis, ko piemēro līdz tam laikam, kamēr stājas spēkā jauns ievedmuitas nodoklis,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Sākot no 2007. gada 1. oktobra, Regulas (EK) Nr. 1784/2003 10. panta 2. punktā minētais ievedmuitas nodoklis labības nozarē, pamatojoties uz šīs regulas II pielikumā norādīto informāciju, ir noteikts I pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2007. gada 1. oktobrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2007. gada 28. septembrī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 270, 21.10.2003., 78. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 735/2007 (OV L 169, 29.6.2007., 6. lpp.).

1

(2)  OV L 161, 29.6.1996., 125. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1816/2005 (OV L 292, 8.11.2005., 5. lpp.).

2

---

I PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 1784/2003 10. panta 2. punktā minēto produktu ievedmuitas nodoklis, ko piemēro no 2007. gada 1. oktobra

| KN kods | Preču apraksts | Ievedmuitas nodoklis (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Cietie KVIEŠI, augsta kvalitāte | 0,00 |
| vidēji augsta kvalitāte | 0,00 |
| zema kvalitāte | 0,00 |
| 1001 90 91 | Mīkstie KVIEŠI, sēklas | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Mīkstie KVIEŠI, augsta kvalitāte, nav paredzēti sēšanai | 0,00 |
| 1002 00 00 | RUDZI | 0,00 |
| 1005 10 90 | KUKURŪZA, sēklas, izņemot hibrīdu sēklas | 0,00 |
| 1005 90 00 | KUKURŪZA, izņemot sēklas (2) | 0,00 |
| 1007 00 90 | Graudu SORGO, izņemot sēšanai paredzētus hibrīdus | 0,00 |

KN kods

Preču apraksts

Ievedmuitas nodoklis (1)

(EUR/t)

1001 10 00

Cietie KVIEŠI, augsta kvalitāte

0,00

vidēji augsta kvalitāte

0,00

zema kvalitāte

0,00

1001 90 91

Mīkstie KVIEŠI, sēklas

0,00

ex 1001 90 99

Mīkstie KVIEŠI, augsta kvalitāte, nav paredzēti sēšanai

0,00

1002 00 00

RUDZI

0,00

1005 10 90

KUKURŪZA, sēklas, izņemot hibrīdu sēklas

0,00

1005 90 00

KUKURŪZA, izņemot sēklas (2)

0,00

1007 00 90

Graudu SORGO, izņemot sēšanai paredzētus hibrīdus

0,00

---

(1)  Par precēm, ko Kopienā ieved pāri Atlantijas okeānam vai pa Suecas kanālu, importētājs saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 4. punkta noteikumiem var saņemt šādu nodokļa samazinājumu:

| — | 3 EUR/t, ja izkraušanas osta atrodas Vidusjūras piekrastē, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, ja izkraušanas osta atrodas Vidusjūras piekrastē,

| — | 2 EUR/t, ja izkraušanas osta atrodas Dānijā, Igaunijā, Īrijā, Latvijā, Lietuvā, Polijā, Somijā, Zviedrijā, Apvienotajā Karalistē vai Ibērijas pussalas Atlantijas piekrastē. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, ja izkraušanas osta atrodas Dānijā, Igaunijā, Īrijā, Latvijā, Lietuvā, Polijā, Somijā, Zviedrijā, Apvienotajā Karalistē vai Ibērijas pussalas Atlantijas piekrastē.

(2)  Importētājs var saņemt vienotas likmes samazinājumu, kura apmērs ir 24 EUR/t, ja ir izpildīti Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 5. punktā paredzētie nosacījumi.

---

II PIELIKUMS

Dati I pielikumā noteiktā ievedmuitas nodokļa aprēķināšanai

14.9.2007-27.9.2007

| 1. | Vidējie rādītāji par laika posmu, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 2. punktā.











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Mīkstie kvieši (1) | Kukurūza | Cietie kvieši, augsta kvalitāte | Cietie kvieši, vidēji augsta kvalitāte (2) | Cietie kvieši, zema kvalitāte (3) | Mieži |
| Birža | Minneapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Kotējums | 231,04 | 102,89 | — | — | — | — |
| FOB cena, ASV | — | — | 299,04 | 289,04 | 269,04 | 172,28 |
| Piemaksa par Persijas līča reģionu | — | 16,20 | — | — | — | — |
| Piemaksa par Lielo Ezeru reģionu | 0,42 | — | — | — | — | — |

1.

Vidējie rādītāji par laika posmu, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 2. punktā.

(EUR/t)

Mīkstie kvieši (1)

Kukurūza

Cietie kvieši, augsta kvalitāte

Cietie kvieši, vidēji augsta kvalitāte (2)

Cietie kvieši, zema kvalitāte (3)

Mieži

Birža

Minneapolis

Chicago

—

—

—

—

Kotējums

231,04

102,89

—

—

—

—

FOB cena, ASV

—

—

299,04

289,04

269,04

172,28

Piemaksa par Persijas līča reģionu

—

16,20

—

—

—

—

Piemaksa par Lielo Ezeru reģionu

0,42

—

—

—

—

—

| 2. | Vidējie rādītāji par laika posmu, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 2. punktā.






  Fraktēšanas izmaksas: Meksikas līcis–Roterdama | 44,83 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Fraktēšanas izmaksas: Lielo Ezeru reģions–Roterdama | 42,73 EUR/t |

2.

Vidējie rādītāji par laika posmu, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 2. punktā.

Fraktēšanas izmaksas: Meksikas līcis–Roterdama

44,83 EUR/t

Fraktēšanas izmaksas: Lielo Ezeru reģions–Roterdama

42,73 EUR/t

---

(1)  Ietverta piemaksa 14 EUR/t apmērā (Regulas (EK) Nr. 1249/96 4. panta 3. punkts).

(2)  Atlaide 10 EUR/t apmērā (Regulas (EK) Nr. 1249/96 4. panta 3. punkts).

(3)  Atlaide 30 EUR/t apmērā (Regulas (EK) Nr. 1249/96 4. panta 3. punkts).

---

| 29.9.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 255/27 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 255/27

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1129/2007

(2007. gada 28. septembris),

ar ko nosaka kompensācijas par labības un kviešu vai rudzu miltu, putraimu vai rupja maluma miltu eksportu

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembris Regulu (EK) Nr. 1784/2003 par labības tirgus kopējās organizācijas izveidi (1), un jo īpaši tās 13. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1784/2003 13. pantu starpību starp Regulas 1. pantā minēto produktu kursu vai cenām pasaules tirgū un šo produktu cenām Kopienā var segt ar eksporta kompensāciju. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1784/2003 13. pantu starpību starp Regulas 1. pantā minēto produktu kursu vai cenām pasaules tirgū un šo produktu cenām Kopienā var segt ar eksporta kompensāciju.

| (2) | Kompensācijas jānosaka, ņemot vērā faktorus, kas minēti 1. pantā Komisijas 1995. gada 29. jūnija Regulā (EK) Nr. 1501/95 par dažiem Padomes Regulas (EEK) Nr. 1766/92 piemērošanas noteikumiem attiecībā uz eksporta kompensāciju piešķiršanu, kā arī uz pasākumiem, kas veicami labības nozares traucējumu gadījumā (2). |
| --- | --- |

(2)

Kompensācijas jānosaka, ņemot vērā faktorus, kas minēti 1. pantā Komisijas 1995. gada 29. jūnija Regulā (EK) Nr. 1501/95 par dažiem Padomes Regulas (EEK) Nr. 1766/92 piemērošanas noteikumiem attiecībā uz eksporta kompensāciju piešķiršanu, kā arī uz pasākumiem, kas veicami labības nozares traucējumu gadījumā (2).

| (3) | Attiecībā uz kviešu un rudzu miltiem, putraimiem un rupja maluma miltiem, šiem produktiem piemērojamo kompensāciju aprēķina, ņemot vērā attiecīgo produktu ražošanai nepieciešamo labības daudzumu. Šie daudzumi ir noteikti Regulā (EK) Nr. 1501/95. |
| --- | --- |

(3)

Attiecībā uz kviešu un rudzu miltiem, putraimiem un rupja maluma miltiem, šiem produktiem piemērojamo kompensāciju aprēķina, ņemot vērā attiecīgo produktu ražošanai nepieciešamo labības daudzumu. Šie daudzumi ir noteikti Regulā (EK) Nr. 1501/95.

| (4) | Situācija pasaules tirgū vai dažu tirgu īpašas prasības var prasīt kompensācijas diferenciāciju dažiem produktiem atkarībā no to galamērķa. |
| --- | --- |

(4)

Situācija pasaules tirgū vai dažu tirgu īpašas prasības var prasīt kompensācijas diferenciāciju dažiem produktiem atkarībā no to galamērķa.

| (5) | Kompensāciju nosaka reizi mēnesī. To starplaikā var mainīt. |
| --- | --- |

(5)

Kompensāciju nosaka reizi mēnesī. To starplaikā var mainīt.

| (6) | Šo noteikumu piemērošana pašreizējai tirgus situācijai labības nozarē un jo īpaši šo produktu kursiem vai cenām Kopienā un pasaules tirgū liek noteikt kompensāciju kā norādīts pielikumā. |
| --- | --- |

(6)

Šo noteikumu piemērošana pašreizējai tirgus situācijai labības nozarē un jo īpaši šo produktu kursiem vai cenām Kopienā un pasaules tirgū liek noteikt kompensāciju kā norādīts pielikumā.

| (7) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Eksporta kompensācijas Regulas (EK) Nr. 1784/2003 1. panta a), b) un c) apakšpunktā minētajiem produktiem, kurus izved dabīgā veidā, izņemot iesalu, ir norādītas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2007. gada 1. oktobrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2007. gada 28. septembrī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 270, 21.10.2003., 78. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 735/2007 (OV L 169, 29.6.2007., 6. lpp.).

1

(2)  OV L 147, 30.6.1995., 7. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1996/2006 (OV L 398, 30.12.2006., 1. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

Komisijas 2007. gada 28. septembra Regulai, ar ko nosaka kompensācijas par labības un kviešu vai rudzu miltu, putraimu vai rupja maluma miltu eksportu

| Produkta kods | Galamērķis | Mērvienība | Kompensāciju summa |
| --- | --- | --- | --- |
| 1001 10 00 9200 | — | EUR/t | — |
| 1001 10 00 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1001 90 91 9000 | — | EUR/t | — |
| 1001 90 99 9000 | A00 | EUR/t | — |
| 1002 00 00 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1003 00 10 9000 | — | EUR/t | — |
| 1003 00 90 9000 | A00 | EUR/t | — |
| 1004 00 00 9200 | — | EUR/t | — |
| 1004 00 00 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1005 10 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1005 90 00 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1007 00 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1008 20 00 9000 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 11 9000 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 15 9100 | C01 | EUR/t | 0 |
| 1101 00 15 9130 | C01 | EUR/t | 0 |
| 1101 00 15 9150 | C01 | EUR/t | 0 |
| 1101 00 15 9170 | C01 | EUR/t | 0 |
| 1101 00 15 9180 | C01 | EUR/t | 0 |
| 1101 00 15 9190 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1102 10 00 9500 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1102 10 00 9700 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1102 10 00 9900 | — | EUR/t | — |
| 1103 11 10 9200 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 10 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 10 9900 | — | EUR/t | — |
| 1103 11 90 9200 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 90 9800 | — | EUR/t | — |
| NB: Produktu kodi, kā arī “A” sērijas galamērķu kodi ir grozītajā Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.).







  C01 | : | Visas trešās valstis, izņemot Albāniju, Horvātiju, Bosniju-Hercegovinu, Melnkalni, Serbiju, Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, Lihtenšteinu un Šveici. |

Produkta kods

Galamērķis

Mērvienība

Kompensāciju summa

1001 10 00 9200

—

EUR/t

—

1001 10 00 9400

A00

EUR/t

0

1001 90 91 9000

—

EUR/t

—

1001 90 99 9000

A00

EUR/t

—

1002 00 00 9000

A00

EUR/t

0

1003 00 10 9000

—

EUR/t

—

1003 00 90 9000

A00

EUR/t

—

1004 00 00 9200

—

EUR/t

—

1004 00 00 9400

A00

EUR/t

0

1005 10 90 9000

—

EUR/t

—

1005 90 00 9000

A00

EUR/t

0

1007 00 90 9000

—

EUR/t

—

1008 20 00 9000

—

EUR/t

—

1101 00 11 9000

—

EUR/t

—

1101 00 15 9100

C01

EUR/t

0

1101 00 15 9130

C01

EUR/t

0

1101 00 15 9150

C01

EUR/t

0

1101 00 15 9170

C01

EUR/t

0

1101 00 15 9180

C01

EUR/t

0

1101 00 15 9190

—

EUR/t

—

1101 00 90 9000

—

EUR/t

—

1102 10 00 9500

A00

EUR/t

0

1102 10 00 9700

A00

EUR/t

0

1102 10 00 9900

—

EUR/t

—

1103 11 10 9200

A00

EUR/t

0

1103 11 10 9400

A00

EUR/t

0

1103 11 10 9900

—

EUR/t

—

1103 11 90 9200

A00

EUR/t

0

1103 11 90 9800

—

EUR/t

—

NB: Produktu kodi, kā arī “A” sērijas galamērķu kodi ir grozītajā Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.).

C01

:

Visas trešās valstis, izņemot Albāniju, Horvātiju, Bosniju-Hercegovinu, Melnkalni, Serbiju, Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, Lihtenšteinu un Šveici.

---

| 29.9.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 255/29 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 255/29

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1130/2007

(2007. gada 28. septembris),

ar ko nosaka korektīvo summu kompensācijai par labību

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1784/2003 par labības tirgus kopējās organizācijas izveidi (1), un jo īpaši tās 15. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1784/2003 14. panta 2. punktu kompensācija, ko labības eksportam piemēro izvešanas atļaujas pieprasījuma iesniegšanas dienā, pēc lūguma ir jāpiemēro eksportam visā atļaujas derīguma laikposmā. Šajā gadījumā kompensāciju var koriģēt. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1784/2003 14. panta 2. punktu kompensācija, ko labības eksportam piemēro izvešanas atļaujas pieprasījuma iesniegšanas dienā, pēc lūguma ir jāpiemēro eksportam visā atļaujas derīguma laikposmā. Šajā gadījumā kompensāciju var koriģēt.

| (2) | Komisijas 1995. gada 29. jūnija Regula (EK) Nr. 1501/95, ar ko nosaka Padomes Regulas (EEK) Nr. 1766/92 piemērošanas dažus nosacījumus jautājumā par eksporta kompensāciju piešķiršanu un pasākumiem, kas jāveic traucējumu gadījumā labības nozarē (2), ļauj noteikt korektīvo summu attiecībā uz produktiem, kuri minēti Regulas (EK) Nr. 1784/2003 1. panta a), b) un c) punktā. Šo korekciju aprēķina, ņemot vērā faktorus, kas minēti Regulas (EK) Nr. 1501/95 1. pantā. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas 1995. gada 29. jūnija Regula (EK) Nr. 1501/95, ar ko nosaka Padomes Regulas (EEK) Nr. 1766/92 piemērošanas dažus nosacījumus jautājumā par eksporta kompensāciju piešķiršanu un pasākumiem, kas jāveic traucējumu gadījumā labības nozarē (2), ļauj noteikt korektīvo summu attiecībā uz produktiem, kuri minēti Regulas (EK) Nr. 1784/2003 1. panta a), b) un c) punktā. Šo korekciju aprēķina, ņemot vērā faktorus, kas minēti Regulas (EK) Nr. 1501/95 1. pantā.

| (3) | Situācija pasaules tirgū vai noteiktu tirgu īpašas prasības var likt noteikt dažādu korektīvo summu atkarībā no galamērķa. |
| --- | --- |

(3)

Situācija pasaules tirgū vai noteiktu tirgu īpašas prasības var likt noteikt dažādu korektīvo summu atkarībā no galamērķa.

| (4) | Korektīvā summa jānosaka saskaņā ar tādu pašu procedūru kā kompensācija. To var mainīt laikposmā starp divām noteikšanām. |
| --- | --- |

(4)

Korektīvā summa jānosaka saskaņā ar tādu pašu procedūru kā kompensācija. To var mainīt laikposmā starp divām noteikšanām.

| (5) | Saskaņā ar minētajiem punktiem korektīvā summa jānosaka atbilstīgi šīs regulas pielikumam. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar minētajiem punktiem korektīvā summa jānosaka atbilstīgi šīs regulas pielikumam.

| (6) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Korektīvā summa iepriekš noteiktajām kompensācijām to produktu eksportam, kuri minēti Regulas (EK) Nr. 1784/2003 1. panta a), b) un c) punktā, izņemot iesalu, ir noteikta šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2007. gada 1. oktobrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2007. gada 28. septembrī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 270, 21.10.2003., 78. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 735/2007 (OV L 169, 29.6.2007., 6. lpp.).

1

(2)  OV L 147, 30.6.1995., 7. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1996/2006 (OV L 398, 30.12.2006., 1. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

Komisijas 2007. gada 28. septembra Regulai, ar ko nosaka korektīvo summu kompensācijai par labību

| (EUR/t) |
| --- |
| Produkta kods | Galamērķis | Laikposms
  10 | 1. termiņš
  11 | 2. termiņš
  12 | 3. termiņš
  1 | 4. termiņš
  2 | 5. termiņš
  3 | 6. termiņš
  4 |
| 1001 10 00 9200 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1001 10 00 9400 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1001 90 91 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1001 90 99 9000 | C01 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1002 00 00 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1003 00 10 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1003 00 90 9000 | C02 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1004 00 00 9200 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1004 00 00 9400 | C03 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1005 10 90 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1005 90 00 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1007 00 90 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1008 20 00 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1101 00 11 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1101 00 15 9100 | C01 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1101 00 15 9130 | C01 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1101 00 15 9150 | C01 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1101 00 15 9170 | C01 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1101 00 15 9180 | C01 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1101 00 15 9190 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1101 00 90 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1102 10 00 9500 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1102 10 00 9700 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1102 10 00 9900 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1103 11 10 9200 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1103 11 10 9400 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1103 11 10 9900 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1103 11 90 9200 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1103 11 90 9800 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| N.B.: Produktu kodi, kā arī “A” sērijas galamērķu kodi ir grozītajā Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.).
  Skaitliskie galamērķu kodi ir Regulā (EK) Nr. 2081/2003 (OV L 313, 28.11.2003., 11. lpp.).







  C01 | : | Visas trešās valstis, izņemot Albāniju, Horvātiju, Bosniju-Hercegovinu, Melnkalni, Serbiju, Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, Lihtenšteinu un Šveici. |
| C02 | : | Alžīrija, Saūda Arābija, Bahreina, Ēgipte, Apvienotie Arābu Emirāti, Irāna, Irāka, Izraēla, Jordānija, Kuveita, Libāna, Lībija, Maroka, Mauritānija, Omāna, Katara, Sīrija, Tunisija un Jemena. |
| C03 | : | Visas valstis, izņemot Norvēġiju, Šveici un Lihtenšteinu. |

(EUR/t)

Produkta kods

Galamērķis

Laikposms

10

1. termiņš

11

2. termiņš

12

3. termiņš

1

4. termiņš

2

5. termiņš

3

6. termiņš

4

1001 10 00 9200

—

—

—

—

—

—

—

—

1001 10 00 9400

A00

0

0

0

0

0

—

—

1001 90 91 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1001 90 99 9000

C01

0

0

0

0

0

—

—

1002 00 00 9000

A00

0

0

0

0

0

—

—

1003 00 10 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1003 00 90 9000

C02

0

0

0

0

0

—

—

1004 00 00 9200

—

—

—

—

—

—

—

—

1004 00 00 9400

C03

0

0

0

0

0

—

—

1005 10 90 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1005 90 00 9000

A00

0

0

0

0

0

—

—

1007 00 90 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1008 20 00 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1101 00 11 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1101 00 15 9100

C01

0

0

0

0

0

—

—

1101 00 15 9130

C01

0

0

0

0

0

—

—

1101 00 15 9150

C01

0

0

0

0

0

—

—

1101 00 15 9170

C01

0

0

0

0

0

—

—

1101 00 15 9180

C01

0

0

0

0

0

—

—

1101 00 15 9190

—

—

—

—

—

—

—

—

1101 00 90 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1102 10 00 9500

A00

0

0

0

0

0

—

—

1102 10 00 9700

A00

0

0

0

0

0

—

—

1102 10 00 9900

—

—

—

—

—

—

—

—

1103 11 10 9200

A00

0

0

0

0

0

—

—

1103 11 10 9400

A00

0

0

0

0

0

—

—

1103 11 10 9900

—

—

—

—

—

—

—

—

1103 11 90 9200

A00

0

0

0

0

0

—

—

1103 11 90 9800

—

—

—

—

—

—

—

—

N.B.: Produktu kodi, kā arī “A” sērijas galamērķu kodi ir grozītajā Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.).

Skaitliskie galamērķu kodi ir Regulā (EK) Nr. 2081/2003 (OV L 313, 28.11.2003., 11. lpp.).

C01

:

Visas trešās valstis, izņemot Albāniju, Horvātiju, Bosniju-Hercegovinu, Melnkalni, Serbiju, Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, Lihtenšteinu un Šveici.

C02

:

Alžīrija, Saūda Arābija, Bahreina, Ēgipte, Apvienotie Arābu Emirāti, Irāna, Irāka, Izraēla, Jordānija, Kuveita, Libāna, Lībija, Maroka, Mauritānija, Omāna, Katara, Sīrija, Tunisija un Jemena.

C03

:

Visas valstis, izņemot Norvēġiju, Šveici un Lihtenšteinu.

---

| 29.9.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 255/31 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 255/31

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1131/2007

(2007. gada 28. septembris),

ar ko nosaka iesala eksportam piemērojamās kompensācijas

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1784/2003 par labības tirgus kopējās organizācijas izveidi (1), un jo īpaši tās 13. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1784/2003 13. pantu starpību starp minētās regulas 1. pantā uzskaitīto produktu cenām pasaules tirgū un šo produktu cenām Kopienā var segt ar eksporta kompensāciju. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1784/2003 13. pantu starpību starp minētās regulas 1. pantā uzskaitīto produktu cenām pasaules tirgū un šo produktu cenām Kopienā var segt ar eksporta kompensāciju.

| (2) | Kompensācijas jānosaka, ņemot vērā faktorus, kas minēti 1. pantā Komisijas 1995. gada 29. jūnija Regulā (EK) Nr. 1501/95 par dažiem Padomes Regulas (EEK) Nr. 1766/92 piemērošanas noteikumiem attiecībā uz eksporta kompensāciju piešķiršanu, kā arī uz pasākumiem, kas veicami labības nozares traucējumu gadījumā (2). |
| --- | --- |

(2)

Kompensācijas jānosaka, ņemot vērā faktorus, kas minēti 1. pantā Komisijas 1995. gada 29. jūnija Regulā (EK) Nr. 1501/95 par dažiem Padomes Regulas (EEK) Nr. 1766/92 piemērošanas noteikumiem attiecībā uz eksporta kompensāciju piešķiršanu, kā arī uz pasākumiem, kas veicami labības nozares traucējumu gadījumā (2).

| (3) | Iesalam piemērojamā kompensācija jāaprēķina, ņemot vērā attiecīgo produktu ražošanai nepieciešamo labības daudzumu. Šie daudzumi ir noteikti Regulā (EK) Nr. 1501/95. |
| --- | --- |

(3)

Iesalam piemērojamā kompensācija jāaprēķina, ņemot vērā attiecīgo produktu ražošanai nepieciešamo labības daudzumu. Šie daudzumi ir noteikti Regulā (EK) Nr. 1501/95.

| (4) | Situācija pasaules tirgū vai dažu tirgu īpašas prasības var prasīt kompensācijas diferenciāciju dažiem produktiem atkarībā no to galamērķa. |
| --- | --- |

(4)

Situācija pasaules tirgū vai dažu tirgu īpašas prasības var prasīt kompensācijas diferenciāciju dažiem produktiem atkarībā no to galamērķa.

| (5) | Kompensācija jānosaka reizi mēnesī. Tā var tikt mainīta starplaikā. |
| --- | --- |

(5)

Kompensācija jānosaka reizi mēnesī. Tā var tikt mainīta starplaikā.

| (6) | Šo noteikumu piemērošana pašreizējai tirgus situācijai labības nozarē un jo īpaši šo produktu kursiem vai cenām Kopienā un pasaules tirgū liek noteikt kompensāciju, kā norādīts pielikumā. |
| --- | --- |

(6)

Šo noteikumu piemērošana pašreizējai tirgus situācijai labības nozarē un jo īpaši šo produktu kursiem vai cenām Kopienā un pasaules tirgū liek noteikt kompensāciju, kā norādīts pielikumā.

| (7) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Eksporta kompensācijas par iesalu, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1784/2003 1. panta c) punktā, ir noteiktas kā norādīts, pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2007. gada 1. oktobrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2007. gada 28. septembrī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 270, 21.10.2003., 78. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 735/2007 (OV L 169, 29.6.2007., 6. lpp.).

1

(2)  OV L 147, 30.6.1995., 7. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1996/2006 (OV L 398, 30.12.2006., 1. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

Komisijas 2007. gada 28. septembra Regulai, ar ko nosaka iesala eksportam piemērojamās kompensācijas

| Produktu kods | Galamērķis | Mērvienība | Kompensāciju summa |
| --- | --- | --- | --- |
| 1107 10 19 9000 | A00 | EUR/t | 0,00 |
| 1107 10 99 9000 | A00 | EUR/t | 0,00 |
| 1107 20 00 9000 | A00 | EUR/t | 0,00 |
| N.B.: Produktu kodi, kā arī “A” sērijas galamērķu kodi ir grozītajā Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.).
  Galamērķu skaitliskie kodi ir Regulā (EK) Nr. 2081/2003 (OV L 313, 28.11.2003., 11. lpp.). |

Produktu kods

Galamērķis

Mērvienība

Kompensāciju summa

1107 10 19 9000

A00

EUR/t

0,00

1107 10 99 9000

A00

EUR/t

0,00

1107 20 00 9000

A00

EUR/t

0,00

N.B.: Produktu kodi, kā arī “A” sērijas galamērķu kodi ir grozītajā Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.).

Galamērķu skaitliskie kodi ir Regulā (EK) Nr. 2081/2003 (OV L 313, 28.11.2003., 11. lpp.).

---

| 29.9.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 255/33 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 255/33

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1132/2007

(2007. gada 28. septembris),

ar ko nosaka kompensācijai par iesalu piemērojamu korekciju

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1784/2003 par labības tirgus kopējās organizācijas izveidi (1), un jo īpaši tās 15. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1784/2003 14. panta 2. punktu, kompensācija, ko labības eksportam piemēro izvešanas atļaujas pieprasījuma iesniegšanas dienā, pēc lūguma ir jāpiemēro eksportam visā atļaujas derīguma laikposmā. Šajā gadījumā kompensāciju var koriģēt. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1784/2003 14. panta 2. punktu, kompensācija, ko labības eksportam piemēro izvešanas atļaujas pieprasījuma iesniegšanas dienā, pēc lūguma ir jāpiemēro eksportam visā atļaujas derīguma laikposmā. Šajā gadījumā kompensāciju var koriģēt.

| (2) | Komisijas 1995. gada 29. jūnija Regula (EK) Nr. 1501/95 par dažiem Padomes Regulas (EEK) Nr. 1766/92 piemērošanas noteikumiem attiecībā uz eksporta kompensāciju piešķiršanu, kā arī uz pasākumiem, kas veicami labības nozares traucējumu gadījumā (2), ļauj noteikt korekcijas summu attiecībā uz iesalu, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1784/2003 1. panta 1. punkta c) apakšpunktā. Šo korekciju aprēķina, ņemot vērā faktorus, kas minēti Regulas (EK) Nr. 1501/95 1. pantā. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas 1995. gada 29. jūnija Regula (EK) Nr. 1501/95 par dažiem Padomes Regulas (EEK) Nr. 1766/92 piemērošanas noteikumiem attiecībā uz eksporta kompensāciju piešķiršanu, kā arī uz pasākumiem, kas veicami labības nozares traucējumu gadījumā (2), ļauj noteikt korekcijas summu attiecībā uz iesalu, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1784/2003 1. panta 1. punkta c) apakšpunktā. Šo korekciju aprēķina, ņemot vērā faktorus, kas minēti Regulas (EK) Nr. 1501/95 1. pantā.

| (3) | Atbilstīgi minētajiem noteikumiem jānosaka korekcija saskaņā ar šās regulas pielikumu. |
| --- | --- |

(3)

Atbilstīgi minētajiem noteikumiem jānosaka korekcija saskaņā ar šās regulas pielikumu.

| (4) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(4)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1784/2003 15. panta 3. punktā minētā korekcija, kas piemērojama iepriekš noteiktajām eksporta kompensācijām par iesalu, ir noteikta pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2007. gada 1. oktobrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2007. gada 28. septembrī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 270, 21.10.2003., 78. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 735/2007 (OV L 169, 29.6.2007., 6. lpp.).

1

(2)  OV L 147, 30.6.1995., 7. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1996/2006 (OV L 398, 30.12.2006., 1. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

Komisijas 2007. gada 28. septembra Regulai, ar ko nosaka kompensācijai par iesalu piemērojamu korekciju

N.B.: Produktu kodi, kā arī “A” sērijas galamērķu kodi ir grozītajā Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.).

Galamērķu skaitliskie kodi ir Komisijas Regulā (EK) Nr. 2081/2003 (OV L 313, 28.11.2003., 11. lpp.).

| (EUR/t) |
| --- |
| Produktu kods | Galamērķis | Laika posms
  10 | 1. termiņš
  11 | 2. termiņš
  12 | 3. termiņš
  1 | 4. termiņš
  2 | 5. termiņš
  3 |
| 1107 10 11 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 19 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 91 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 99 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 20 00 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

(EUR/t)

Produktu kods

Galamērķis

Laika posms

10

1. termiņš

11

2. termiņš

12

3. termiņš

1

4. termiņš

2

5. termiņš

3

1107 10 11 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 19 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 91 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 99 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 20 00 9000

A00

0

0

0

0

0

0

| (EUR/t) |
| --- |
| Produktu kods | Galamērķis | 6. termiņš
  4 | 7. termiņš
  5 | 8. termiņš
  6 | 9. termiņš
  7 | 10. termiņš
  8 | 11. termiņš
  9 |
| 1107 10 11 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 19 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 91 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 99 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 20 00 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

(EUR/t)

Produktu kods

Galamērķis

6. termiņš

4

7. termiņš

5

8. termiņš

6

9. termiņš

7

10. termiņš

8

11. termiņš

9

1107 10 11 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 19 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 91 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 99 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 20 00 9000

A00

0

0

0

0

0

0

---

| 29.9.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 255/35 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 255/35

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1133/2007

(2007. gada 28. septembris),

ar ko nosaka kompensācijas, kuras piemērojamas labības un rīsa nozares produktiem, kurus piegādā Kopienas un valstu pārtikas palīdzības pasākumos

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1784/2003 par labības tirgus kopējās organizācijas izveidi (1), un jo īpaši tās 13. panta 3. punkta,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1785/2003 par rīsu tirgus kopējo organizāciju (2), un jo īpaši tās 14. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Padomes 1974. gada 21. oktobra Regulas (EEK) Nr. 2681/74 par Kopienas finansējumu izdevumiem, kas saistīti ar lauksaimniecības produktu piegādi pārtikas palīdzībā (3), 2. pantā paredzēts, ka Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonda Garantiju nodaļa sedz to izdevumu daļu, kas atbilst eksporta kompensācijām, kādas attiecīgajā jomā noteiktas saskaņā ar Kopienas noteikumiem. |
| --- | --- |

(1)

Padomes 1974. gada 21. oktobra Regulas (EEK) Nr. 2681/74 par Kopienas finansējumu izdevumiem, kas saistīti ar lauksaimniecības produktu piegādi pārtikas palīdzībā (3), 2. pantā paredzēts, ka Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonda Garantiju nodaļa sedz to izdevumu daļu, kas atbilst eksporta kompensācijām, kādas attiecīgajā jomā noteiktas saskaņā ar Kopienas noteikumiem.

| (2) | Lai vienkāršotu budžeta izstrādi un pārvaldīšanu attiecībā uz Kopienas darbībām pārtikas palīdzībā un ļautu dalībvalstīm būt informētām par Kopienas iesaistes līmeni valsts darbībās pārtikas palīdzības jomā, ir jānosaka par šīm darbībām piešķiramo kompensāciju apjoms. |
| --- | --- |

(2)

Lai vienkāršotu budžeta izstrādi un pārvaldīšanu attiecībā uz Kopienas darbībām pārtikas palīdzībā un ļautu dalībvalstīm būt informētām par Kopienas iesaistes līmeni valsts darbībās pārtikas palīdzības jomā, ir jānosaka par šīm darbībām piešķiramo kompensāciju apjoms.

| (3) | Regulas (EK) Nr. 1784/2003 13. pantā un Regulas (EK) Nr. 1785/2003 13. pantā paredzētos vispārējos noteikumus un piemērošanas noteikumus attiecībā uz eksporta kompensācijām minētajās operācijās piemēro mutatis mutandis. |
| --- | --- |

(3)

Regulas (EK) Nr. 1784/2003 13. pantā un Regulas (EK) Nr. 1785/2003 13. pantā paredzētos vispārējos noteikumus un piemērošanas noteikumus attiecībā uz eksporta kompensācijām minētajās operācijās piemēro mutatis mutandis.

| (4) | Īpašie kritēriji, kas jāņem vērā rīsu eksporta kompensācijas aprēķināšanā, ir definēti Regulas (EK) Nr. 1785/2003 14. pantā. |
| --- | --- |

(4)

Īpašie kritēriji, kas jāņem vērā rīsu eksporta kompensācijas aprēķināšanā, ir definēti Regulas (EK) Nr. 1785/2003 14. pantā.

| (5) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Attiecībā uz Kopienas un valstu pārtikas palīdzības pasākumiem, kas paredzēti starptautisku konvenciju vai citu papildu programmu, kā arī citu Kopienas bezmaksas piegāžu ietvaros, labības un rīsu nozares produktiem piemērojamās kompensācijas ir noteiktas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2007. gada 1. oktobrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2007. gada 28. septembrī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 270, 21.10.2003., 78. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 735/2007 (OV L 169, 29.6.2007., 6. lpp.).

1

(2)  OV L 270, 21.10.2003., 96. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 797/2006 (OV L 144, 31.5.2006., 1. lpp.).

2

(3)  OV L 288, 25.10.1974., 1. lpp.

3

---

PIELIKUMS

Komisijas 2007. gada 28. septembra Regulai, ar ko nosaka kompensācijas, kuras piemērojamas labības un rīsa nozares produktiem, kurus piegādā Kopienas un valstu pārtikas palīdzības pasākumos

| (EUR/t) |
| --- |
| Produkta kods | Kompensāciju summa |
| 1001 10 00 9400 | 0,00 |
| 1001 90 99 9000 | 0,00 |
| 1002 00 00 9000 | 0,00 |
| 1003 00 90 9000 | 0,00 |
| 1005 90 00 9000 | 0,00 |
| 1006 30 92 9100 | 0,00 |
| 1006 30 92 9900 | 0,00 |
| 1006 30 94 9100 | 0,00 |
| 1006 30 94 9900 | 0,00 |
| 1006 30 96 9100 | 0,00 |
| 1006 30 96 9900 | 0,00 |
| 1006 30 98 9100 | 0,00 |
| 1006 30 98 9900 | 0,00 |
| 1006 30 65 9900 | 0,00 |
| 1007 00 90 9000 | 0,00 |
| 1101 00 15 9100 | 0,00 |
| 1101 00 15 9130 | 0,00 |
| 1102 10 00 9500 | 0,00 |
| 1102 20 10 9200 | 5,28 |
| 1102 20 10 9400 | 4,52 |
| 1103 11 10 9200 | 0,00 |
| 1103 13 10 9100 | 6,79 |
| 1104 12 90 9100 | 0,00 |
| NB: Produktu kodi ir definēti grozītajā Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.). |

(EUR/t)

Produkta kods

Kompensāciju summa

1001 10 00 9400

0,00

1001 90 99 9000

0,00

1002 00 00 9000

0,00

1003 00 90 9000

0,00

1005 90 00 9000

0,00

1006 30 92 9100

0,00

1006 30 92 9900

0,00

1006 30 94 9100

0,00

1006 30 94 9900

0,00

1006 30 96 9100

0,00

1006 30 96 9900

0,00

1006 30 98 9100

0,00

1006 30 98 9900

0,00

1006 30 65 9900

0,00

1007 00 90 9000

0,00

1101 00 15 9100

0,00

1101 00 15 9130

0,00

1102 10 00 9500

0,00

1102 20 10 9200

5,28

1102 20 10 9400

4,52

1103 11 10 9200

0,00

1103 13 10 9100

6,79

1104 12 90 9100

0,00

NB: Produktu kodi ir definēti grozītajā Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.).

---

II Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Padome

| 29.9.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 255/37 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 255/37

---

PADOMES LĒMUMS

(2007. gada 28. septembris),

ar ko Kopienas vārdā denonsē Nolīgumu starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Indijas Republiku par niedru cukuru

(2007/626/EK)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 133. pantu saistībā ar tā 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Indijas Republiku par niedru cukuru (turpmāk “Nolīgums”), kas apstiprināts ar Padomes Lēmumu 75/456/EEK (1), Kopiena apņemas uz nenoteiktu laiku par garantētajām cenām iepirkt un ievest konkrētu tāda niedru jēlcukura vai baltā cukura daudzumu, kura izcelsmes valsts ir Indija un kuru šī valsts apņemas piegādāt Kopienai. Nolīguma 11. pantā paredzēts, ka jebkura Līgumslēdzēja puse var denonsēt nolīgumu, par to paziņojot divus gadus iepriekš. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Indijas Republiku par niedru cukuru (turpmāk “Nolīgums”), kas apstiprināts ar Padomes Lēmumu 75/456/EEK (1), Kopiena apņemas uz nenoteiktu laiku par garantētajām cenām iepirkt un ievest konkrētu tāda niedru jēlcukura vai baltā cukura daudzumu, kura izcelsmes valsts ir Indija un kuru šī valsts apņemas piegādāt Kopienai. Nolīguma 11. pantā paredzēts, ka jebkura Līgumslēdzēja puse var denonsēt nolīgumu, par to paziņojot divus gadus iepriekš.

| (2) | Pārtraucot intervenci saskaņā ar reformēto cukura tirgus kopīgo organizāciju, intervences iepirkums vairs negarantēs iekšējās cukura cenas. Tāpēc konsekvences labad ir jāizbeidz garantēto cenu sistēmas piemērošana cukuram, kas ievests atbilstīgi noslēgtajam Nolīgumam. |
| --- | --- |

(2)

Pārtraucot intervenci saskaņā ar reformēto cukura tirgus kopīgo organizāciju, intervences iepirkums vairs negarantēs iekšējās cukura cenas. Tāpēc konsekvences labad ir jāizbeidz garantēto cenu sistēmas piemērošana cukuram, kas ievests atbilstīgi noslēgtajam Nolīgumam.

| (3) | Tāpēc ir jādenonsē Nolīgums saskaņā ar tā 11. pantu un par šo denonsēšanu jāpaziņo Indijai, kas ir minētā nolīguma parakstītāja, |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc ir jādenonsē Nolīgums saskaņā ar tā 11. pantu un par šo denonsēšanu jāpaziņo Indijai, kas ir minētā nolīguma parakstītāja,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo Kopienas vārdā no 2009. gada 1. oktobra denonsē 1975. gada 18. jūlijā parakstīto Nolīgumu starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Indijas Republiku par niedru cukuru.

2. pants

Padomes priekšsēdētājam ir atļauts izraudzīties personu vai personas, kuras ir pilnvarotas paziņot Indijas valdībai par minētā Nolīguma denonsēšanu.

3. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2007. gada 28. septembrī

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

M. PINHO

---

(1)  OV L 190, 23.7.1975., 35. lpp.

1

---

| 29.9.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 255/38 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 255/38

---

PADOMES LĒMUMS

(2007. gada 28. septembris),

ar ko Kopienas vārdā attiecībā uz Barbadosu, Belizu, Kongo Republiku, Kotdivuāras Republiku, Fidži Republiku, Gajānas Republiku, Jamaiku, Kenijas Republiku, Madagaskaras Republiku, Malāvijas Republiku, Maurīcijas Republiku, Mozambikas Republiku, Sentkitsas un Nevisas Federāciju, Surinamas Republiku, Svazilendas Karalisti, Tanzānijas Savienoto Republiku, Trinidādas un Tobāgo Republiku, Ugandas Republiku, Zambijas Republiku un Zimbabves Republiku denonsē Protokolu Nr. 3 par ĀKK cukuru, kas ietverts ĀKK–EEK Lomē konvencijā, un minētajai Konvencijai pievienotās attiecīgās deklarācijas, kas iekļautas Protokolā Nr. 3, kurš pievienots ĀKK–EK partnerattiecību nolīguma V pielikumam

(2007/627/EK)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 133. pantu saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Protokolu Nr. 3 par ĀKK cukuru, kas ietverts 1975. gada 28. februārī parakstītajā ĀKK–EEK Lomē konvencijā, un minētajai konvencijai pievienotajām attiecīgajām deklarācijām (“Cukura protokols”), kas iekļautas Protokolā Nr. 3, kurš pievienots V pielikumam 2000. gada 23. jūnijā Kotonū parakstītajā Partnerattiecību nolīgumā starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupu, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses (“ĀKK–EK partnerattiecību nolīgums”) (1), Kopiena ir apņēmusies par garantētām cenām pirkt un importēt noteiktus daudzumus niedru jēlcukura vai niedru baltā cukura, kura izcelsme ir parakstītājās ĀKK valstīs un kuru minētās valstis apņemas piegādāt Kopienai. Cukura protokolā paredzēts, ka Kopiena var denonsēt protokolu attiecībā uz katru ĀKK valsti un katra ĀKK valsts – attiecībā uz Kopienu ar paziņojumu divus gadus iepriekš. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Protokolu Nr. 3 par ĀKK cukuru, kas ietverts 1975. gada 28. februārī parakstītajā ĀKK–EEK Lomē konvencijā, un minētajai konvencijai pievienotajām attiecīgajām deklarācijām (“Cukura protokols”), kas iekļautas Protokolā Nr. 3, kurš pievienots V pielikumam 2000. gada 23. jūnijā Kotonū parakstītajā Partnerattiecību nolīgumā starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupu, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses (“ĀKK–EK partnerattiecību nolīgums”) (1), Kopiena ir apņēmusies par garantētām cenām pirkt un importēt noteiktus daudzumus niedru jēlcukura vai niedru baltā cukura, kura izcelsme ir parakstītājās ĀKK valstīs un kuru minētās valstis apņemas piegādāt Kopienai. Cukura protokolā paredzēts, ka Kopiena var denonsēt protokolu attiecībā uz katru ĀKK valsti un katra ĀKK valsts – attiecībā uz Kopienu ar paziņojumu divus gadus iepriekš.

| (2) | Pašreizējie tirdzniecības noteikumi, ko piemēro ĀKK valstīm un kas izklāstīti ĀKK–EK partnerattiecību nolīguma V pielikumā, zaudē spēku 2007. gada 31. decembrī. Saskaņā ar ĀKK–EK partnerattiecību nolīguma 36. pantu ekonomisko partnerattiecību nolīgumos (EPN) būs paredzēta jauna tiesiskā reglamentācija tirdzniecībai ar ĀKK valstīm, un tie aizstās ĀKK–EK partnerattiecību nolīguma tirdzniecības režīmu. ĀKK–EK partnerattiecību nolīguma 36. panta 4. punktā noteikts, ka saistībā ar EPN sarunām pusēm jāpārskata Cukura protokols. Tāpat 2007. gada 31. decembrī beidzas arī PTO ministru konferencē Dohā 2001. gada 14. novembrī piešķirtais atbrīvojums no VVTT I pantā paredzētajām Kopienas saistībām attiecībā uz tirdzniecības preferencēm, ko ĀKK valstīm piemēro saskaņā ar ĀKK–EK partnerattiecību nolīgumu. |
| --- | --- |

(2)

Pašreizējie tirdzniecības noteikumi, ko piemēro ĀKK valstīm un kas izklāstīti ĀKK–EK partnerattiecību nolīguma V pielikumā, zaudē spēku 2007. gada 31. decembrī. Saskaņā ar ĀKK–EK partnerattiecību nolīguma 36. pantu ekonomisko partnerattiecību nolīgumos (EPN) būs paredzēta jauna tiesiskā reglamentācija tirdzniecībai ar ĀKK valstīm, un tie aizstās ĀKK–EK partnerattiecību nolīguma tirdzniecības režīmu. ĀKK–EK partnerattiecību nolīguma 36. panta 4. punktā noteikts, ka saistībā ar EPN sarunām pusēm jāpārskata Cukura protokols. Tāpat 2007. gada 31. decembrī beidzas arī PTO ministru konferencē Dohā 2001. gada 14. novembrī piešķirtais atbrīvojums no VVTT I pantā paredzētajām Kopienas saistībām attiecībā uz tirdzniecības preferencēm, ko ĀKK valstīm piemēro saskaņā ar ĀKK–EK partnerattiecību nolīgumu.

| (3) | Lai nodrošinātu to, ka cukura importa režīms ir iekļauts ar EPN izveidotajā importa režīmā, ir lietderīgi veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu pietiekami drīzu Cukura protokola un visu tajā paredzēto saistību izbeigšanu, ņemot vērā Cukura protokolā paredzēto prasību paziņot divus gadus iepriekš. |
| --- | --- |

(3)

Lai nodrošinātu to, ka cukura importa režīms ir iekļauts ar EPN izveidotajā importa režīmā, ir lietderīgi veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu pietiekami drīzu Cukura protokola un visu tajā paredzēto saistību izbeigšanu, ņemot vērā Cukura protokolā paredzēto prasību paziņot divus gadus iepriekš.

| (4) | Cukura protokola noteikumi ir sekmējuši gan ĀKK valstu, gan Kopienas interešu īstenošanu, garantējot noietu izdevīgā tirgū ĀKK valstu eksportētājiem, kā arī nodrošinot regulāras piegādes Kopienas cukurniedru cukura pārstrādes uzņēmumiem. Tomēr Cukura protokola noteikumus vairs nevar uzturēt spēkā. Saistībā ar reformēto Kopienas cukura tirgu Kopiena vairs nenoteiks garantētas cenas Eiropas cukura ražotājiem, jo iepriekšējais mehānisms tiek pakāpeniski atcelts. |
| --- | --- |

(4)

Cukura protokola noteikumi ir sekmējuši gan ĀKK valstu, gan Kopienas interešu īstenošanu, garantējot noietu izdevīgā tirgū ĀKK valstu eksportētājiem, kā arī nodrošinot regulāras piegādes Kopienas cukurniedru cukura pārstrādes uzņēmumiem. Tomēr Cukura protokola noteikumus vairs nevar uzturēt spēkā. Saistībā ar reformēto Kopienas cukura tirgu Kopiena vairs nenoteiks garantētas cenas Eiropas cukura ražotājiem, jo iepriekšējais mehānisms tiek pakāpeniski atcelts.

| (5) | Ņemot vērā pāreju uz ĀKK–EK tirdzniecības liberalizāciju, neierobežoti apjomi nav savienojami ar cenu un apjomu garantijām, kas noteiktas Cukura protokolā. Attiecībā uz vismazāk attīstītajām valstīm no 2009. gada 1. jūlija tām ir paredzēta neierobežota piekļuve cukura tirgum saskaņā ar iniciatīvu “Viss, izņemot ieročus” (EBA). Tā kā pārejas perioda otrā posma sākums ir paredzēts 2009. gada 1. oktobrī, EBA cukura režīms būtu attiecīgi jāpielāgo. |
| --- | --- |

(5)

Ņemot vērā pāreju uz ĀKK–EK tirdzniecības liberalizāciju, neierobežoti apjomi nav savienojami ar cenu un apjomu garantijām, kas noteiktas Cukura protokolā. Attiecībā uz vismazāk attīstītajām valstīm no 2009. gada 1. jūlija tām ir paredzēta neierobežota piekļuve cukura tirgum saskaņā ar iniciatīvu “Viss, izņemot ieročus” (EBA). Tā kā pārejas perioda otrā posma sākums ir paredzēts 2009. gada 1. oktobrī, EBA cukura režīms būtu attiecīgi jāpielāgo.

| (6) | Denonsēšana neskar turpmākas savstarpējas vienošanās starp Kopienu un ĀKK valstīm par cukura režīmu, ko izveido ar visaptverošiem EPN. |
| --- | --- |

(6)

Denonsēšana neskar turpmākas savstarpējas vienošanās starp Kopienu un ĀKK valstīm par cukura režīmu, ko izveido ar visaptverošiem EPN.

| (7) | Tāpēc Cukura protokols jādenonsē saskaņā ar tā 10. pantu un jāpaziņo par šo denonsēšanu katrai ĀKK valstij, kas ir Protokola par cukuru parakstītāja, |
| --- | --- |

(7)

Tāpēc Cukura protokols jādenonsē saskaņā ar tā 10. pantu un jāpaziņo par šo denonsēšanu katrai ĀKK valstij, kas ir Protokola par cukuru parakstītāja,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo Protokolu Nr. 3 par ĀKK cukuru, kas ietverts 1975. gada 28. februārī parakstītajā ĀKK–EEK Lomē konvencijā, un minētajai konvencijai pievienotās attiecīgās deklarācijas, kas iekļautas Protokolā Nr. 3, kurš pievienots 2000. gada 23. jūnijā Kotonū parakstītā ĀKK–EK partnerattiecību nolīguma V pielikumam, Kopienas vārdā no 2009. gada 1. oktobra denonsē attiecībā uz Barbadosu, Belizu, Kongo Republiku, Kotdivuāras Republiku, Fidži Republiku, Gajānas Republiku, Jamaiku, Kenijas Republiku, Madagaskaras Republiku, Malāvijas Republiku, Maurīcijas Republiku, Mozambikas Republiku, Sentkitsas un Nevisas Federāciju, Surinamas Republiku, Svazilendas Karalisti, Tanzānijas Savienoto Republiku, Trinidādas un Tobāgo Republiku, Ugandas Republiku, Zambijas Republiku un Zimbabves Republiku.

2. pants

Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kuras ir tiesīgas par minētā protokola denonsēšanu paziņot Barbadosas, Belizas, Kongo Republikas, Kotdivuāras Republikas, Fidži Republikas, Gajānas Republikas, Jamaikas, Kenijas Republikas, Madagaskaras Republikas, Malāvijas Republikas, Maurīcijas Republikas, Mozambikas Republikas, Sentkitsas un Nevisas Federācijas, Surinamas Republikas, Svazilendas Karalistes, Tanzānijas Savienotās Republikas, Trinidādas un Tobāgo Republikas, Ugandas Republikas, Zambijas Republikas un Zimbabves Republikas valdībām.

3. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2007. gada 28. septembrī

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

M. PINHO

---

(1)  OV L 317, 15.12.2000., 3. lpp., pārskatīts Luksemburgā 2005. gada 25. jūnijā (OV L 287, 28.10.2005., 4. lpp.).

1

---

Komisija

| 29.9.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 255/40 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 255/40

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2007. gada 19. septembris)

neiekļaut metomilu Padomes Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā un atsaukt atļaujas augu aizsardzības līdzekļiem, kuros ir minētā viela

(izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 4258)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2007/628/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1991. gada 15. jūlija Direktīvu 91/414/EEK par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (1) un jo īpaši tās 8. panta 2. punkta ceturto daļu,

tā kā:

| (1) | Direktīvas 91/414/EEK 8. panta 2. punktā noteikts, ka 12 gadu laikā pēc tās izziņošanas dalībvalsts var atļaut tādu augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, kuros ir aktīvās vielas [darbīgās vielas], kas nav iekļautas minētās direktīvas I pielikuma sarakstā un kas jau ir pieejamas tirgū divus gadus pēc izziņošanas dienas, kamēr minētās vielas pakāpeniski pārbauda atbilstīgi darba programmai. |
| --- | --- |

(1)

Direktīvas 91/414/EEK 8. panta 2. punktā noteikts, ka 12 gadu laikā pēc tās izziņošanas dalībvalsts var atļaut tādu augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, kuros ir aktīvās vielas [darbīgās vielas], kas nav iekļautas minētās direktīvas I pielikuma sarakstā un kas jau ir pieejamas tirgū divus gadus pēc izziņošanas dienas, kamēr minētās vielas pakāpeniski pārbauda atbilstīgi darba programmai.

| (2) | Komisijas Regulā (EK) Nr. 451/2000 (2) un (EK) Nr. 703/2001 (3) ir noteikti sīki izstrādāti noteikumi, kā īstenot otro posmu darba programmā, kas minēta Direktīvas 91/414/EEK 8. panta 2. punktā, un izveidots to darbīgo vielu saraksts, kuras jāizvērtē attiecībā uz iespējamību tās iekļaut Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā. Metomils ir minētajā sarakstā. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas Regulā (EK) Nr. 451/2000 (2) un (EK) Nr. 703/2001 (3) ir noteikti sīki izstrādāti noteikumi, kā īstenot otro posmu darba programmā, kas minēta Direktīvas 91/414/EEK 8. panta 2. punktā, un izveidots to darbīgo vielu saraksts, kuras jāizvērtē attiecībā uz iespējamību tās iekļaut Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā. Metomils ir minētajā sarakstā.

| (3) | Metomila iedarbība uz cilvēku veselību un vidi ir novērtēta saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 451/2000 un (EK) Nr. 703/2001 noteikumiem par vairākiem izmantošanas veidiem, ko ierosinājis pieteikuma iesniedzējs. Turklāt minētajās regulās ir izraudzītas ziņotājas dalībvalstis, kuru pienākums ir iesniegt Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei (EPNI) attiecīgos novērtējuma ziņojumus un ieteikumus saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 451/2000 8. panta 1. punktu. Ziņotāja dalībvalsts par metamilu bija Apvienotā Karaliste, un visa attiecīgā informācija tika iesniegta 2004. gada 3. maijā. |
| --- | --- |

(3)

Metomila iedarbība uz cilvēku veselību un vidi ir novērtēta saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 451/2000 un (EK) Nr. 703/2001 noteikumiem par vairākiem izmantošanas veidiem, ko ierosinājis pieteikuma iesniedzējs. Turklāt minētajās regulās ir izraudzītas ziņotājas dalībvalstis, kuru pienākums ir iesniegt Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei (EPNI) attiecīgos novērtējuma ziņojumus un ieteikumus saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 451/2000 8. panta 1. punktu. Ziņotāja dalībvalsts par metamilu bija Apvienotā Karaliste, un visa attiecīgā informācija tika iesniegta 2004. gada 3. maijā.

| (4) | Dalībvalstu un EPNI speciālisti veica novērtējuma ziņojuma salīdzinošo pārskatīšanu un 2006. gada 23. jūnijā iesniedza to Komisijai kā EPNI secinājumus par salīdzinošo pārskatīšanu attiecībā uz darbīgās vielas metomila pesticīdu riska novērtējumu (4). Dalībvalstis un Komisija šo ziņojumu pārskatīja Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgajā komitejā. |
| --- | --- |

(4)

Dalībvalstu un EPNI speciālisti veica novērtējuma ziņojuma salīdzinošo pārskatīšanu un 2006. gada 23. jūnijā iesniedza to Komisijai kā EPNI secinājumus par salīdzinošo pārskatīšanu attiecībā uz darbīgās vielas metomila pesticīdu riska novērtējumu (4). Dalībvalstis un Komisija šo ziņojumu pārskatīja Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgajā komitejā.

| (5) | Šīs darbīgās vielas novērtēšanas gaitā radās bažas par vairākiem aspektiem. Jo īpaši, pamatojoties uz pieejamo informāciju, iedarbība uz lietotāju pārsniegtu AOEL (pieļaujamais iedarbības līmenis uz lietotāju), un nav pierādīts, ka iedarbība uz darbiniekiem un apkārtējiem cilvēkiem ir pieņemama. Turklāt, ņemot vērā ekotoksikoloģiju, saglabājas bažas attiecībā uz augstu iedarbību uz putniem un zīdītājiem, ūdens organismiem, bitēm un blakussugu posmkājiem. |
| --- | --- |

(5)

Šīs darbīgās vielas novērtēšanas gaitā radās bažas par vairākiem aspektiem. Jo īpaši, pamatojoties uz pieejamo informāciju, iedarbība uz lietotāju pārsniegtu AOEL (pieļaujamais iedarbības līmenis uz lietotāju), un nav pierādīts, ka iedarbība uz darbiniekiem un apkārtējiem cilvēkiem ir pieņemama. Turklāt, ņemot vērā ekotoksikoloģiju, saglabājas bažas attiecībā uz augstu iedarbību uz putniem un zīdītājiem, ūdens organismiem, bitēm un blakussugu posmkājiem.

| (6) | Komisija aicināja pieteikuma iesniedzēju sniegt apsvērumus par speciālistu veikto pārskatīšanu un par to, vai darbīgo vielu turpmāk atļaut vai neatļaut. Pieteikuma iesniedzējs iesniedza apsvērumus, kas tika rūpīgi izskatīti. Tomēr, neskatoties uz iesniegtajiem argumentiem, minētās bažas nevarēja novērst, un, pamatojoties uz informāciju, kas tika iesniegta un izskatīta EPNI speciālistu sanāksmēs, veiktie novērtējumi neliecina, ka ar ierosinātajiem lietošanas nosacījumiem metomilu saturošie augu aizsardzības līdzekļi kopumā atbilstu Direktīvas 91/414/EEK 5. panta 1. punkta a) un b) apakšpunkta prasībām. |
| --- | --- |

(6)

Komisija aicināja pieteikuma iesniedzēju sniegt apsvērumus par speciālistu veikto pārskatīšanu un par to, vai darbīgo vielu turpmāk atļaut vai neatļaut. Pieteikuma iesniedzējs iesniedza apsvērumus, kas tika rūpīgi izskatīti. Tomēr, neskatoties uz iesniegtajiem argumentiem, minētās bažas nevarēja novērst, un, pamatojoties uz informāciju, kas tika iesniegta un izskatīta EPNI speciālistu sanāksmēs, veiktie novērtējumi neliecina, ka ar ierosinātajiem lietošanas nosacījumiem metomilu saturošie augu aizsardzības līdzekļi kopumā atbilstu Direktīvas 91/414/EEK 5. panta 1. punkta a) un b) apakšpunkta prasībām.

| (7) | Tāpēc metomils nav iekļaujams Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā. |
| --- | --- |

(7)

Tāpēc metomils nav iekļaujams Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā.

| (8) | Jāveic pasākumi, lai noteiktā laikposmā atsauktu un nepagarinātu atļaujas metomilu saturošiem augu aizsardzības līdzekļiem un tādiem augu aizsardzības līdzekļiem neizsniegtu jaunas atļaujas. |
| --- | --- |

(8)

Jāveic pasākumi, lai noteiktā laikposmā atsauktu un nepagarinātu atļaujas metomilu saturošiem augu aizsardzības līdzekļiem un tādiem augu aizsardzības līdzekļiem neizsniegtu jaunas atļaujas.

| (9) | Papildlaiks, ko dalībvalstis piešķir metomilu saturošu augu aizsardzības līdzekļu krājumu likvidēšanai, glabāšanai, laišanai tirgū un lietošanai, jāierobežo līdz 12 mēnešiem, ļaujot esošos krājumus izlietot viena augšanas perioda laikā, tādējādi nodrošinot, ka augu aizsardzības līdzekļi, kuros ir metomils, ir pieejami lauksaimniekiem 18 mēnešus pēc šā lēmuma pieņemšanas dienas. |
| --- | --- |

(9)

Papildlaiks, ko dalībvalstis piešķir metomilu saturošu augu aizsardzības līdzekļu krājumu likvidēšanai, glabāšanai, laišanai tirgū un lietošanai, jāierobežo līdz 12 mēnešiem, ļaujot esošos krājumus izlietot viena augšanas perioda laikā, tādējādi nodrošinot, ka augu aizsardzības līdzekļi, kuros ir metomils, ir pieejami lauksaimniekiem 18 mēnešus pēc šā lēmuma pieņemšanas dienas.

| (10) | Šis lēmums neierobežo iespēju iesniegt pieteikumus attiecībā uz metomilu saskaņā ar Direktīvas 91/414/EEK 6. panta 2. punkta noteikumiem ar nolūku iekļaut to minētās direktīvas I pielikumā. |
| --- | --- |

(10)

Šis lēmums neierobežo iespēju iesniegt pieteikumus attiecībā uz metomilu saskaņā ar Direktīvas 91/414/EEK 6. panta 2. punkta noteikumiem ar nolūku iekļaut to minētās direktīvas I pielikumā.

| (11) | Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgā komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā, un tāpēc Komisija Padomei iesniedza šo pasākumu priekšlikumu. Direktīvas 91/414/EEK 19. panta 2. punkta otrajā daļā noteiktā termiņa beigās Padome nebija pieņēmusi ierosināto īstenošanas aktu, ne arī norādījusi, ka nepiekrīt īstenošanas pasākumu priekšlikumam, un tāpēc attiecīgi šie pasākumi ir jāpieņem Komisijai, |
| --- | --- |

(11)

Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgā komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā, un tāpēc Komisija Padomei iesniedza šo pasākumu priekšlikumu. Direktīvas 91/414/EEK 19. panta 2. punkta otrajā daļā noteiktā termiņa beigās Padome nebija pieņēmusi ierosināto īstenošanas aktu, ne arī norādījusi, ka nepiekrīt īstenošanas pasākumu priekšlikumam, un tāpēc attiecīgi šie pasākumi ir jāpieņem Komisijai,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Metomils nav iekļaujams kā darbīgā viela Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā.

2. pants

Dalībvalstis nodrošina, ka:

| a) | atļaujas augu aizsardzības līdzekļiem, kuros ir metomils, tiktu atsauktas līdz 2008. gada 19. martam; |
| --- | --- |

a)

atļaujas augu aizsardzības līdzekļiem, kuros ir metomils, tiktu atsauktas līdz 2008. gada 19. martam;

| b) | no šā lēmuma publicēšanas dienas nepiešķir un nepagarina atļaujas augu aizsardzības līdzekļiem, kuros ir metomils. |
| --- | --- |

b)

no šā lēmuma publicēšanas dienas nepiešķir un nepagarina atļaujas augu aizsardzības līdzekļiem, kuros ir metomils.

3. pants

Papildlaikam, ko piešķir dalībvalsts saskaņā ar Direktīvas 91/414/EEK 4. panta 6. punktu, jābūt iespējami īsam un jābeidzas ne vēlāk kā 2009. gada 19. martā.

4. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2007. gada 19. septembrī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Markos KYPRIANOU

---

(1)  OV L 230, 19.8.1991., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 2007/52/EK (OV L 214, 17.8.2007., 3. lpp.).

1

(2)  OV L 55, 29.2.2000., 25. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1044/2003 (OV L 151, 19.6.2003., 32. lpp.).

2

(3)  OV L 98, 7.4.2001., 6. lpp.

3

(4)  EFSA Scientific Report (2006) 83, 1-73, Conclusion regarding the peer review of pesticide risk assessment of methomyl.

4

EFSA Scientific Report (2006) 83, 1-73, Conclusion regarding the peer review of pesticide risk assessment of methomyl

---

| 29.9.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 255/42 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 255/42

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2007. gada 20. septembris)

par trifluralīna neiekļaušanu Padomes Direktīvas 91/414/EEK i pielikumā un tādu augu aizsardzības līdzekļu atļauju atsaukšanu, kuros ir minētā viela

(izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 4282)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2007/629/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1991. gada 15. jūlija Direktīvu 91/414/EEK par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (1) un jo īpaši tās 8. panta 2. punkta ceturto daļu,

tā kā:

| (1) | Direktīvas 91/414/EEK 8. panta 2. punktā noteikts, ka 12 gadu laikā pēc minētās direktīvas izziņošanas dalībvalsts var atļaut tādu augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, kuru sastāvā ir šīs direktīvas I pielikuma sarakstā neiekļautas darbīgās vielas, kas jau ir pieejamas tirgū divus gadus pēc izziņošanas dienas, kamēr minētās vielas pakāpeniski pārbauda atbilstīgi darba programmai. |
| --- | --- |

(1)

Direktīvas 91/414/EEK 8. panta 2. punktā noteikts, ka 12 gadu laikā pēc minētās direktīvas izziņošanas dalībvalsts var atļaut tādu augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, kuru sastāvā ir šīs direktīvas I pielikuma sarakstā neiekļautas darbīgās vielas, kas jau ir pieejamas tirgū divus gadus pēc izziņošanas dienas, kamēr minētās vielas pakāpeniski pārbauda atbilstīgi darba programmai.

| (2) | Komisijas Regulā (EK) Nr. 451/2000 (2) un (EK) Nr. 703/2001 (3) paredzēti sīki izstrādāti noteikumi tās darba programmas otrā posma īstenošanai, kas minēta Direktīvas 91/414/EEK 8. panta 2. punktā, un noteikts to darbīgo vielu saraksts, kuras jāizvērtē attiecībā uz to iespējamo iekļaušanu Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā. Trifluralīns ir minētajā sarakstā. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas Regulā (EK) Nr. 451/2000 (2) un (EK) Nr. 703/2001 (3) paredzēti sīki izstrādāti noteikumi tās darba programmas otrā posma īstenošanai, kas minēta Direktīvas 91/414/EEK 8. panta 2. punktā, un noteikts to darbīgo vielu saraksts, kuras jāizvērtē attiecībā uz to iespējamo iekļaušanu Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā. Trifluralīns ir minētajā sarakstā.

| (3) | Trifluralīna iedarbība uz cilvēku veselību un vidi saistībā ar vairākiem pieteikuma iesniedzēja ierosinātajiem lietošanas veidiem ir novērtēta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 451/2000 un Regulas (EK) Nr. 703/2001 noteikumiem. Turklāt minētajās regulās ir izraudzītas ziņotājas dalībvalstis, kurām jāiesniedz Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei (EPNI) attiecīgie novērtējuma ziņojumi un ieteikumi saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 451/2000 8. panta 1. punktu. Ziņotāja dalībvalsts par trifluralīnu bija Grieķija, un visa attiecīgā informācija tika iesniegta 2003. gada 11. jūlijā. |
| --- | --- |

(3)

Trifluralīna iedarbība uz cilvēku veselību un vidi saistībā ar vairākiem pieteikuma iesniedzēja ierosinātajiem lietošanas veidiem ir novērtēta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 451/2000 un Regulas (EK) Nr. 703/2001 noteikumiem. Turklāt minētajās regulās ir izraudzītas ziņotājas dalībvalstis, kurām jāiesniedz Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei (EPNI) attiecīgie novērtējuma ziņojumi un ieteikumi saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 451/2000 8. panta 1. punktu. Ziņotāja dalībvalsts par trifluralīnu bija Grieķija, un visa attiecīgā informācija tika iesniegta 2003. gada 11. jūlijā.

| (4) | Dalībvalstu un EPNI speciālisti darba grupas novērtējumā pārskatīja novērtējuma ziņojumu un 2005. gada 14. martā to iesniedza Komisijai kā EPNI atzinumu par darbīgās vielas trifluralīna pesticīdu riska novērtējuma speciālistu veikto pārskatīšanu (4). Šo ziņojumu dalībvalstis un Komisija pārskatīja Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgajā komitejā, un tas tika pabeigts 2007. gada 16. martā kā Komisijas pārskata ziņojums par trifluralīnu. |
| --- | --- |

(4)

Dalībvalstu un EPNI speciālisti darba grupas novērtējumā pārskatīja novērtējuma ziņojumu un 2005. gada 14. martā to iesniedza Komisijai kā EPNI atzinumu par darbīgās vielas trifluralīna pesticīdu riska novērtējuma speciālistu veikto pārskatīšanu (4). Šo ziņojumu dalībvalstis un Komisija pārskatīja Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgajā komitejā, un tas tika pabeigts 2007. gada 16. martā kā Komisijas pārskata ziņojums par trifluralīnu.

| (5) | Šīs darbīgās vielas novērtēšanas gaitā radās bažas par vairākiem aspektiem. Trifluralīns ir īpaši toksisks ūdens organismiem, jo īpaši zivīm. Tas ir īpaši noturīgs augsnē, un tam nepiemīt vieglas bionoārdīšanās spējas. Turklāt šai vielai ir spēja uzkrāties. Jo īpaši šī viela būtiski pārsniedz Direktīvā 91/414/EEK noteikto maksimālo biokoncentrācijas koeficientu (BKK) ūdens organismiem, kas liecina par iespējamu bioakumulāciju šādos organismos. Šīs vielas augstās gaistamības dēļ nedrīkst izslēgt tās pārvietošanos pa gaisu, un, neraugoties uz ātru fotoķīmisko degradāciju, uzraudzības programmas ir apstiprinājušas šīs vielas migrāciju uz vietām, kas atrodas attālu no lietošanas vietas. Šie aspekti liecināja, ka trifluralīns neatbilst kritērijiem, lai to iekļautu Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā. |
| --- | --- |

(5)

Šīs darbīgās vielas novērtēšanas gaitā radās bažas par vairākiem aspektiem. Trifluralīns ir īpaši toksisks ūdens organismiem, jo īpaši zivīm. Tas ir īpaši noturīgs augsnē, un tam nepiemīt vieglas bionoārdīšanās spējas. Turklāt šai vielai ir spēja uzkrāties. Jo īpaši šī viela būtiski pārsniedz Direktīvā 91/414/EEK noteikto maksimālo biokoncentrācijas koeficientu (BKK) ūdens organismiem, kas liecina par iespējamu bioakumulāciju šādos organismos. Šīs vielas augstās gaistamības dēļ nedrīkst izslēgt tās pārvietošanos pa gaisu, un, neraugoties uz ātru fotoķīmisko degradāciju, uzraudzības programmas ir apstiprinājušas šīs vielas migrāciju uz vietām, kas atrodas attālu no lietošanas vietas. Šie aspekti liecināja, ka trifluralīns neatbilst kritērijiem, lai to iekļautu Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā.

| (6) | Komisija aicināja pieteikuma iesniedzēju sagatavot apsvērumus par speciālistu veiktās pārskatīšanas rezultātiem un vai tas gatavojas šo vielu virzīt arī turpmāk. Pieteikuma iesniedzējs iesniedza apsvērumus, kuri tika rūpīgi izskatīti. Tomēr, neskatoties uz pieteikuma iesniedzēja minētajiem apsvērumiem, šīs bažas nevarēja novērst, un pamatojoties uz informāciju, kas tika iesniegta un izskatīta EPNI speciālistu sanāksmēs, veiktie novērtējumi neliecina, ka ar ierosinātajiem lietošanas nosacījumiem trifluralīnu saturošie augu aizsardzības līdzekļi kopumā atbilstu Direktīvas 91/414/EEK 5. panta 1. punkta a) un b) apakšpunkta prasībām. |
| --- | --- |

(6)

Komisija aicināja pieteikuma iesniedzēju sagatavot apsvērumus par speciālistu veiktās pārskatīšanas rezultātiem un vai tas gatavojas šo vielu virzīt arī turpmāk. Pieteikuma iesniedzējs iesniedza apsvērumus, kuri tika rūpīgi izskatīti. Tomēr, neskatoties uz pieteikuma iesniedzēja minētajiem apsvērumiem, šīs bažas nevarēja novērst, un pamatojoties uz informāciju, kas tika iesniegta un izskatīta EPNI speciālistu sanāksmēs, veiktie novērtējumi neliecina, ka ar ierosinātajiem lietošanas nosacījumiem trifluralīnu saturošie augu aizsardzības līdzekļi kopumā atbilstu Direktīvas 91/414/EEK 5. panta 1. punkta a) un b) apakšpunkta prasībām.

| (7) | Tāpēc trifluralīns nav jāiekļauj Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā. |
| --- | --- |

(7)

Tāpēc trifluralīns nav jāiekļauj Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā.

| (8) | Jāveic pasākumi, lai noteiktā laika posmā atsauktu un nepagarinātu atļaujas augu aizsardzības līdzekļiem, kuros ir trifluralīns, un tādiem augu aizsardzības līdzekļiem neizsniegtu jaunas atļaujas. |
| --- | --- |

(8)

Jāveic pasākumi, lai noteiktā laika posmā atsauktu un nepagarinātu atļaujas augu aizsardzības līdzekļiem, kuros ir trifluralīns, un tādiem augu aizsardzības līdzekļiem neizsniegtu jaunas atļaujas.

| (9) | Papildlaiks, ko dalībvalsts piešķir to augu aizsardzības līdzekļu, kuros ir trifluralīns, krājumu likvidēšanai, glabāšanai, laišanai tirgū un izlietošanai, jāierobežo līdz 12 mēnešiem, ļaujot esošos krājumus izlietot viena nākamās audzēšanas perioda laikā, tādējādi nodrošinot, ka augu aizsardzības līdzekļi, kuros ir trifluralīns, ir joprojām pieejami lauksaimniekiem 18 mēnešus no šā lēmuma pieņemšanas dienas. |
| --- | --- |

(9)

Papildlaiks, ko dalībvalsts piešķir to augu aizsardzības līdzekļu, kuros ir trifluralīns, krājumu likvidēšanai, glabāšanai, laišanai tirgū un izlietošanai, jāierobežo līdz 12 mēnešiem, ļaujot esošos krājumus izlietot viena nākamās audzēšanas perioda laikā, tādējādi nodrošinot, ka augu aizsardzības līdzekļi, kuros ir trifluralīns, ir joprojām pieejami lauksaimniekiem 18 mēnešus no šā lēmuma pieņemšanas dienas.

| (10) | Šis lēmums neierobežo iespēju iesniegt pieteikumus attiecībā uz trifluralīnu saskaņā ar Direktīvas 91/414/EEK 6. panta 2. punkta noteikumiem ar nolūku to iekļaut minētās direktīvas I pielikumā. |
| --- | --- |

(10)

Šis lēmums neierobežo iespēju iesniegt pieteikumus attiecībā uz trifluralīnu saskaņā ar Direktīvas 91/414/EEK 6. panta 2. punkta noteikumiem ar nolūku to iekļaut minētās direktīvas I pielikumā.

| (11) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(11)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Trifluralīnu kā darbīgo vielu neiekļauj Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā.

2. pants

Dalībvalstis nodrošina, lai:

| a) | atļaujas augu aizsardzības līdzekļiem, kuros ir trifluralīns, tiktu atsauktas līdz 2008. gada 20. martam; |
| --- | --- |

a)

atļaujas augu aizsardzības līdzekļiem, kuros ir trifluralīns, tiktu atsauktas līdz 2008. gada 20. martam;

| b) | no šā lēmuma publicēšanas dienas netiktu piešķirtas un pagarinātas atļaujas augu aizsardzības līdzekļiem, kuros ir trifluralīns. |
| --- | --- |

b)

no šā lēmuma publicēšanas dienas netiktu piešķirtas un pagarinātas atļaujas augu aizsardzības līdzekļiem, kuros ir trifluralīns.

3. pants

Papildlaiks, ko dalībvalstis piešķir saskaņā ar Direktīvas 91/414/EEK 4. panta 6. punktu, ir iespējami īss un beidzas ne vēlāk kā 2009. gada 20. martā.

4. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2007. gada 20. septembrī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Markos KYPRIANOU

---

(1)  OV L 230, 19.8.1991., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 2007/52/EK (OV L 214, 17.8.2007., 3. lpp.).

1

(2)  OV L 55, 29.2.2000., 25. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1044/2003 (OV L 151, 19.6.2003., 32. lpp.).

2

(3)  OV L 98, 7.4.2001., 6. lpp.

3

(4)  EFSA Scientific Report (2005) 28, 1–77, Conclusion regarding the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance trifluralin (finalised: 14 March 2005). Secinājums par darbīgās vielas trifluralīna pesticīdu riska novērtējuma salīdzinošo pārskatīšanu (pabeigts 2005. gada 14. martā).

4

EFSA Scientific Report (2005) 28, 1–77, Conclusion regarding the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance trifluralin

finalised: 14 March 2005

---

| 29.9.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 255/44 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 255/44

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2007. gada 27. septembris),

ar ko groza Lēmumu 2006/779/EK attiecībā uz minētā lēmuma piemērošanas laika pagarināšanu

(izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 4459)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2007/630/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1990. gada 26. jūnija Direktīvu 90/425/EEK par veterinārajām un zootehniskajām pārbaudēm, kas piemērojamas Kopienā iekšējā tirdzniecībā ar noteiktiem dzīviem dzīvniekiem un produktiem, lai izveidotu iekšējo tirgu (1), un jo īpaši tās 10. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes 1989. gada 11. decembra Direktīvu 89/662/EEK par veterinārajām pārbaudēm Kopienas iekšējā tirdzniecībā, lai izveidotu iekšējo tirgu (2), un jo īpaši tās 9. panta 4. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas 2006. gada 14. novembra Lēmums 2006/779/EK par dzīvnieku veselības kontroles pārejas posma pasākumiem saistībā ar klasisko cūku mēri Rumānijā (3) tika pieņemts, reaģējot uz klasiskā cūku mēra uzliesmojumiem Rumānijā. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas 2006. gada 14. novembra Lēmums 2006/779/EK par dzīvnieku veselības kontroles pārejas posma pasākumiem saistībā ar klasisko cūku mēri Rumānijā (3) tika pieņemts, reaģējot uz klasiskā cūku mēra uzliesmojumiem Rumānijā.

| (2) | Lēmumu 2006/779/EK piemēro deviņus mēnešus no dienas, kad stājas spēkā Bulgārijas un Rumānijas Pievienošanās līgums. Ņemot vērā slimības situāciju ar klasisko cūku mēri Rumānijā, Lēmuma 2006/779/EK piemērošanas laiku ir lietderīgi pagarināt līdz 2009. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

(2)

Lēmumu 2006/779/EK piemēro deviņus mēnešus no dienas, kad stājas spēkā Bulgārijas un Rumānijas Pievienošanās līgums. Ņemot vērā slimības situāciju ar klasisko cūku mēri Rumānijā, Lēmuma 2006/779/EK piemērošanas laiku ir lietderīgi pagarināt līdz 2009. gada 31. decembrim.

| (3) | Tāpēc attiecīgi jāgroza Lēmums 2006/779/EK. |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc attiecīgi jāgroza Lēmums 2006/779/EK.

| (4) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(4)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmuma 2006/779/EK 7. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“7. pants

Piemērošana

Šo lēmumu piemēro līdz 2009. gada 31. decembrim.”

2. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2007. gada 27. septembrī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Markos KYPRIANOU

---

(1)  OV L 224, 18.8.1990., 29. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2002/33/EK (OV L 315, 19.11.2002., 14. lpp.).

1

(2)  OV L 395, 30.12.1989., 13. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/41/EK (OV L 157, 30.4.2004., 33. lpp.).

2

(3)  OV L 314, 15.11.2006., 48. lpp.

3

---

| 29.9.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 255/45 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 255/45

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2007. gada 27. septembris),

ar ko groza Lēmumu 2006/805/EK attiecībā uz minētā lēmuma piemērošanas laika pagarināšanu

(izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 4460)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2007/631/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1990. gada 26. jūnija Direktīvu 90/425/EEK par veterinārajām un zootehniskajām pārbaudēm, kas piemērojamas Kopienā iekšējā tirdzniecībā ar noteiktiem dzīviem dzīvniekiem un produktiem, lai izveidotu iekšējo tirgu (1), un jo īpaši tās 10. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes 1989. gada 11. decembra Direktīvu 89/662/EEK par veterinārajām pārbaudēm Kopienas iekšējā tirdzniecībā, lai izveidotu iekšējo tirgu (2), un jo īpaši tās 9. panta 4. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas 2006. gada 24. novembra Lēmums 2006/805/EK par dzīvnieku veselības kontroles pasākumiem saistībā ar klasisko cūku mēri dažās dalībvalstīs (3) tika pieņemts, reaģējot uz klasiskā cūku mēra uzliesmojumiem dažās dalībvalstīs. Ar šo lēmumu noteica dažus slimības kontroles pasākumus attiecībā uz klasisko cūku mēri šajās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas 2006. gada 24. novembra Lēmums 2006/805/EK par dzīvnieku veselības kontroles pasākumiem saistībā ar klasisko cūku mēri dažās dalībvalstīs (3) tika pieņemts, reaģējot uz klasiskā cūku mēra uzliesmojumiem dažās dalībvalstīs. Ar šo lēmumu noteica dažus slimības kontroles pasākumus attiecībā uz klasisko cūku mēri šajās dalībvalstīs.

| (2) | Lēmumu 2006/805/EK piemēro deviņus mēnešus no dienas, kad stājas spēkā Bulgārijas un Rumānijas Pievienošanās līgums. Ņemot vērā vispārējo slimības situāciju ar klasisko cūku mēri apgabalos Bulgārijā, Vācijā, Francijā, Ungārijā un Slovākijā, Lēmuma 2006/805/EK piemērošanu ir lietderīgi pagarināt līdz 2008. gada 31. jūlijam. |
| --- | --- |

(2)

Lēmumu 2006/805/EK piemēro deviņus mēnešus no dienas, kad stājas spēkā Bulgārijas un Rumānijas Pievienošanās līgums. Ņemot vērā vispārējo slimības situāciju ar klasisko cūku mēri apgabalos Bulgārijā, Vācijā, Francijā, Ungārijā un Slovākijā, Lēmuma 2006/805/EK piemērošanu ir lietderīgi pagarināt līdz 2008. gada 31. jūlijam.

| (3) | Tāpēc attiecīgi jāgroza Lēmums 2006/805/EK. |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc attiecīgi jāgroza Lēmums 2006/805/EK.

| (4) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(4)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmuma 2006/805/EK 14. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“14. pants

Piemērošana

Šo lēmumu piemēro līdz 2008. gada 31. jūlijam.”

2. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2007. gada 27. septembrī.

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Markos KYPRIANOU

---

(1)  OV L 224, 18.8.1990., 29. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2002/33/EK (OV L 315, 19.11.2002., 14. lpp.).

1

(2)  OV L 395, 30.12.1989., 13. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/41/EK (OV L 157, 30.4.2004., 33. lpp. Labotā redakcija OV L 195, 2.6.2004., 12. lpp.).

2

(3)  OV L 329, 25.11.2006., 67. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2007/152/EK, (OV L 67, 7.3.2007., 10. lpp.).

3

---

| 29.9.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 255/46 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 255/46

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2007. gada 28. septembris),

ar ko groza Lēmumu 2006/415/EK par dažiem aizsardzības pasākumiem saistībā ar augsti patogēnu H5N1 apakštipa putnu gripu mājputniem Vācijā

(izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 4480)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2007/632/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1989. gada 11. decembra Direktīvu 89/662/EEK par veterinārajām pārbaudēm Kopienas iekšējā tirdzniecībā, lai izveidotu iekšējo tirgu (1), un jo īpaši tās 9. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes 1990. gada 26. jūnija Direktīvu 90/425/EEK par veterinārajām un zootehniskajām pārbaudēm, kas piemērojamas Kopienā iekšējā tirdzniecībā ar noteiktiem dzīviem dzīvniekiem un produktiem, lai izveidotu iekšējo tirgu (2), un jo īpaši tās 10. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes 2005. gada 20. decembra Direktīvu 2005/94/EK, ar ko paredz Kopienas pasākumus putnu gripas kontrolei un atceļ Direktīvu 92/40/EEK (3), un jo īpaši tās 63. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas 2006. gada 14. jūnija Lēmumā 2006/415/EK par dažiem aizsardzības pasākumiem saistībā ar augsti patogēnu H5N1 apakštipa putnu gripu Kopienas mājputniem un Lēmuma 2006/135/EK atcelšanu (4) paredzēti noteikti aizsardzības pasākumi, kas piemērojami, lai nepieļautu minētās slimības izplatīšanos, tostarp A un B apgabalu noteikšana, kolīdz rodas aizdomas par slimības uzliesmojumu vai tas ir apstiprināts. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas 2006. gada 14. jūnija Lēmumā 2006/415/EK par dažiem aizsardzības pasākumiem saistībā ar augsti patogēnu H5N1 apakštipa putnu gripu Kopienas mājputniem un Lēmuma 2006/135/EK atcelšanu (4) paredzēti noteikti aizsardzības pasākumi, kas piemērojami, lai nepieļautu minētās slimības izplatīšanos, tostarp A un B apgabalu noteikšana, kolīdz rodas aizdomas par slimības uzliesmojumu vai tas ir apstiprināts.

| (2) | Vācija ir informējusi Komisiju par H5N1 uzliesmojumu mājputnu saimniecībās tās teritorijā Bavārijas zemē un veikusi atbilstīgos pasākumus, kas noteikti Lēmumā 2006/415/EK, ieskaitot minētā lēmuma 4. pantā paredzēto A un B apgabalu noteikšanu. |
| --- | --- |

(2)

Vācija ir informējusi Komisiju par H5N1 uzliesmojumu mājputnu saimniecībās tās teritorijā Bavārijas zemē un veikusi atbilstīgos pasākumus, kas noteikti Lēmumā 2006/415/EK, ieskaitot minētā lēmuma 4. pantā paredzēto A un B apgabalu noteikšanu.

| (3) | Sadarbībā ar Vāciju Komisija pārbaudīja šos pasākumus un ir gandarīta, ka A un B apgabalu robežas, kurus noteikusi minētās dalībvalsts kompetentā iestāde, ir pietiekamā attālumā no faktiskās slimības uzliesmojuma vietas. Tādēļ A un B apgabalu Vācijā var apstiprināt un noteikt to, cik ilgi šādi reģionāli ierobežojumi būs spēkā. |
| --- | --- |

(3)

Sadarbībā ar Vāciju Komisija pārbaudīja šos pasākumus un ir gandarīta, ka A un B apgabalu robežas, kurus noteikusi minētās dalībvalsts kompetentā iestāde, ir pietiekamā attālumā no faktiskās slimības uzliesmojuma vietas. Tādēļ A un B apgabalu Vācijā var apstiprināt un noteikt to, cik ilgi šādi reģionāli ierobežojumi būs spēkā.

| (4) | Tāpēc attiecīgi jāgroza Lēmums 2006/415/EK. |
| --- | --- |

(4)

Tāpēc attiecīgi jāgroza Lēmums 2006/415/EK.

| (5) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmuma 2006/415/EK pielikumu groza saskaņā ar šā lēmuma pielikuma tekstu.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2007. gada 28. septembrī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Markos KYPRIANOU

---

(1)  OV L 395, 30.12.1989., 13. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/41/EK (OV L 157, 30.4.2004., 33. lpp.).

1

(2)  OV L 224, 18.8.1990., 29. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2002/33/EK (OV L 315, 19.11.2002., 14. lpp.).

2

(3)  OV L 10, 14.1.2006., 16. lpp.

3

(4)  OV L 164, 16.6.2006., 51. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2007/604/EK (OV L 236, 8.9.2007., 11. lpp.).

4

---

PIELIKUMS

Lēmuma 2006/415/EK pielikumu groza šādi.

| 1. | A daļu papildina ar šādu tekstu:










  ISO valsts kods | Dalībvalsts | A apgabals | Datums, līdz kuram piemēro 4.p. 4.pk. b) apakšp. iii) ievilk. |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kods (ja ir) | Nosaukums |
| DE | VĀCIJA | | 10 km zona, kas noteikta ap slimības uzliesmojuma vietu Bruck in der Oberpfalz un Nittenau pašvaldībā, pilnībā vai daļēji aptverot šādas pašvaldības: | 18.10.2007. |
| LANDKREIS SCHWANDORF | BODENWÖHR
  BODENWÖHRER FORST
  BRUCK IN DER OBERPFALZ
  EINSIEDLER UND WALDERBACHER FORST
  MAXHÜTTE-HAIDHOF
  NEUNBURG VORM WALD
  NEUKIRCHEN-BALBINI
  NITTENAU
  ÖSTL. NEUBÄUER FORST
  SCHWANDORF
  SCHWARZENFELD
  STEINBERG
  TEUBLITZ
  WACKERSDORF |
| LANDKREIS REGENSBURG | ALTENTHANN
  BERNHARDSWALD
  REGENSTAUF |
| LANDKREIS CHAM | REICHENBACH
  RODING
  WALD
  WALDERBACH
  ZELL |

1.

A daļu papildina ar šādu tekstu:

ISO valsts kods

Dalībvalsts

A apgabals

Datums, līdz kuram piemēro 4.p. 4.pk. b) apakšp. iii) ievilk.

Kods (ja ir)

Nosaukums

DE

VĀCIJA

10 km zona, kas noteikta ap slimības uzliesmojuma vietu Bruck in der Oberpfalz un Nittenau pašvaldībā, pilnībā vai daļēji aptverot šādas pašvaldības:

18.10.2007.

LANDKREIS SCHWANDORF

BODENWÖHR

BODENWÖHRER FORST

BRUCK IN DER OBERPFALZ

EINSIEDLER UND WALDERBACHER FORST

MAXHÜTTE-HAIDHOF

NEUNBURG VORM WALD

NEUKIRCHEN-BALBINI

NITTENAU

ÖSTL. NEUBÄUER FORST

SCHWANDORF

SCHWARZENFELD

STEINBERG

TEUBLITZ

WACKERSDORF

LANDKREIS REGENSBURG

ALTENTHANN

BERNHARDSWALD

REGENSTAUF

LANDKREIS CHAM

REICHENBACH

RODING

WALD

WALDERBACH

ZELL

| 2. | B daļu papildina ar šādu tekstu:









  ISO valsts kods | Dalībvalsts | B apgabals | Datums, līdz kuram piemēro 4.p. 4.pk. b) apakšp. iii) ievilk. |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kods (ja ir) | Nosaukums |
| DE | VĀCIJA | | Pašvaldības: | 18.10.2007. |
| LANDKREIS SCHWANDORF | BODENWÖHR
  BODENWÖHRER FORST
  BRUCK IN DER OBERPFALZ
  EINSIEDLER UND WALDERBACHER FORST
  MAXHÜTTE-HAIDHOF
  NEUNBURG VORM WALD
  NEUKIRCHEN-BALBINI
  NITTENAU
  ÖSTL. NEUBÄUER FORST
  SCHWANDORF
  SCHWARZENFELD
  SCHWARZHOFEN
  STEINBERG
  TEUBLITZ
  WACKERSDORF |
| LANDKREIS REGENSBURG | ALTENTHANN
  BERNHARDSWALD
  BRENNBERG
  REGENSTAUF |
| LANDKREIS CHAM | FALKENSTEIN
  REICHENBACH
  RODING
  WALD
  WALDERBACH
  ZELL |

2.

B daļu papildina ar šādu tekstu:

ISO valsts kods

Dalībvalsts

B apgabals

Datums, līdz kuram piemēro 4.p. 4.pk. b) apakšp. iii) ievilk.

Kods (ja ir)

Nosaukums

DE

VĀCIJA

Pašvaldības:

18.10.2007.

LANDKREIS SCHWANDORF

BODENWÖHR

BODENWÖHRER FORST

BRUCK IN DER OBERPFALZ

EINSIEDLER UND WALDERBACHER FORST

MAXHÜTTE-HAIDHOF

NEUNBURG VORM WALD

NEUKIRCHEN-BALBINI

NITTENAU

ÖSTL. NEUBÄUER FORST

SCHWANDORF

SCHWARZENFELD

SCHWARZHOFEN

STEINBERG

TEUBLITZ

WACKERSDORF

LANDKREIS REGENSBURG

ALTENTHANN

BERNHARDSWALD

BRENNBERG

REGENSTAUF

LANDKREIS CHAM

FALKENSTEIN

REICHENBACH

RODING

WALD

WALDERBACH

ZELL

---