# Den Europæiske Unions L 243/2007

| | ISSN 1725-2520 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 243 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 50. årgang18. september 2007 |

ISSN 1725-2520

Den Europæiske Unions

Tidende

L 243

Dansk udgave

Retsforskrifter

50. årgang18. september 2007

---

| Indhold | | I   Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse er obligatorisk | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FORORDNINGER |
| | | Kommissionens forordning (EF) nr. 1063/2007 af 17. september 2007 om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager | 1 |
| | * | Kommissionens forordning (EF) nr. 1064/2007 af 17. september 2007 om ændring af bilag I til Rådets forordning (EØF) nr. 2377/90 om en fælles fremgangsmåde for fastsættelse af maksimalgrænseværdier for restkoncentrationer af veterinærlægemidler i animalske levnedsmidler for så vidt angår avilamycin (
  1
  ) | 3 |
| | * | Kommissionens forordning (EF) nr. 1065/2007 af 17. september 2007 om ændring af forordning (EF) nr. 493/2006 for så vidt angår overgangsforanstaltningerne i forbindelse med reformen af den fælles markedsordning for sukker | 6 |
| | * | Kommissionens forordning (EF) nr. 1066/2007 af 17. september 2007 om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af visse mangandioxider med oprindelse i Sydafrika | 7 |
| | * | Kommissionens forordning (EF) nr. 1067/2007 af 17. september 2007 om registrering af en betegnelse i registeret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (Staffordshire Cheese (BOB)) | 21 |
| | * | Kommissionens forordning (EF) nr. 1068/2007 af 17. september 2007 om godkendelse af en væsentlig ændring af en betegnelse i registeret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (Queso Nata de Cantabria (BOB)) | 22 |
| | * | Kommissionens forordning (EF) nr. 1069/2007 af 17. september 2007 om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af polyvinylalkohol (PVA) med oprindelse i Folkerepublikken Kina | 23 |
| | | DIREKTIVER |
| | * | Kommissionens direktiv 2007/55/EF af 17. september 2007 om ændring af visse bilag til Rådets direktiv 76/895/EØF, 86/362/EØF, 86/363/EØF og 90/642/EØF for så vidt angår maksimalgrænseværdier for restkoncentrationer af azinphos-methyl (
  1
  ) | 41 |
| | * | Kommissionens direktiv 2007/56/EF af 17. september 2007 om ændring af visse bilag til Rådets direktiv 86/362/EØF, 86/363/EØF og 90/642/EØF for så vidt angår maksimalgrænseværdier for restkoncentrationer af azoxystrobin, chlorothalonil, deltamethrin, hexachlorbenzen, ioxynil, oxamyl og quinoxyfen (
  1
  ) | 50 |
| | * | Kommissionens direktiv 2007/57/EF af 17. september 2007 om ændring af visse bilag til Rådets direktiv 76/895/EØF, 86/362/EØF, 86/363/EØF og 90/642/EØF for så vidt angår maksimalgrænseværdier for restkoncentrationer af dithiocarbamater (
  1
  ) | 61 |

Indhold

I   Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse er obligatorisk

Side

FORORDNINGER

Kommissionens forordning (EF) nr. 1063/2007 af 17. september 2007 om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

1

*

Kommissionens forordning (EF) nr. 1064/2007 af 17. september 2007 om ændring af bilag I til Rådets forordning (EØF) nr. 2377/90 om en fælles fremgangsmåde for fastsættelse af maksimalgrænseværdier for restkoncentrationer af veterinærlægemidler i animalske levnedsmidler for så vidt angår avilamycin (
  1
  )

1

3

*

Kommissionens forordning (EF) nr. 1065/2007 af 17. september 2007 om ændring af forordning (EF) nr. 493/2006 for så vidt angår overgangsforanstaltningerne i forbindelse med reformen af den fælles markedsordning for sukker

6

*

Kommissionens forordning (EF) nr. 1066/2007 af 17. september 2007 om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af visse mangandioxider med oprindelse i Sydafrika

7

*

Kommissionens forordning (EF) nr. 1067/2007 af 17. september 2007 om registrering af en betegnelse i registeret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (Staffordshire Cheese (BOB))

21

*

Kommissionens forordning (EF) nr. 1068/2007 af 17. september 2007 om godkendelse af en væsentlig ændring af en betegnelse i registeret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (Queso Nata de Cantabria (BOB))

22

*

Kommissionens forordning (EF) nr. 1069/2007 af 17. september 2007 om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af polyvinylalkohol (PVA) med oprindelse i Folkerepublikken Kina

23

DIREKTIVER

*

Kommissionens direktiv 2007/55/EF af 17. september 2007 om ændring af visse bilag til Rådets direktiv 76/895/EØF, 86/362/EØF, 86/363/EØF og 90/642/EØF for så vidt angår maksimalgrænseværdier for restkoncentrationer af azinphos-methyl (
  1
  )

1

41

*

Kommissionens direktiv 2007/56/EF af 17. september 2007 om ændring af visse bilag til Rådets direktiv 86/362/EØF, 86/363/EØF og 90/642/EØF for så vidt angår maksimalgrænseværdier for restkoncentrationer af azoxystrobin, chlorothalonil, deltamethrin, hexachlorbenzen, ioxynil, oxamyl og quinoxyfen (
  1
  )

1

50

*

Kommissionens direktiv 2007/57/EF af 17. september 2007 om ændring af visse bilag til Rådets direktiv 76/895/EØF, 86/362/EØF, 86/363/EØF og 90/642/EØF for så vidt angår maksimalgrænseværdier for restkoncentrationer af dithiocarbamater (
  1
  )

1

61

| | | II   Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk |
| --- | --- | --- |
| | | AFGØRELSER OG BESLUTNINGER |
| | | Kommissionen |
| | | 2007/612/EF |
| | * | Kommissionens beslutning af 4. april 2007 om Belgiens påtænkte statsstøtte C 14/06 til General Motors Belgium i Antwerpen
  (meddelt under nummer K(2007) 435)

   (
  1
  ) | 71 |

II   Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk

AFGØRELSER OG BESLUTNINGER

Kommissionen

2007/612/EF

*

Kommissionens beslutning af 4. april 2007 om Belgiens påtænkte statsstøtte C 14/06 til General Motors Belgium i Antwerpen
  (meddelt under nummer K(2007) 435)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer K(2007) 435)

1

71

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

I Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse er obligatorisk

FORORDNINGER

| 18.9.2007 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 243/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2007

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 243/1

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1063/2007

af 17. september 2007

om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 3223/94 af 21. december 1994 om gennemførelsesbestemmelser til importordningen for frugt og grøntsager (1), særlig artikel 4, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I forordning (EF) nr. 3223/94 fastsættes som følge af gennemførelsen af resultaterne af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden kriterierne for Kommissionens fastsættelse af de faste værdier ved import fra tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i nævnte forordnings bilag. |
| --- | --- |

(1)

I forordning (EF) nr. 3223/94 fastsættes som følge af gennemførelsen af resultaterne af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden kriterierne for Kommissionens fastsættelse af de faste værdier ved import fra tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i nævnte forordnings bilag.

| (2) | Ved anvendelse af ovennævnte kriterier skal de faste importværdier fastsættes på de niveauer, der findes i bilaget til nærværende forordning — |
| --- | --- |

(2)

Ved anvendelse af ovennævnte kriterier skal de faste importværdier fastsættes på de niveauer, der findes i bilaget til nærværende forordning —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

De faste importværdier, der er omhandlet i artikel 4 i forordning (EF) nr. 3223/94, fastsættes som anført i tabellen i bilaget.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 18. september 2007.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 17. september 2007.

På Kommissionens vegne

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EFT L 337 af 24.12.1994, s. 66. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 756/2007 (EUT L 172 af 30.6.2007, s. 41).

1

---

BILAG

til Kommissionens forordning af 17. september 2007 om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kode | Tredjelandskode (1) | Fast importværdi |
| 0702 00 00 | MK | 55,1 |
| XK | 55,1 |
| XS | 36,3 |
| ZZ | 48,8 |
| 0707 00 05 | JO | 175,0 |
| MK | 43,7 |
| TR | 129,4 |
| ZZ | 116,0 |
| 0709 90 70 | TR | 110,3 |
| ZZ | 110,3 |
| 0805 50 10 | AR | 88,1 |
| UY | 42,9 |
| ZA | 67,7 |
| ZZ | 66,2 |
| 0806 10 10 | EG | 177,6 |
| MK | 28,3 |
| TR | 111,9 |
| ZZ | 105,9 |
| 0808 10 80 | AR | 62,4 |
| AU | 215,7 |
| BR | 117,4 |
| CL | 88,6 |
| CN | 79,8 |
| NZ | 98,5 |
| US | 98,4 |
| ZA | 87,3 |
| ZZ | 106,0 |
| 0808 20 50 | CN | 62,9 |
| TR | 122,2 |
| ZA | 107,6 |
| ZZ | 97,6 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | TR | 151,3 |
| US | 189,2 |
| ZZ | 170,3 |
| 0809 40 05 | BA | 49,8 |
| IL | 124,7 |
| MK | 49,8 |
| TR | 103,2 |
| ZZ | 81,9 |

(EUR/100 kg)

KN-kode

Tredjelandskode (1)

Fast importværdi

0702 00 00

MK

55,1

XK

55,1

XS

36,3

ZZ

48,8

0707 00 05

JO

175,0

MK

43,7

TR

129,4

ZZ

116,0

0709 90 70

TR

110,3

ZZ

110,3

0805 50 10

AR

88,1

UY

42,9

ZA

67,7

ZZ

66,2

0806 10 10

EG

177,6

MK

28,3

TR

111,9

ZZ

105,9

0808 10 80

AR

62,4

AU

215,7

BR

117,4

CL

88,6

CN

79,8

NZ

98,5

US

98,4

ZA

87,3

ZZ

106,0

0808 20 50

CN

62,9

TR

122,2

ZA

107,6

ZZ

97,6

0809 30 10, 0809 30 90

TR

151,3

US

189,2

ZZ

170,3

0809 40 05

BA

49,8

IL

124,7

MK

49,8

TR

103,2

ZZ

81,9

---

(1)  Den statistiske landefortegnelse, der er fastsat i Kommissionens forordning (EF) nr. 1833/2006 (EUT L 354 af 14.12.2006, s. 19). Koden »ZZ« repræsenterer »anden oprindelse«.

---

| 18.9.2007 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 243/3 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2007

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 243/3

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1064/2007

af 17. september 2007

om ændring af bilag I til Rådets forordning (EØF) nr. 2377/90 om en fælles fremgangsmåde for fastsættelse af maksimalgrænseværdier for restkoncentrationer af veterinærlægemidler i animalske levnedsmidler for så vidt angår avilamycin

(EØS-relevant tekst)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 2377/90 af 26. juni 1990 om en fælles fremgangsmåde for fastsættelse af maksimalgrænseværdier for restkoncentrationer af veterinærlægemidler i animalske levnedsmidler (1), særlig artikel 2,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Lægemiddelagentur udarbejdet af Udvalget for Veterinærlægemidler, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Alle farmakologisk virksomme stoffer, som inden for Fællesskabet anvendes i veterinærlægemidler til behandling af dyr bestemt til fødevareproduktion, skal vurderes i overensstemmelse med forordning (EØF) nr. 2377/90. |
| --- | --- |

(1)

Alle farmakologisk virksomme stoffer, som inden for Fællesskabet anvendes i veterinærlægemidler til behandling af dyr bestemt til fødevareproduktion, skal vurderes i overensstemmelse med forordning (EØF) nr. 2377/90.

| (2) | Det Europæiske Lægemiddelagentur har modtaget en ansøgning om fastsættelse af maksimalgrænseværdier for avilamycin, et antibiotikum, som hører til orthosomycingruppen. På grundlag af henstillingen fra Udvalget for Veterinærlægemidler bør dette stof opføres i bilag I til forordning (EØF) nr. 2377/90 for svin, for så vidt angår muskel, skind og fedt, lever og nyre, for kaniner, for så vidt angår muskel, fedt, lever og nyre, og for fjerkræ, for så vidt angår muskel, skind og fedt, lever og nyre, forudsat at stoffet avilamycin ikke anvendes til fjerkræ, hvis æg anvendes til konsum. |
| --- | --- |

(2)

Det Europæiske Lægemiddelagentur har modtaget en ansøgning om fastsættelse af maksimalgrænseværdier for avilamycin, et antibiotikum, som hører til orthosomycingruppen. På grundlag af henstillingen fra Udvalget for Veterinærlægemidler bør dette stof opføres i bilag I til forordning (EØF) nr. 2377/90 for svin, for så vidt angår muskel, skind og fedt, lever og nyre, for kaniner, for så vidt angår muskel, fedt, lever og nyre, og for fjerkræ, for så vidt angår muskel, skind og fedt, lever og nyre, forudsat at stoffet avilamycin ikke anvendes til fjerkræ, hvis æg anvendes til konsum.

| (3) | Forordning (EØF) nr. 2377/90 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(3)

Forordning (EØF) nr. 2377/90 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.

| (4) | Fristen for, hvornår denne forordning finder anvendelse, bør være tilstrækkelig lang til, at medlemsstaterne får mulighed for i de markedsføringstilladelser for de pågældende veterinærlægemidler, der er udstedt i medfør af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/82/EF af 6. november 2001 om oprettelse af en fællesskabskodeks for veterinærlægemidler (2), at foretage de tilpasninger, som på baggrund af denne forordning måtte være nødvendige. |
| --- | --- |

(4)

Fristen for, hvornår denne forordning finder anvendelse, bør være tilstrækkelig lang til, at medlemsstaterne får mulighed for i de markedsføringstilladelser for de pågældende veterinærlægemidler, der er udstedt i medfør af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/82/EF af 6. november 2001 om oprettelse af en fællesskabskodeks for veterinærlægemidler (2), at foretage de tilpasninger, som på baggrund af denne forordning måtte være nødvendige.

| (5) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Det Stående Udvalg for Veterinærlægemidler — |
| --- | --- |

(5)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Det Stående Udvalg for Veterinærlægemidler —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Bilag I til forordning (EØF) nr. 2377/90 ændres som angivet i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende. Den anvendes fra den 18. november 2007.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 17. september 2007.

På Kommissionens vegne

Günter VERHEUGEN

Næstformand

---

(1)  EFT L 224 af 18.8.1990, s. 1. Senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 703/2007 (EUT L 161 af 22.6.2007, s. 28).

1

(2)  EFT L 311 af 28.11.2001, s. 1. Senest ændret ved direktiv 2004/28/EF (EUT L 136 af 30.4.2004, s. 58).

2

---

BILAG

Følgende stof indsættes i bilag I til forordning (EØF) nr. 2377/90 (liste over farmakologisk virksomme stoffer, for hvilke der er fastsat maksimalgrænseværdier for restkoncentrationer):

1.   Antimikrobielle lægemidler

1.2.   Antibiotika

1.2.15.   Orthosomycin

| Farmakologisk virksomme stoffer | Restmarkør | Dyreart | MRL | Målvæv |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Avilamycin | Dichlorisoeverninsyre | Svin | 50 μg/kg | Muskel |
| 100 μg/kg | Fedt (1) |
| 300 μg/kg | Lever |
| 200 μg/kg | Nyre |
| Kaniner | 50 μg/kg | Muskel |
| 100 μg/kg | Fedt |
| 300 μg/kg | Lever |
| 200 μg/kg | Nyre |
| Fjerkræ (2) | 50 μg/kg | Muskel |
| 100 μg/kg | Fedt (3) |
| 300 μg/kg | Lever |
| 200 μg/kg | Nyre |

Farmakologisk virksomme stoffer

Restmarkør

Dyreart

MRL

Målvæv

Avilamycin

Dichlorisoeverninsyre

Svin

50 μg/kg

Muskel

100 μg/kg

Fedt (1)

300 μg/kg

Lever

200 μg/kg

Nyre

Kaniner

50 μg/kg

Muskel

100 μg/kg

Fedt

300 μg/kg

Lever

200 μg/kg

Nyre

Fjerkræ (2)

50 μg/kg

Muskel

100 μg/kg

Fedt (3)

300 μg/kg

Lever

200 μg/kg

Nyre

---

(1)  For svin og fjerkræ refererer denne MRL til skind og fedt i naturligt forhold.

(2)  Må ikke anvendes til dyr, hvis æg anvendes til konsum.

(3)  For svin og fjerkræ refererer denne MRL til skind og fedt i naturligt forhold.

---

| 18.9.2007 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 243/6 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2007

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 243/6

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1065/2007

af 17. september 2007

om ændring af forordning (EF) nr. 493/2006 for så vidt angår overgangsforanstaltningerne i forbindelse med reformen af den fælles markedsordning for sukker

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 318/2006 af 20. februar 2006 om den fælles markedsordning for sukker (1), særlig artikel 44, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Artikel 3 i Kommissionens forordning (EF) nr. 493/2006 af 27. marts 2006 om overgangsforanstaltninger i forbindelse med reformen af den fælles markedsordning for sukker og om ændring af forordning (EF) nr. 1265/2001 og (EF) nr. 314/2002 (2) indeholder bestemmelser om forebyggende tilbagetrækning. Over en vis tærskel betragtes således hver virksomheds produktion, der er underlagt kvoteordningen, som trukket tilbage i overensstemmelse med artikel 19 i forordning (EF) nr. 318/2006, eller, såfremt virksomheden anmoder herom før 31. januar 2007, som fremstillet uden for kvoten, jf. nævnte forordnings artikel 12. |
| --- | --- |

(1)

Artikel 3 i Kommissionens forordning (EF) nr. 493/2006 af 27. marts 2006 om overgangsforanstaltninger i forbindelse med reformen af den fælles markedsordning for sukker og om ændring af forordning (EF) nr. 1265/2001 og (EF) nr. 314/2002 (2) indeholder bestemmelser om forebyggende tilbagetrækning. Over en vis tærskel betragtes således hver virksomheds produktion, der er underlagt kvoteordningen, som trukket tilbage i overensstemmelse med artikel 19 i forordning (EF) nr. 318/2006, eller, såfremt virksomheden anmoder herom før 31. januar 2007, som fremstillet uden for kvoten, jf. nævnte forordnings artikel 12.

| (2) | Isoglucoseproducenterne kunne i modsætning til sukkerproducenterne ikke indgive en sådan ansøgning før fristen den 31. januar 2007, fordi deres produktion foregår løbende hele året. For at sikre en retfærdig behandling bør den førnævnte frist udskydes til udgangen af produktionsåret 2006/2007 for isoglucoseproducenterne, så de har mulighed for at træffe en beslutning og indgive deres ansøgning på et informeret grundlag. |
| --- | --- |

(2)

Isoglucoseproducenterne kunne i modsætning til sukkerproducenterne ikke indgive en sådan ansøgning før fristen den 31. januar 2007, fordi deres produktion foregår løbende hele året. For at sikre en retfærdig behandling bør den førnævnte frist udskydes til udgangen af produktionsåret 2006/2007 for isoglucoseproducenterne, så de har mulighed for at træffe en beslutning og indgive deres ansøgning på et informeret grundlag.

| (3) | Forordning (EF) nr. 493/2006 bør ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(3)

Forordning (EF) nr. 493/2006 bør ændres i overensstemmelse hermed.

| (4) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Sukker — |
| --- | --- |

(4)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Sukker —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Artikel 3, stk. 1, i forordning (EF) nr. 493/2006 affattes således:

»1.   For hver virksomhed betragtes den del af produktionen af sukker, isoglucose eller inulinsirup i produktionsåret 2006/2007, der fremstilles for de kvoter, der er fastsat i bilag IV, og som overstiger den tærskel, der er fastlagt i henhold til denne artikels stk. 2, som trukket tilbage i overensstemmelse med artikel 19 i forordning (EF) nr. 318/2006, eller hvis virksomheden anmoder herom inden den 31. januar 2007 for sukker og inden den 30. september 2007 for isoglucose, som helt eller delvis fremstillet uden for kvoten, jf. nævnte forordnings artikel 12.«

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 17. september 2007.

På Kommissionens vegne

Mariann FISCHER BOEL

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT L 58 af 28.2.2006, s. 1. Senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 247/2007 (EUT L 69 af 9.3.2007, s. 3).

1

(2)  EUT L 89 af 28.3.2006, s. 11. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 739/2007 (EUT L 169 af 29.6.2007, s. 22).

2

---

| 18.9.2007 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 243/7 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2007

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 243/7

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1066/2007

af 17. september 2007

om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af visse mangandioxider med oprindelse i Sydafrika

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (grundforordningen) (1), særlig artikel 7,

efter høring af det rådgivende udvalg, og

ud fra følgende betragtninger:

A.   PROCEDURE

1.   Indledning af proceduren

| (1) | Kommissionen modtog den 10. november 2006 en klage indgivet i henhold til grundforordningens artikel 5 af Tosoh Hellas AIC (klageren), der tegner sig for en væsentlig del, i dette tilfælde over 50 %, af den samlede produktion i Fællesskabet af visse mangandioxider. |
| --- | --- |

(1)

Kommissionen modtog den 10. november 2006 en klage indgivet i henhold til grundforordningens artikel 5 af Tosoh Hellas AIC (klageren), der tegner sig for en væsentlig del, i dette tilfælde over 50 %, af den samlede produktion i Fællesskabet af visse mangandioxider.

| (2) | Klagen indeholdt beviser for, at der fandt dumping sted, og at dumpingen forvoldte væsentlig skade, hvilket ansås for tilstrækkeligt til at begrunde indledningen af en procedure. |
| --- | --- |

(2)

Klagen indeholdt beviser for, at der fandt dumping sted, og at dumpingen forvoldte væsentlig skade, hvilket ansås for tilstrækkeligt til at begrunde indledningen af en procedure.

| (3) | Den 21. december 2006 blev der offentliggjort en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende
   (2) om indledning af en procedure. |
| --- | --- |

(3)

Den 21. december 2006 blev der offentliggjort en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende
   (2) om indledning af en procedure.

2.   Parter berørt af proceduren

| (4) | Kommissionen underrettede officielt klageren, den anden EF-producent, den eksporterende producent, importøren, brugere, som den vidste var berørt af proceduren, og repræsentanter for Sydafrika om indledningen af proceduren. De interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt mundtligt inden for den frist, der er fastsat i meddelelsen om indledning af proceduren. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionen underrettede officielt klageren, den anden EF-producent, den eksporterende producent, importøren, brugere, som den vidste var berørt af proceduren, og repræsentanter for Sydafrika om indledningen af proceduren. De interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt mundtligt inden for den frist, der er fastsat i meddelelsen om indledning af proceduren.

| (5) | Klageren, den eksporterende producent, importøren og en række brugere tilkendegav deres synspunkter. Alle berørte parter, som anmodede om det og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt. |
| --- | --- |

(5)

Klageren, den eksporterende producent, importøren og en række brugere tilkendegav deres synspunkter. Alle berørte parter, som anmodede om det og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.

| (6) | Der blev sendt spørgeskemaer til alle parter, som Kommissionen vidste var berørt af sagen, og til alle andre virksomheder, som gav sig til kende inden for fristerne i ovennævnte indledningsmeddelelse. Der indgik svar fra den eksporterende producent i Sydafrika, klageren, importøren af den pågældende vare fra Sydafrika og fire brugere af den pågældende vare. |
| --- | --- |

(6)

Der blev sendt spørgeskemaer til alle parter, som Kommissionen vidste var berørt af sagen, og til alle andre virksomheder, som gav sig til kende inden for fristerne i ovennævnte indledningsmeddelelse. Der indgik svar fra den eksporterende producent i Sydafrika, klageren, importøren af den pågældende vare fra Sydafrika og fire brugere af den pågældende vare.

| (7) | Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den fandt nødvendige for en foreløbig fastslåelse af dumping, deraf følgende skade og Fællesskabets interesser, og aflagde kontrolbesøg hos:






  a) | EF-producenter







  — | Tosoh Hellas AIC, Thessaloniki, Grækenland, og deres forretningsmæssigt forbundne salgsagent Mitsubishi International GmbH, Düsseldorf, Tyskland |
| --- | --- | --- | --- |

(7)

Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den fandt nødvendige for en foreløbig fastslåelse af dumping, deraf følgende skade og Fællesskabets interesser, og aflagde kontrolbesøg hos:

a)

EF-producenter

—

Tosoh Hellas AIC, Thessaloniki, Grækenland, og deres forretningsmæssigt forbundne salgsagent Mitsubishi International GmbH, Düsseldorf, Tyskland

| b) | Den eksporterende producent i Sydafrika







  — | Delta E.M.D. (Pty) Ltd, Nelspruit, Sydafrika (Delta) |
| --- | --- | --- |

b)

Den eksporterende producent i Sydafrika

—

Delta E.M.D. (Pty) Ltd, Nelspruit, Sydafrika (Delta)

| c) | Forretningsmæssigt forbunden leverandør til den eksporterende producent i Sydafrika







  — | Manganese Metal Company (Pty) Ltd, Nelspruit, Sydafrika |
| --- | --- | --- |

c)

Forretningsmæssigt forbunden leverandør til den eksporterende producent i Sydafrika

—

Manganese Metal Company (Pty) Ltd, Nelspruit, Sydafrika

| d) | Ikke-forretningsmæssigt forbunden importør i Fællesskabet







  — | Traxys France SAS, Courbevoie, Frankrig |
| --- | --- | --- |

d)

Ikke-forretningsmæssigt forbunden importør i Fællesskabet

—

Traxys France SAS, Courbevoie, Frankrig

| e) | Brugere i Fællesskabet







  — | Panasonic Battery Belgium NV, Tessenderlo, Belgien |
| --- | --- | --- |

e)

Brugere i Fællesskabet

—

Panasonic Battery Belgium NV, Tessenderlo, Belgien

| — | VARTA Consumer Batteries GmbH & Co. KGaA, Sulzbach, Tyskland |
| --- | --- |

—

VARTA Consumer Batteries GmbH & Co. KGaA, Sulzbach, Tyskland

| — | Duracell Batteries BVBA, Aarschot, Belgien. |
| --- | --- |

—

Duracell Batteries BVBA, Aarschot, Belgien.

3.   Undersøgelsesperiode

| (8) | Dumping- og skadesundersøgelsen omfattede perioden fra den 1. oktober 2005 til den 30. september 2006 (undersøgelsesperioden). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra den 1. januar 2002 til udgangen af undersøgelsesperioden (den betragtede periode). |
| --- | --- |

(8)

Dumping- og skadesundersøgelsen omfattede perioden fra den 1. oktober 2005 til den 30. september 2006 (undersøgelsesperioden). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra den 1. januar 2002 til udgangen af undersøgelsesperioden (den betragtede periode).

B.   DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE

1.   Den pågældende vare

| (9) | Den pågældende vare er mangandioxider fremstillet i en elektrolytisk proces uden varmebehandling efter den elektrolytiske proces (EMD). Den har oprindelse i Sydafrika og angives normalt under KN-kode ex 2820 10 00. |
| --- | --- |

(9)

Den pågældende vare er mangandioxider fremstillet i en elektrolytisk proces uden varmebehandling efter den elektrolytiske proces (EMD). Den har oprindelse i Sydafrika og angives normalt under KN-kode ex 2820 10 00.

| (10) | Den pågældende vare omfatter to hovedtyper: kul-zink-type EMD og alkaline-type EMD. Begge typer fremstilles ved en elektrolytisk proces, hvori visse parametre tilpasses for at frembringe enten kul-zink-EMD eller alkaline EMD. Begge typer har normalt en høj renhed af mangan og bruges almindeligvis som mellemprodukter i fremstillingen af tørbatterier. |
| --- | --- |

(10)

Den pågældende vare omfatter to hovedtyper: kul-zink-type EMD og alkaline-type EMD. Begge typer fremstilles ved en elektrolytisk proces, hvori visse parametre tilpasses for at frembringe enten kul-zink-EMD eller alkaline EMD. Begge typer har normalt en høj renhed af mangan og bruges almindeligvis som mellemprodukter i fremstillingen af tørbatterier.

| (11) | Undersøgelsen har vist, at på trods af nogle forskelle, hvad angår bestemte fysiske og kemiske egenskaber såsom tæthed, gennemsnitlig partikelstørrelse, BET-overflade (Brunauer-Emmet-Teller) og alkalint potentiale, har begge typer af den pågældende vare samme grundlæggende fysiske, kemiske og tekniske egenskaber og samme anvendelsesformål. I denne procedure anses de derfor for at være en og samme vare. |
| --- | --- |

(11)

Undersøgelsen har vist, at på trods af nogle forskelle, hvad angår bestemte fysiske og kemiske egenskaber såsom tæthed, gennemsnitlig partikelstørrelse, BET-overflade (Brunauer-Emmet-Teller) og alkalint potentiale, har begge typer af den pågældende vare samme grundlæggende fysiske, kemiske og tekniske egenskaber og samme anvendelsesformål. I denne procedure anses de derfor for at være en og samme vare.

| (12) | Opmærksomheden henledes på, at der findes andre typer mangandioxider, der ikke har de samme fysiske, kemiske og/eller tekniske egenskaber som EMD og i det væsentlige anvendes til andre formål. De er derfor ikke en del af den pågældende vare. Ved disse særlige varer drejer det sig om: i) naturlige mangandioxider, som indeholder væsentlige urenheder og normalt angives under en anden KN-kode, nemlig 2602 00 00, ii) kemiske mangandioxider, som er fremstillet ved en kemisk proces, og som har en væsentlig lavere tæthed og en betragtelig større BET-overflade end EMD, og iii) varmebehandlede elektrolytiske mangandioxider, der, selvom de er fremstillet ved en elektrolytisk proces ligesom EMD, adskiller sig fra EMD ved en række vigtige egenskaber, såsom vandindhold, krystalstruktur og alkalint potentiale, der gør dem egnede til anvendelse i lithiumbatterier, som er baseret på ikke-vandholdige systemer og har en lithiummetalanode, men ikke i kul-zink-batterier og alkaline batterier, som er baseret på vandholdige systemer og har zinkmetalanoder ligesom EMD. |
| --- | --- |

(12)

Opmærksomheden henledes på, at der findes andre typer mangandioxider, der ikke har de samme fysiske, kemiske og/eller tekniske egenskaber som EMD og i det væsentlige anvendes til andre formål. De er derfor ikke en del af den pågældende vare. Ved disse særlige varer drejer det sig om: i) naturlige mangandioxider, som indeholder væsentlige urenheder og normalt angives under en anden KN-kode, nemlig 2602 00 00, ii) kemiske mangandioxider, som er fremstillet ved en kemisk proces, og som har en væsentlig lavere tæthed og en betragtelig større BET-overflade end EMD, og iii) varmebehandlede elektrolytiske mangandioxider, der, selvom de er fremstillet ved en elektrolytisk proces ligesom EMD, adskiller sig fra EMD ved en række vigtige egenskaber, såsom vandindhold, krystalstruktur og alkalint potentiale, der gør dem egnede til anvendelse i lithiumbatterier, som er baseret på ikke-vandholdige systemer og har en lithiummetalanode, men ikke i kul-zink-batterier og alkaline batterier, som er baseret på vandholdige systemer og har zinkmetalanoder ligesom EMD.

| (13) | Det bemærkes desuden, at ingen af de interesserede parter har anfægtet ovennævnte definition eller sondringen mellem de to hovedtyper af den pågældende vare. |
| --- | --- |

(13)

Det bemærkes desuden, at ingen af de interesserede parter har anfægtet ovennævnte definition eller sondringen mellem de to hovedtyper af den pågældende vare.

2.   Samme vare

| (14) | Undersøgelsen viste, at EMD fremstillet og solgt af EF-erhvervsgrenen i Fællesskabet og EMD fremstillet og solgt på det sydafrikanske hjemmemarked og/eller importeret til Fællesskabet fra Sydafrika har samme grundlæggende fysiske, kemiske og tekniske egenskaber og samme anvendelsesformål. |
| --- | --- |

(14)

Undersøgelsen viste, at EMD fremstillet og solgt af EF-erhvervsgrenen i Fællesskabet og EMD fremstillet og solgt på det sydafrikanske hjemmemarked og/eller importeret til Fællesskabet fra Sydafrika har samme grundlæggende fysiske, kemiske og tekniske egenskaber og samme anvendelsesformål.

| (15) | Det blev derfor foreløbigt konkluderet, at disse varer er den samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4. |
| --- | --- |

(15)

Det blev derfor foreløbigt konkluderet, at disse varer er den samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.

C.   DUMPING

1.   Normal værdi

| (16) | For så vidt angår fastsættelsen af den normale værdi fastslog Kommissionen først, om Deltas samlede hjemmemarkedssalg af EMD var repræsentativt i forhold til virksomhedens samlede eksportsalg til Fællesskabet. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 2, blev hjemmemarkedssalget anset for at være repræsentativt, eftersom den eksporterende producents samlede salg på hjemmemarkedet udgjorde mere end 5 % af virksomhedens samlede eksportsalg til Fællesskabet. |
| --- | --- |

(16)

For så vidt angår fastsættelsen af den normale værdi fastslog Kommissionen først, om Deltas samlede hjemmemarkedssalg af EMD var repræsentativt i forhold til virksomhedens samlede eksportsalg til Fællesskabet. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 2, blev hjemmemarkedssalget anset for at være repræsentativt, eftersom den eksporterende producents samlede salg på hjemmemarkedet udgjorde mere end 5 % af virksomhedens samlede eksportsalg til Fællesskabet.

| (17) | Kommissionen identificerede efterfølgende de varetyper, som solgtes på hjemmemarkedet i tilstrækkelige mængder til at det samlede hjemmemarkedssalg kunne anses for at være repræsentativt, og som var identiske eller direkte sammenlignelige med de typer, der solgtes med henblik på eksport til Fællesskabet. |
| --- | --- |

(17)

Kommissionen identificerede efterfølgende de varetyper, som solgtes på hjemmemarkedet i tilstrækkelige mængder til at det samlede hjemmemarkedssalg kunne anses for at være repræsentativt, og som var identiske eller direkte sammenlignelige med de typer, der solgtes med henblik på eksport til Fællesskabet.

| (18) | Hjemmemarkedssalget af en bestemt varetype blev anset for tilstrækkeligt repræsentativt, når salget af den pågældende type på hjemmemarkedet til uafhængige kunder i undersøgelsesperioden udgjorde mindst 5 % af det samlede salg af den sammenlignelige varetype, der solgtes med henblik på eksport til Fællesskabet. |
| --- | --- |

(18)

Hjemmemarkedssalget af en bestemt varetype blev anset for tilstrækkeligt repræsentativt, når salget af den pågældende type på hjemmemarkedet til uafhængige kunder i undersøgelsesperioden udgjorde mindst 5 % af det samlede salg af den sammenlignelige varetype, der solgtes med henblik på eksport til Fællesskabet.

| (19) | For ingen af de varetyper, der blev solgt med henblik på eksport til Fællesskabet, fandtes der identiske eller direkte sammenlignelige varetyper solgt på hjemmemarkedet i repræsentative mængder. Det var derfor for alle eksporterede varetypers vedkommende nødvendigt at beregne den normale værdi i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 3. |
| --- | --- |

(19)

For ingen af de varetyper, der blev solgt med henblik på eksport til Fællesskabet, fandtes der identiske eller direkte sammenlignelige varetyper solgt på hjemmemarkedet i repræsentative mængder. Det var derfor for alle eksporterede varetypers vedkommende nødvendigt at beregne den normale værdi i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 3.

| (20) | Den normale værdi blev beregnet ved til eksportørens produktionsomkostninger for de eksporterede typer, efter evt. justering, at lægge et rimeligt beløb til dækning af salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (SA&G) samt fortjeneste. SA&G og fortjeneste blev fastsat i overensstemmelse med metoderne i grundforordningens artikel 2, stk. 6. Med henblik herpå undersøgte Kommissionen, om SA&G og den fortjeneste, Delta havde opnået på hjemmemarkedet, kunne anses for at være pålidelige data. |
| --- | --- |

(20)

Den normale værdi blev beregnet ved til eksportørens produktionsomkostninger for de eksporterede typer, efter evt. justering, at lægge et rimeligt beløb til dækning af salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (SA&G) samt fortjeneste. SA&G og fortjeneste blev fastsat i overensstemmelse med metoderne i grundforordningens artikel 2, stk. 6. Med henblik herpå undersøgte Kommissionen, om SA&G og den fortjeneste, Delta havde opnået på hjemmemarkedet, kunne anses for at være pålidelige data.

| (21) | De faktiske SA&G på hjemmemarkedet blev anset for at være pålidelige, idet den pågældende virksomheds hjemmemarkedssalg som nævnt ovenfor var repræsentativt i forhold til eksportsalget til Fællesskabet. |
| --- | --- |

(21)

De faktiske SA&G på hjemmemarkedet blev anset for at være pålidelige, idet den pågældende virksomheds hjemmemarkedssalg som nævnt ovenfor var repræsentativt i forhold til eksportsalget til Fællesskabet.

| (22) | For at vurdere, om Deltas fortjeneste på hjemmemarkedet udgjorde pålidelige data, undersøgte Kommissionen først, om salget af hver enkelt type af den pågældende vare solgt på hjemmemarkedet i repræsentative mængder kunne anses for at være foregået som led i normal handel i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 4. Dette blev gjort ved at fastslå, hvor stor en andel af salget af den pågældende type til uafhængige kunder på hjemmemarkedet der var fortjenstgivende. |
| --- | --- |

(22)

For at vurdere, om Deltas fortjeneste på hjemmemarkedet udgjorde pålidelige data, undersøgte Kommissionen først, om salget af hver enkelt type af den pågældende vare solgt på hjemmemarkedet i repræsentative mængder kunne anses for at være foregået som led i normal handel i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 4. Dette blev gjort ved at fastslå, hvor stor en andel af salget af den pågældende type til uafhængige kunder på hjemmemarkedet der var fortjenstgivende.

| (23) | Da der ikke var nogen type, for hvilken andelen af fortjenstgivende salg udgjorde mere end 10 % af det samlede salg af den type på hjemmemarkedet, fandt man ikke, at hjemmemarkedspriserne kunne bruges som rimeligt grundlag for fastsættelse af de fortjenstmargener, der skulle indgå i beregningen af den normale værdi. |
| --- | --- |

(23)

Da der ikke var nogen type, for hvilken andelen af fortjenstgivende salg udgjorde mere end 10 % af det samlede salg af den type på hjemmemarkedet, fandt man ikke, at hjemmemarkedspriserne kunne bruges som rimeligt grundlag for fastsættelse af de fortjenstmargener, der skulle indgå i beregningen af den normale værdi.

| (24) | Da Delta er den eneste kendte producent af EMD i Sydafrika kunne fastsættelsen af faktoren »en rimelig fortjeneste«, der er nødvendig for beregningen af den normale værdi, ikke baseres på den faktiske fortjeneste, der er fastsat for andre eksportører eller producenter, som er omfattet af undersøgelsen, for så vidt angår produktion og salg af samme vare på hjemmemarkedet, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6, litra a). |
| --- | --- |

(24)

Da Delta er den eneste kendte producent af EMD i Sydafrika kunne fastsættelsen af faktoren »en rimelig fortjeneste«, der er nødvendig for beregningen af den normale værdi, ikke baseres på den faktiske fortjeneste, der er fastsat for andre eksportører eller producenter, som er omfattet af undersøgelsen, for så vidt angår produktion og salg af samme vare på hjemmemarkedet, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6, litra a).

| (25) | Endvidere er EMD den eneste vare, som Delta producerer og sælger, og faktoren »en rimelig fortjeneste«, der er nødvendig for beregningen af den normale værdi, kunne derfor ikke baseres på den faktiske fortjeneste, som den pågældende eksporterende producent oppebærer af produktion og salg i normal handel af varer inden for samme generelle kategori, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6, litra b). |
| --- | --- |

(25)

Endvidere er EMD den eneste vare, som Delta producerer og sælger, og faktoren »en rimelig fortjeneste«, der er nødvendig for beregningen af den normale værdi, kunne derfor ikke baseres på den faktiske fortjeneste, som den pågældende eksporterende producent oppebærer af produktion og salg i normal handel af varer inden for samme generelle kategori, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6, litra b).

| (26) | Faktoren »en rimelig fortjeneste«, der er nødvendig for beregningen af den normale værdi, blev derfor fastsat efter grundforordningens artikel 2, stk. 6, litra c). |
| --- | --- |

(26)

Faktoren »en rimelig fortjeneste«, der er nødvendig for beregningen af den normale værdi, blev derfor fastsat efter grundforordningens artikel 2, stk. 6, litra c).

| (27) | Til dette formål er der blevet indhentet rentabilitetsoplysninger om alle andre kendte producenter af EMD i andre lande. Der blev fundet oplysninger i offentligt tilgængelige kilder om en producent i Indien, to i Japan og to i USA. I nogle tilfælde var det imidlertid ikke muligt at få oplysninger om rentabiliteten for EMD. Dette var tilfældet for en amerikansk og to japanske producenters vedkommende. Det var heller ikke muligt at få rentabilitetsoplysninger om den del af de pågældende virksomheder, hvor EMD var en betydelig faktor. |
| --- | --- |

(27)

Til dette formål er der blevet indhentet rentabilitetsoplysninger om alle andre kendte producenter af EMD i andre lande. Der blev fundet oplysninger i offentligt tilgængelige kilder om en producent i Indien, to i Japan og to i USA. I nogle tilfælde var det imidlertid ikke muligt at få oplysninger om rentabiliteten for EMD. Dette var tilfældet for en amerikansk og to japanske producenters vedkommende. Det var heller ikke muligt at få rentabilitetsoplysninger om den del af de pågældende virksomheder, hvor EMD var en betydelig faktor.

| (28) | En gennemsnitlig fortjenstmargen for undersøgelsesperioden blev beregnet på grundlag af offentligt tilgængelige oplysninger om en indisk producent og den tilbageværende amerikanske producent og på grundlag af oplysninger forelagt af Delta om rentabiliteten på hjemmemarkedet for den med Delta forretningsmæssigt forbundne virksomhed Delta EMD Australia Proprietary Ltd., som er hjemmehørende i Australien. Den gennemsnitlige fortjenstmargen blev beregnet til 9,2 %. I betragtning af de foreliggende oplysninger blev metoden anset for at være rimelig, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6, litra c), og resultatet var konservativt. Det fremgik af offentligt tilgængelige oplysninger, at denne fortjenstmargen ikke oversteg den fortjeneste, som andre kendte producenter af varer inden for samme generelle varekategori (dvs. specialkemikalier) opnåede i Sydafrika i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(28)

En gennemsnitlig fortjenstmargen for undersøgelsesperioden blev beregnet på grundlag af offentligt tilgængelige oplysninger om en indisk producent og den tilbageværende amerikanske producent og på grundlag af oplysninger forelagt af Delta om rentabiliteten på hjemmemarkedet for den med Delta forretningsmæssigt forbundne virksomhed Delta EMD Australia Proprietary Ltd., som er hjemmehørende i Australien. Den gennemsnitlige fortjenstmargen blev beregnet til 9,2 %. I betragtning af de foreliggende oplysninger blev metoden anset for at være rimelig, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6, litra c), og resultatet var konservativt. Det fremgik af offentligt tilgængelige oplysninger, at denne fortjenstmargen ikke oversteg den fortjeneste, som andre kendte producenter af varer inden for samme generelle varekategori (dvs. specialkemikalier) opnåede i Sydafrika i undersøgelsesperioden.

2.   Eksportpriser

| (29) | Deltas eksportsalg til Fællesskabet foregik udelukkende gennem en uafhængig agent, Traxys France SAS. |
| --- | --- |

(29)

Deltas eksportsalg til Fællesskabet foregik udelukkende gennem en uafhængig agent, Traxys France SAS.

| (30) | Eksportprisen var baseret på de priser, der faktisk betaltes eller skulle betales for den pågældende vare, der solgtes til eksport fra Sydafrika til Fællesskabet, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8. |
| --- | --- |

(30)

Eksportprisen var baseret på de priser, der faktisk betaltes eller skulle betales for den pågældende vare, der solgtes til eksport fra Sydafrika til Fællesskabet, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8.

3.   Sammenligning

| (31) | Den normale værdi og eksportpriserne blev sammenlignet ab fabrik. For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev foretaget passende justeringer vedrørende provisioner, transport-, forsikrings- og håndteringsomkostninger og dermed forbundne omkostninger, emballerings- og kreditomkostninger og bankgebyrer, i alle tilfælde hvor dette blev anset for at være berettiget, korrekt og kunne dokumenteres. |
| --- | --- |

(31)

Den normale værdi og eksportpriserne blev sammenlignet ab fabrik. For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev foretaget passende justeringer vedrørende provisioner, transport-, forsikrings- og håndteringsomkostninger og dermed forbundne omkostninger, emballerings- og kreditomkostninger og bankgebyrer, i alle tilfælde hvor dette blev anset for at være berettiget, korrekt og kunne dokumenteres.

4.   Dumpingmargener

| (32) | Den vejede gennemsnitlige normale værdi af den pågældende vare, som eksporteredes til Fællesskabet, blev sammenlignet med den vejede gennemsnitlige eksportpris for den tilsvarende type af den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12. |
| --- | --- |

(32)

Den vejede gennemsnitlige normale værdi af den pågældende vare, som eksporteredes til Fællesskabet, blev sammenlignet med den vejede gennemsnitlige eksportpris for den tilsvarende type af den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12.

| (33) | På dette grundlag er den foreløbige vejede gennemsnitlige dumpingmargen, udtrykt som en procentdel af cif-prisen, Fællesskabets grænse, ufortoldet, følgende:






  Virksomhed | Midlertidig dumpingmargen |
| --- | --- | --- |
| Delta E.M.D. (Pty) Ltd | 14,9 % |

(33)

På dette grundlag er den foreløbige vejede gennemsnitlige dumpingmargen, udtrykt som en procentdel af cif-prisen, Fællesskabets grænse, ufortoldet, følgende:

Virksomhed

Midlertidig dumpingmargen

Delta E.M.D. (Pty) Ltd

14,9 %

| (34) | Med hensyn til den landsdækkende dumpingmargen for alle andre eksportører i Sydafrika fastlagde Kommissionen først graden af samarbejdsvilje. Der blev foretaget en sammenligning mellem data fra Eurostat og den spørgeskemabesvarelse, der var blevet indsendt af den eksporterende producent i Sydafrika, der medvirkede i undersøgelsen. Sammenligningen viste på grundlag af de foreliggende oplysninger, at Deltas eksport til Fællesskabet udgjorde 100 % af eksporten af den pågældende vare fra Sydafrika. Det konstateredes således, at graden af deltagelse i undersøgelsen var meget høj, og den landsdækkende dumpingmargen blev sat til samme niveau som den dumpingmargen, der var beregnet for Delta. |
| --- | --- |

(34)

Med hensyn til den landsdækkende dumpingmargen for alle andre eksportører i Sydafrika fastlagde Kommissionen først graden af samarbejdsvilje. Der blev foretaget en sammenligning mellem data fra Eurostat og den spørgeskemabesvarelse, der var blevet indsendt af den eksporterende producent i Sydafrika, der medvirkede i undersøgelsen. Sammenligningen viste på grundlag af de foreliggende oplysninger, at Deltas eksport til Fællesskabet udgjorde 100 % af eksporten af den pågældende vare fra Sydafrika. Det konstateredes således, at graden af deltagelse i undersøgelsen var meget høj, og den landsdækkende dumpingmargen blev sat til samme niveau som den dumpingmargen, der var beregnet for Delta.

D.   SKADE

1.   EF-produktionen og EF-erhvervsgrenen

| (35) | Det fremgik af undersøgelsen, at den samme vare i begyndelsen af den betragtede periode blev fremstillet af tre producenter i Fællesskabet. En af producenterne indstillede imidlertid produktionen i 2003. Således var der kun to producenter i Fællesskabet i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(35)

Det fremgik af undersøgelsen, at den samme vare i begyndelsen af den betragtede periode blev fremstillet af tre producenter i Fællesskabet. En af producenterne indstillede imidlertid produktionen i 2003. Således var der kun to producenter i Fællesskabet i undersøgelsesperioden.

| (36) | Klagen blev alene indgivet af den ene producent, som medvirkede uforbeholdent i undersøgelsen. Den anden producent medvirkede ikke i undersøgelsen, men modsatte sig på den anden side ikke klagen. Fordi der kun var én virksomhed, der indgav en fuldstændig besvarelse af spørgeskemaet, er alle oplysninger vedrørende EF-erhvervsgrenen af fortrolighedshensyn enten angivet som indekstal eller opstillet i intervaller. |
| --- | --- |

(36)

Klagen blev alene indgivet af den ene producent, som medvirkede uforbeholdent i undersøgelsen. Den anden producent medvirkede ikke i undersøgelsen, men modsatte sig på den anden side ikke klagen. Fordi der kun var én virksomhed, der indgav en fuldstændig besvarelse af spørgeskemaet, er alle oplysninger vedrørende EF-erhvervsgrenen af fortrolighedshensyn enten angivet som indekstal eller opstillet i intervaller.

| (37) | Den samlede produktion i Fællesskabet blev foreløbigt beregnet ved en sammenlægning af den eneste medvirkende EF-producents produktion og den anden producents produktion på grundlag af oplysningerne i klagen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1. Den samlede EF-produktion i undersøgelsesperioden lå i intervallet mellem 20 000 og 30 000 ton. |
| --- | --- |

(37)

Den samlede produktion i Fællesskabet blev foreløbigt beregnet ved en sammenlægning af den eneste medvirkende EF-producents produktion og den anden producents produktion på grundlag af oplysningerne i klagen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1. Den samlede EF-produktion i undersøgelsesperioden lå i intervallet mellem 20 000 og 30 000 ton.

| (38) | Den medvirkende EF-producent tegnede sig for mere end 50 % af EMD-produktionen i Fællesskabet. Denne virksomhed udgør derfor erhvervsgrenen i Fællesskabet, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4. |
| --- | --- |

(38)

Den medvirkende EF-producent tegnede sig for mere end 50 % af EMD-produktionen i Fællesskabet. Denne virksomhed udgør derfor erhvervsgrenen i Fællesskabet, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4.

2.   Forbruget i Fællesskabet

| (39) | Det sandsynlige forbrug i Fællesskabet blev fastlagt på grundlag af klagerens salg på EF-markedet, de andre EF-producenters salg fastlagt ud fra oplysninger fra brugerne om køb af varen, importen fra det pågældende land baseret på efterprøvede spørgeskemabesvarelser og data fra Eurostat vedrørende andre tredjelande. |
| --- | --- |

(39)

Det sandsynlige forbrug i Fællesskabet blev fastlagt på grundlag af klagerens salg på EF-markedet, de andre EF-producenters salg fastlagt ud fra oplysninger fra brugerne om køb af varen, importen fra det pågældende land baseret på efterprøvede spørgeskemabesvarelser og data fra Eurostat vedrørende andre tredjelande.

| (40) | Resultatet viste, at Fællesskabets forbrug faldt med 7 % i den betragtede periode. Der var en særdeles drastisk stigning i 2003 og 2004, hvilket var sammenfaldende med et kraftigt stigende salg til meget lave priser (– 35 %) af EMD importeret fra Sydafrika og med lukningen af en stor EF-producent. I 2005 vendte forbruget tilbage til sit tidligere niveau, og et yderligere kraftigt fald indtraf i undersøgelsesperioden. Udviklingen i forbruget synes at være påvirket af lukningen i 2003 af en stor producent, som tegnede sig for en tredjedel af EF-produktionen. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Undersøgelsesperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Forbruget i Fællesskabet indeks 2002 = 100 | 100 | 102 | 113 | 102 | 93 |

(40)

Resultatet viste, at Fællesskabets forbrug faldt med 7 % i den betragtede periode. Der var en særdeles drastisk stigning i 2003 og 2004, hvilket var sammenfaldende med et kraftigt stigende salg til meget lave priser (– 35 %) af EMD importeret fra Sydafrika og med lukningen af en stor EF-producent. I 2005 vendte forbruget tilbage til sit tidligere niveau, og et yderligere kraftigt fald indtraf i undersøgelsesperioden. Udviklingen i forbruget synes at være påvirket af lukningen i 2003 af en stor producent, som tegnede sig for en tredjedel af EF-produktionen.

2002

2003

2004

2005

Undersøgelsesperioden

Forbruget i Fællesskabet indeks 2002 = 100

100

102

113

102

93

3.   Importen til Fællesskabet fra det pågældende land

| (41) | Opgørelsen af importmængden fra Sydafrika var baseret på kontrollerede tal fra den eneste eksporterende producent. Som tidligere nævnt er de fleste indikatorer af fortrolighedshensyn angivet som indekstal eller i intervaller, fordi analysen kun vedrører én virksomhed. |
| --- | --- |

(41)

Opgørelsen af importmængden fra Sydafrika var baseret på kontrollerede tal fra den eneste eksporterende producent. Som tidligere nævnt er de fleste indikatorer af fortrolighedshensyn angivet som indekstal eller i intervaller, fordi analysen kun vedrører én virksomhed.

| (42) | Importen har udviklet sig således med hensyn til mængde og markedsandel: | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Undersøgelsesperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Import fra Sydafrika (ton), 2002 = 100 | 100 | 129 | 156 | 185 | 169 |
| Markedsandel, Sydafrika | 30-40 % | 40-50 % | 44-54 % | 60-70 % | 60-70 % |
| Markedsandel, Sydafrika 2002 = 100 | 100 | 126 | 139 | 181 | 181 |

(42)

Importen har udviklet sig således med hensyn til mængde og markedsandel:

2002

2003

2004

2005

Undersøgelsesperioden

Import fra Sydafrika (ton), 2002 = 100

100

129

156

185

169

Markedsandel, Sydafrika

30-40 %

40-50 %

44-54 %

60-70 %

60-70 %

Markedsandel, Sydafrika 2002 = 100

100

126

139

181

181

| (43) | Mens forbruget af EMD faldt med 7 % i den betragtede periode, steg importen fra det pågældende land med 69 % i samme periode. Følgelig steg den sydafrikanske markedsandel drastisk i den betragtede periode med omkring 81 % fra mellem 30 og 40 % til mellem 60 og 70 %. |
| --- | --- |

(43)

Mens forbruget af EMD faldt med 7 % i den betragtede periode, steg importen fra det pågældende land med 69 % i samme periode. Følgelig steg den sydafrikanske markedsandel drastisk i den betragtede periode med omkring 81 % fra mellem 30 og 40 % til mellem 60 og 70 %.

| (44) | I den betragtede periode faldt den gennemsnitlige importpris med 31 %, på trods af at prisen på det vigtigste råmateriale steg. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Undersøgelsesperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pris på import fra Sydafrika, EUR/ton, 2002 = 100 | 100 | 70 | 65 | 66 | 69 |

(44)

I den betragtede periode faldt den gennemsnitlige importpris med 31 %, på trods af at prisen på det vigtigste råmateriale steg.

2002

2003

2004

2005

Undersøgelsesperioden

Pris på import fra Sydafrika, EUR/ton, 2002 = 100

100

70

65

66

69

| (45) | Ved fastlæggelsen af prisunderbuddet i undersøgelsesperioden var EF-erhvervsgrenens relevante salgspriser nettopriserne ved salg til uafhængige kunder, om fornødent justeret til ab fabrik, dvs. ekskl. fragtomkostninger i Fællesskabet og efter fradrag af prisnedslag og rabatter. Disse priser blev sammenlignet med de sydafrikanske eksporterende producenters salgspriser, fratrukket rabatter og om nødvendigt justeret til cif-priser, Fællesskabets grænse, med passende justering for toldklareringsomkostninger og omkostninger påløbet efter importen. |
| --- | --- |

(45)

Ved fastlæggelsen af prisunderbuddet i undersøgelsesperioden var EF-erhvervsgrenens relevante salgspriser nettopriserne ved salg til uafhængige kunder, om fornødent justeret til ab fabrik, dvs. ekskl. fragtomkostninger i Fællesskabet og efter fradrag af prisnedslag og rabatter. Disse priser blev sammenlignet med de sydafrikanske eksporterende producenters salgspriser, fratrukket rabatter og om nødvendigt justeret til cif-priser, Fællesskabets grænse, med passende justering for toldklareringsomkostninger og omkostninger påløbet efter importen.

| (46) | Sammenligningen viste, at den vejede gennemsnitlige prisunderbudsmargen, udtrykt som en procentdel af EF-erhvervsgrenens salgspriser, i undersøgelsesperioden lå på mellem 11 og 14 %. Der forekom endog endnu højere underbudsniveauer, eftersom EF-erhvervsgrenen led alvorlige tab i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(46)

Sammenligningen viste, at den vejede gennemsnitlige prisunderbudsmargen, udtrykt som en procentdel af EF-erhvervsgrenens salgspriser, i undersøgelsesperioden lå på mellem 11 og 14 %. Der forekom endog endnu højere underbudsniveauer, eftersom EF-erhvervsgrenen led alvorlige tab i undersøgelsesperioden.

4.   EF-erhvervsgrenens situation

| (47) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, omfattede undersøgelsen af den sydafrikanske dumpingimports indvirkning på EF-erhvervsgrenen også en vurdering af alle økonomiske faktorer og forhold, der havde indflydelse på erhvervsgrenens situation fra 2002 til undersøgelsesperioden. Som tidligere nævnt er de fleste indikatorer af fortrolighedshensyn angivet som indekstal eller i intervaller, fordi analysen kun vedrører én virksomhed. |
| --- | --- |

(47)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, omfattede undersøgelsen af den sydafrikanske dumpingimports indvirkning på EF-erhvervsgrenen også en vurdering af alle økonomiske faktorer og forhold, der havde indflydelse på erhvervsgrenens situation fra 2002 til undersøgelsesperioden. Som tidligere nævnt er de fleste indikatorer af fortrolighedshensyn angivet som indekstal eller i intervaller, fordi analysen kun vedrører én virksomhed.

| (48) | Produktionen, produktionskapaciteten og kapacitetsudnyttelsen har udviklet sig således for EF-erhvervsgrenen: | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Undersøgelsesperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktion, 2002 = 100 | 100 | 87 | 128 | 135 | 130 |
| Kapacitet, 2002 = 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Kapacitetsudnyttelse, 2002 = 100 | 100 | 87 | 128 | 135 | 130 |

(48)

Produktionen, produktionskapaciteten og kapacitetsudnyttelsen har udviklet sig således for EF-erhvervsgrenen:

2002

2003

2004

2005

Undersøgelsesperioden

Produktion, 2002 = 100

100

87

128

135

130

Kapacitet, 2002 = 100

100

100

100

100

100

Kapacitetsudnyttelse, 2002 = 100

100

87

128

135

130

| (49) | I løbet af den betragtede periode steg EF-produktionen med 30 %. Produktionskapaciteten har imidlertid været stabil i hele den betragtede periode. Produktionsniveauet var højest i 2005 efter en stærk stigning i forbruget på EF-markedet i 2004, som faldt sammen med lukningen af en stor EF-producent og en stor stigning i EF-erhvervsgrenens efterspørgsel på eksportmarkedet. Fra 2004 til undersøgelsesperioden, hvor priserne på råmaterialerne fordobledes, bestræbte EF-erhvervsgrenen sig på at udnytte stordriftsfordele, mens bestræbelserne i undersøgelsesperioden gik på at nedbringe produktionsomkostningerne pr. enhed. |
| --- | --- |

(49)

I løbet af den betragtede periode steg EF-produktionen med 30 %. Produktionskapaciteten har imidlertid været stabil i hele den betragtede periode. Produktionsniveauet var højest i 2005 efter en stærk stigning i forbruget på EF-markedet i 2004, som faldt sammen med lukningen af en stor EF-producent og en stor stigning i EF-erhvervsgrenens efterspørgsel på eksportmarkedet. Fra 2004 til undersøgelsesperioden, hvor priserne på råmaterialerne fordobledes, bestræbte EF-erhvervsgrenen sig på at udnytte stordriftsfordele, mens bestræbelserne i undersøgelsesperioden gik på at nedbringe produktionsomkostningerne pr. enhed.

| (50) | Lagerbeholdningerne steg med 32 % i den betragtede periode, hvilket afspejler EF-erhvervsgrenens voksende problemer med at sælge sine produkter på EF-markedet som følge af konkurrencen fra dumpingimporten. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Undersøgelsesperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lagre, 2002 = 100 | 100 | 71 | 48 | 113 | 132 |

(50)

Lagerbeholdningerne steg med 32 % i den betragtede periode, hvilket afspejler EF-erhvervsgrenens voksende problemer med at sælge sine produkter på EF-markedet som følge af konkurrencen fra dumpingimporten.

2002

2003

2004

2005

Undersøgelsesperioden

Lagre, 2002 = 100

100

71

48

113

132

| (51) | Nedenstående tal viser EF-erhvervsgrenens salg til uafhængige kunder i Fællesskabet. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Undersøgelsesperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Salgsmængde på EF-markedet, 2002 = 100 | 100 | 80 | 152 | 113 | 91 |
| Markedsandel, 2002 = 100 | 100 | 78 | 135 | 110 | 97 |
| Gennemsnitlige salgspriser, 2002 = 100 | 100 | 76 | 71 | 75 | 75 |

(51)

Nedenstående tal viser EF-erhvervsgrenens salg til uafhængige kunder i Fællesskabet.

2002

2003

2004

2005

Undersøgelsesperioden

Salgsmængde på EF-markedet, 2002 = 100

100

80

152

113

91

Markedsandel, 2002 = 100

100

78

135

110

97

Gennemsnitlige salgspriser, 2002 = 100

100

76

71

75

75

| (52) | Forbruget i Fællesskabet faldt med 7 %, og EF-erhvervsgrenens markedsandel faldt med 3 %. Desuden faldt EF-erhvervsgrenens samlede salg i absolutte tal på markedet i Fællesskabet ganske betydeligt med 9 % i den betragtede periode og med et særligt drastisk fald på 22 procentpoint i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(52)

Forbruget i Fællesskabet faldt med 7 %, og EF-erhvervsgrenens markedsandel faldt med 3 %. Desuden faldt EF-erhvervsgrenens samlede salg i absolutte tal på markedet i Fællesskabet ganske betydeligt med 9 % i den betragtede periode og med et særligt drastisk fald på 22 procentpoint i undersøgelsesperioden.

| (53) | Mens EF-erhvervsgrenen i en kort periode kunne drage fordel af den stigende efterspørgsel og øge sit salg med 52 % og sin markedsandel med 35 % i forhold til 2002, mistede den i de følgende år markedsandele, samtidig med at mængderne af dumpet import fra Sydafrika steg. |
| --- | --- |

(53)

Mens EF-erhvervsgrenen i en kort periode kunne drage fordel af den stigende efterspørgsel og øge sit salg med 52 % og sin markedsandel med 35 % i forhold til 2002, mistede den i de følgende år markedsandele, samtidig med at mængderne af dumpet import fra Sydafrika steg.

| (54) | De gennemsnitlige salgspriser ved salg til ikke-forretningsmæssigt forbundne købere på markedet i Fællesskabet var for nedadgående indtil 2004. Dette illustrerer EF-erhvervsgrenens forsøg på at konkurrere med dumpingimporten og blive på markedet. I 2004 nåede priserne imidlertid et uholdbart lavt niveau. Derpå steg de med 4 procentpoint i 2005. På trods af den lille prisstigning i 2005, som blev bekræftet i undersøgelsesperioden, var EF-erhvervsgrenen ikke i stand til i sine priser at absorbere udviklingen i prisen på manganmalm, det vigtigste råmateriale, der steg med næsten 100 % mellem 2004 og 2005. |
| --- | --- |

(54)

De gennemsnitlige salgspriser ved salg til ikke-forretningsmæssigt forbundne købere på markedet i Fællesskabet var for nedadgående indtil 2004. Dette illustrerer EF-erhvervsgrenens forsøg på at konkurrere med dumpingimporten og blive på markedet. I 2004 nåede priserne imidlertid et uholdbart lavt niveau. Derpå steg de med 4 procentpoint i 2005. På trods af den lille prisstigning i 2005, som blev bekræftet i undersøgelsesperioden, var EF-erhvervsgrenen ikke i stand til i sine priser at absorbere udviklingen i prisen på manganmalm, det vigtigste råmateriale, der steg med næsten 100 % mellem 2004 og 2005.

| (55) | Fortjenst- og likviditetsniveauerne for EF-erhvervsgrenens salg af EMD var stærkt negative. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Undersøgelsesperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Omtrentlig fortjenstmargen for den pågældende vare i % | 0 til 20 | 0 til – 20 | 0 til 5 | 0 til 3 | 0 til – 20 |
| Fortjenstmargen for den pågældende vare, indeks 2002 = 100 | 100 | –85 | 20 | 13 | –72 |

(55)

Fortjenst- og likviditetsniveauerne for EF-erhvervsgrenens salg af EMD var stærkt negative.

2002

2003

2004

2005

Undersøgelsesperioden

Omtrentlig fortjenstmargen for den pågældende vare i %

0 til 20

0 til – 20

0 til 5

0 til 3

0 til – 20

Fortjenstmargen for den pågældende vare, indeks 2002 = 100

100

–85

20

13

–72

| (56) | Rentabiliteten forværredes betydeligt med 172 % i den betragtede periode. Den nåede sit laveste niveau i 2003 på det tidspunkt, hvor faldet i importpriserne var mest markant (– 30 %). Den forbedredes i 2004 og 2005 med en stigning i de afsatte mængder. I undersøgelsesperioden faldt rentabiliteten igen til sit laveste niveau på grund af prispres og stigende omkostninger til råmateriale. |
| --- | --- |

(56)

Rentabiliteten forværredes betydeligt med 172 % i den betragtede periode. Den nåede sit laveste niveau i 2003 på det tidspunkt, hvor faldet i importpriserne var mest markant (– 30 %). Den forbedredes i 2004 og 2005 med en stigning i de afsatte mængder. I undersøgelsesperioden faldt rentabiliteten igen til sit laveste niveau på grund af prispres og stigende omkostninger til råmateriale.

| (57) | Likviditeten blev også forringet i den betragtede periode i lighed med den faldende rentabilitet. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Undersøgelsesperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Likviditet, indeks 2002 = 100 | 100 | 22 | 46 | –35 | –8 |

(57)

Likviditeten blev også forringet i den betragtede periode i lighed med den faldende rentabilitet.

2002

2003

2004

2005

Undersøgelsesperioden

Likviditet, indeks 2002 = 100

100

22

46

–35

–8

| (58) | Investeringerne steg med 7 % i løbet af den betragtede periode. Midt i den betragtede periode foretog EF-erhvervsgrenen en række investeringer, dels for at nedbringe produktionsomkostningerne, dels til vedligeholdelse af nye maskiner. I de følgende år blev der fortsat investeret, men i mindre omfang. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Undersøgelsesperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investeringer, 2002 = 100 | 100 | 67 | 126 | 109 | 107 |

(58)

Investeringerne steg med 7 % i løbet af den betragtede periode. Midt i den betragtede periode foretog EF-erhvervsgrenen en række investeringer, dels for at nedbringe produktionsomkostningerne, dels til vedligeholdelse af nye maskiner. I de følgende år blev der fortsat investeret, men i mindre omfang.

2002

2003

2004

2005

Undersøgelsesperioden

Investeringer, 2002 = 100

100

67

126

109

107

| (59) | Investeringsafkastet af produktion og salg af den samme vare fulgte udviklingen i salg og rentabilitet og var negativ i 2003 og ved udgangen af den betragtede periode. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Undersøgelsesperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investeringsafkast, 2002 = 100 | 100 | –58 | 18 | 10 | –55 |

(59)

Investeringsafkastet af produktion og salg af den samme vare fulgte udviklingen i salg og rentabilitet og var negativ i 2003 og ved udgangen af den betragtede periode.

2002

2003

2004

2005

Undersøgelsesperioden

Investeringsafkast, 2002 = 100

100

–58

18

10

–55

| (60) | EF-erhvervsgrenens evne til at rejse kapital blev ikke væsentlig påvirket i den pågældende periode, idet investeringerne var tilstrækkelige til at dække de nødvendige kapitalinvesteringer. |
| --- | --- |

(60)

EF-erhvervsgrenens evne til at rejse kapital blev ikke væsentlig påvirket i den pågældende periode, idet investeringerne var tilstrækkelige til at dække de nødvendige kapitalinvesteringer.

| (61) | Beskæftigelsen, produktiviteten og arbejdskraftomkostningerne har udviklet sig således for EF-erhvervsgrenen: | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Undersøgelsesperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal ansatte, 2002 = 100 | 100 | 68 | 69 | 70 | 67 |
| Produktivitet (ton/ansat) 2002 = 100 | 100 | 129 | 184 | 192 | 195 |
| Arbejdskraftomkostninger i alt, 2002 = 100 | 100 | 77 | 79 | 84 | 82 |
| Arbejdskraftomkostninger pr. ansat, 2002 = 100 | 100 | 115 | 114 | 119 | 123 |

(61)

Beskæftigelsen, produktiviteten og arbejdskraftomkostningerne har udviklet sig således for EF-erhvervsgrenen:

2002

2003

2004

2005

Undersøgelsesperioden

Antal ansatte, 2002 = 100

100

68

69

70

67

Produktivitet (ton/ansat) 2002 = 100

100

129

184

192

195

Arbejdskraftomkostninger i alt, 2002 = 100

100

77

79

84

82

Arbejdskraftomkostninger pr. ansat, 2002 = 100

100

115

114

119

123

| (62) | Antallet af ansatte faldt med 33 % mellem 2002 og undersøgelsesperioden. Dette skyldtes såvel en nedgang i salget som EF-erhvervsgrenens bestræbelser på at øge produktiviteten. Resultaterne af denne rationaliseringsproces inden for EF-erhvervsgrenen afspejledes i produktiviteten, som udviste en betydelig opadgående tendens i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(62)

Antallet af ansatte faldt med 33 % mellem 2002 og undersøgelsesperioden. Dette skyldtes såvel en nedgang i salget som EF-erhvervsgrenens bestræbelser på at øge produktiviteten. Resultaterne af denne rationaliseringsproces inden for EF-erhvervsgrenen afspejledes i produktiviteten, som udviste en betydelig opadgående tendens i den betragtede periode.

| (63) | De samlede arbejdskraftomkostninger blev nedbragt med hele 18 %. De gennemsnitlige omkostninger pr. ansat steg forholdsmæssigt, under hensyntagen til udviklingen i inflationen. Overordnet set blev arbejdskraftomkostningers andel af de samlede produktionsomkostninger imidlertid kraftigt reduceret, hvilket er et tydeligt tegn på effektivitetsforbedring. |
| --- | --- |

(63)

De samlede arbejdskraftomkostninger blev nedbragt med hele 18 %. De gennemsnitlige omkostninger pr. ansat steg forholdsmæssigt, under hensyntagen til udviklingen i inflationen. Overordnet set blev arbejdskraftomkostningers andel af de samlede produktionsomkostninger imidlertid kraftigt reduceret, hvilket er et tydeligt tegn på effektivitetsforbedring.

| (64) | Dumpingmargenen fremgår af dumpingafsnittet ovenfor. Dumpingmargenen ligger klart over ubetydelighedsgrænsen. I betragtning af omfanget af og priserne på dumpingimporten kan virkningerne af den faktiske dumpingmargen ikke anses for at være ubetydelige. |
| --- | --- |

(64)

Dumpingmargenen fremgår af dumpingafsnittet ovenfor. Dumpingmargenen ligger klart over ubetydelighedsgrænsen. I betragtning af omfanget af og priserne på dumpingimporten kan virkningerne af den faktiske dumpingmargen ikke anses for at være ubetydelige.

| (65) | Der er intet tegn på, at Fællesskabet er ved at komme sig over følgerne af tidligere dumping eller subsidiering. |
| --- | --- |

(65)

Der er intet tegn på, at Fællesskabet er ved at komme sig over følgerne af tidligere dumping eller subsidiering.

5.   Konklusion om skade

| (66) | Som man vil huske, steg importmængden fra Sydafrika betydeligt, både i absolutte tal og udtrykt i markedsandel. Således steg importen i den pågældende periode med 69 % i absolutte tal og med cirka 81 % i forhold til forbruget i Fællesskabet. Markedsandelen nåede op på mellem 60 og 70 %. |
| --- | --- |

(66)

Som man vil huske, steg importmængden fra Sydafrika betydeligt, både i absolutte tal og udtrykt i markedsandel. Således steg importen i den pågældende periode med 69 % i absolutte tal og med cirka 81 % i forhold til forbruget i Fællesskabet. Markedsandelen nåede op på mellem 60 og 70 %.

| (67) | Desuden blev EF-erhvervsgrenens salgspriser i undersøgelsesperioden underbudt betydeligt af priserne på dumpingimporten af den pågældende vare. På grundlag af et vejet gennemsnit lå prisunderbuddet i undersøgelsesperioden på mellem 11 og 14 %. |
| --- | --- |

(67)

Desuden blev EF-erhvervsgrenens salgspriser i undersøgelsesperioden underbudt betydeligt af priserne på dumpingimporten af den pågældende vare. På grundlag af et vejet gennemsnit lå prisunderbuddet i undersøgelsesperioden på mellem 11 og 14 %.

| (68) | Mens forbruget i Fællesskabet faldt med 7 % i den betragtede periode, faldt EF-erhvervsgrenens salg med 9 % og markedsandelen med 3 %. En drastisk forværring af disse indikatorer indtraf i undersøgelsesperioden, hvor salget faldt med 22 procentpoint og markedsandelen med 13 procentpoint sammenlignet med 2005. |
| --- | --- |

(68)

Mens forbruget i Fællesskabet faldt med 7 % i den betragtede periode, faldt EF-erhvervsgrenens salg med 9 % og markedsandelen med 3 %. En drastisk forværring af disse indikatorer indtraf i undersøgelsesperioden, hvor salget faldt med 22 procentpoint og markedsandelen med 13 procentpoint sammenlignet med 2005.

| (69) | Med faldende salg, markedsandel og priser kunne EF-erhvervsgrenen ikke vælte de stigende priser på råmaterialer på verdensmarkedet over på sine kunder. Dette førte til en meget negativ rentabilitetssituation (tab). |
| --- | --- |

(69)

Med faldende salg, markedsandel og priser kunne EF-erhvervsgrenen ikke vælte de stigende priser på råmaterialer på verdensmarkedet over på sine kunder. Dette førte til en meget negativ rentabilitetssituation (tab).

| (70) | Uanset EF-erhvervsgrenens betydelige investeringer i den betragtede periode og dens fortsatte bestræbelser på at øge produktiviteten og konkurrenceevnen, faldt dens rentabilitet, likviditet og investeringsafkast kraftigt og nåede stærkt negative niveauer. |
| --- | --- |

(70)

Uanset EF-erhvervsgrenens betydelige investeringer i den betragtede periode og dens fortsatte bestræbelser på at øge produktiviteten og konkurrenceevnen, faldt dens rentabilitet, likviditet og investeringsafkast kraftigt og nåede stærkt negative niveauer.

| (71) | EF-erhvervsgrenens forværrede situation i den betragtede periode bekræftes også af den negative udvikling i beskæftigelsen. |
| --- | --- |

(71)

EF-erhvervsgrenens forværrede situation i den betragtede periode bekræftes også af den negative udvikling i beskæftigelsen.

| (72) | Kommissionen har derfor foreløbigt konkluderet, at EF-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3. |
| --- | --- |

(72)

Kommissionen har derfor foreløbigt konkluderet, at EF-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3.

E.   ÅRSAGSSAMMENHÆNG

1.   Indledende bemærkning

| (73) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 6 og 7, blev det undersøgt, om der var en årsagssammenhæng mellem dumpingimporten fra Sydafrika og den væsentlige skade, der forvoldtes EF-erhvervsgrenen. Andre kendte faktorer end dumpingimporten, der samtidig kunne have tilføjet EF-erhvervsgrenen skade, er også blevet undersøgt for at sikre, at en eventuel skade forårsaget af disse andre faktorer ikke blev tilskrevet dumpingimporten. |
| --- | --- |

(73)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 6 og 7, blev det undersøgt, om der var en årsagssammenhæng mellem dumpingimporten fra Sydafrika og den væsentlige skade, der forvoldtes EF-erhvervsgrenen. Andre kendte faktorer end dumpingimporten, der samtidig kunne have tilføjet EF-erhvervsgrenen skade, er også blevet undersøgt for at sikre, at en eventuel skade forårsaget af disse andre faktorer ikke blev tilskrevet dumpingimporten.

2.   Følgevirkninger af importen fra Sydafrika

| (74) | Som det fremgår af betragtning 43 og 44 steg importen støt og ganske kraftigt i den betragtede periode — med 69 % målt i mængde og med 81 % målt i markedsandel. Salgsprisen pr. importeret enhed fra Sydafrika faldt med 31 % i løbet af den betragtede periode. I undersøgelsesperioden underbød priserne på importen med oprindelse i Sydafrika EF-erhvervsgrenens priser med 11 til 14 %. |
| --- | --- |

(74)

Som det fremgår af betragtning 43 og 44 steg importen støt og ganske kraftigt i den betragtede periode — med 69 % målt i mængde og med 81 % målt i markedsandel. Salgsprisen pr. importeret enhed fra Sydafrika faldt med 31 % i løbet af den betragtede periode. I undersøgelsesperioden underbød priserne på importen med oprindelse i Sydafrika EF-erhvervsgrenens priser med 11 til 14 %.

| (75) | Virkningerne af dumpingimporten illustreres tydeligt af det forhold, at adskillige store brugere, som repræsenterede mere end 60 % af det samlede forbrug, besluttede at købe den sydafrikanske vare i stedet for EF-erhvervsgrenens. Mens disse brugere i begyndelsen af den betragtede periode kun købte marginale mængder fra Sydafrika, fik de ved udgangen af den betragtede periode og i undersøgelsesperioden dækket op til mellem 70 og 100 % af deres behov fra Sydafrika. |
| --- | --- |

(75)

Virkningerne af dumpingimporten illustreres tydeligt af det forhold, at adskillige store brugere, som repræsenterede mere end 60 % af det samlede forbrug, besluttede at købe den sydafrikanske vare i stedet for EF-erhvervsgrenens. Mens disse brugere i begyndelsen af den betragtede periode kun købte marginale mængder fra Sydafrika, fik de ved udgangen af den betragtede periode og i undersøgelsesperioden dækket op til mellem 70 og 100 % af deres behov fra Sydafrika.

| (76) | Samtidig var EF-erhvervsgrenen nødt til at sænke deres priser drastisk for ikke at miste kontrakter med andre brugere. |
| --- | --- |

(76)

Samtidig var EF-erhvervsgrenen nødt til at sænke deres priser drastisk for ikke at miste kontrakter med andre brugere.

| (77) | EF-erhvervsgrenens faldende markedsandel i den betragtede periode skal ses i sammenhæng med de stigende importmængder fra Sydafrika og disses stigende markedsandel. Desuden steg importen fra Sydafrika i 2005 og i undersøgelsesperioden med 8 % i absolutte tal og med cirka 31 % i markedsandel, mens forbruget i Fællesskabet i samme periode faldt med 18 % efter at have oplevet en stærk stigning i 2004. Samtidig mistede EF-erhvervsgrenen 28 % af markedsandelen og 40 % af salget. |
| --- | --- |

(77)

EF-erhvervsgrenens faldende markedsandel i den betragtede periode skal ses i sammenhæng med de stigende importmængder fra Sydafrika og disses stigende markedsandel. Desuden steg importen fra Sydafrika i 2005 og i undersøgelsesperioden med 8 % i absolutte tal og med cirka 31 % i markedsandel, mens forbruget i Fællesskabet i samme periode faldt med 18 % efter at have oplevet en stærk stigning i 2004. Samtidig mistede EF-erhvervsgrenen 28 % af markedsandelen og 40 % af salget.

| (78) | Det konkluderes derfor foreløbigt, at presset fra dumpingimporten, som steg drastisk i mængde og markedsandel fra 2002 og videre frem, og som blev solgt til dumpingpriser klart under markedsprisen, var af afgørende betydning for faldet i EF-erhvervsgrenens salg og følgelig for dens rentabilitet og likviditet, det ringe investeringsafkast, den negative udvikling i beskæftigelsen og de stigende lagerbeholdninger. |
| --- | --- |

(78)

Det konkluderes derfor foreløbigt, at presset fra dumpingimporten, som steg drastisk i mængde og markedsandel fra 2002 og videre frem, og som blev solgt til dumpingpriser klart under markedsprisen, var af afgørende betydning for faldet i EF-erhvervsgrenens salg og følgelig for dens rentabilitet og likviditet, det ringe investeringsafkast, den negative udvikling i beskæftigelsen og de stigende lagerbeholdninger.

3.   Andre faktorers indvirkning

| (79) | Udviklingen i importen fra andre tredjelande så ifølge Eurostats data således ud: | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Undersøgelsesperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Import fra andre tredjelande | 5 541 | 4 677 | 5 992 | 2 876 | 2 878 |
| Indeks 2002 = 100 | 100 | 84 | 108 | 52 | 52 |
| Markedsandel | 15 % | 12 % | 14 % | 7 % | 8 % |
| Indeks 2002 = 100 | 100 | 82 | 96 | 51 | 56 |
| Importens gennemsnitspriser | 1 527 | 1 204 | 1 226 | 1 550 | 1 537 |
| Indeks 2002 = 100 | 100 | 79 | 80 | 101 | 101 |

(79)

Udviklingen i importen fra andre tredjelande så ifølge Eurostats data således ud:

2002

2003

2004

2005

Undersøgelsesperioden

Import fra andre tredjelande

5 541

4 677

5 992

2 876

2 878

Indeks 2002 = 100

100

84

108

52

52

Markedsandel

15 %

12 %

14 %

7 %

8 %

Indeks 2002 = 100

100

82

96

51

56

Importens gennemsnitspriser

1 527

1 204

1 226

1 550

1 537

Indeks 2002 = 100

100

79

80

101

101

| (80) | I begyndelsen af den betragtede periode tegnede importen af EMD fra andre tredjelande sig for 15 % af markedsandelen. I de følgende år faldt denne import betragteligt, og ved udgangen af undersøgelsesperioden var dens markedsandel nede på 8 %. Priserne på denne import lå i det store og hele over de sydafrikanske priser og steg endda med 1 %. |
| --- | --- |

(80)

I begyndelsen af den betragtede periode tegnede importen af EMD fra andre tredjelande sig for 15 % af markedsandelen. I de følgende år faldt denne import betragteligt, og ved udgangen af undersøgelsesperioden var dens markedsandel nede på 8 %. Priserne på denne import lå i det store og hele over de sydafrikanske priser og steg endda med 1 %.

| (81) | I flere af de modtagne besvarelser er det blevet hævdet, at importen af EMD fra Kina, som ikke er berørt af undersøgelsen, har bidraget væsentligt til den skade, EF-erhvervsgrenen er blevet påført. Ganske vist lå priserne på den importerede vare fra Kina gennemsnitligt under priserne på den sydafrikanske vare, men importen fra Kina udgjorde imidlertid kun 0,6 % af den samlede import fra tredjelande i undersøgelsesperioden og kan derfor ikke siges at ændre ved det forhold, at der er en årsagssammenhæng mellem dumpingimporten og den væsentlige skade, EF-erhvervsgrenen har lidt. |
| --- | --- |

(81)

I flere af de modtagne besvarelser er det blevet hævdet, at importen af EMD fra Kina, som ikke er berørt af undersøgelsen, har bidraget væsentligt til den skade, EF-erhvervsgrenen er blevet påført. Ganske vist lå priserne på den importerede vare fra Kina gennemsnitligt under priserne på den sydafrikanske vare, men importen fra Kina udgjorde imidlertid kun 0,6 % af den samlede import fra tredjelande i undersøgelsesperioden og kan derfor ikke siges at ændre ved det forhold, at der er en årsagssammenhæng mellem dumpingimporten og den væsentlige skade, EF-erhvervsgrenen har lidt.

| (82) | Det blev også undersøgt, om eksporten til lande uden for EU kan have bidraget til den skade, der blev forvoldt i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(82)

Det blev også undersøgt, om eksporten til lande uden for EU kan have bidraget til den skade, der blev forvoldt i den betragtede periode.

| (83) | Undersøgelsen viste, at EF-erhvervsgrenens eksport steg med 9 % i løbet af den betragtede periode, og selvom eksportpriserne faldt med 14 %, lå de klart over produktionsomkostningerne pr. enhed. Derfor kan EF-erhvervsgrenens eksportaktivitet ikke have bidraget til den forvoldte skade i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(83)

Undersøgelsen viste, at EF-erhvervsgrenens eksport steg med 9 % i løbet af den betragtede periode, og selvom eksportpriserne faldt med 14 %, lå de klart over produktionsomkostningerne pr. enhed. Derfor kan EF-erhvervsgrenens eksportaktivitet ikke have bidraget til den forvoldte skade i den betragtede periode.

| (84) | Som tidligere nævnt var der to andre EF-producenter i begyndelsen af den betragtede periode. |
| --- | --- |

(84)

Som tidligere nævnt var der to andre EF-producenter i begyndelsen af den betragtede periode.

| (85) | Den ene af producenterne, med hjemsted i Irland, indstillede produktionen i 2003 på grund af økonomiske vanskeligheder som følge af et voldsomt fald i salget forårsaget af prispresset fra dumpingimporten. Den anden, med hjemsted i Spanien, medvirkede ikke i undersøgelsen. Da denne producent ikke ønskede at medvirke, blev brugernes oplysninger i spørgeskemabesvarelserne om andre producenters salg på Fællesskabets marked lagt til grund. Undersøgelsen viste, at sidstnævnte virksomhed beskæftigede sig med produktion af både batterier og EMD. Størstedelen af EMD fremstillet af denne virksomhed indgik tilsyneladende i virksomhedens egen produktion af batterier. Virksomheden spillede dog samtidig en stigende rolle på Fællesskabets marked for EMD. |
| --- | --- |

(85)

Den ene af producenterne, med hjemsted i Irland, indstillede produktionen i 2003 på grund af økonomiske vanskeligheder som følge af et voldsomt fald i salget forårsaget af prispresset fra dumpingimporten. Den anden, med hjemsted i Spanien, medvirkede ikke i undersøgelsen. Da denne producent ikke ønskede at medvirke, blev brugernes oplysninger i spørgeskemabesvarelserne om andre producenters salg på Fællesskabets marked lagt til grund. Undersøgelsen viste, at sidstnævnte virksomhed beskæftigede sig med produktion af både batterier og EMD. Størstedelen af EMD fremstillet af denne virksomhed indgik tilsyneladende i virksomhedens egen produktion af batterier. Virksomheden spillede dog samtidig en stigende rolle på Fællesskabets marked for EMD.

| (86) | Det er klart, at det generelle billede af andre EF-producenter, bliver påvirket af det forhold, at den ene indstillede sine aktiviteter i 2003, og den anden ikke solgte større mængder på Fællesskabets marked i den betragtede periode. Det kan dog konkluderes af de data, der er fremkommet under undersøgelsen, at også disse EF-producenter blev berørt af prispresset fra dumpingimporten fra Sydafrika og udviklingen på markedet, eftersom deres markedsandel faldt fra mellem 10 og 25 % til mellem 4 og 10 %. Følgelig kan andre EF-producenters salg ikke have været årsag til den skade, som EF-erhvervsgrenen har lidt. |
| --- | --- |

(86)

Det er klart, at det generelle billede af andre EF-producenter, bliver påvirket af det forhold, at den ene indstillede sine aktiviteter i 2003, og den anden ikke solgte større mængder på Fællesskabets marked i den betragtede periode. Det kan dog konkluderes af de data, der er fremkommet under undersøgelsen, at også disse EF-producenter blev berørt af prispresset fra dumpingimporten fra Sydafrika og udviklingen på markedet, eftersom deres markedsandel faldt fra mellem 10 og 25 % til mellem 4 og 10 %. Følgelig kan andre EF-producenters salg ikke have været årsag til den skade, som EF-erhvervsgrenen har lidt.

| (87) | Det blev også undersøgt, om den faldende efterspørgsel på Fællesskabets marked kan have bidraget til den skade, der blev forvoldt i den betragtede periode. Det viste sig ikke at være tilfældet. Som det fremgår af betragtning 52 og 77 faldt EF-erhvervsgrenens salg med mere end det samlede forbrug i Fællesskabet, mens den tilsvarende markedsandel tilhørende den sydafrikanske import steg betragteligt. |
| --- | --- |

(87)

Det blev også undersøgt, om den faldende efterspørgsel på Fællesskabets marked kan have bidraget til den skade, der blev forvoldt i den betragtede periode. Det viste sig ikke at være tilfældet. Som det fremgår af betragtning 52 og 77 faldt EF-erhvervsgrenens salg med mere end det samlede forbrug i Fællesskabet, mens den tilsvarende markedsandel tilhørende den sydafrikanske import steg betragteligt.

| (88) | Det blev hævdet, at skaden i hovedsagen skyldtes stigningen i verdensmarkedspriserne på det grundlæggende råmateriale, manganmalm. Priserne på manganmalm, som var stabile indtil 2004, fordobledes pludseligt i 2005 og faldt derefter lidt i undersøgelsesperioden. Dette førte til, at EF-erhvervsgrenens produktionsomkostninger pr. enhed steg med 19 %. |
| --- | --- |

(88)

Det blev hævdet, at skaden i hovedsagen skyldtes stigningen i verdensmarkedspriserne på det grundlæggende råmateriale, manganmalm. Priserne på manganmalm, som var stabile indtil 2004, fordobledes pludseligt i 2005 og faldt derefter lidt i undersøgelsesperioden. Dette førte til, at EF-erhvervsgrenens produktionsomkostninger pr. enhed steg med 19 %.

| (89) | Priserne på importen fra Sydafrika steg imidlertid kun med et procentpoint i samme periode (2004/2005), og EF-erhvervsgrenen, som forsøgte at konkurrere med dumpingimporten og blive på markedet, kunne derfor ikke vælte de samlede omkostningsstigninger over på brugerne. EF-erhvervsgrenen kunne ikke sætte priserne op med mere end 4 procentpoint, hvilket var under produktionsomkostningerne. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Undersøgelsesperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Samlede produktionsomkostninger, 2002 = 100 | 100 | 89 | 103 | 110 | 119 |
| Samlede enhedsomkostninger pr. ton, 2002 = 100 | 100 | 98 | 80 | 85 | 95 |
| Enhedssalgspris, 2002 = 100 | 100 | 76 | 71 | 75 | 75 |

(89)

Priserne på importen fra Sydafrika steg imidlertid kun med et procentpoint i samme periode (2004/2005), og EF-erhvervsgrenen, som forsøgte at konkurrere med dumpingimporten og blive på markedet, kunne derfor ikke vælte de samlede omkostningsstigninger over på brugerne. EF-erhvervsgrenen kunne ikke sætte priserne op med mere end 4 procentpoint, hvilket var under produktionsomkostningerne.

2002

2003

2004

2005

Undersøgelsesperioden

Samlede produktionsomkostninger, 2002 = 100

100

89

103

110

119

Samlede enhedsomkostninger pr. ton, 2002 = 100

100

98

80

85

95

Enhedssalgspris, 2002 = 100

100

76

71

75

75

| (90) | Under disse omstændigheder fandtes det ikke, at det var omkostningsstigningerne i sig selv der var den skadegørende faktor, men derimod det forhold, at EF-erhvervsgrenen ikke var i stand til at vælte omkostningsstigningerne over på kunderne på grund af prispresset fra dumpingimporten fra Sydafrika, som ikke var berørt af prisstigningerne på råmaterialerne. Derfor måtte dette argument afvises. |
| --- | --- |

(90)

Under disse omstændigheder fandtes det ikke, at det var omkostningsstigningerne i sig selv der var den skadegørende faktor, men derimod det forhold, at EF-erhvervsgrenen ikke var i stand til at vælte omkostningsstigningerne over på kunderne på grund af prispresset fra dumpingimporten fra Sydafrika, som ikke var berørt af prisstigningerne på råmaterialerne. Derfor måtte dette argument afvises.

| (91) | Det blev af nogle parter hævdet, at der er for store mængder EMD på verdensmarkedet som følge af den stigende produktionskapacitet i Kina, og at disse har presset priserne på EMD og dermed er årsag til den skade, EF-erhvervsgrenen har lidt. |
| --- | --- |

(91)

Det blev af nogle parter hævdet, at der er for store mængder EMD på verdensmarkedet som følge af den stigende produktionskapacitet i Kina, og at disse har presset priserne på EMD og dermed er årsag til den skade, EF-erhvervsgrenen har lidt.

| (92) | Priserne på importen fra Kina var ganske vist relativt lave i den betragtede periode, men der blev kun importeret få mængder, og denne påstand blev derfor ikke fundet begrundet. |
| --- | --- |

(92)

Priserne på importen fra Kina var ganske vist relativt lave i den betragtede periode, men der blev kun importeret få mængder, og denne påstand blev derfor ikke fundet begrundet.

| (93) | Desuden gjorde nogle parter gældende, at faldet i EF-erhvervsgrenens salgspriser på EMD snarere var en følge af den stigende konkurrence mellem batteriproducenter og det prispres, de af den grund var udsat for, end af dumpingimporten fra Sydafrika. |
| --- | --- |

(93)

Desuden gjorde nogle parter gældende, at faldet i EF-erhvervsgrenens salgspriser på EMD snarere var en følge af den stigende konkurrence mellem batteriproducenter og det prispres, de af den grund var udsat for, end af dumpingimporten fra Sydafrika.

| (94) | Undersøgelsen viste, at batteriproducenterne ganske rigtigt var udsat for prispres på grund af stigningen i råmaterialepriserne på verdensmarkedet og den øgede konkurrence. Til gengæld er der kun ganske få EMD-producenter, der opererer på Fællesskabets marked, og de står derfor stærkt i forhandlingerne med batteriproducenterne om priserne på den pågældende vare. Man fandt derfor, at faldet i EF-erhvervsgrenens salgspriser på EMD var en direkte følge af dumpingimporten og de sydafrikanske eksporterende producenters underbudspolitik fra begyndelsen af den betragtede periode og ikke af det prispres, der angiveligt skulle komme fra batteriproducenterne. På baggrund af ovenstående blev det foreløbigt konkluderet, at den stigende konkurrence mellem batteriproducenterne ikke rykkede ved det forhold, at der var en årsagssammenhæng mellem dumpingimporten fra Sydafrika og den skade, EF-erhvervsgrenen har lidt. |
| --- | --- |

(94)

Undersøgelsen viste, at batteriproducenterne ganske rigtigt var udsat for prispres på grund af stigningen i råmaterialepriserne på verdensmarkedet og den øgede konkurrence. Til gengæld er der kun ganske få EMD-producenter, der opererer på Fællesskabets marked, og de står derfor stærkt i forhandlingerne med batteriproducenterne om priserne på den pågældende vare. Man fandt derfor, at faldet i EF-erhvervsgrenens salgspriser på EMD var en direkte følge af dumpingimporten og de sydafrikanske eksporterende producenters underbudspolitik fra begyndelsen af den betragtede periode og ikke af det prispres, der angiveligt skulle komme fra batteriproducenterne. På baggrund af ovenstående blev det foreløbigt konkluderet, at den stigende konkurrence mellem batteriproducenterne ikke rykkede ved det forhold, at der var en årsagssammenhæng mellem dumpingimporten fra Sydafrika og den skade, EF-erhvervsgrenen har lidt.

4.   Konklusion om årsagssammenhæng

| (95) | Ovenstående analyse viser, at importmængderne fra Sydafrika steg drastisk og øgede deres markedsandel tilsvarende drastisk i den betragtede periode. Samtidig faldt priserne på importen betragteligt, og der var et betydeligt prisunderbud i undersøgelsesperioden. Denne stigning i dumpingimportens markedsandel fandt sted, samtidig med at EF-erhvervsgrenen oplevede faldende salg og markedsandele. Dette og prispresset førte bl.a. til, at EF-erhvervsgrenen led store tab i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(95)

Ovenstående analyse viser, at importmængderne fra Sydafrika steg drastisk og øgede deres markedsandel tilsvarende drastisk i den betragtede periode. Samtidig faldt priserne på importen betragteligt, og der var et betydeligt prisunderbud i undersøgelsesperioden. Denne stigning i dumpingimportens markedsandel fandt sted, samtidig med at EF-erhvervsgrenen oplevede faldende salg og markedsandele. Dette og prispresset førte bl.a. til, at EF-erhvervsgrenen led store tab i undersøgelsesperioden.

| (96) | En undersøgelse af de andre faktorer, som kunne have skadet EF-erhvervsgrenen, viste, at ingen af disse kunne have haft så betydelige negative virkninger for erhvervsgrenen som dumpingimporten fra Sydafrika. |
| --- | --- |

(96)

En undersøgelse af de andre faktorer, som kunne have skadet EF-erhvervsgrenen, viste, at ingen af disse kunne have haft så betydelige negative virkninger for erhvervsgrenen som dumpingimporten fra Sydafrika.

| (97) | På grundlag af ovenstående konkluderes det derfor foreløbigt, at dumpingimport har forvoldt EF-erhvervsgrenen væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 6. |
| --- | --- |

(97)

På grundlag af ovenstående konkluderes det derfor foreløbigt, at dumpingimport har forvoldt EF-erhvervsgrenen væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 6.

F.   FÆLLESSKABETS INTERESSE

1.   Generelle forhold

| (98) | I henhold til grundforordningens artikel 21 er det blevet undersøgt, om der på trods af konklusionerne om dumping, skade og årsagssammenhæng er tvingende årsager til at konkludere, at det ikke er i Fællesskabets interesse at indføre antidumpingforanstaltninger på importen fra det pågældende land. |
| --- | --- |

(98)

I henhold til grundforordningens artikel 21 er det blevet undersøgt, om der på trods af konklusionerne om dumping, skade og årsagssammenhæng er tvingende årsager til at konkludere, at det ikke er i Fællesskabets interesse at indføre antidumpingforanstaltninger på importen fra det pågældende land.

| (99) | Kommissionen sendte et spørgeskema til den eneste importør af EMD fra Sydafrika og til alle industrielle brugere, om hvem det vides, at de vil blive berørt af foranstaltningerne, eller som må formodes at blive berørt af dem. Importøren og fire større brugere af den pågældende vare i Fællesskabet besvarede spørgeskemaet. |
| --- | --- |

(99)

Kommissionen sendte et spørgeskema til den eneste importør af EMD fra Sydafrika og til alle industrielle brugere, om hvem det vides, at de vil blive berørt af foranstaltningerne, eller som må formodes at blive berørt af dem. Importøren og fire større brugere af den pågældende vare i Fællesskabet besvarede spørgeskemaet.

2.   EF-erhvervsgrenens interesser

| (100) | Det skal erindres, at EF-erhvervsgrenen består af en producent med produktionsanlæg i Grækenland, hvis salg og rentabilitet blev betydeligt forværret i den betragtede periode med negative følgevirkninger for markedsandel, beskæftigelse, investeringsafkast og likviditet. |
| --- | --- |

(100)

Det skal erindres, at EF-erhvervsgrenen består af en producent med produktionsanlæg i Grækenland, hvis salg og rentabilitet blev betydeligt forværret i den betragtede periode med negative følgevirkninger for markedsandel, beskæftigelse, investeringsafkast og likviditet.

| (101) | Træffes der ikke foranstaltninger, er det sandsynligt, at den manglende rentabilitet som følge af prispresset fra dumpingimporten vil tvinge EF-erhvervsgrenen til at indstille produktionen af EMD i Fællesskabet. Som man vil huske, indstillede en af EF-producenterne produktionen i den betragtede periode. Dette faldt sammen med et stigende pres fra den sydafrikanske import på Fællesskabets marked. Klageren, som var tvunget til midlertidigt at indstille sin produktion i en måned i 2003, har desuden meddelt Kommissionen, at der opstod en lignende, men længerevarende situation i 2007. |
| --- | --- |

(101)

Træffes der ikke foranstaltninger, er det sandsynligt, at den manglende rentabilitet som følge af prispresset fra dumpingimporten vil tvinge EF-erhvervsgrenen til at indstille produktionen af EMD i Fællesskabet. Som man vil huske, indstillede en af EF-producenterne produktionen i den betragtede periode. Dette faldt sammen med et stigende pres fra den sydafrikanske import på Fællesskabets marked. Klageren, som var tvunget til midlertidigt at indstille sin produktion i en måned i 2003, har desuden meddelt Kommissionen, at der opstod en lignende, men længerevarende situation i 2007.

| (102) | Det skal bemærkes, at i lighed med den sydafrikanske eksporterende producent producerer EF-erhvervsgrenen udelukkende EMD, og produktionslinjen kan ikke bruges til produktion af andre varer. |
| --- | --- |

(102)

Det skal bemærkes, at i lighed med den sydafrikanske eksporterende producent producerer EF-erhvervsgrenen udelukkende EMD, og produktionslinjen kan ikke bruges til produktion af andre varer.

| (103) | Efter indførelse af antidumpingforanstaltninger forventes EF-erhvervsgrenens salgspriser og -mængder på Fællesskabets marked imidlertid at stige, hvilket vil forbedre dens rentabilitet og forhindre lukning. |
| --- | --- |

(103)

Efter indførelse af antidumpingforanstaltninger forventes EF-erhvervsgrenens salgspriser og -mængder på Fællesskabets marked imidlertid at stige, hvilket vil forbedre dens rentabilitet og forhindre lukning.

| (104) | Det er derfor klart, at det vil være i EF-erhvervsgrenens interesse, at der indføres antidumpingforanstaltninger. |
| --- | --- |

(104)

Det er derfor klart, at det vil være i EF-erhvervsgrenens interesse, at der indføres antidumpingforanstaltninger.

3.   Brugernes interesser

| (105) | Den eneste erhvervsgren, der bruger EMD er producenter af alkaline batterier og kul-zink-batterier. |
| --- | --- |

(105)

Den eneste erhvervsgren, der bruger EMD er producenter af alkaline batterier og kul-zink-batterier.

| (106) | Som nævnt blev der sendt spørgeskemaer til alle kendte batteriproducenter i Fællesskabet. Fire virksomheder, som tilsammen repræsenterer 93 % af forbruget i Fællesskabet, besvarede skemaerne. Tre af besvarelserne blev gennemgået på stedet. |
| --- | --- |

(106)

Som nævnt blev der sendt spørgeskemaer til alle kendte batteriproducenter i Fællesskabet. Fire virksomheder, som tilsammen repræsenterer 93 % af forbruget i Fællesskabet, besvarede skemaerne. Tre af besvarelserne blev gennemgået på stedet.

| (107) | Som tidligere nævnt fandtes det, at batteriproducenterne i Fællesskabet var under betydeligt pres som følge af de stigende priser på råmaterialer på verdensmarkedet (zink, nikkel, kobber, stål) og den stigende konkurrence på verdensmarkedet for batterier. De anførte, at antiforanstaltninger på import fra Sydafrika ville øge det eksisterende prispres og påføre dem tab, eftersom de ikke ville kunne vælte prisstigningerne over på kunderne. Det fandtes imidlertid, at de generelt stadig befandt sig i en sund økonomisk situation med betragtelige fortjenester før skat i undersøgelsesperioden, og at de havde øget salget i den betragtede periode takket være deres brands positive image i offentligheden. Ud fra de modtagne oplysninger kunne det konstateres, at udgifterne til EMD i batteriproduktionen kan variere mellem 10 og 15 % (afhængigt af batteriets størrelse) af de samlede omkostninger, og det kunne således skønsmæssigt anslås, at en antidumpingtold på det foreslåede niveau ikke skulle kunne øge det forventede prisniveau for batterier med mere end 0,01 til 0,02 EUR. Den stigning i batteripriserne, som antidumpingtolden kan føre med sig, blev beregnet ved at lægge den foreslåede toldsats til produktionsomkostningerne for forskellige størrelser batterier. |
| --- | --- |

(107)

Som tidligere nævnt fandtes det, at batteriproducenterne i Fællesskabet var under betydeligt pres som følge af de stigende priser på råmaterialer på verdensmarkedet (zink, nikkel, kobber, stål) og den stigende konkurrence på verdensmarkedet for batterier. De anførte, at antiforanstaltninger på import fra Sydafrika ville øge det eksisterende prispres og påføre dem tab, eftersom de ikke ville kunne vælte prisstigningerne over på kunderne. Det fandtes imidlertid, at de generelt stadig befandt sig i en sund økonomisk situation med betragtelige fortjenester før skat i undersøgelsesperioden, og at de havde øget salget i den betragtede periode takket være deres brands positive image i offentligheden. Ud fra de modtagne oplysninger kunne det konstateres, at udgifterne til EMD i batteriproduktionen kan variere mellem 10 og 15 % (afhængigt af batteriets størrelse) af de samlede omkostninger, og det kunne således skønsmæssigt anslås, at en antidumpingtold på det foreslåede niveau ikke skulle kunne øge det forventede prisniveau for batterier med mere end 0,01 til 0,02 EUR. Den stigning i batteripriserne, som antidumpingtolden kan føre med sig, blev beregnet ved at lægge den foreslåede toldsats til produktionsomkostningerne for forskellige størrelser batterier.

| (108) | Mange brugere medgav, selvom de generelt var imod indførelsen af foranstaltninger, at det sandsynligvis ville have en negativ effekt på deres situation og konkurrencen på Fællesskabets marked, hvis EF-erhvervsgrenen forsvandt, eftersom denne producerer EMD af høj kvalitet, som er egnet til fremstilling af batterier i den bedste kategori. Hvis EF-erhvervsgrenen skulle forsvinde, ville brugerne således risikere at blive afhængige af EMD fra Sydafrika alene. |
| --- | --- |

(108)

Mange brugere medgav, selvom de generelt var imod indførelsen af foranstaltninger, at det sandsynligvis ville have en negativ effekt på deres situation og konkurrencen på Fællesskabets marked, hvis EF-erhvervsgrenen forsvandt, eftersom denne producerer EMD af høj kvalitet, som er egnet til fremstilling af batterier i den bedste kategori. Hvis EF-erhvervsgrenen skulle forsvinde, ville brugerne således risikere at blive afhængige af EMD fra Sydafrika alene.

| (109) | I betragtning af ovenstående kan det foreløbigt konkluderes, at indførelse af antidumpingforanstaltninger sandsynligvis ikke vil påvirke brugerindustriernes situation alvorligt. |
| --- | --- |

(109)

I betragtning af ovenstående kan det foreløbigt konkluderes, at indførelse af antidumpingforanstaltninger sandsynligvis ikke vil påvirke brugerindustriernes situation alvorligt.

4.   Ikke-forretningsmæssigt forbundne EF-importørers og -forhandleres interesser

| (110) | Den eneste EF-importør af EMD fra Sydafrika medvirkede i undersøgelsen. På grundlag af de indgivne oplysninger konstateredes det, at denne importør var en uafhængig agent og desuden eneagent for Delta. Al import af EMD fra Sydafrika blev solgt i Fællesskabet gennem denne virksomhed. Virksomhedens handelsaktiviteter repræsenterede mindre end 20 % af dens omsætning. Importøren var forbeholden over for eventuelle foranstaltninger. Selv hvis virksomhedens salg faldt efter indførelsen af foranstaltninger, og agentens provision blev sat ned, forventes den stadig at være økonomisk sund, og det er usandsynligt, at importøren ville blive berørt af foranstaltningerne i noget større omfang. Det står således klart, at virkningerne af antidumpingtolden ville blive båret af brugerne. |
| --- | --- |

(110)

Den eneste EF-importør af EMD fra Sydafrika medvirkede i undersøgelsen. På grundlag af de indgivne oplysninger konstateredes det, at denne importør var en uafhængig agent og desuden eneagent for Delta. Al import af EMD fra Sydafrika blev solgt i Fællesskabet gennem denne virksomhed. Virksomhedens handelsaktiviteter repræsenterede mindre end 20 % af dens omsætning. Importøren var forbeholden over for eventuelle foranstaltninger. Selv hvis virksomhedens salg faldt efter indførelsen af foranstaltninger, og agentens provision blev sat ned, forventes den stadig at være økonomisk sund, og det er usandsynligt, at importøren ville blive berørt af foranstaltningerne i noget større omfang. Det står således klart, at virkningerne af antidumpingtolden ville blive båret af brugerne.

| (111) | På dette grundlag har Kommissionen foreløbigt konkluderet, at en indførelse af antidumpingforanstaltninger sandsynligvis ikke vil have alvorlige negative følger for importører i Fællesskabet. |
| --- | --- |

(111)

På dette grundlag har Kommissionen foreløbigt konkluderet, at en indførelse af antidumpingforanstaltninger sandsynligvis ikke vil have alvorlige negative følger for importører i Fællesskabet.

5.   Konklusion vedrørende Fællesskabets interesse

| (112) | En indførelse af foranstaltninger kan forventes at give EF-erhvervsgrenen mulighed for at genvinde salg og markedsandele og forbedre sin rentabilitet. I betragtning af EF-erhvervsgrenens forværrede situation er der stor risiko for, at EF-erhvervsgrenen vil lukke sit produktionsanlæg og afskedige ansatte, hvis der ikke indføres foranstaltninger. |
| --- | --- |

(112)

En indførelse af foranstaltninger kan forventes at give EF-erhvervsgrenen mulighed for at genvinde salg og markedsandele og forbedre sin rentabilitet. I betragtning af EF-erhvervsgrenens forværrede situation er der stor risiko for, at EF-erhvervsgrenen vil lukke sit produktionsanlæg og afskedige ansatte, hvis der ikke indføres foranstaltninger.

| (113) | Den pågældende vare anvendes i batteriproduktion, hvor udgifterne til EMD er relativt beskedne sammenholdt med værdien af slutproduktet, og virkningen vil ikke have nogen større betydning for brugerne som forklaret i betragtning 107. |
| --- | --- |

(113)

Den pågældende vare anvendes i batteriproduktion, hvor udgifterne til EMD er relativt beskedne sammenholdt med værdien af slutproduktet, og virkningen vil ikke have nogen større betydning for brugerne som forklaret i betragtning 107.

| (114) | På baggrund af ovenstående er den foreløbige konklusion, at der ikke er nogen tvingende grund til ikke at indføre antidumpingtold på importen af visse mangandioxider med oprindelse i Sydafrika. |
| --- | --- |

(114)

På baggrund af ovenstående er den foreløbige konklusion, at der ikke er nogen tvingende grund til ikke at indføre antidumpingtold på importen af visse mangandioxider med oprindelse i Sydafrika.

G.   MIDLERTIDIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER

1.   Skadestærskel

| (115) | I betragtning af konklusionerne om dumping, deraf følgende skade, årsagssammenhæng og Fællesskabets interesse bør der indføres midlertidige foranstaltninger for at hindre, at dumpingimporten forårsager yderligere skade for EF-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(115)

I betragtning af konklusionerne om dumping, deraf følgende skade, årsagssammenhæng og Fællesskabets interesse bør der indføres midlertidige foranstaltninger for at hindre, at dumpingimporten forårsager yderligere skade for EF-erhvervsgrenen.

| (116) | Foranstaltningerne bør indføres på et niveau, der er tilstrækkeligt til at afhjælpe den skade, den pågældende import har forvoldt EF-erhvervsgrenen, men ikke overstiger den konstaterede dumpingmargen. Ved beregningen af størrelsen af den told, som er nødvendig for at afhjælpe virkningerne af den skadevoldende dumping, fandtes det, at de eventuelle foranstaltninger burde gøre det muligt for EF-erhvervsgrenen at dække sine produktionsomkostninger og opnå en samlet fortjeneste før skat, som erhvervsgrenen med rimelighed kunne forvente at opnå ved salg af samme vare i Fællesskabet under normale konkurrencevilkår, dvs. i en situation uden dumpingimport. Den fortjenstmargen før skat, der indgik i denne beregning svarede til den fortjenstmargen, som EF-erhvervsgrenen havde i begyndelsen af den betragtede periode, da priserne på EMD fra Sydafrika lå på samme niveau som priserne på den samme vare solgt af EF-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(116)

Foranstaltningerne bør indføres på et niveau, der er tilstrækkeligt til at afhjælpe den skade, den pågældende import har forvoldt EF-erhvervsgrenen, men ikke overstiger den konstaterede dumpingmargen. Ved beregningen af størrelsen af den told, som er nødvendig for at afhjælpe virkningerne af den skadevoldende dumping, fandtes det, at de eventuelle foranstaltninger burde gøre det muligt for EF-erhvervsgrenen at dække sine produktionsomkostninger og opnå en samlet fortjeneste før skat, som erhvervsgrenen med rimelighed kunne forvente at opnå ved salg af samme vare i Fællesskabet under normale konkurrencevilkår, dvs. i en situation uden dumpingimport. Den fortjenstmargen før skat, der indgik i denne beregning svarede til den fortjenstmargen, som EF-erhvervsgrenen havde i begyndelsen af den betragtede periode, da priserne på EMD fra Sydafrika lå på samme niveau som priserne på den samme vare solgt af EF-erhvervsgrenen.

| (117) | Den nødvendige prisforhøjelse blev dernæst fastsat på grundlag af en sammenligning af den vejede gennemsnitlige importpris som fastsat i forbindelse med beregningen af prisunderbuddet (jf. betragtning 45) og den ikke-skadevoldende pris på den samme vare, som EF-erhvervsgrenen solgte på Fællesskabets marked. Den ikke-skadevoldende pris blev beregnet ved at justere EF-erhvervsgrenens salgspris med det faktiske tab eller den faktiske fortjeneste i undersøgelsesperioden og ved at lægge ovennævnte fortjenstmargen til. Alle forskelle, der fulgte af denne sammenligning, udtryktes derefter i procent af den samlede cif-importværdi. |
| --- | --- |

(117)

Den nødvendige prisforhøjelse blev dernæst fastsat på grundlag af en sammenligning af den vejede gennemsnitlige importpris som fastsat i forbindelse med beregningen af prisunderbuddet (jf. betragtning 45) og den ikke-skadevoldende pris på den samme vare, som EF-erhvervsgrenen solgte på Fællesskabets marked. Den ikke-skadevoldende pris blev beregnet ved at justere EF-erhvervsgrenens salgspris med det faktiske tab eller den faktiske fortjeneste i undersøgelsesperioden og ved at lægge ovennævnte fortjenstmargen til. Alle forskelle, der fulgte af denne sammenligning, udtryktes derefter i procent af den samlede cif-importværdi.

| (118) | Skadesmargenen var betydeligt større end den konstaterede dumpingmargen. |
| --- | --- |

(118)

Skadesmargenen var betydeligt større end den konstaterede dumpingmargen.

2.   Midlertidige foranstaltninger

| (119) | På baggrund af ovenstående bør der i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, indføres en midlertidig antidumpingtold svarende til den fastlagte dumpingmargen, eftersom denne er lavere end den ovenfor beregnede skadestærskel. |
| --- | --- |

(119)

På baggrund af ovenstående bør der i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, indføres en midlertidig antidumpingtold svarende til den fastlagte dumpingmargen, eftersom denne er lavere end den ovenfor beregnede skadestærskel.

| (120) | På grundlag af ovenstående foreslås følgende foreløbige toldsatser:






  Delta E.M.D. (Pty) Ltd | 14,9 % |
| --- | --- | --- |
| Alle andre virksomheder | 14,9 % |

(120)

På grundlag af ovenstående foreslås følgende foreløbige toldsatser:

Delta E.M.D. (Pty) Ltd

14,9 %

Alle andre virksomheder

14,9 %

H.   AFSLUTTENDE BESTEMMELSE

| (121) | God administrativ praksis byder, at der fastsættes en periode, inden for hvilken de interesserede parter, der gav sig til kende inden for den frist, der er fastsat i meddelelsen om indledningen af undersøgelsen, kan fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt. Desuden bør det fremføres, at de konklusioner, der ligger til grund for indførelse af antidumpingtold i denne forordning, er foreløbige og kan tages op til fornyet overvejelse med henblik på indførelse af en endelig foranstaltning — |
| --- | --- |

(121)

God administrativ praksis byder, at der fastsættes en periode, inden for hvilken de interesserede parter, der gav sig til kende inden for den frist, der er fastsat i meddelelsen om indledningen af undersøgelsen, kan fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt. Desuden bør det fremføres, at de konklusioner, der ligger til grund for indførelse af antidumpingtold i denne forordning, er foreløbige og kan tages op til fornyet overvejelse med henblik på indførelse af en endelig foranstaltning —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

1.   Der indføres en midlertidig antidumpingtold på import af elektrolytiske mangandioxider (dvs. mangandioxider, der er fremstillet ved en elektrolytisk proces), der ikke er varmebehandlet efter den elektrolytiske proces, henhørende under KN-kode ex 2820 10 00 (Taric-kode 2820100010) og med oprindelse i Sydafrika.

2.   Den midlertidige antidumpingtold for de varer, der fremstilles af nedenstående virksomheder, fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet:

| Virksomhed | Antidumping-told | Taric-tillægskode |
| --- | --- | --- |
| Delta E.M.D. (Pty) Ltd | 14,9 % | A828 |
| Alle andre virksomheder | 14,9 % | A999 |

Virksomhed

Antidumping-told

Taric-tillægskode

Delta E.M.D. (Pty) Ltd

14,9 %

A828

Alle andre virksomheder

14,9 %

A999

3.   Den i stk. 1 omhandlede vares overgang til fri omsætning i EF er betinget af, at der stilles sikkerhed svarende til den midlertidige told.

4.   Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet fastsættes.

Artikel 2

Interesserede parter kan anmode om fremlæggelse af de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der ligger til grund for vedtagelsen af denne forordning, fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt af Kommissionen inden for en måned fra datoen for denne forordnings ikrafttræden, jf. dog artikel 20 i Rådets forordning (EF) nr. 384/96.

I medfør af artikel 21, stk. 4, i forordning (EF) nr. 384/96, kan de berørte parter inden for en frist på en måned fra nærværende forordnings ikrafttræden, fremsætte bemærkninger til anvendelsen heraf.

Artikel 3

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 1 i denne forordning finder anvendelse i seks måneder.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 17. september 2007.

På Kommissionens vegne

Peter MANDELSON

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 56 af 6.3.1996, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 2117/2005 (EUT L 340 af 23.12.2005, s. 17).

1

(2)  EUT C 314 af 21.12.2006, s. 78.

2

---

| 18.9.2007 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 243/21 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2007

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 243/21

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1067/2007

af 17. september 2007

om registrering af en betegnelse i registeret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (Staffordshire Cheese (BOB))

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 af 20. marts 2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer (1), særlig artikel 7, stk. 4, første afsnit, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I overensstemmelse med artikel 6, stk. 2, første afsnit, og i henhold til artikel 17, stk. 2, i forordning (EF) nr. 510/2006 er Det Forenede Kongeriges ansøgning om registrering af betegnelsen »Staffordshire Cheese« blevet offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (2). |
| --- | --- |

(1)

I overensstemmelse med artikel 6, stk. 2, første afsnit, og i henhold til artikel 17, stk. 2, i forordning (EF) nr. 510/2006 er Det Forenede Kongeriges ansøgning om registrering af betegnelsen »Staffordshire Cheese« blevet offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (2).

| (2) | Kommissionen modtog én indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 7 i forordning (EF) nr. 510/2006. Denne indsigelse er senere trukket tilbage, og betegnelsen bør derfor registreres — |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen modtog én indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 7 i forordning (EF) nr. 510/2006. Denne indsigelse er senere trukket tilbage, og betegnelsen bør derfor registreres —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Betegnelsen i bilaget til denne forordning registreres hermed.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 17. september 2007.

På Kommissionens vegne

Mariann FISCHER BOEL

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT L 93 af 31.3.2006, s. 12. Senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 952/2007 (EUT L 210 af 10.8.2007, s. 26).

1

(2)  EUT C 148 af 24.6.2006, s. 12.

2

---

BILAG

Landbrugsprodukter bestemt til fødevarer, som er opført i traktatens bilag I:

| Kategori 1.3. | Oste |
| --- | --- |

Kategori 1.3.

Oste

DET FORENEDE KONGERIGE

Staffordshire Cheese (BOB)

---

| 18.9.2007 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 243/22 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2007

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 243/22

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1068/2007

af 17. september 2007

om godkendelse af en væsentlig ændring af en betegnelse i registeret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (Queso Nata de Cantabria (BOB))

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 af 20. marts 2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer (1), særlig artikel 7, stk. 4, første afsnit, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I overensstemmelse med artikel 9, stk. 1, første afsnit, og i henhold til artikel 17, stk. 2, i forordning (EF) nr. 510/2006 har Kommissionen undersøgt Spaniens anmodning om en ændring af varespecifikationen for den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Queso de Cantabria«, som er registreret i henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 1107/96 (2). |
| --- | --- |

(1)

I overensstemmelse med artikel 9, stk. 1, første afsnit, og i henhold til artikel 17, stk. 2, i forordning (EF) nr. 510/2006 har Kommissionen undersøgt Spaniens anmodning om en ændring af varespecifikationen for den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Queso de Cantabria«, som er registreret i henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 1107/96 (2).

| (2) | Da den pågældende ændring går ud over en ændring af mindre omfang i henhold til artikel 9 i forordning (EF) nr. 510/2006, har Kommissionen i overensstemmelse med forordningens artikel 6 offentliggjort ændringsanmodningen i Den Europæiske Unions Tidende
   (3). Kommissionen har ikke modtaget nogen indsigelser mod ansøgningen, jf. artikel 7 i forordning (EF) nr. 510/2006, og ændringen bør derfor godkendes — |
| --- | --- |

(2)

Da den pågældende ændring går ud over en ændring af mindre omfang i henhold til artikel 9 i forordning (EF) nr. 510/2006, har Kommissionen i overensstemmelse med forordningens artikel 6 offentliggjort ændringsanmodningen i Den Europæiske Unions Tidende
   (3). Kommissionen har ikke modtaget nogen indsigelser mod ansøgningen, jf. artikel 7 i forordning (EF) nr. 510/2006, og ændringen bør derfor godkendes —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Hermed godkendes for betegnelsen i bilaget til denne forordning den ændring af varespecifikationen, som blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 17. september 2007.

På Kommissionens vegne

Mariann FISCHER BOEL

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT L 93 af 31.3.2006, s. 12. Senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 952/2007 (EUT L 210 af 10.8.2007, s. 26).

1

(2)  EFT L 148 af 21.6.1996, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 2156/2005 (EUT L 342 af 24.12.2005, s. 54).

2

(3)  EUT C 288 af 25.11.2006, s. 8.

3

---

BILAG

Landbrugsprodukter bestemt til fødevarer, som er opført i traktatens bilag I:

| Kategori 1.3. | Oste |
| --- | --- |

Kategori 1.3.

Oste

SPANIEN

Queso Nata de Cantabria (BOB)

---

| 18.9.2007 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 243/23 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2007

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 243/23

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1069/2007

af 17. september 2007

om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af polyvinylalkohol (PVA) med oprindelse i Folkerepublikken Kina

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (grundforordningen), særlig artikel 7,

efter høring af det rådgivende udvalg, og

ud fra følgende betragtninger:

1.   PROCEDURE

1.1.   Indledning

| (1) | I henhold til grundforordningens artikel 5 offentliggjorde Kommissionen den 19. december 2006 en meddelelse (indledningsmeddelelsen) i Den Europæiske Unions Tidende
   (2) om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen til Fællesskabet af polyvinylalkohol (PVA) med oprindelse i Folkerepublikken Kina (Kina) og Taiwan (de berørte lande). |
| --- | --- |

(1)

I henhold til grundforordningens artikel 5 offentliggjorde Kommissionen den 19. december 2006 en meddelelse (indledningsmeddelelsen) i Den Europæiske Unions Tidende
   (2) om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen til Fællesskabet af polyvinylalkohol (PVA) med oprindelse i Folkerepublikken Kina (Kina) og Taiwan (de berørte lande).

| (2) | Proceduren blev indledt, efter at Kuraray Specialties Europe GmbH (klageren), siden januar 2007 benævnt Kuraray Europe GmbH, som repræsenterer et større antal producenter og tegner sig for over 25 % af den samlede EF-produktion af polyvinylalkohol, den 6. november 2006 havde indgivet en klage. Klagen indeholdt umiddelbare beviser for, at der foregik dumpingimport af PVA med oprindelse i de berørte lande, og at dette havde medført væsentlig skade, hvilket ansås for tilstrækkeligt til at begrunde indledningen af en procedure. |
| --- | --- |

(2)

Proceduren blev indledt, efter at Kuraray Specialties Europe GmbH (klageren), siden januar 2007 benævnt Kuraray Europe GmbH, som repræsenterer et større antal producenter og tegner sig for over 25 % af den samlede EF-produktion af polyvinylalkohol, den 6. november 2006 havde indgivet en klage. Klagen indeholdt umiddelbare beviser for, at der foregik dumpingimport af PVA med oprindelse i de berørte lande, og at dette havde medført væsentlig skade, hvilket ansås for tilstrækkeligt til at begrunde indledningen af en procedure.

1.2.   Parter berørt af proceduren

| (3) | Kommissionen underrettede officielt den klagende producent og andre kendte EF-producenter, eksporterende producenter i de berørte lande, importører/forhandlere og brugere, som den vidste var berørt af proceduren, og repræsentanter for de pågældende eksporterende lande om indledningen af proceduren. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Alle berørte parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen underrettede officielt den klagende producent og andre kendte EF-producenter, eksporterende producenter i de berørte lande, importører/forhandlere og brugere, som den vidste var berørt af proceduren, og repræsentanter for de pågældende eksporterende lande om indledningen af proceduren. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Alle berørte parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.

| (4) | For at give de kinesiske eksporterende producenter, der måtte ønske det, mulighed for at anmode om markedsøkonomisk behandling eller individuel behandling sendte Kommissionen ansøgningsskemaer herom til de eksporterende producenter, som den vidste, var berørt af sagen, samt til de kinesiske myndigheder. En eksporterende producent i Kina anmodede om markedsøkonomisk behandling i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), eller om individuel behandling, hvis det af undersøgelsen fremgik, at den pågældende ikke opfyldte betingelserne for markedsøkonomisk behandling. |
| --- | --- |

(4)

For at give de kinesiske eksporterende producenter, der måtte ønske det, mulighed for at anmode om markedsøkonomisk behandling eller individuel behandling sendte Kommissionen ansøgningsskemaer herom til de eksporterende producenter, som den vidste, var berørt af sagen, samt til de kinesiske myndigheder. En eksporterende producent i Kina anmodede om markedsøkonomisk behandling i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), eller om individuel behandling, hvis det af undersøgelsen fremgik, at den pågældende ikke opfyldte betingelserne for markedsøkonomisk behandling.

| (5) | På baggrund af det tilsyneladende store antal eksporterende producenter i Kina og importører til Fællesskabet, blev stikprøver for disse parters vedkommende nævnt som en mulighed i indledningsmeddelelsen for at fastsætte dumpingens og skadens omfang jf. grundforordningens artikel 17. |
| --- | --- |

(5)

På baggrund af det tilsyneladende store antal eksporterende producenter i Kina og importører til Fællesskabet, blev stikprøver for disse parters vedkommende nævnt som en mulighed i indledningsmeddelelsen for at fastsætte dumpingens og skadens omfang jf. grundforordningens artikel 17.

| (6) | For så vidt angår de eksporterende producenter i Kina, blev det imidlertid efterfølgende besluttet, at det ikke var nødvendigt at anvende stikprøver, da kun tre eksporterende producenter deltog i samarbejdet. |
| --- | --- |

(6)

For så vidt angår de eksporterende producenter i Kina, blev det imidlertid efterfølgende besluttet, at det ikke var nødvendigt at anvende stikprøver, da kun tre eksporterende producenter deltog i samarbejdet.

| (7) | For så vidt angår importørerne af PVA, anmodede Kommissionen alle kendte importører om at afgive oplysninger om import og salg af den pågældende vare. På grundlag af oplysninger fra 14 samarbejdende importører udvalgte Kommissionen fem importører (to i Tyskland, en i Italien, en i Nederlandene og en i USA) til stikprøven. Disse importører tegnede sig for den største repræsentative salgsmængde for samarbejdende importører i Fællesskabet (omkring 80 %), som med rimelighed kunne undersøges inden for den tid, der var til rådighed. |
| --- | --- |

(7)

For så vidt angår importørerne af PVA, anmodede Kommissionen alle kendte importører om at afgive oplysninger om import og salg af den pågældende vare. På grundlag af oplysninger fra 14 samarbejdende importører udvalgte Kommissionen fem importører (to i Tyskland, en i Italien, en i Nederlandene og en i USA) til stikprøven. Disse importører tegnede sig for den største repræsentative salgsmængde for samarbejdende importører i Fællesskabet (omkring 80 %), som med rimelighed kunne undersøges inden for den tid, der var til rådighed.

| (8) | Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle parter, som den vidste var berørt, og til alle andre virksomheder, som gav sig til kende inden for de frister, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Der indkom besvarede spørgeskemaer fra to EF-producenter, tre eksporterende producenter i Kina, en eksporterende producent i Taiwan, de fem importører i stikprøven og syv brugere i Fællesskabet. |
| --- | --- |

(8)

Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle parter, som den vidste var berørt, og til alle andre virksomheder, som gav sig til kende inden for de frister, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Der indkom besvarede spørgeskemaer fra to EF-producenter, tre eksporterende producenter i Kina, en eksporterende producent i Taiwan, de fem importører i stikprøven og syv brugere i Fællesskabet.

| (9) | For så vidt angår spørgeskemaerne fra brugerne, var to af dem ikke fuldt besvarede og blev derfor ikke taget i betragtning. Desuden fremsatte en række brugere bemærkninger uden at besvare spørgeskemaet. |
| --- | --- |

(9)

For så vidt angår spørgeskemaerne fra brugerne, var to af dem ikke fuldt besvarede og blev derfor ikke taget i betragtning. Desuden fremsatte en række brugere bemærkninger uden at besvare spørgeskemaet.

| (10) | En af importørerne i stikprøven aflyste to gange meget sent et aftalt kontrolbesøg. Som følge heraf kunne oplysningerne fra denne virksomhed ikke kontrolleres og måtte midlertidigt lades ude af betragtning. |
| --- | --- |

(10)

En af importørerne i stikprøven aflyste to gange meget sent et aftalt kontrolbesøg. Som følge heraf kunne oplysningerne fra denne virksomhed ikke kontrolleres og måtte midlertidigt lades ude af betragtning.

| (11) | Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på en markedsøkonomisk/individuel behandling i Kinas tilfælde og en foreløbig fastlæggelse af dumpingen, den opståede skade og de berørte fællesskabsinteresser for begge berørte landes vedkommende. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder:






  a) | EF-producenter:






  — | Kuraray Europe GmbH, Frankfurt, Tyskland |
| --- | --- | --- | --- |

(11)

Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på en markedsøkonomisk/individuel behandling i Kinas tilfælde og en foreløbig fastlæggelse af dumpingen, den opståede skade og de berørte fællesskabsinteresser for begge berørte landes vedkommende. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder:

a)

EF-producenter:

—

Kuraray Europe GmbH, Frankfurt, Tyskland

| — | Celanese Chemical Ibérica S.L., Tarragona, Spanien |
| --- | --- |

—

Celanese Chemical Ibérica S.L., Tarragona, Spanien

| b) | Eksporterende producent i Taiwan:






  — | Chang Chun Petrochemical Co. Ltd, Taipei |
| --- | --- | --- |

b)

Eksporterende producent i Taiwan:

—

Chang Chun Petrochemical Co. Ltd, Taipei

| c) | Eksporterende producent i Kina:






  — | Shanxi Sanwei Group Co. Ltd, Hongdong |
| --- | --- | --- |

c)

Eksporterende producent i Kina:

—

Shanxi Sanwei Group Co. Ltd, Hongdong

| d) | Ikke-forretningsmæssigt forbundne importører i Fællesskabet:






  — | Cordial Beheer en Registergoederen BV, Winschoten, Nederlandene |
| --- | --- | --- |

d)

Ikke-forretningsmæssigt forbundne importører i Fællesskabet:

—

Cordial Beheer en Registergoederen BV, Winschoten, Nederlandene

| — | Menssing Chemiehandel & Consultants GmbH, Hamburg, Tyskland |
| --- | --- |

—

Menssing Chemiehandel & Consultants GmbH, Hamburg, Tyskland

| — | Omya Peralta GmbH, Hamburg, Tyskland |
| --- | --- |

—

Omya Peralta GmbH, Hamburg, Tyskland

| e) | Brugere i Fællesskabet:






  — | Cordial Beheer en Registergoederen BV, Winschoten, Nederlandene |
| --- | --- | --- |

e)

Brugere i Fællesskabet:

—

Cordial Beheer en Registergoederen BV, Winschoten, Nederlandene

| — | Wacker Chemie AG, Burghausen, Tyskland. |
| --- | --- |

—

Wacker Chemie AG, Burghausen, Tyskland.

| (12) | I betragtning af behovet for at fastsætte en normal værdi for eksporterende producenter i Kina, der ikke anmodede om markedsøkonomisk behandling, eller som eventuelt ikke ville blive indrømmet markedsøkonomisk behandling, blev der aflagt kontrolbesøg hos følgende producent med henblik på at fastsætte den normale værdi på grundlag af oplysninger fra det i indledningsmeddelelsen påtænkte referenceland, Japan:






  — | Kuraray Japan, Tokyo. |
| --- | --- | --- |

(12)

I betragtning af behovet for at fastsætte en normal værdi for eksporterende producenter i Kina, der ikke anmodede om markedsøkonomisk behandling, eller som eventuelt ikke ville blive indrømmet markedsøkonomisk behandling, blev der aflagt kontrolbesøg hos følgende producent med henblik på at fastsætte den normale værdi på grundlag af oplysninger fra det i indledningsmeddelelsen påtænkte referenceland, Japan:

—

Kuraray Japan, Tokyo.

1.3.   Undersøgelsesperiode

| (13) | Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra 1. oktober 2005 til 30. september 2006 (undersøgelsesperioden eller UP). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra 1. januar 2003 til udgangen af undersøgelsesperioden (den betragtede periode). |
| --- | --- |

(13)

Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra 1. oktober 2005 til 30. september 2006 (undersøgelsesperioden eller UP). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra 1. januar 2003 til udgangen af undersøgelsesperioden (den betragtede periode).

2.   DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE

2.1.   Den pågældende vare

| (14) | Den pågældende vare er visse polyvinylalkoholer (PVA) i form af homo-polymer harpiks med en viskositet (målt i 4 % opløsning) på mindst 3 mPa, men ikke over 61 mPa, og en hydrolysegrad på mindst 84,0 mol %, men ikke over 99,9 mol %, med oprindelse i Folkerepublikken Kina og Taiwan (den pågældende vare), som normalt tariferes under KN-kode ex 3905 30 00. |
| --- | --- |

(14)

Den pågældende vare er visse polyvinylalkoholer (PVA) i form af homo-polymer harpiks med en viskositet (målt i 4 % opløsning) på mindst 3 mPa, men ikke over 61 mPa, og en hydrolysegrad på mindst 84,0 mol %, men ikke over 99,9 mol %, med oprindelse i Folkerepublikken Kina og Taiwan (den pågældende vare), som normalt tariferes under KN-kode ex 3905 30 00.

| (15) | PVA fremstilles ved hydrolyse af polyvinylacetat, som fremstilles ved polymerisering af vinylacetatmonomer (sidstnævnte fremstilles hovedsagelig af ethylen og eddikesyre). PVA har mange anvendelsesmuligheder. I Fællesskabet bruges PVA navnlig til fremstilling af polyvinylbutyral (PVB) (25-29 % af forbruget), polymeriseringshjælpestoffer (21-25 %), overfladebelægning til papir (17-21 %), klæbestoffer (13-17 %) og til overfladebehandling af tekstiler (8-12 %). |
| --- | --- |

(15)

PVA fremstilles ved hydrolyse af polyvinylacetat, som fremstilles ved polymerisering af vinylacetatmonomer (sidstnævnte fremstilles hovedsagelig af ethylen og eddikesyre). PVA har mange anvendelsesmuligheder. I Fællesskabet bruges PVA navnlig til fremstilling af polyvinylbutyral (PVB) (25-29 % af forbruget), polymeriseringshjælpestoffer (21-25 %), overfladebelægning til papir (17-21 %), klæbestoffer (13-17 %) og til overfladebehandling af tekstiler (8-12 %).

| (16) | En bruger i Fællesskabet hævdede, at en bestemt vare, som vedkommende indkøbte i Kina, ikke skulle betragtes som den pågældende vare, eftersom i) det ikke er en standard-PVA-model, og den har forskellige og meget specifikke kemiske og fysiske egenskaber, og ii) den har anvendelser, der er forskellige fra PVA-varers. |
| --- | --- |

(16)

En bruger i Fællesskabet hævdede, at en bestemt vare, som vedkommende indkøbte i Kina, ikke skulle betragtes som den pågældende vare, eftersom i) det ikke er en standard-PVA-model, og den har forskellige og meget specifikke kemiske og fysiske egenskaber, og ii) den har anvendelser, der er forskellige fra PVA-varers.

| (17) | For så vidt angår det første argument, blev det fastslået, at denne model falder ind under varebeskrivelsen i betragtning 14 ovenfor, og at den har samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber som de andre modeller, der falder ind under varedefinitionen. For så vidt angår det andet argument, blev denne særlige PVA-model anvendt til produktion af PVB, der ikke alene er den vigtigste anvendelse, jf. betragtning 15, men også det hurtigst voksende marked for PVA i Fællesskabet. Det ville være urealistisk at betegne et sådant marked som værende et ikke-standardmarked. Endvidere fremgik det, at gennemsnitspriserne for PVA til de forskellige anvendelser var på samme niveau. Ud fra ovenstående betragtninger konkluderedes det, at der ikke var nogen grund til ikke at lade denne model falde ind under varedefinitionen, og derfor blev påstanden afvist. |
| --- | --- |

(17)

For så vidt angår det første argument, blev det fastslået, at denne model falder ind under varebeskrivelsen i betragtning 14 ovenfor, og at den har samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber som de andre modeller, der falder ind under varedefinitionen. For så vidt angår det andet argument, blev denne særlige PVA-model anvendt til produktion af PVB, der ikke alene er den vigtigste anvendelse, jf. betragtning 15, men også det hurtigst voksende marked for PVA i Fællesskabet. Det ville være urealistisk at betegne et sådant marked som værende et ikke-standardmarked. Endvidere fremgik det, at gennemsnitspriserne for PVA til de forskellige anvendelser var på samme niveau. Ud fra ovenstående betragtninger konkluderedes det, at der ikke var nogen grund til ikke at lade denne model falde ind under varedefinitionen, og derfor blev påstanden afvist.

2.2.   Samme vare

| (18) | Undersøgelsen viste, at PVA, som fremstilles og sælges af EF-erhvervsgrenen i Fællesskabet, PVA, der fremstilles og sælges på hjemmemarkederne i Taiwan og Kina, og PVA, som fremstilles i Kina og Taiwan og eksporteres til Fællesskabet, samt PVA, der fremstilles og sælges i Japan, i alt væsentligt har de samme grundlæggende kemiske og fysiske egenskaber og de samme grundlæggende anvendelsesformål. De anses derfor for at være mage til den omhandlede vare, jf. artikel 1, stk. 4, i grundforordningen. |
| --- | --- |

(18)

Undersøgelsen viste, at PVA, som fremstilles og sælges af EF-erhvervsgrenen i Fællesskabet, PVA, der fremstilles og sælges på hjemmemarkederne i Taiwan og Kina, og PVA, som fremstilles i Kina og Taiwan og eksporteres til Fællesskabet, samt PVA, der fremstilles og sælges i Japan, i alt væsentligt har de samme grundlæggende kemiske og fysiske egenskaber og de samme grundlæggende anvendelsesformål. De anses derfor for at være mage til den omhandlede vare, jf. artikel 1, stk. 4, i grundforordningen.

3.   DUMPING

3.1.   Taiwan

3.1.1.   Den normale værdi

| (19) | Med henblik på at fastsætte den normale værdi blev det først fastslået, om hjemmemarkedssalget af samme vare til Taiwans eneste eksporterende producents uafhængige kunder var repræsentativt, dvs. om dette salg samlet udgjorde mindst 5 % af producentens samlede eksportsalg til Fællesskabet af den pågældende vare, jf. artikel 2, stk. 2, i grundforordningen. |
| --- | --- |

(19)

Med henblik på at fastsætte den normale værdi blev det først fastslået, om hjemmemarkedssalget af samme vare til Taiwans eneste eksporterende producents uafhængige kunder var repræsentativt, dvs. om dette salg samlet udgjorde mindst 5 % af producentens samlede eksportsalg til Fællesskabet af den pågældende vare, jf. artikel 2, stk. 2, i grundforordningen.

| (20) | For hver varetype, der solgtes af den eksporterende producent på hjemmemarkedet og fandtes at være direkte sammenlignelig med den varetype, der solgtes med henblik på eksport til Fællesskabet, blev det fastslået, om hjemmemarkedssalget var tilstrækkeligt repræsentativt. Hjemmemarkedssalget af en bestemt varetype blev anset for tilstrækkelig repræsentativt, hvis den samlede salgsmængde på hjemmemarkedet af den pågældende varetype til uafhængige kunder i undersøgelsesperioden udgjorde mindst 5 % af den samlede salgsmængde af den sammenlignelige varetype, der solgtes med henblik på eksport til Fællesskabet. |
| --- | --- |

(20)

For hver varetype, der solgtes af den eksporterende producent på hjemmemarkedet og fandtes at være direkte sammenlignelig med den varetype, der solgtes med henblik på eksport til Fællesskabet, blev det fastslået, om hjemmemarkedssalget var tilstrækkeligt repræsentativt. Hjemmemarkedssalget af en bestemt varetype blev anset for tilstrækkelig repræsentativt, hvis den samlede salgsmængde på hjemmemarkedet af den pågældende varetype til uafhængige kunder i undersøgelsesperioden udgjorde mindst 5 % af den samlede salgsmængde af den sammenlignelige varetype, der solgtes med henblik på eksport til Fællesskabet.

| (21) | Kommissionen undersøgte dernæst, om hjemmemarkedssalget for hver varetype, der var solgt på hjemmemarkedet i repræsentative mængder, kunne anses for at have fundet sted i normal handel i henhold til artikel 2, stk. 4, i grundforordningen. Dette blev gjort ved for hver eksporteret varetype at fastsætte, hvor stor en andel af salget på hjemmemarkedet til uafhængige kunder, der var fortjenstgivende i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(21)

Kommissionen undersøgte dernæst, om hjemmemarkedssalget for hver varetype, der var solgt på hjemmemarkedet i repræsentative mængder, kunne anses for at have fundet sted i normal handel i henhold til artikel 2, stk. 4, i grundforordningen. Dette blev gjort ved for hver eksporteret varetype at fastsætte, hvor stor en andel af salget på hjemmemarkedet til uafhængige kunder, der var fortjenstgivende i undersøgelsesperioden.

| (22) | For de varetyper, hvor mere end 80 % af salget på hjemmemarkedet (udtrykt i mængde) ikke fandt sted til under enhedsomkostningerne, og hvor den vejede gennemsnitlige salgspris var lig med eller højere end de vejede gennemsnitlige produktionsomkostninger, beregnedes den normale værdi for hver varetype som det vejede gennemsnit af alle hjemmemarkedspriserne for den pågældende type. |
| --- | --- |

(22)

For de varetyper, hvor mere end 80 % af salget på hjemmemarkedet (udtrykt i mængde) ikke fandt sted til under enhedsomkostningerne, og hvor den vejede gennemsnitlige salgspris var lig med eller højere end de vejede gennemsnitlige produktionsomkostninger, beregnedes den normale værdi for hver varetype som det vejede gennemsnit af alle hjemmemarkedspriserne for den pågældende type.

| (23) | I tilfælde, hvor det fortjenstgivende salg af en varetype udgjorde højst 80 % af den samlede salgsmængde af den pågældende type, eller hvor den vejede gennemsnitlige pris for den pågældende type lå under produktionsomkostningerne, beregnedes den normale værdi på grundlag af den faktiske pris på hjemmemarkedet som et vejet gennemsnit af det fortjenstgivende salg af den pågældende type, forudsat at dette udgjorde 10 % eller derover af den samlede salgsmængde af den pågældende type. |
| --- | --- |

(23)

I tilfælde, hvor det fortjenstgivende salg af en varetype udgjorde højst 80 % af den samlede salgsmængde af den pågældende type, eller hvor den vejede gennemsnitlige pris for den pågældende type lå under produktionsomkostningerne, beregnedes den normale værdi på grundlag af den faktiske pris på hjemmemarkedet som et vejet gennemsnit af det fortjenstgivende salg af den pågældende type, forudsat at dette udgjorde 10 % eller derover af den samlede salgsmængde af den pågældende type.

| (24) | I tilfælde, hvor det fortjenstgivende salg af en hvilken som helst varetype udgjorde mindre end 10 % af det samlede salg af den pågældende type, fandt Kommissionen, at denne bestemte type solgtes i utilstrækkelige mængder til, at hjemmemarkedsprisen kunne udgøre et passende grundlag for fastsættelsen af den normale værdi. |
| --- | --- |

(24)

I tilfælde, hvor det fortjenstgivende salg af en hvilken som helst varetype udgjorde mindre end 10 % af det samlede salg af den pågældende type, fandt Kommissionen, at denne bestemte type solgtes i utilstrækkelige mængder til, at hjemmemarkedsprisen kunne udgøre et passende grundlag for fastsættelsen af den normale værdi.

| (25) | Hvis hjemmemarkedspriserne for en bestemt varetype solgt af den eksporterende producent ikke kunne anvendes til at fastsætte den normale værdi, måtte den beregnes, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 3. |
| --- | --- |

(25)

Hvis hjemmemarkedspriserne for en bestemt varetype solgt af den eksporterende producent ikke kunne anvendes til at fastsætte den normale værdi, måtte den beregnes, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 3.

| (26) | I forbindelse med beregningen af den normale værdi, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 3, bygger salgs-, general- og administrationsomkostninger og fortjeneste på de faktiske beløb, som påløber hos den eksporterende producent, som undersøgelsen vedrører, i forbindelse med produktion og salg i normal handel af samme vare, jf. artikel 2, stk. 6. |
| --- | --- |

(26)

I forbindelse med beregningen af den normale værdi, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 3, bygger salgs-, general- og administrationsomkostninger og fortjeneste på de faktiske beløb, som påløber hos den eksporterende producent, som undersøgelsen vedrører, i forbindelse med produktion og salg i normal handel af samme vare, jf. artikel 2, stk. 6.

3.1.2.   Eksportpris

| (27) | Den eneste eksporterende producent eksporterede den pågældende vare direkte til uafhængige kunder i Fællesskabet. Eksportpriserne blev derfor fastsat på grundlag af de priser, der faktisk betaltes eller skulle betales af disse uafhængige kunder for den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8. |
| --- | --- |

(27)

Den eneste eksporterende producent eksporterede den pågældende vare direkte til uafhængige kunder i Fællesskabet. Eksportpriserne blev derfor fastsat på grundlag af de priser, der faktisk betaltes eller skulle betales af disse uafhængige kunder for den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8.

3.1.3.   Sammenligning

| (28) | Den normale værdi og eksportprisen for den eneste eksporterende producent blev sammenlignet ab fabrik. For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget hensyn til forskelle i omkostninger til transport, forsikring, håndtering, lastning og dermed forbundne omkostninger, pakning, kreditter, omkostninger ved kundeservice (garantier og kautioner) og andre faktorer (bankgebyrer) i tilfælde, hvor det var nødvendigt og berettiget, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. |
| --- | --- |

(28)

Den normale værdi og eksportprisen for den eneste eksporterende producent blev sammenlignet ab fabrik. For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget hensyn til forskelle i omkostninger til transport, forsikring, håndtering, lastning og dermed forbundne omkostninger, pakning, kreditter, omkostninger ved kundeservice (garantier og kautioner) og andre faktorer (bankgebyrer) i tilfælde, hvor det var nødvendigt og berettiget, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10.

3.1.4.   Dumpingmargen

| (29) | Sammenligningen af de normale værdier med eksportpriserne viste en dumpingmargen på – 2,30 % for den eneste eksporterende producent fra Taiwan, Chang Chun Petrochemical Co. Ltd. i undersøgelsesprioden. |
| --- | --- |

(29)

Sammenligningen af de normale værdier med eksportpriserne viste en dumpingmargen på – 2,30 % for den eneste eksporterende producent fra Taiwan, Chang Chun Petrochemical Co. Ltd. i undersøgelsesprioden.

| (30) | I betragtning af, at den eneste samarbejdende virksomhed er den eneste eksporterende producent af den pågældende vare i Taiwan, og at den står for 100 % af eksporten fra Taiwan til Fællesskabet i undersøgelsesperioden, konstateredes der ikke dumping for Taiwans vedkommende. |
| --- | --- |

(30)

I betragtning af, at den eneste samarbejdende virksomhed er den eneste eksporterende producent af den pågældende vare i Taiwan, og at den står for 100 % af eksporten fra Taiwan til Fællesskabet i undersøgelsesperioden, konstateredes der ikke dumping for Taiwans vedkommende.

3.2.   Folkerepublikken Kina (Kina)

3.2.1.   Markedsøkonomisk behandling

| (31) | I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), skal den normale værdi i antidumpingundersøgelser vedrørende import fra Kina fastsættes i overensstemmelse med artikel 2, stk. 1 til 6, for de producenter, som opfylder kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), dvs. hvor de eksporterende producenter godtgør, at fremstilling og salg af samme vare finder sted på markedsøkonomiske vilkår. Til orientering er disse kriterier kort beskrevet herunder:






  — | Virksomhedernes beslutninger skal træffes som reaktion på markedssignaler uden nogen omfattende statslig indgriben, og udgifterne skal afspejle markedsværdierne. |
| --- | --- | --- |

(31)

I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), skal den normale værdi i antidumpingundersøgelser vedrørende import fra Kina fastsættes i overensstemmelse med artikel 2, stk. 1 til 6, for de producenter, som opfylder kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), dvs. hvor de eksporterende producenter godtgør, at fremstilling og salg af samme vare finder sted på markedsøkonomiske vilkår. Til orientering er disse kriterier kort beskrevet herunder:

—

Virksomhedernes beslutninger skal træffes som reaktion på markedssignaler uden nogen omfattende statslig indgriben, og udgifterne skal afspejle markedsværdierne.

| — | Virksomhederne skal benytte ét klart sæt grundlæggende regnskabsforskrifter, som revideres uafhængigt i henhold til internationale regnskabsstandarder, og som anvendes til alle formål. |
| --- | --- |

—

Virksomhederne skal benytte ét klart sæt grundlæggende regnskabsforskrifter, som revideres uafhængigt i henhold til internationale regnskabsstandarder, og som anvendes til alle formål.

| — | Der må ikke være videreført væsentlige fordrejninger fra det tidligere ikke-markedsøkonomiske system. |
| --- | --- |

—

Der må ikke være videreført væsentlige fordrejninger fra det tidligere ikke-markedsøkonomiske system.

| — | Lovene om konkurs og ejerforhold skal give stabilitet og retssikkerhed. |
| --- | --- |

—

Lovene om konkurs og ejerforhold skal give stabilitet og retssikkerhed.

| — | Valutaomregninger skal finde sted til markedskurs. |
| --- | --- |

—

Valutaomregninger skal finde sted til markedskurs.

| (32) | En kinesisk eksporterende producent og dennes forretningsmæssigt forbundne handelsvirksomhed anmodede om markedsøkonomisk behandling i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), og besvarede rettidigt ansøgningsformularen herom for eksporterende producenter. Producenten fremstiller den pågældende vare, og dennes forretningsmæssigt forbundne handelsvirksomhed er involveret i eksportsalg af den pågældende vare. Det er Kommissionens sædvanlige praksis at undersøge, om en gruppe af forretningsmæssigt forbundne virksomheder samlet opfylder betingelserne for at få indrømmet markedsøkonomisk behandling. |
| --- | --- |

(32)

En kinesisk eksporterende producent og dennes forretningsmæssigt forbundne handelsvirksomhed anmodede om markedsøkonomisk behandling i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), og besvarede rettidigt ansøgningsformularen herom for eksporterende producenter. Producenten fremstiller den pågældende vare, og dennes forretningsmæssigt forbundne handelsvirksomhed er involveret i eksportsalg af den pågældende vare. Det er Kommissionens sædvanlige praksis at undersøge, om en gruppe af forretningsmæssigt forbundne virksomheder samlet opfylder betingelserne for at få indrømmet markedsøkonomisk behandling.

| (33) | For den eksporterende producent og dennes handelsvirksomhed indhentede Kommissionen alle de oplysninger, som den anså for nødvendige, og kontrollerede ved et besøg hos de pågældende virksomheder alle de oplysninger, som var afgivet i anmodningen om markedsøkonomisk behandling. |
| --- | --- |

(33)

For den eksporterende producent og dennes handelsvirksomhed indhentede Kommissionen alle de oplysninger, som den anså for nødvendige, og kontrollerede ved et besøg hos de pågældende virksomheder alle de oplysninger, som var afgivet i anmodningen om markedsøkonomisk behandling.

| (34) | Undersøgelsen viste, at den kinesiske eksporterende producent ikke kunne indrømmes markedsøkonomisk behandling, da denne ikke opfyldte det første kriterium i artikel 2, stk. 7, litra c), i grundforordningen. |
| --- | --- |

(34)

Undersøgelsen viste, at den kinesiske eksporterende producent ikke kunne indrømmes markedsøkonomisk behandling, da denne ikke opfyldte det første kriterium i artikel 2, stk. 7, litra c), i grundforordningen.

| (35) | Det konstateredes, at den eksporterende producent og dennes forretningsmæssigt forbundne handelsvirksomhed kontrolleredes af statsejede virksomheder, som var repræsenteret ved et afgørende flertal af bestyrelsesmedlemmerne i et omfang, som ikke stod i forhold til deres aktieposter. Desuden havde staten aktiemajoriteten i undersøgelsesperioden. Da de berørte virksomheder ikke var i stand til at fremlægge tilstrækkelig dokumentation til at fjerne tvivlen om betydelig statslig indgriben i ledelsesbeslutninger, blev det fastslået, at denne gruppe virksomheder var underlagt betydelig statskontrol og -indgriben. De berørte parter fik lejlighed til at kommentere ovennævnte resultater. De modtagne bemærkninger var ikke af en sådan art, at de kunne ændre ved ovennævnte konklusioner. |
| --- | --- |

(35)

Det konstateredes, at den eksporterende producent og dennes forretningsmæssigt forbundne handelsvirksomhed kontrolleredes af statsejede virksomheder, som var repræsenteret ved et afgørende flertal af bestyrelsesmedlemmerne i et omfang, som ikke stod i forhold til deres aktieposter. Desuden havde staten aktiemajoriteten i undersøgelsesperioden. Da de berørte virksomheder ikke var i stand til at fremlægge tilstrækkelig dokumentation til at fjerne tvivlen om betydelig statslig indgriben i ledelsesbeslutninger, blev det fastslået, at denne gruppe virksomheder var underlagt betydelig statskontrol og -indgriben. De berørte parter fik lejlighed til at kommentere ovennævnte resultater. De modtagne bemærkninger var ikke af en sådan art, at de kunne ændre ved ovennævnte konklusioner.

| (36) | På grundlag af ovenstående har den kinesiske eksporterende producent og dennes forretningsmæssigt forbundne handelsvirksomhed ikke godtgjort, at de opfylder kriterierne i artikel 2, stk. 7, litra c), i grundforordningen, og de kunne derfor ikke indrømmes markedsøkonomisk behandling. |
| --- | --- |

(36)

På grundlag af ovenstående har den kinesiske eksporterende producent og dennes forretningsmæssigt forbundne handelsvirksomhed ikke godtgjort, at de opfylder kriterierne i artikel 2, stk. 7, litra c), i grundforordningen, og de kunne derfor ikke indrømmes markedsøkonomisk behandling.

3.2.2.   Individuel behandling

| (37) | I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), fastsættes der eventuelt en landsdækkende told for lande henhørende under nævnte artikel undtagen i tilfælde, hvor virksomheder kan påvise, at de opfylder alle kriterierne i grundforordningens artikel 9, stk. 5. |
| --- | --- |

(37)

I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), fastsættes der eventuelt en landsdækkende told for lande henhørende under nævnte artikel undtagen i tilfælde, hvor virksomheder kan påvise, at de opfylder alle kriterierne i grundforordningens artikel 9, stk. 5.

| (38) | For så vidt angår Kina anmodede den eneste eksporterende producent og dennes forretningsmæssigt forbundne handelsvirksomhed, der ønskede markedsøkonomisk behandling, også om individuel behandling i det tilfælde, at de ikke blev indrømmet markedsøkonomisk behandling. |
| --- | --- |

(38)

For så vidt angår Kina anmodede den eneste eksporterende producent og dennes forretningsmæssigt forbundne handelsvirksomhed, der ønskede markedsøkonomisk behandling, også om individuel behandling i det tilfælde, at de ikke blev indrømmet markedsøkonomisk behandling.

| (39) | Det blev på grundlag af de foreliggende oplysninger konstateret, at den eksporterende producent og dennes handelsvirksomhed ikke kunne påvise, at de tilsammen opfyldte alle kriterierne for at opnå individuel behandling, jf. grundforordningens artikel 9, stk. 5. Det blev nemlig fastslået, at den eksporterende producent og dennes handelsvirksomhed ikke kunne opfylde kriteriet i grundforordningens artikel 9, stk. 5, litra c), om, at størstedelen af aktierne tilhører private, og at statslige tjenestemænd i bestyrelsen eller i ledende managementstillinger skal være i klart mindretal, eller det skal påvises, at virksomheden er tilstrækkeligt uafhængig af statslig indgriben, af de i betragtning 35 ovenfor anførte grunde. |
| --- | --- |

(39)

Det blev på grundlag af de foreliggende oplysninger konstateret, at den eksporterende producent og dennes handelsvirksomhed ikke kunne påvise, at de tilsammen opfyldte alle kriterierne for at opnå individuel behandling, jf. grundforordningens artikel 9, stk. 5. Det blev nemlig fastslået, at den eksporterende producent og dennes handelsvirksomhed ikke kunne opfylde kriteriet i grundforordningens artikel 9, stk. 5, litra c), om, at størstedelen af aktierne tilhører private, og at statslige tjenestemænd i bestyrelsen eller i ledende managementstillinger skal være i klart mindretal, eller det skal påvises, at virksomheden er tilstrækkeligt uafhængig af statslig indgriben, af de i betragtning 35 ovenfor anførte grunde.

3.2.3.   Referenceland

| (40) | I henhold til artikel 2, stk. 7, litra a), i grundforordningen skal den normale værdi for eksporterende producenter, der ikke kan indrømmes markedsøkonomisk behandling, fastsættes på grundlag af priserne eller den beregnede værdi i et referenceland. |
| --- | --- |

(40)

I henhold til artikel 2, stk. 7, litra a), i grundforordningen skal den normale værdi for eksporterende producenter, der ikke kan indrømmes markedsøkonomisk behandling, fastsættes på grundlag af priserne eller den beregnede værdi i et referenceland.

| (41) | I indledningsmeddelelsen oplyste Kommissionen, at den påtænkte at benytte Japan som egnet referenceland til at fastsætte den normale værdi for Kina, og den opfordrede interesserede parter til at fremsætte bemærkninger hertil. En række af de interesserede parter modsatte sig dette forslag og foreslog i stedet at bruge Indien eller Taiwan. |
| --- | --- |

(41)

I indledningsmeddelelsen oplyste Kommissionen, at den påtænkte at benytte Japan som egnet referenceland til at fastsætte den normale værdi for Kina, og den opfordrede interesserede parter til at fremsætte bemærkninger hertil. En række af de interesserede parter modsatte sig dette forslag og foreslog i stedet at bruge Indien eller Taiwan.

| (42) | Der var ingen betydelig fremstilling af samme vare i Indien. Taiwan var genstand for undersøgelsen, og derfor kunne oplysninger i det land være fordrejet på grund af dumping. Så parterne blev orienteret om, at Japan var blevet udvalgt som referenceland, fordi det ikke var genstand for undersøgelsen, der var repræsentativ produktion af samme vare, og konkurrencebetingelserne forekom at være hensigtsmæssige. |
| --- | --- |

(42)

Der var ingen betydelig fremstilling af samme vare i Indien. Taiwan var genstand for undersøgelsen, og derfor kunne oplysninger i det land være fordrejet på grund af dumping. Så parterne blev orienteret om, at Japan var blevet udvalgt som referenceland, fordi det ikke var genstand for undersøgelsen, der var repræsentativ produktion af samme vare, og konkurrencebetingelserne forekom at være hensigtsmæssige.

| (43) | Kommissionen anmodede om samarbejde fra fire kendte producenter i Japan og sendte dem i den forbindelse et spørgeskema. To af de fire japanske producenter besvarede spørgeskemaet. Den ene af dem besvarede dog ikke spørgeskemaet fuldt ud og accepterede ikke et kontrolbesøg. De oplysninger, som den eneste japanske producent, der samarbejdede fuldt ud, havde afgivet, blev kontrolleret på stedet. |
| --- | --- |

(43)

Kommissionen anmodede om samarbejde fra fire kendte producenter i Japan og sendte dem i den forbindelse et spørgeskema. To af de fire japanske producenter besvarede spørgeskemaet. Den ene af dem besvarede dog ikke spørgeskemaet fuldt ud og accepterede ikke et kontrolbesøg. De oplysninger, som den eneste japanske producent, der samarbejdede fuldt ud, havde afgivet, blev kontrolleret på stedet.

| (44) | Efter kontrolbesøget hos den eksporterende producent i Taiwan blev det imidlertid konstateret, at Taiwan ikke eksporterede varer til dumpingpriser i undersøgelsesperioden. Spørgsmålet om valg af referenceland blev derfor taget op til fornyet overvejelse. |
| --- | --- |

(44)

Efter kontrolbesøget hos den eksporterende producent i Taiwan blev det imidlertid konstateret, at Taiwan ikke eksporterede varer til dumpingpriser i undersøgelsesperioden. Spørgsmålet om valg af referenceland blev derfor taget op til fornyet overvejelse.

| (45) | I den forbindelse fremgik det, at produktionsmængden i Taiwan udgør over 100 % af den mængde, der eksporteres af den pågældende vare fra Kina til Fællesskabet. Endvidere kan markedet i Taiwan karakteriseres som åbent, eftersom importtoldniveauet er lavt (MFN-toldsats på 5 %). Undersøgelsen viste også, at der var et betydeligt hjemmemarkedssalg af samme vare i Taiwan, og at der var tilstrækkelig import til markedet i Taiwan. Derfor blev Taiwan anset for at være et konkurrencedygtigt marked og tilstrækkeligt repræsentativt med henblik på fastlæggelsen af den normale værdi for Kina. |
| --- | --- |

(45)

I den forbindelse fremgik det, at produktionsmængden i Taiwan udgør over 100 % af den mængde, der eksporteres af den pågældende vare fra Kina til Fællesskabet. Endvidere kan markedet i Taiwan karakteriseres som åbent, eftersom importtoldniveauet er lavt (MFN-toldsats på 5 %). Undersøgelsen viste også, at der var et betydeligt hjemmemarkedssalg af samme vare i Taiwan, og at der var tilstrækkelig import til markedet i Taiwan. Derfor blev Taiwan anset for at være et konkurrencedygtigt marked og tilstrækkeligt repræsentativt med henblik på fastlæggelsen af den normale værdi for Kina.

| (46) | Endvidere udgør importen af PVA til Taiwan omkring 15 % af det indenlandske forbrug sammenlignet med omkring 3 % for Japans vedkommende, hvilket viser, at det japanske marked er mindre hensigtsmæssigt end Taiwan, for så vidt angår konkurrence i forbindelse med import. I lyset af ovenstående blev det foreløbigt besluttet, at Taiwan skulle benyttes som referenceland, eftersom det udgør det mest egnede referenceland, jf. artikel 2, stk. 7, litra a), i grundforordningen. |
| --- | --- |

(46)

Endvidere udgør importen af PVA til Taiwan omkring 15 % af det indenlandske forbrug sammenlignet med omkring 3 % for Japans vedkommende, hvilket viser, at det japanske marked er mindre hensigtsmæssigt end Taiwan, for så vidt angår konkurrence i forbindelse med import. I lyset af ovenstående blev det foreløbigt besluttet, at Taiwan skulle benyttes som referenceland, eftersom det udgør det mest egnede referenceland, jf. artikel 2, stk. 7, litra a), i grundforordningen.

3.2.4.   Normal værdi

| (47) | Efter valget af Taiwan som referenceland, jf. betragtning (46) ovenfor, og i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), blev den normale værdi, som var blevet fastsat for Taiwan i betragtning 19 til 26 ovenfor benyttet i dumpingberegningen for Kina. |
| --- | --- |

(47)

Efter valget af Taiwan som referenceland, jf. betragtning (46) ovenfor, og i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), blev den normale værdi, som var blevet fastsat for Taiwan i betragtning 19 til 26 ovenfor benyttet i dumpingberegningen for Kina.

3.2.5.   Eksportpris

| (48) | Eftersom de tre kinesiske samarbejdende eksporterende producenter tilsammen tegnede sig for næsten hele eksporten af den pågældende vare til Fællesskabet i undersøgelsesperioden, blev deres egne eksportoplysninger benyttet til at fastsætte eksportprisen. For at kontrollere troværdigheden af de afgivne oplysninger blev de imidlertid sammenlignet med Eurostats importoplysninger, og der viste sig at være rimelig overensstemmelse. |
| --- | --- |

(48)

Eftersom de tre kinesiske samarbejdende eksporterende producenter tilsammen tegnede sig for næsten hele eksporten af den pågældende vare til Fællesskabet i undersøgelsesperioden, blev deres egne eksportoplysninger benyttet til at fastsætte eksportprisen. For at kontrollere troværdigheden af de afgivne oplysninger blev de imidlertid sammenlignet med Eurostats importoplysninger, og der viste sig at være rimelig overensstemmelse.

| (49) | De tre samarbejdende eksporterende producenter i Kina solgte ved eksport til Fællesskabet enten direkte til uafhængige kunder i Fællesskabet eller gennem deres forretningsmæssigt forbundne virksomheder beliggende i det eksporterende land. |
| --- | --- |

(49)

De tre samarbejdende eksporterende producenter i Kina solgte ved eksport til Fællesskabet enten direkte til uafhængige kunder i Fællesskabet eller gennem deres forretningsmæssigt forbundne virksomheder beliggende i det eksporterende land.

| (50) | For alle eksportsalg blev eksportpriserne fastsat på grundlag af de priser, der faktisk blev betalt eller skulle betales, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8. |
| --- | --- |

(50)

For alle eksportsalg blev eksportpriserne fastsat på grundlag af de priser, der faktisk blev betalt eller skulle betales, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8.

3.2.6.   Sammenligning

| (51) | Den normale værdi for den eneste producent i referencelandet Taiwan og eksportprisen for de tre samarbejdende kinesiske eksporterende producenter blev sammenlignet ab fabrik. For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget hensyn til forskelle i omkostninger til transport, forsikring, håndtering, lastning og dermed forbundne omkostninger, pakning, kreditter og provisioner i tilfælde, hvor det var nødvendigt og berettiget, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. |
| --- | --- |

(51)

Den normale værdi for den eneste producent i referencelandet Taiwan og eksportprisen for de tre samarbejdende kinesiske eksporterende producenter blev sammenlignet ab fabrik. For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget hensyn til forskelle i omkostninger til transport, forsikring, håndtering, lastning og dermed forbundne omkostninger, pakning, kreditter og provisioner i tilfælde, hvor det var nødvendigt og berettiget, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10.

3.2.7.   Dumpingmargen

| (52) | Da ingen af de samarbejdende kinesiske eksporterende producenter blev indrømmet markedsøkonomisk eller individuel behandling, blev der fastsat en dumpingmargen for hele Kina ved anvendelse af det vejede gennemsnit af eksportpriser ab fabrik for de tre samarbejdende eksporterende producenter. |
| --- | --- |

(52)

Da ingen af de samarbejdende kinesiske eksporterende producenter blev indrømmet markedsøkonomisk eller individuel behandling, blev der fastsat en dumpingmargen for hele Kina ved anvendelse af det vejede gennemsnit af eksportpriser ab fabrik for de tre samarbejdende eksporterende producenter.

| (53) | Sammenligningen af den vejede gennemsnitlige kinesiske eksportpris og den vejede gennemsnitlige normalværdi for referencelandet viste en dumpingmargen på 10,06 %. |
| --- | --- |

(53)

Sammenligningen af den vejede gennemsnitlige kinesiske eksportpris og den vejede gennemsnitlige normalværdi for referencelandet viste en dumpingmargen på 10,06 %.

4.   SKADE

4.1.   EF-produktionen og EF-erhvervsgrenen

| (54) | Inden for Fællesskabet fremstilles samme vare med henblik på salg af tre virksomheder: Kuraray Europe GmbH (KEG) i Tyskland, Celanese Ibérica Chemicals (Celanese) i Spanien og en tredje producent, som fremstiller meget begrænsede mængder, men som ikke samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen. KEG og Celanese samarbejdede fuldt ud i forbindelse med undersøgelsen. |
| --- | --- |

(54)

Inden for Fællesskabet fremstilles samme vare med henblik på salg af tre virksomheder: Kuraray Europe GmbH (KEG) i Tyskland, Celanese Ibérica Chemicals (Celanese) i Spanien og en tredje producent, som fremstiller meget begrænsede mængder, men som ikke samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen. KEG og Celanese samarbejdede fuldt ud i forbindelse med undersøgelsen.

| (55) | Ud over ovennævnte produktion er der tre producenter i Fællesskabet, som fremstiller samme vare udelukkende til bunden anvendelse. To af disse virksomheder samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen som brugere, da de også købte betydelige mængder af den pågældende vare til fremstilling af deres yderligt forarbejdede varer. |
| --- | --- |

(55)

Ud over ovennævnte produktion er der tre producenter i Fællesskabet, som fremstiller samme vare udelukkende til bunden anvendelse. To af disse virksomheder samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen som brugere, da de også købte betydelige mængder af den pågældende vare til fremstilling af deres yderligt forarbejdede varer.

| (56) | Da de to i betragtning 54 ovenfor nævnte samarbejdende producenter tegnede sig for 80 % af den samlede fællesskabsproduktion (til eget forbrug og til salg) i undersøgelsesperioden, anses de for at tegne sig for en betydelig del af den samlede fællesskabsproduktion af samme vare. De anses derfor for at udgøre erhvervsgrenen i Fællesskabet (EF-erhvervsgrenen), jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4. |
| --- | --- |

(56)

Da de to i betragtning 54 ovenfor nævnte samarbejdende producenter tegnede sig for 80 % af den samlede fællesskabsproduktion (til eget forbrug og til salg) i undersøgelsesperioden, anses de for at tegne sig for en betydelig del af den samlede fællesskabsproduktion af samme vare. De anses derfor for at udgøre erhvervsgrenen i Fællesskabet (EF-erhvervsgrenen), jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4.

| (57) | I betragtning af at EF-erhvervsgrenen kun består af to producenter, måtte oplysninger vedrørende EF-erhvervsgrenen indekseres af fortrolighedshensyn, jf. artikel 19 i grundforordningen. |
| --- | --- |

(57)

I betragtning af at EF-erhvervsgrenen kun består af to producenter, måtte oplysninger vedrørende EF-erhvervsgrenen indekseres af fortrolighedshensyn, jf. artikel 19 i grundforordningen.

| (58) | For at afgøre, om EF-erhvervsgrenen led skade, og bestemme forbruget og de forskellige økonomiske indikatorer for EF-erhvervsgrenens situation blev det undersøgt, hvorvidt og i hvilket omfang der i analysen var taget hensyn til den efterfølgende anvendelse af EF-erhvervsgrenens produktion af samme vare. |
| --- | --- |

(58)

For at afgøre, om EF-erhvervsgrenen led skade, og bestemme forbruget og de forskellige økonomiske indikatorer for EF-erhvervsgrenens situation blev det undersøgt, hvorvidt og i hvilket omfang der i analysen var taget hensyn til den efterfølgende anvendelse af EF-erhvervsgrenens produktion af samme vare.

| (59) | PVA anvendes som et mellemmateriale i en vifte af andre produkter. I Fællesskabet anvendes det ofte i fremstillingen af polyvinylbutyral (PVB), som klæbestof, overfladebelægning til papir, polymeriseringshjælpestoffer og til overfladebehandling af tekstiler. Det konstateredes i løbet af undersøgelsen, at en af fællesskabsproducenterne, der solgte størstedelen af sin egenproduktion af PVA på det åbne marked, også anvendte en betydelig del af sin PVA-produktion til videreforarbejdning inden for den samme virksomhed. Dette kaldes bunden anvendelse. Som det fremgik af betragtning 55 ovenfor, var der tre andre virksomheder i Fællesskabet, som fremstillede PVA udelukkende til bunden anvendelse, og oven i denne produktion til bunden anvendelse købte mindst to af dem også betydelige mængder af PVA på markedet som brugere til videreforarbejdning. |
| --- | --- |

(59)

PVA anvendes som et mellemmateriale i en vifte af andre produkter. I Fællesskabet anvendes det ofte i fremstillingen af polyvinylbutyral (PVB), som klæbestof, overfladebelægning til papir, polymeriseringshjælpestoffer og til overfladebehandling af tekstiler. Det konstateredes i løbet af undersøgelsen, at en af fællesskabsproducenterne, der solgte størstedelen af sin egenproduktion af PVA på det åbne marked, også anvendte en betydelig del af sin PVA-produktion til videreforarbejdning inden for den samme virksomhed. Dette kaldes bunden anvendelse. Som det fremgik af betragtning 55 ovenfor, var der tre andre virksomheder i Fællesskabet, som fremstillede PVA udelukkende til bunden anvendelse, og oven i denne produktion til bunden anvendelse købte mindst to af dem også betydelige mængder af PVA på markedet som brugere til videreforarbejdning.

| (60) | Det konstateredes, at de mængder, de pågældende virksomheder i Fællesskabet havde bundne anvendelser for, i princippet kunne erstattes af indkøbt PVA, f.eks. hvis markedsforhold og/eller finansielle betragtninger udløste et sådant skift. De blev derfor inddraget i fællesskabsmarkedsanalysen. |
| --- | --- |

(60)

Det konstateredes, at de mængder, de pågældende virksomheder i Fællesskabet havde bundne anvendelser for, i princippet kunne erstattes af indkøbt PVA, f.eks. hvis markedsforhold og/eller finansielle betragtninger udløste et sådant skift. De blev derfor inddraget i fællesskabsmarkedsanalysen.

4.2.   EF-forbrug

| (61) | EF-forbruget blev fastsat på grundlag af det frie markedssalg af EF-erhvervsgrenens egenproduktion på EF-markedet, EF-erhvervsgrenens bundne anvendelse, produktionsmængder hos de øvrige (mindre) EF-producenter hidrørende fra den mest anvendte database inden for denne særlige erhvervsgren, den bundne anvendelse hos de to i betragtning 55 ovenfor nævnte brugere, den eneste taiwanesiske producents kontrollerede importmængde og oplysninger om EF-importmængder vedrørende alle andre lande fra Eurostat. |
| --- | --- |

(61)

EF-forbruget blev fastsat på grundlag af det frie markedssalg af EF-erhvervsgrenens egenproduktion på EF-markedet, EF-erhvervsgrenens bundne anvendelse, produktionsmængder hos de øvrige (mindre) EF-producenter hidrørende fra den mest anvendte database inden for denne særlige erhvervsgren, den bundne anvendelse hos de to i betragtning 55 ovenfor nævnte brugere, den eneste taiwanesiske producents kontrollerede importmængde og oplysninger om EF-importmængder vedrørende alle andre lande fra Eurostat.

| (62) | For så vidt angår oplysninger om EF-importmængder fra Eurostat, jf. betragtning 14, tariferes den pågældende vare på indeværende tidspunkt under KN-kode ex 3905 30 00. Eurostats oplysninger vedrørende denne ex-KN-kode indeholder også visse nichevarer, der ikke er omfattet af varedækningen. Da det ikke var muligt at udskille oplysningerne om den pågældende vare fra den bredere varekategori, blev de derfor tilpasset på grundlag af oplysninger om import af disse nichevarer i klagen. |
| --- | --- |

(62)

For så vidt angår oplysninger om EF-importmængder fra Eurostat, jf. betragtning 14, tariferes den pågældende vare på indeværende tidspunkt under KN-kode ex 3905 30 00. Eurostats oplysninger vedrørende denne ex-KN-kode indeholder også visse nichevarer, der ikke er omfattet af varedækningen. Da det ikke var muligt at udskille oplysningerne om den pågældende vare fra den bredere varekategori, blev de derfor tilpasset på grundlag af oplysninger om import af disse nichevarer i klagen.

| (63) | Endvidere bør man i forbindelse med Eurostats oplysninger bemærke, at en del af importen af den pågældende vare var opført under »secret extra«, og derfor var der ingen tilgængelige oplysninger om oprindelse i den offentlige database. Oplysninger om oprindelseslandene til den således angivne import har man fået fra relevante toldmyndigheder, og de er derfor blevet medtaget i alle relevante tabeller og analyser. |
| --- | --- |

(63)

Endvidere bør man i forbindelse med Eurostats oplysninger bemærke, at en del af importen af den pågældende vare var opført under »secret extra«, og derfor var der ingen tilgængelige oplysninger om oprindelse i den offentlige database. Oplysninger om oprindelseslandene til den således angivne import har man fået fra relevante toldmyndigheder, og de er derfor blevet medtaget i alle relevante tabeller og analyser.

| (64) | På grundlag af ovenstående fremgik det, at forbruget af PVA er vokset betydeligt i den betragtede periode, og navnlig mellem 2004 og 2005. I den betragtede periode voksede forbruget med 14 %, hvilket især skyldtes en hurtigt voksende efterspørgsel efter PVA som råmateriale til produktion af polyvinylbutyral (PVB), som anvendes til fremstilling af PVB-folie og -ark. PVB-folie anvendes som mellemlæg i fremstillingen af lamineret sikkerhedsglas og i bil- og bygningsindustrien, som er stærkt voksende markeder i Fællesskabet. | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Forbrug i ton | 142 894 | 148 807 | 163 851 | 163 096 |
| Indeks (2003 = 100) | 100 | 104 | 115 | 114 |

(64)

På grundlag af ovenstående fremgik det, at forbruget af PVA er vokset betydeligt i den betragtede periode, og navnlig mellem 2004 og 2005. I den betragtede periode voksede forbruget med 14 %, hvilket især skyldtes en hurtigt voksende efterspørgsel efter PVA som råmateriale til produktion af polyvinylbutyral (PVB), som anvendes til fremstilling af PVB-folie og -ark. PVB-folie anvendes som mellemlæg i fremstillingen af lamineret sikkerhedsglas og i bil- og bygningsindustrien, som er stærkt voksende markeder i Fællesskabet.

2003

2004

2005

UP

Forbrug i ton

142 894

148 807

163 851

163 096

Indeks (2003 = 100)

100

104

115

114

4.3.   Import fra de pågældende lande

| (65) | Eftersom dumpingmargenen for Taiwan ligger under bagatelgrænsen, bør import fra dette land midlertidigt holdes uden for skadesvurderingen. |
| --- | --- |

(65)

Eftersom dumpingmargenen for Taiwan ligger under bagatelgrænsen, bør import fra dette land midlertidigt holdes uden for skadesvurderingen.

a)   Importens omfang og markedsandel

| (66) | Den importerede mængde af den pågældende vare faldt med 39 procentpoint mellem 2003 og 2004, derefter voksede den med 29 procentpoint i 2005 for igen at falde lidt, så resultatet er et fald på 11 % i undersøgelsesperioden sammenlignet med 2003.









  Import | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Fra Kina i ton | 24 067 | 14 710 | 21 561 | 21 513 |
| Indeks (2003 = 100) | 100 | 61 | 90 | 89 |

(66)

Den importerede mængde af den pågældende vare faldt med 39 procentpoint mellem 2003 og 2004, derefter voksede den med 29 procentpoint i 2005 for igen at falde lidt, så resultatet er et fald på 11 % i undersøgelsesperioden sammenlignet med 2003.

Import

2003

2004

2005

UP

Fra Kina i ton

24 067

14 710

21 561

21 513

Indeks (2003 = 100)

100

61

90

89

| (67) | Markedsandelen for importen fra Kina faldt også først brat og voksede siden. I 2005 og i undersøgelsesperioden tegnede importen fra Kina sig for 13 % af det samlede fællesskabsmarked.









  Kinas markedsandel | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Fællesskabsmarkedet | 17 % | 10 % | 13 % | 13 % |
| Indeks (2003 = 100) | 100 | 59 | 78 | 78 |

(67)

Markedsandelen for importen fra Kina faldt også først brat og voksede siden. I 2005 og i undersøgelsesperioden tegnede importen fra Kina sig for 13 % af det samlede fællesskabsmarked.

Kinas markedsandel

2003

2004

2005

UP

Fællesskabsmarkedet

17 %

10 %

13 %

13 %

Indeks (2003 = 100)

100

59

78

78

b)   Priser

| (68) | Mellem 2003 og undersøgelsesperioden faldt gennemsnitsprisen for import af den pågældende vare med oprindelse i Kina med 2 procentpoint.









  Enhedspriser | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kina (EUR/ton) | 1 150 | 1 115 | 1 164 | 1 132 |
| Indeks (2003 = 100) | 100 | 97 | 101 | 98 |

(68)

Mellem 2003 og undersøgelsesperioden faldt gennemsnitsprisen for import af den pågældende vare med oprindelse i Kina med 2 procentpoint.

Enhedspriser

2003

2004

2005

UP

Kina (EUR/ton)

1 150

1 115

1 164

1 132

Indeks (2003 = 100)

100

97

101

98

c)   Prisunderbud

| (69) | Med henblik på at fastsætte prisunderbuddet undersøgte Kommissionen prisoplysningerne for undersøgelsesperioden. EF-erhvervsgrenens relevante salgspriser var nettopriser efter fradrag for rabatter og afslag. Disse priser justeredes om nødvendigt til ab fabrik, dvs. med fradrag af fragtomkostninger i Fællesskabet. Kinas importpriser var også nettopriser med fradrag for rabatter og afslag, og de blev om nødvendigt justeret til cif-priser, Fællesskabets grænse, med en passende justering for told (6,5 %) og importørens omkostninger efter import til Fællesskabet. |
| --- | --- |

(69)

Med henblik på at fastsætte prisunderbuddet undersøgte Kommissionen prisoplysningerne for undersøgelsesperioden. EF-erhvervsgrenens relevante salgspriser var nettopriser efter fradrag for rabatter og afslag. Disse priser justeredes om nødvendigt til ab fabrik, dvs. med fradrag af fragtomkostninger i Fællesskabet. Kinas importpriser var også nettopriser med fradrag for rabatter og afslag, og de blev om nødvendigt justeret til cif-priser, Fællesskabets grænse, med en passende justering for told (6,5 %) og importørens omkostninger efter import til Fællesskabet.

| (70) | EF-erhvervsgrenens salgspriser og Kinas importpriser blev sammenlignet i samme handelsled, nemlig salg til uafhængige kunder på Fællesskabets marked. Da man var af den opfattelse, at sammenligningen pr. model skulle være meningsfyldt og rimelig, og at man derfor ikke burde tillade sammenligning mellem en standardmodel og en specialmodel, der falder ind under varedefinitionen, fandt man det hensigtsmæssigt at udelade et begrænset antal modeller fra sammenligningen. Disse modeller udgjorde 35 % af importen fra Kina, men kun en meget lille del af EF-erhvervsgrenens salg på Fællesskabets marked. |
| --- | --- |

(70)

EF-erhvervsgrenens salgspriser og Kinas importpriser blev sammenlignet i samme handelsled, nemlig salg til uafhængige kunder på Fællesskabets marked. Da man var af den opfattelse, at sammenligningen pr. model skulle være meningsfyldt og rimelig, og at man derfor ikke burde tillade sammenligning mellem en standardmodel og en specialmodel, der falder ind under varedefinitionen, fandt man det hensigtsmæssigt at udelade et begrænset antal modeller fra sammenligningen. Disse modeller udgjorde 35 % af importen fra Kina, men kun en meget lille del af EF-erhvervsgrenens salg på Fællesskabets marked.

| (71) | I undersøgelsesperioden lå den således beregnede vejede gennemsnitlige prisunderbudsmargen, udtrykt i procent af EF-erhvervsgrenens salgspriser, på 3,3 % for Kina. |
| --- | --- |

(71)

I undersøgelsesperioden lå den således beregnede vejede gennemsnitlige prisunderbudsmargen, udtrykt i procent af EF-erhvervsgrenens salgspriser, på 3,3 % for Kina.

4.4.   EF-erhvervsgrenens situation

| (72) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, omfattede undersøgelsen af dumpingimportens virkninger for EF-erhvervsgrenen en vurdering af alle økonomiske faktorer, der kunne have indflydelse på EF-erhvervsgrenens situation i den pågældende periode. De fleste indikatorer er af fortrolighedshensyn angivet i indeks- eller intervalform, fordi analysen kun vedrører to virksomheder. |
| --- | --- |

(72)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, omfattede undersøgelsen af dumpingimportens virkninger for EF-erhvervsgrenen en vurdering af alle økonomiske faktorer, der kunne have indflydelse på EF-erhvervsgrenens situation i den pågældende periode. De fleste indikatorer er af fortrolighedshensyn angivet i indeks- eller intervalform, fordi analysen kun vedrører to virksomheder.

a)   Produktion, kapacitet og kapacitetsudnyttelse

| | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktion i ton (intervaller) | 60 000-80 000 | 65 000-85 000 | 70 000-90 000 | 75 000-95 000 |
| Produktion (indeks) | 100 | 103 | 119 | 126 |
| Produktionskapacitet i ton
  (intervaller) | 60 000-80 000 | 65 000-85 000 | 70 000-90 000 | 75 000-95 000 |
| Produktionskapacitet (indeks) | 100 | 107 | 129 | 133 |
| Kapacitetsudnyttelse (indeks) | 100 | 97 | 92 | 94 |

2003

2004

2005

UP

Produktion i ton (intervaller)

60 000-80 000

65 000-85 000

70 000-90 000

75 000-95 000

Produktion (indeks)

100

103

119

126

Produktionskapacitet i ton

(intervaller)

60 000-80 000

65 000-85 000

70 000-90 000

75 000-95 000

Produktionskapacitet (indeks)

100

107

129

133

Kapacitetsudnyttelse (indeks)

100

97

92

94

| (73) | EF-erhvervsgrenens produktion voksede med 26 % i den betragtede periode. Den betydeligt øgede produktionskapacitet, især i 2005, blev udløst af den voksende efterspørgsel på Fællesskabets marked. |
| --- | --- |

(73)

EF-erhvervsgrenens produktion voksede med 26 % i den betragtede periode. Den betydeligt øgede produktionskapacitet, især i 2005, blev udløst af den voksende efterspørgsel på Fællesskabets marked.

| (74) | Mellem 2003 og undersøgelsesperioden skabte EF-erhvervsgrenen yderligere produktionskapacitet. I den samme periode faldt kapacitetsudnyttelsen med 6 %. |
| --- | --- |

(74)

Mellem 2003 og undersøgelsesperioden skabte EF-erhvervsgrenen yderligere produktionskapacitet. I den samme periode faldt kapacitetsudnyttelsen med 6 %.

b)   Salgsmængde og markedsandele i Fællesskabet

| (75) | Nedenstående tabel viser EF-erhvervsgrenens resultater i forhold til salget til uafhængige kunder i Fællesskabet.









  EF-erhvervsgrenen | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Salgsmængder (indeks) | 100 | 110 | 112 | 122 |
| Markedsandel (indeks) | 100 | 104 | 97 | 104 |

(75)

Nedenstående tabel viser EF-erhvervsgrenens resultater i forhold til salget til uafhængige kunder i Fællesskabet.

EF-erhvervsgrenen

2003

2004

2005

UP

Salgsmængder (indeks)

100

110

112

122

Markedsandel (indeks)

100

104

97

104

| (76) | EF-erhvervsgrenens salg til uafhængige kunder i Fællesskabet voksede med 22 % fra 2003 til undersøgelsesperioden. Dette skal ses i lyset af et voksende forbrug i Fællesskabet. |
| --- | --- |

(76)

EF-erhvervsgrenens salg til uafhængige kunder i Fællesskabet voksede med 22 % fra 2003 til undersøgelsesperioden. Dette skal ses i lyset af et voksende forbrug i Fællesskabet.

| (77) | EF-erhvervsgrenens markedsandel voksede i 2004, faldt drastisk i 2005, og i undersøgelsesperioden var den 4 % højere end i 2003. |
| --- | --- |

(77)

EF-erhvervsgrenens markedsandel voksede i 2004, faldt drastisk i 2005, og i undersøgelsesperioden var den 4 % højere end i 2003.

c)   Priser i Fællesskabet

| (78) | Hovedråmaterialet til fremstilling af PVA er vinylacetatmonomer (VAM). VAM er en råvare, og priserne på VAM fastsættes derfor ud fra balancen på markedet mellem udbud og efterspørgsel. Endvidere er markedsprisen på VAM i høj grad påvirket af udviklingen i olie- og gaspriserne, eftersom de væsentligste input i fremstillingen af VAM er eddikesyre (hvis fremstilling er naturgasintensiv) og ethylen (der fremstilles ved destillation af carbonhydrider). Desuden er energi også en større omkostning i fremstillingen af PVA på basis af VAM. Energiomkostningernes samlede vægt i fremstillingen af PVA er derfor på 50-60 %, hvorfor en væsentlig ændring i olie- og gaspriserne under normale omstændigheder kan forventes at have en direkte indvirkning på PVA-salgspriserne. |
| --- | --- |

(78)

Hovedråmaterialet til fremstilling af PVA er vinylacetatmonomer (VAM). VAM er en råvare, og priserne på VAM fastsættes derfor ud fra balancen på markedet mellem udbud og efterspørgsel. Endvidere er markedsprisen på VAM i høj grad påvirket af udviklingen i olie- og gaspriserne, eftersom de væsentligste input i fremstillingen af VAM er eddikesyre (hvis fremstilling er naturgasintensiv) og ethylen (der fremstilles ved destillation af carbonhydrider). Desuden er energi også en større omkostning i fremstillingen af PVA på basis af VAM. Energiomkostningernes samlede vægt i fremstillingen af PVA er derfor på 50-60 %, hvorfor en væsentlig ændring i olie- og gaspriserne under normale omstændigheder kan forventes at have en direkte indvirkning på PVA-salgspriserne.

| (79) | Det konstateredes, at verdensmarkedspriserne på disse råmaterialer steg væsentligt mellem 2003 og undersøgelsesperioden. I løbet af denne periode voksede VAM-priserne med 20-30 %, og stigningen i energipriserne var endnu større. Denne drastiske udvikling i de vigtigste råmaterialeomkostninger afspejlede sig imidlertid ikke i højere salgspriser i EF-erhvervsgrenen: EF-erhvervsgrenens salgspriser faldt i samme periode med 5 %, og 2004 var et særlig dårligt år (– 7 %). EF-erhvervsgrenen overførte altså ikke de stigende omkostninger til sine kunder, men var nødt til at sænke sine priser for ikke at miste kunder. | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Enhedspriser i EUR (intervaller) | 1 300-1 800 | 1 100-1 600 | 1 200-1 700 | 1 200-1 700 |
| Enhedspriser (indeks) | 100 | 93 | 95 | 95 |

(79)

Det konstateredes, at verdensmarkedspriserne på disse råmaterialer steg væsentligt mellem 2003 og undersøgelsesperioden. I løbet af denne periode voksede VAM-priserne med 20-30 %, og stigningen i energipriserne var endnu større. Denne drastiske udvikling i de vigtigste råmaterialeomkostninger afspejlede sig imidlertid ikke i højere salgspriser i EF-erhvervsgrenen: EF-erhvervsgrenens salgspriser faldt i samme periode med 5 %, og 2004 var et særlig dårligt år (– 7 %). EF-erhvervsgrenen overførte altså ikke de stigende omkostninger til sine kunder, men var nødt til at sænke sine priser for ikke at miste kunder.

2003

2004

2005

UP

Enhedspriser i EUR (intervaller)

1 300-1 800

1 100-1 600

1 200-1 700

1 200-1 700

Enhedspriser (indeks)

100

93

95

95

d)   Lagerbeholdninger

| (80) | Nedenstående tal viser lagerbeholdningernes størrelse ved udgangen af hver periode. | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lagerbeholdninger i ton
  (intervaller) | 10 000-15 000 | 8 000-13 000 | 9 000-14 000 | 8 000-13 000 |
| Lagerbeholdninger (indeks) | 100 | 87 | 96 | 87 |

(80)

Nedenstående tal viser lagerbeholdningernes størrelse ved udgangen af hver periode.

2003

2004

2005

UP

Lagerbeholdninger i ton

(intervaller)

10 000-15 000

8 000-13 000

9 000-14 000

8 000-13 000

Lagerbeholdninger (indeks)

100

87

96

87

| (81) | Lagerbeholdningerne var overordnet set relativt stabile. De faldt med 13 % mellem 2003 og 2004, voksede derefter med 9 procentpoint indtil udgangen af 2005 og faldt derefter med 9 procentpoint igen. |
| --- | --- |

(81)

Lagerbeholdningerne var overordnet set relativt stabile. De faldt med 13 % mellem 2003 og 2004, voksede derefter med 9 procentpoint indtil udgangen af 2005 og faldt derefter med 9 procentpoint igen.

e)   Investeringer og mulighederne for at tilvejebringe kapital

| | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Investeringer (indeks) | 100 | 369 | 177 | 62 |

2003

2004

2005

UP

Investeringer (indeks)

100

369

177

62

| (82) | Investeringerne toppede i 2004 og 2005, da produktionskapaciteten i EF-erhvervsgrenen voksede som følge af den voksende efterspørgsel på markedet. I løbet af undersøgelsen konstateredes det, at investeringerne i bygninger, fabrikker og maskineri i 2003 og i undersøgelsesperioden hovedsagelig havde til formål at opretholde produktionskapaciteten. |
| --- | --- |

(82)

Investeringerne toppede i 2004 og 2005, da produktionskapaciteten i EF-erhvervsgrenen voksede som følge af den voksende efterspørgsel på markedet. I løbet af undersøgelsen konstateredes det, at investeringerne i bygninger, fabrikker og maskineri i 2003 og i undersøgelsesperioden hovedsagelig havde til formål at opretholde produktionskapaciteten.

| (83) | Undersøgelsen viste, at EF-erhvervsgrenens økonomiske resultater blev forringet, men det fremgik ikke, at dens evne til at rejse kapital blev påvirket i alvorlig grad i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(83)

Undersøgelsen viste, at EF-erhvervsgrenens økonomiske resultater blev forringet, men det fremgik ikke, at dens evne til at rejse kapital blev påvirket i alvorlig grad i den betragtede periode.

f)   Rentabilitet, afkast af investeringer og likviditet

| (84) | I betragtning af den vigtigste EF-producents meget høje og forvridende ekstraordinære omkostninger i den betragtede periode fandtes det ikke hensigtsmæssigt at fastsætte rentabiliteten på grundlag af nettofortjenesten før skat. Disse ekstraordinære omkostninger hang sammen med ejerskifte hos den vigtigste EF-producent i 2001. Derfor blev EF-erhvervsgrenens rentabilitet beregnet som driftsoverskuddet ved salg af samme vare til uafhængige kunder udtrykt i procent af omsætningen i forbindelse med dette salg. | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EF-salgets rentabilitet (interval) | 7 %-17 % | 3 %-13 % | 2 %-12 % | (– 5 %)-(+ 5 %) |
| EF-salgets rentabilitet (indeks) | 100 | 38 | 29 | 8 |
| Afkast af de samlede investeringer
  (interval) | (80 %)-(100 %) | (10 %)-(30 %) | (5 %)-(20 %) | (0 %)-(15 %) |
| Afkast af de samlede investeringer
  (indeks) | 100 | 17 | 12 | 4 |
| Likviditet (indeks) | 100 | 55 | 26 | –7 |

(84)

I betragtning af den vigtigste EF-producents meget høje og forvridende ekstraordinære omkostninger i den betragtede periode fandtes det ikke hensigtsmæssigt at fastsætte rentabiliteten på grundlag af nettofortjenesten før skat. Disse ekstraordinære omkostninger hang sammen med ejerskifte hos den vigtigste EF-producent i 2001. Derfor blev EF-erhvervsgrenens rentabilitet beregnet som driftsoverskuddet ved salg af samme vare til uafhængige kunder udtrykt i procent af omsætningen i forbindelse med dette salg.

2003

2004

2005

UP

EF-salgets rentabilitet (interval)

7 %-17 %

3 %-13 %

2 %-12 %

(– 5 %)-(+ 5 %)

EF-salgets rentabilitet (indeks)

100

38

29

8

Afkast af de samlede investeringer

(interval)

(80 %)-(100 %)

(10 %)-(30 %)

(5 %)-(20 %)

(0 %)-(15 %)

Afkast af de samlede investeringer

(indeks)

100

17

12

4

Likviditet (indeks)

100

55

26

–7

| (85) | Faldet i salgspriserne mellem 2003 og undersøgelsesperioden havde en betydelig indvirkning på EF-erhvervsgrenens rentabilitet. Rentabiliteten faldt med over 10 procentpoint i den betragtede periode. Afkastet af de samlede investeringer blev beregnet som driftsoverskuddet ved salg af samme vare udtrykt i procent af den bogførte nettoværdi af de anlægsaktiver, der er afsat til samme vare. Denne indikator udviste en tendens, der lignede rentabilitetens, og den faldt drastisk i løbet af den betragtede periode. For EF-erhvervsgrenens likviditet konstateredes en lignende negativ tendens, idet EF-erhvervsgrenens økonomiske situation i høj grad forværredes generelt i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(85)

Faldet i salgspriserne mellem 2003 og undersøgelsesperioden havde en betydelig indvirkning på EF-erhvervsgrenens rentabilitet. Rentabiliteten faldt med over 10 procentpoint i den betragtede periode. Afkastet af de samlede investeringer blev beregnet som driftsoverskuddet ved salg af samme vare udtrykt i procent af den bogførte nettoværdi af de anlægsaktiver, der er afsat til samme vare. Denne indikator udviste en tendens, der lignede rentabilitetens, og den faldt drastisk i løbet af den betragtede periode. For EF-erhvervsgrenens likviditet konstateredes en lignende negativ tendens, idet EF-erhvervsgrenens økonomiske situation i høj grad forværredes generelt i undersøgelsesperioden.

g)   Beskæftigelse, produktivitet og lønninger

| | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal ansatte (indeks) | 100 | 100 | 97 | 96 |
| Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat (indeks) | 100 | 105 | 97 | 95 |
| Produktivitet (indeks) | 100 | 103 | 123 | 132 |

2003

2004

2005

UP

Antal ansatte (indeks)

100

100

97

96

Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat (indeks)

100

105

97

95

Produktivitet (indeks)

100

103

123

132

| (86) | Som følge af de alvorlige bestræbelser på at nedbringe omkostningerne er antallet af ansatte i EF-erhvervsgrenen faldet med 4 % siden 2004. Fra 2003 til undersøgelsesperioden formåede EF-erhvervsgrenen at øge produktiviteten pr. ansat med 32 %. I samme periode faldt de gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat med 5 %. Det kan derfor konkluderes, at EF-erhvervsgrenen i den betragtede periode gjorde meget betydelige fremskridt med hensyn til omkostningseffektivitet. |
| --- | --- |

(86)

Som følge af de alvorlige bestræbelser på at nedbringe omkostningerne er antallet af ansatte i EF-erhvervsgrenen faldet med 4 % siden 2004. Fra 2003 til undersøgelsesperioden formåede EF-erhvervsgrenen at øge produktiviteten pr. ansat med 32 %. I samme periode faldt de gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat med 5 %. Det kan derfor konkluderes, at EF-erhvervsgrenen i den betragtede periode gjorde meget betydelige fremskridt med hensyn til omkostningseffektivitet.

h)   Dumpingmargenens størrelse

| (87) | I betragtning af omfanget af og priserne på dumpingimporten kan virkningerne af de faktiske dumpingmargener ikke anses for at være ubetydelige. |
| --- | --- |

(87)

I betragtning af omfanget af og priserne på dumpingimporten kan virkningerne af de faktiske dumpingmargener ikke anses for at være ubetydelige.

i)   Genrejsning fra tidligere dumping

| (88) | Da der ikke foreligger nogen oplysninger om dumping forud for den situation, der er vurderet i den aktuelle procedure, anses dette spørgsmål for irrelevant. |
| --- | --- |

(88)

Da der ikke foreligger nogen oplysninger om dumping forud for den situation, der er vurderet i den aktuelle procedure, anses dette spørgsmål for irrelevant.

j)   Vækst

| (89) | Undersøgelsen viste, at EF-erhvervsgrenen i den betragtede periode øgede sin markedsandel i Fællesskabet med 1-2 %. |
| --- | --- |

(89)

Undersøgelsen viste, at EF-erhvervsgrenen i den betragtede periode øgede sin markedsandel i Fællesskabet med 1-2 %.

4.5.   Konklusion om skade

| (90) | Mellem 2003 og undersøgelsesperioden udviklede en række skadesindikatorer sig i positiv retning: EF-erhvervsgrenen formåede at øge sit salg og sin markedsandel, og den investerede betydeligt i yderligere produktionskapacitet. |
| --- | --- |

(90)

Mellem 2003 og undersøgelsesperioden udviklede en række skadesindikatorer sig i positiv retning: EF-erhvervsgrenen formåede at øge sit salg og sin markedsandel, og den investerede betydeligt i yderligere produktionskapacitet.

| (91) | Dens finansielle indikatorer udviklede sig imidlertid dramatisk: den fornuftige fortjenstmargen, den havde opnået i 2003, faldt drastisk og støt fra 2004 til undersøgelsesperiodens udløb. Situationen vedrørende afkast af investeringer og likviditet udviklede sig eksponentielt negativt. Grunden til denne udvikling er, at den bratte stigning i priserne på råmaterialer ikke kunne afspejles i salgspriserne på samme vare. I betragtning af prisstigningen på råmaterialer ville man i en almindelig markedssituation have forventet en stigning i salgspriserne på PVA på 10-20 %, hvorimod salgspriserne på samme vare fremstillet af EF-erhvervsgrenen faldt med 5 % til skade for rentabiliteten. Ikke desto mindre lå priserne på importerede varer fra Kina som et vejet gennemsnit 3,3 % under EF-erhvervsgrenens. |
| --- | --- |

(91)

Dens finansielle indikatorer udviklede sig imidlertid dramatisk: den fornuftige fortjenstmargen, den havde opnået i 2003, faldt drastisk og støt fra 2004 til undersøgelsesperiodens udløb. Situationen vedrørende afkast af investeringer og likviditet udviklede sig eksponentielt negativt. Grunden til denne udvikling er, at den bratte stigning i priserne på råmaterialer ikke kunne afspejles i salgspriserne på samme vare. I betragtning af prisstigningen på råmaterialer ville man i en almindelig markedssituation have forventet en stigning i salgspriserne på PVA på 10-20 %, hvorimod salgspriserne på samme vare fremstillet af EF-erhvervsgrenen faldt med 5 % til skade for rentabiliteten. Ikke desto mindre lå priserne på importerede varer fra Kina som et vejet gennemsnit 3,3 % under EF-erhvervsgrenens.

| (92) | På baggrund af ovenstående konkluderes det foreløbigt, at EF-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5. |
| --- | --- |

(92)

På baggrund af ovenstående konkluderes det foreløbigt, at EF-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5.

5.   ÅRSAGSSAMMENHÆNG

5.1.   Indledning

| (93) | I overensstemmelse med artikel 3, stk. 6 og 7, i grundforordningen har Kommissionen undersøgt, om dumpingimporten af den pågældende vare med oprindelse i Kina har påført EF-erhvervsgrenen en sådan skade, at den må betragtes som væsentlig. Andre kendte faktorer end dumpingimporten, der samtidig kunne have forvoldt EF-erhvervsgrenen skade, blev også undersøgt for at sikre, at eventuel skade forårsaget af disse andre faktorer ikke blev tilskrevet dumpingimporten. |
| --- | --- |

(93)

I overensstemmelse med artikel 3, stk. 6 og 7, i grundforordningen har Kommissionen undersøgt, om dumpingimporten af den pågældende vare med oprindelse i Kina har påført EF-erhvervsgrenen en sådan skade, at den må betragtes som væsentlig. Andre kendte faktorer end dumpingimporten, der samtidig kunne have forvoldt EF-erhvervsgrenen skade, blev også undersøgt for at sikre, at eventuel skade forårsaget af disse andre faktorer ikke blev tilskrevet dumpingimporten.

5.2.   Virkningerne af dumpingimporten

| (94) | Importen fra Kina var betydelig i den betragtede periode og havde konstant en markedsandel på 10 % eller mere. I samme tidsrum faldt gennemsnitspriserne for alle eksporterende producenter i Kina med 2 %, og de lå 3,3 % under EF-erhvervsgrenens gennemsnitspriser i undersøgelsesperioden. EF-erhvervsgrenen følte sig forpligtet til at sænke sine salgspriser med 5 % i den betragtede periode for at sikre sin tilstedeværelse på hjemmemarkedet og på grund af de meget lave markedspriser på importerede varer fra Kina. |
| --- | --- |

(94)

Importen fra Kina var betydelig i den betragtede periode og havde konstant en markedsandel på 10 % eller mere. I samme tidsrum faldt gennemsnitspriserne for alle eksporterende producenter i Kina med 2 %, og de lå 3,3 % under EF-erhvervsgrenens gennemsnitspriser i undersøgelsesperioden. EF-erhvervsgrenen følte sig forpligtet til at sænke sine salgspriser med 5 % i den betragtede periode for at sikre sin tilstedeværelse på hjemmemarkedet og på grund af de meget lave markedspriser på importerede varer fra Kina.

| (95) | Som følge af denne illoyale prispolitik i forbindelse med dumpingimporten fra Kina blev EF-erhvervsgrenens priser trykket og kunne ikke dække den væsentlige stigning i omkostningerne til råmaterialer. Det blev bekræftet af EF-erhvervsgrenens betydeligt forringede rentabilitet. |
| --- | --- |

(95)

Som følge af denne illoyale prispolitik i forbindelse med dumpingimporten fra Kina blev EF-erhvervsgrenens priser trykket og kunne ikke dække den væsentlige stigning i omkostningerne til råmaterialer. Det blev bekræftet af EF-erhvervsgrenens betydeligt forringede rentabilitet.

| (96) | Ovenstående viser, at de billige importvarer fra Kina, som sælges til priser, der ligger langt under EF-erhvervsgrenens priser, har spillet en afgørende rolle for forværringen af den situation, EF-erhvervsgrenen befinder sig i, og som afspejles i den markant forringede rentabilitet og de stærkt forværrede øvrige finansielle indikatorer. |
| --- | --- |

(96)

Ovenstående viser, at de billige importvarer fra Kina, som sælges til priser, der ligger langt under EF-erhvervsgrenens priser, har spillet en afgørende rolle for forværringen af den situation, EF-erhvervsgrenen befinder sig i, og som afspejles i den markant forringede rentabilitet og de stærkt forværrede øvrige finansielle indikatorer.

5.3.   Virkningerne af andre faktorer

a)   Import med oprindelse i andre tredjelande end Kina

| (97) | Ifølge Eurostat og de oplysninger, der blev indsamlet i forbindelse med undersøgelsen, er de vigtigste tredjelande, hvorfra der importeres PVA, USA, Japan og Taiwan.
  Import med oprindelse i andre tredjelande (mængder)









  Import (ton) | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| USA | 11 313 | 21 207 | 22 919 | 22 638 |
| Indeks (2003 = 100) | 100 | 187 | 203 | 200 |
| Japan | 13 682 | 11 753 | 12 694 | 14 151 |
| Indeks (2003 = 100) | 100 | 86 | 93 | 103 |
| Taiwan (intervaller) | 11 000-14 000 | 13 000-16 500 | 10 000-13 000 | 9 000-12 000 |
| Indeks (2003 = 100) | 100 | 118 | 88 | 83 |

(97)

Ifølge Eurostat og de oplysninger, der blev indsamlet i forbindelse med undersøgelsen, er de vigtigste tredjelande, hvorfra der importeres PVA, USA, Japan og Taiwan.

Import med oprindelse i andre tredjelande (mængder)

Import (ton)

2003

2004

2005

UP

USA

11 313

21 207

22 919

22 638

Indeks (2003 = 100)

100

187

203

200

Japan

13 682

11 753

12 694

14 151

Indeks (2003 = 100)

100

86

93

103

Taiwan (intervaller)

11 000-14 000

13 000-16 500

10 000-13 000

9 000-12 000

Indeks (2003 = 100)

100

118

88

83

Import med oprindelse i andre tredjelande (gennemsnitspris)

| Gennemsnitspriser (EUR) | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| USA | 1 334 | 1 282 | 1 298 | 1 358 |
| Indeks (2003 = 100) | 100 | 96 | 97 | 102 |
| Japan | 1 916 | 1 532 | 1 846 | 1 934 |
| Indeks (2003 = 100) | 100 | 80 | 96 | 101 |
| Taiwan | 1 212 | 1 207 | 1 308 | 1 302 |
| Indeks (2003 = 100) | 100 | 100 | 108 | 108 |

Gennemsnitspriser (EUR)

2003

2004

2005

UP

USA

1 334

1 282

1 298

1 358

Indeks (2003 = 100)

100

96

97

102

Japan

1 916

1 532

1 846

1 934

Indeks (2003 = 100)

100

80

96

101

Taiwan

1 212

1 207

1 308

1 302

Indeks (2003 = 100)

100

100

108

108

Markedsandele

| Markedsandel (%) | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| USA | 7,9 % | 14,3 % | 14,0 % | 13,9 % |
| Japan | 9,6 % | 7,9 % | 7,7 % | 8,7 % |
| Taiwan (indeks) | 100 | 113 | 77 | 73 |

Markedsandel (%)

2003

2004

2005

UP

USA

7,9 %

14,3 %

14,0 %

13,9 %

Japan

9,6 %

7,9 %

7,7 %

8,7 %

Taiwan (indeks)

100

113

77

73

| (98) | Importen fra USA voksede støt fra 2003 og var i løbet af undersøgelsesperioden nået op på over 22 000 ton, så den tegnede sig for næsten 14 % af det samlede fællesskabsmarked (til eget forbrug og til salg). Undersøgelsen viste, at størstedelen af dette salg var salg mellem forretningsmæssigt forbundne parter, og at gennemsnitsenhedspriserne på salget i den betragtede periode lå mellem 15 og 20 % over de gennemsnitlige cif-priser på importerede varer fra Kina. Endvidere konstateredes det, at varerne blev videresolgt til uafhængige kunder til priser, der lå 10-20 % højere end førnævnte importpriser. Eftersom markedspriserne på PVA med oprindelse i USA konsekvent lå på samme niveau som salgspriserne på PVA fremstillet af EF-erhvervsgrenen, spillede de ingen rolle i forbindelse med det prisdyk, man kunne observere i løbet af den betragtede periode. Derfor konkluderes det, at importen ikke har haft væsentlig indvirkning på EF-erhvervsgrenens situation. |
| --- | --- |

(98)

Importen fra USA voksede støt fra 2003 og var i løbet af undersøgelsesperioden nået op på over 22 000 ton, så den tegnede sig for næsten 14 % af det samlede fællesskabsmarked (til eget forbrug og til salg). Undersøgelsen viste, at størstedelen af dette salg var salg mellem forretningsmæssigt forbundne parter, og at gennemsnitsenhedspriserne på salget i den betragtede periode lå mellem 15 og 20 % over de gennemsnitlige cif-priser på importerede varer fra Kina. Endvidere konstateredes det, at varerne blev videresolgt til uafhængige kunder til priser, der lå 10-20 % højere end førnævnte importpriser. Eftersom markedspriserne på PVA med oprindelse i USA konsekvent lå på samme niveau som salgspriserne på PVA fremstillet af EF-erhvervsgrenen, spillede de ingen rolle i forbindelse med det prisdyk, man kunne observere i løbet af den betragtede periode. Derfor konkluderes det, at importen ikke har haft væsentlig indvirkning på EF-erhvervsgrenens situation.

| (99) | I løbet af den betragtede periode fandt der også betydelig import sted fra Japan, som tegnede sig for næsten 9 % af fællesskabsmarkedet i undersøgelsesperioden. Importen fra Japan dalede i 2004 for igen at vokse fra 2005, og den var 3 % højere i undersøgelsesperioden end i 2003. En analyse af salgspriserne på denne import viste, at gennemsnitsimportpriserne på denne import lå over de priser, som EF-erhvervsgrenen kunne opnå, og de har derfor ikke bidraget til den negative pristendens, som førte til den væsentlige forværring af EF-erhvervsgrenens situation. |
| --- | --- |

(99)

I løbet af den betragtede periode fandt der også betydelig import sted fra Japan, som tegnede sig for næsten 9 % af fællesskabsmarkedet i undersøgelsesperioden. Importen fra Japan dalede i 2004 for igen at vokse fra 2005, og den var 3 % højere i undersøgelsesperioden end i 2003. En analyse af salgspriserne på denne import viste, at gennemsnitsimportpriserne på denne import lå over de priser, som EF-erhvervsgrenen kunne opnå, og de har derfor ikke bidraget til den negative pristendens, som førte til den væsentlige forværring af EF-erhvervsgrenens situation.

| (100) | Importen fra Taiwan hidrører kun fra en producent, som samarbejdede fuldt ud i forbindelse med undersøgelsen. Man fandt disse tal mere pålidelige end Eurostats tal, eftersom KN-koderne dækker andre varer end den pågældende vare. Af fortrolighedshensyn opstilles de i indeks eller intervaller. Importen fra Taiwan faldt gradvis efter en kraftig vækst i 2004 og tegnede sig for 6-7 % af det samlede fællesskabsmarked i undersøgelsesperioden (omkring halvdelen af markedsandelen for import fra Kina). I den samme periode steg gennemsnitspriserne på denne import i modsætning til pristendensen for import fra Kina med 8 %. Prisforskellen mellem PVA fra Kina og PVA fra Taiwan voksede derfor til 12-18 % i løbet af undersøgelsesperioden. I lyset af disse resultater konkluderes det foreløbigt, at denne import ikke havde en væsentlig indvirkning på EF-erhvervsgrenens situation. |
| --- | --- |

(100)

Importen fra Taiwan hidrører kun fra en producent, som samarbejdede fuldt ud i forbindelse med undersøgelsen. Man fandt disse tal mere pålidelige end Eurostats tal, eftersom KN-koderne dækker andre varer end den pågældende vare. Af fortrolighedshensyn opstilles de i indeks eller intervaller. Importen fra Taiwan faldt gradvis efter en kraftig vækst i 2004 og tegnede sig for 6-7 % af det samlede fællesskabsmarked i undersøgelsesperioden (omkring halvdelen af markedsandelen for import fra Kina). I den samme periode steg gennemsnitspriserne på denne import i modsætning til pristendensen for import fra Kina med 8 %. Prisforskellen mellem PVA fra Kina og PVA fra Taiwan voksede derfor til 12-18 % i løbet af undersøgelsesperioden. I lyset af disse resultater konkluderes det foreløbigt, at denne import ikke havde en væsentlig indvirkning på EF-erhvervsgrenens situation.

| (101) | Ud over import fra USA, Japan og Taiwan er der ingen betydelig import fra andre lande. På grundlag af resultaterne vedrørende denne import, jf. betragtning 97 til 100 kan det derfor foreløbigt konkluderes, at importen fra andre tredjelande end Kina ikke bidrog til den væsentlige skade, som EF-erhvervsgrenen har lidt. |
| --- | --- |

(101)

Ud over import fra USA, Japan og Taiwan er der ingen betydelig import fra andre lande. På grundlag af resultaterne vedrørende denne import, jf. betragtning 97 til 100 kan det derfor foreløbigt konkluderes, at importen fra andre tredjelande end Kina ikke bidrog til den væsentlige skade, som EF-erhvervsgrenen har lidt.

b)   Andre fællesskabsproducenters eventuelle fællesskabssalg

| (102) | Bortset fra de to producenter, der udgør EF-erhvervsgrenen, jf. betragtning 54-55 ovenfor, findes der i Fællesskabet fire virksomheder til, som fremstiller den pågældende vare. Tre af dem, hvoraf to samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen som brugere, anvender hele deres egenproduktion af PVA i fremstillingen af yderligt forarbejdede varer. Den fjerde fremstiller kun meget begrænsede mængder. I lyset af ovenstående anses de andre fællesskabsproducenter ikke for at have spillet en rolle i prisdykket på markedet og den efterfølgende skade, som EF-erhvervsgrenen led. |
| --- | --- |

(102)

Bortset fra de to producenter, der udgør EF-erhvervsgrenen, jf. betragtning 54-55 ovenfor, findes der i Fællesskabet fire virksomheder til, som fremstiller den pågældende vare. Tre af dem, hvoraf to samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen som brugere, anvender hele deres egenproduktion af PVA i fremstillingen af yderligt forarbejdede varer. Den fjerde fremstiller kun meget begrænsede mængder. I lyset af ovenstående anses de andre fællesskabsproducenter ikke for at have spillet en rolle i prisdykket på markedet og den efterfølgende skade, som EF-erhvervsgrenen led.

c)   Selvforskyldt skade som følge af manglende omkostningseffektivitet

| (103) | En række berørte parter hævdede, at den skade, som EF-erhvervsgrenen havde lidt, hang sammen med, at det ikke var lykkedes EF-erhvervsgrenen at forblive omkostningseffektiv, og at den havde foretaget ufornuftige investeringer. I den forbindelse viste undersøgelsen, jf. betragtning 86, at EF-erhvervsgrenen i den betragtede periode øgede sin produktivitet væsentligt grundet voksende produktion og faldende arbejdsstyrke. Det blev desuden slået fast, at de investeringer, der var forbundet med den øgede produktionskapacitet, jf. betragtning 73 ovenfor, ikke i væsentlig grad indvirkede på den drastiske negative tendens, man havde iagttaget i udviklingen af EF-erhvervsgrenens finansielle situation. |
| --- | --- |

(103)

En række berørte parter hævdede, at den skade, som EF-erhvervsgrenen havde lidt, hang sammen med, at det ikke var lykkedes EF-erhvervsgrenen at forblive omkostningseffektiv, og at den havde foretaget ufornuftige investeringer. I den forbindelse viste undersøgelsen, jf. betragtning 86, at EF-erhvervsgrenen i den betragtede periode øgede sin produktivitet væsentligt grundet voksende produktion og faldende arbejdsstyrke. Det blev desuden slået fast, at de investeringer, der var forbundet med den øgede produktionskapacitet, jf. betragtning 73 ovenfor, ikke i væsentlig grad indvirkede på den drastiske negative tendens, man havde iagttaget i udviklingen af EF-erhvervsgrenens finansielle situation.

| (104) | Den eneste faktor, der havde en betydelig negativ indvirkning på produktionsomkostningerne for samme vare i den betragtede periode, var derfor den bratte stigning i priserne på de vigtigste råmaterialer til fremstilling af samme vare, jf. betragtning 78-79. Undersøgelsen viste, at udviklingen i EF-erhvervsgrenens indkøbspriser på VAM og energi stod i et rimeligt forhold til udviklingen i priserne på disse råmaterialer på det globale marked, og at de derfor ikke kan skyldes den måde, EF-erhvervsgrenen erhvervede dem på. Dette argument afvises derfor. |
| --- | --- |

(104)

Den eneste faktor, der havde en betydelig negativ indvirkning på produktionsomkostningerne for samme vare i den betragtede periode, var derfor den bratte stigning i priserne på de vigtigste råmaterialer til fremstilling af samme vare, jf. betragtning 78-79. Undersøgelsen viste, at udviklingen i EF-erhvervsgrenens indkøbspriser på VAM og energi stod i et rimeligt forhold til udviklingen i priserne på disse råmaterialer på det globale marked, og at de derfor ikke kan skyldes den måde, EF-erhvervsgrenen erhvervede dem på. Dette argument afvises derfor.

d)   Tidsforskydning i forbindelse med prisjustering

| (105) | En vigtig bruger af PVA hævdede, at det ville være normalt i denne særlige sektor, at stigningen i VAM-indkøbspriser endnu ikke havde ført til en justering i opadgående retning af PVA-salgspriserne. Dette ville kunne forklares ved, at langfristede kontrakter er standard i sektoren, og at en betydelig tidsforskydning derfor ville være et normalt fænomen. I den forbindelse erkendes det, at visse af EF-erhvervsgrenens salg sker via langfristede aftaler, men at det ikke er almindeligt, at sådanne aftaler indeholder en fast pris for en periode på over et år. I forbindelse med disse aftaler genforhandles priserne derfor efter en vis periode, eller hvis råmaterialepriserne har ændret sig væsentligt. Dette argument afvises derfor. |
| --- | --- |

(105)

En vigtig bruger af PVA hævdede, at det ville være normalt i denne særlige sektor, at stigningen i VAM-indkøbspriser endnu ikke havde ført til en justering i opadgående retning af PVA-salgspriserne. Dette ville kunne forklares ved, at langfristede kontrakter er standard i sektoren, og at en betydelig tidsforskydning derfor ville være et normalt fænomen. I den forbindelse erkendes det, at visse af EF-erhvervsgrenens salg sker via langfristede aftaler, men at det ikke er almindeligt, at sådanne aftaler indeholder en fast pris for en periode på over et år. I forbindelse med disse aftaler genforhandles priserne derfor efter en vis periode, eller hvis råmaterialepriserne har ændret sig væsentligt. Dette argument afvises derfor.

5.4.   Konklusion om årsagssammenhæng

| (106) | Det konkluderes, at ovennævnte analyse har vist, at import fra Kina i den betragtede periode forårsagede et betydeligt prisdyk på fællesskabsmarkedet i hele den periode. I undersøgelsesperioden lå priserne på import fra Kina væsentlig under EF-erhvervsgrenens priser. |
| --- | --- |

(106)

Det konkluderes, at ovennævnte analyse har vist, at import fra Kina i den betragtede periode forårsagede et betydeligt prisdyk på fællesskabsmarkedet i hele den periode. I undersøgelsesperioden lå priserne på import fra Kina væsentlig under EF-erhvervsgrenens priser.

| (107) | Dette prisdyk førte til et betydeligt fald i EF-erhvervsgrenens salgspriser, som igen faldt sammen med et brat fald i EF-erhvervsgrenens rentabilitet, afkast af investeringer og likviditet som følge af driftsaktiviteter. |
| --- | --- |

(107)

Dette prisdyk førte til et betydeligt fald i EF-erhvervsgrenens salgspriser, som igen faldt sammen med et brat fald i EF-erhvervsgrenens rentabilitet, afkast af investeringer og likviditet som følge af driftsaktiviteter.

| (108) | På den anden side har undersøgelsen af andre faktorer, som kunne have påført EF-erhvervsgrenen skade, vist, at ingen af disse faktorer kunne have haft en væsentlig negativ indflydelse. |
| --- | --- |

(108)

På den anden side har undersøgelsen af andre faktorer, som kunne have påført EF-erhvervsgrenen skade, vist, at ingen af disse faktorer kunne have haft en væsentlig negativ indflydelse.

| (109) | På baggrund af ovenstående analyse, hvor der blev behørigt skelnet mellem alle de kendte faktorer, der har indvirkning på EF-erhvervsgrenens situation, og de skadevoldende virkninger af dumpingimporten, konkluderes det foreløbigt, at dumpingimporten fra det pågældende land har forvoldt EF-erhvervsgrenen væsentlig skade, jf. artikel 3, stk. 6, i grundforordningen. |
| --- | --- |

(109)

På baggrund af ovenstående analyse, hvor der blev behørigt skelnet mellem alle de kendte faktorer, der har indvirkning på EF-erhvervsgrenens situation, og de skadevoldende virkninger af dumpingimporten, konkluderes det foreløbigt, at dumpingimporten fra det pågældende land har forvoldt EF-erhvervsgrenen væsentlig skade, jf. artikel 3, stk. 6, i grundforordningen.

6.   FÆLLESSKABETS INTERESSE

| (110) | Kommissionen undersøgte, om der til trods for konklusionerne om dumping, skade og årsagssammenhæng fandtes tvingende grunde til at konkludere, at det ikke er i Fællesskabets interesse at indføre foranstaltninger i dette bestemte tilfælde. Med henblik herpå undersøgte Kommissionen i henhold til artikel 21 i grundforordningen, hvilke virkninger indførelsen af foranstaltninger sandsynligvis ville få for alle berørte parter. |
| --- | --- |

(110)

Kommissionen undersøgte, om der til trods for konklusionerne om dumping, skade og årsagssammenhæng fandtes tvingende grunde til at konkludere, at det ikke er i Fællesskabets interesse at indføre foranstaltninger i dette bestemte tilfælde. Med henblik herpå undersøgte Kommissionen i henhold til artikel 21 i grundforordningen, hvilke virkninger indførelsen af foranstaltninger sandsynligvis ville få for alle berørte parter.

6.1.   EF-erhvervsgrenens interesser

| (111) | Som angivet i betragtning 56 består EF-erhvervsgrenen af to virksomheder med produktionsanlæg i Tyskland og Spanien, som beskæftiger 200-300 personer, der er direkte involveret i produktion, salg og administration af samme vare. Hvis der indføres foranstaltninger, forventes prisdykket på fællesskabsmarkedet at ophøre og EF-erhvervsgrenens salgspriser at begynde at rette sig op, hvilket vil bevirke, at EF-erhvervsgrenens finansielle situation forbedres. |
| --- | --- |

(111)

Som angivet i betragtning 56 består EF-erhvervsgrenen af to virksomheder med produktionsanlæg i Tyskland og Spanien, som beskæftiger 200-300 personer, der er direkte involveret i produktion, salg og administration af samme vare. Hvis der indføres foranstaltninger, forventes prisdykket på fællesskabsmarkedet at ophøre og EF-erhvervsgrenens salgspriser at begynde at rette sig op, hvilket vil bevirke, at EF-erhvervsgrenens finansielle situation forbedres.

| (112) | Hvis der derimod ikke bliver truffet nogen antidumpingforanstaltninger, kan der forventes en negativ tendens i udviklingen af EF-erhvervsgrenens finansielle indikatorer, og ikke mindst rentabiliteten. EF-erhvervsgrenen vil så miste en betydelig markedsandel, da den ikke længere vil være i stand til at følge markedspriserne for varer importeret fra Kina. I værste fald ville EF-erhvervsgrenen blive tvunget til at forlade det frie marked og kun fortsætte fremstillingen af PVA til bunden anvendelse. I begge tilfælde bliver nedskæringer i produktion og investeringer, lukning af visse produktionsanlæg og nedlæggelse af arbejdspladser i Fællesskabet et sandsynligt resultat. |
| --- | --- |

(112)

Hvis der derimod ikke bliver truffet nogen antidumpingforanstaltninger, kan der forventes en negativ tendens i udviklingen af EF-erhvervsgrenens finansielle indikatorer, og ikke mindst rentabiliteten. EF-erhvervsgrenen vil så miste en betydelig markedsandel, da den ikke længere vil være i stand til at følge markedspriserne for varer importeret fra Kina. I værste fald ville EF-erhvervsgrenen blive tvunget til at forlade det frie marked og kun fortsætte fremstillingen af PVA til bunden anvendelse. I begge tilfælde bliver nedskæringer i produktion og investeringer, lukning af visse produktionsanlæg og nedlæggelse af arbejdspladser i Fællesskabet et sandsynligt resultat.

| (113) | Det konkluderes, at en indførelse af antidumpingforanstaltninger vil gøre det muligt for EF-erhvervsgrenen at overvinde virkningerne af den konstaterede skadevoldende dumping. |
| --- | --- |

(113)

Det konkluderes, at en indførelse af antidumpingforanstaltninger vil gøre det muligt for EF-erhvervsgrenen at overvinde virkningerne af den konstaterede skadevoldende dumping.

6.2.   Ikke-forretningsmæssigt forbundne importørers interesser

| (114) | Som det fremgik af betragtning 8, indkom der besvarede spørgeskemaer fra de fem importører i stikprøven, og de tegnede sig for omkring 80 % af Fællesskabets import af den pågældende vare i undersøgelsesperioden. Man blev nødt til at se bort fra oplysningerne fra den ene af importørerne i stikprøven, fordi den pågældende to gange annullerede et aftalt kontrolbesøg. Indholdet af tre af de udfyldte spørgeskemaer blev kontrolleret på stedet. |
| --- | --- |

(114)

Som det fremgik af betragtning 8, indkom der besvarede spørgeskemaer fra de fem importører i stikprøven, og de tegnede sig for omkring 80 % af Fællesskabets import af den pågældende vare i undersøgelsesperioden. Man blev nødt til at se bort fra oplysningerne fra den ene af importørerne i stikprøven, fordi den pågældende to gange annullerede et aftalt kontrolbesøg. Indholdet af tre af de udfyldte spørgeskemaer blev kontrolleret på stedet.

| (115) | PVA’s andel i disse importørers aktiviteters samlede omsætning var meget lille. Gennemsnitligt 3-4 % af disse importørers aktiviteter kunne forbindes med import af PVA fra Kina. Importørerne har et meget bredere aktivitetsfelt, som også kan omfatte almindelig handel og distribution. En række importører køber ikke kun den af undersøgelsen omfattede vare i Kina, men også af andre kilder inden for og uden for Fællesskabet, herunder af EF-erhvervsgrenen. Den gennemsnitlige fortjenstmargen hos importørerne i stikprøven i deres handel med PVA er på omkring 5 %. |
| --- | --- |

(115)

PVA’s andel i disse importørers aktiviteters samlede omsætning var meget lille. Gennemsnitligt 3-4 % af disse importørers aktiviteter kunne forbindes med import af PVA fra Kina. Importørerne har et meget bredere aktivitetsfelt, som også kan omfatte almindelig handel og distribution. En række importører køber ikke kun den af undersøgelsen omfattede vare i Kina, men også af andre kilder inden for og uden for Fællesskabet, herunder af EF-erhvervsgrenen. Den gennemsnitlige fortjenstmargen hos importørerne i stikprøven i deres handel med PVA er på omkring 5 %.

| (116) | Importørerne i Fællesskabet går ikke ind for, at der indføres foranstaltninger. De samarbejdende importører fremførte det argument, at indførelse af foranstaltninger alvorligt ville skade deres aktiviteter, da de ikke ville kunne vælte prisstigningen over på brugerne. I den forbindelse vil indførelsen af antidumpingtold på import fra Kina, jf. betragtning 111 ovenfor, højst sandsynligt føre til en justering af markedspriserne i en let opadgående retning. Derfor kan importører, som køber den pågældende vare i Kina, forventes at kunne vælte disse toldomkostninger over på den endelige kunde. Det betydelige prisunderbud, som stadig konstateres efter justering af cif-priser, Fællesskabets grænse, for omkostninger efter import, antyder også, at der er mulighed for en prisstigning. I betragtning af hvor lidt salget af denne vare betyder i importørernes aktiviteter og deres fortjenstmargen både samlet set og alene ud fra deres salg af PVA, forventes den foreløbigt fastsatte told under alle omstændigheder ikke i væsentlig grad at påvirke disse erhvervsdrivendes finansielle situation. |
| --- | --- |

(116)

Importørerne i Fællesskabet går ikke ind for, at der indføres foranstaltninger. De samarbejdende importører fremførte det argument, at indførelse af foranstaltninger alvorligt ville skade deres aktiviteter, da de ikke ville kunne vælte prisstigningen over på brugerne. I den forbindelse vil indførelsen af antidumpingtold på import fra Kina, jf. betragtning 111 ovenfor, højst sandsynligt føre til en justering af markedspriserne i en let opadgående retning. Derfor kan importører, som køber den pågældende vare i Kina, forventes at kunne vælte disse toldomkostninger over på den endelige kunde. Det betydelige prisunderbud, som stadig konstateres efter justering af cif-priser, Fællesskabets grænse, for omkostninger efter import, antyder også, at der er mulighed for en prisstigning. I betragtning af hvor lidt salget af denne vare betyder i importørernes aktiviteter og deres fortjenstmargen både samlet set og alene ud fra deres salg af PVA, forventes den foreløbigt fastsatte told under alle omstændigheder ikke i væsentlig grad at påvirke disse erhvervsdrivendes finansielle situation.

| (117) | Selv om importørerne/distributørerne ikke går ind for foranstaltninger, kan det på baggrund af de foreliggende oplysninger konkluderes, at de fordele, de kan opnå ved, at der ikke indføres foranstaltninger, opvejes af EF-erhvervsgrenens interesse i, at virkningen af Kinas illoyale og skadelige handelspraksis neutraliseres. |
| --- | --- |

(117)

Selv om importørerne/distributørerne ikke går ind for foranstaltninger, kan det på baggrund af de foreliggende oplysninger konkluderes, at de fordele, de kan opnå ved, at der ikke indføres foranstaltninger, opvejes af EF-erhvervsgrenens interesse i, at virkningen af Kinas illoyale og skadelige handelspraksis neutraliseres.

6.3.   Brugernes interesser

| (118) | Syv brugere udfyldte et spørgeskema. To af disse virksomheder besvarede spørgeskemaet ufuldstændigt, og de kunne derfor ikke medtages i undersøgelsen. De resterende fem virksomheder brugte PVA til en række formål: til fremstilling af klæbestoffer, til fremstilling af industripulver, til fremstilling af PVB, til overfladebehandling og afsluttende behandling af tekstiler og fremstilling af harpiks. |
| --- | --- |

(118)

Syv brugere udfyldte et spørgeskema. To af disse virksomheder besvarede spørgeskemaet ufuldstændigt, og de kunne derfor ikke medtages i undersøgelsen. De resterende fem virksomheder brugte PVA til en række formål: til fremstilling af klæbestoffer, til fremstilling af industripulver, til fremstilling af PVB, til overfladebehandling og afsluttende behandling af tekstiler og fremstilling af harpiks.

| (119) | For så vidt angår oplysninger om indkøb i deres besvarelser af spørgeskemaerne, udgjorde de fem samarbejdende brugeres indkøb i undersøgelsesperioden omkring 19 % af det samlede fællesskabsforbrug af PVA, og deres import fra Kina udgjorde omkring 22 % af den samlede import fra Kina. Det er vigtigt at bemærke, at import fra Kina samlet set udgør den mindste del af deres indkøb, nemlig 15 %. Dette billede er imidlertid temmelig sammensat: en af de samarbejdende brugere havde slet ingen import fra Kina i undersøgelsesperioden, mens en anden samarbejdende bruger udelukkende indkøbte sit PVA i Kina. |
| --- | --- |

(119)

For så vidt angår oplysninger om indkøb i deres besvarelser af spørgeskemaerne, udgjorde de fem samarbejdende brugeres indkøb i undersøgelsesperioden omkring 19 % af det samlede fællesskabsforbrug af PVA, og deres import fra Kina udgjorde omkring 22 % af den samlede import fra Kina. Det er vigtigt at bemærke, at import fra Kina samlet set udgør den mindste del af deres indkøb, nemlig 15 %. Dette billede er imidlertid temmelig sammensat: en af de samarbejdende brugere havde slet ingen import fra Kina i undersøgelsesperioden, mens en anden samarbejdende bruger udelukkende indkøbte sit PVA i Kina.

| (120) | De samarbejdende brugere har fremsat en række argumenter imod indførelsen af told. |
| --- | --- |

(120)

De samarbejdende brugere har fremsat en række argumenter imod indførelsen af told.

| (121) | To virksomheder anvendte PVA til fremstilling af klæbestoffer. Det blev fastslået, at PVA til fremstilling af sådanne klæbestoffer udgjorde en stor omkostning, som afhængigt af blandingens sammensætning kunne tegne sig for op til 80 % af produktionsomkostningerne. Virksomhederne hævdede, at i betragtning af hvor stor en del af produktionsomkostningerne PVA udgjorde og fortjenstmargenerne på salget af klæbestoffer, kunne en antidumpingtold føre til konkurs eller tvinge dem til at placere fremstillingen uden for Fællesskabet. Disse virksomheder udtrykte meget stærk tvivl om, hvorvidt deres kunder ville være villige til at betale en eventuel prisforhøjelse som følge af tolden. I den forbindelse erkendes det, at fortjenstmargenerne i denne særlige sektor er beskedne, men det bør også bemærkes, at de foreslåede foranstaltninger har en direkte indvirkning på priserne på indkøb af PVA udelukkende med oprindelse i Kina, som er én forsyningskilde, og disse priser lå langt under EF-erhvervsgrenens priser i undersøgelsesperioden. Derfor er indvirkningen af tolden på disse virksomheders produktionsomkostninger i forbindelse med fremstilling af klæbestoffer ikke ubetydelig, men også i betragtning af det foreslåede toldniveau synes der ikke at være nogen grund til, at deres kunder ikke skulle være villige til at påtage sig i det mindste en pæn del af omkostningsforøgelsen. |
| --- | --- |

(121)

To virksomheder anvendte PVA til fremstilling af klæbestoffer. Det blev fastslået, at PVA til fremstilling af sådanne klæbestoffer udgjorde en stor omkostning, som afhængigt af blandingens sammensætning kunne tegne sig for op til 80 % af produktionsomkostningerne. Virksomhederne hævdede, at i betragtning af hvor stor en del af produktionsomkostningerne PVA udgjorde og fortjenstmargenerne på salget af klæbestoffer, kunne en antidumpingtold føre til konkurs eller tvinge dem til at placere fremstillingen uden for Fællesskabet. Disse virksomheder udtrykte meget stærk tvivl om, hvorvidt deres kunder ville være villige til at betale en eventuel prisforhøjelse som følge af tolden. I den forbindelse erkendes det, at fortjenstmargenerne i denne særlige sektor er beskedne, men det bør også bemærkes, at de foreslåede foranstaltninger har en direkte indvirkning på priserne på indkøb af PVA udelukkende med oprindelse i Kina, som er én forsyningskilde, og disse priser lå langt under EF-erhvervsgrenens priser i undersøgelsesperioden. Derfor er indvirkningen af tolden på disse virksomheders produktionsomkostninger i forbindelse med fremstilling af klæbestoffer ikke ubetydelig, men også i betragtning af det foreslåede toldniveau synes der ikke at være nogen grund til, at deres kunder ikke skulle være villige til at påtage sig i det mindste en pæn del af omkostningsforøgelsen.

| (122) | To andre virksomheder anvendte PVA til fremstilling af PVB. Også i forbindelse med fremstilling af PVB er PVA et vigtigt omkostningselement. En af disse virksomheder, som efterfølgende ville benytte PVB til fremstilling af PVB-folie, fremførte, at eventuelle foranstaltninger kunne bevirke, at virksomheden flyttede sin produktion af PVB uden for Fællesskabet. Denne virksomhed gjorde også opmærksom på, at i betragtning af den tid, det ville tage at få anerkendt PVA til denne anvendelse, var det kompliceret og byrdefuldt for dem at skifte leverandør. Den anden PVB-producent, der samarbejdede som bruger, og som ikke alene anvendte PVA til fremstilling af PVB, men især til fremstilling af industripulver, påpegede også, at det er en vanskelig og langsommelig proces at skifte leverandør, og udtrykte endvidere bekymring over, at foranstaltningerne kunne føre til øgede omkostninger. |
| --- | --- |

(122)

To andre virksomheder anvendte PVA til fremstilling af PVB. Også i forbindelse med fremstilling af PVB er PVA et vigtigt omkostningselement. En af disse virksomheder, som efterfølgende ville benytte PVB til fremstilling af PVB-folie, fremførte, at eventuelle foranstaltninger kunne bevirke, at virksomheden flyttede sin produktion af PVB uden for Fællesskabet. Denne virksomhed gjorde også opmærksom på, at i betragtning af den tid, det ville tage at få anerkendt PVA til denne anvendelse, var det kompliceret og byrdefuldt for dem at skifte leverandør. Den anden PVB-producent, der samarbejdede som bruger, og som ikke alene anvendte PVA til fremstilling af PVB, men især til fremstilling af industripulver, påpegede også, at det er en vanskelig og langsommelig proces at skifte leverandør, og udtrykte endvidere bekymring over, at foranstaltningerne kunne føre til øgede omkostninger.

| (123) | Det erkendes, at øgede købsomkostninger på PVA afspejles i en højere produktionsomkostning på PVB. Samtidig vil disse foranstaltninger ikke have nogen direkte indvirkning på 87 % af den PVA, der forbruges i Fællesskabet, da importen fra Kina kun tegner sig for 13 % af Fællesskabets marked. Endvidere er den foreslåede toldsats beskeden. I lyset af ovenstående og i betragtning af de gode markedsvilkår for PVB betragtes virkningen af en sådan told som acceptabel. |
| --- | --- |

(123)

Det erkendes, at øgede købsomkostninger på PVA afspejles i en højere produktionsomkostning på PVB. Samtidig vil disse foranstaltninger ikke have nogen direkte indvirkning på 87 % af den PVA, der forbruges i Fællesskabet, da importen fra Kina kun tegner sig for 13 % af Fællesskabets marked. Endvidere er den foreslåede toldsats beskeden. I lyset af ovenstående og i betragtning af de gode markedsvilkår for PVB betragtes virkningen af en sådan told som acceptabel.

| (124) | For så vidt angår kvalifikationsproceduren, erkendes det, at PVA’s egenskaber i forbindelse med bestemte anvendelser virkelig kan være meget krævende og skræddersyede, hvilket fører til en længere kvalifikationsproces, som omfatter grundig testning. Man bør imidlertid minde om, at antidumpingforanstaltninger ikke har til formål at nægte visse leverandører adgang til Fællesskabets marked. Hensigten med de foreslåede foranstaltninger er kun at genskabe redelige handelsvilkår og rette op på en forvredet markedssituation. Derfor og i endnu højere grad i betragtning af niveauet for den foreslåede toldsats er der ingen grund til, at visse brugere skulle blive tvunget til at skifte leverandør, når foranstaltningerne indføres. |
| --- | --- |

(124)

For så vidt angår kvalifikationsproceduren, erkendes det, at PVA’s egenskaber i forbindelse med bestemte anvendelser virkelig kan være meget krævende og skræddersyede, hvilket fører til en længere kvalifikationsproces, som omfatter grundig testning. Man bør imidlertid minde om, at antidumpingforanstaltninger ikke har til formål at nægte visse leverandører adgang til Fællesskabets marked. Hensigten med de foreslåede foranstaltninger er kun at genskabe redelige handelsvilkår og rette op på en forvredet markedssituation. Derfor og i endnu højere grad i betragtning af niveauet for den foreslåede toldsats er der ingen grund til, at visse brugere skulle blive tvunget til at skifte leverandør, når foranstaltningerne indføres.

| (125) | En samarbejdende bruger, en producent af polyester/bomuld og bomuldsstoffer, som anvendte PVA til overfladebehandling og afsluttende behandling af ublegede og ufarvede stoffer, anførte, at foranstaltningerne kunne tvinge virksomheden til at flytte sine spinnings- og vævningsaktiviteter uden for Fællesskabet. I den forbindelse blev det fastslået, at PVA’s omkostningsandel i denne virksomheds varers produktionsomkostninger var temmelig begrænset, nemlig mellem 0,2 og 0,8 %. I lyset af den foreslåede toldsats anses virkningen af en sådan told ikke for væsentlig. |
| --- | --- |

(125)

En samarbejdende bruger, en producent af polyester/bomuld og bomuldsstoffer, som anvendte PVA til overfladebehandling og afsluttende behandling af ublegede og ufarvede stoffer, anførte, at foranstaltningerne kunne tvinge virksomheden til at flytte sine spinnings- og vævningsaktiviteter uden for Fællesskabet. I den forbindelse blev det fastslået, at PVA’s omkostningsandel i denne virksomheds varers produktionsomkostninger var temmelig begrænset, nemlig mellem 0,2 og 0,8 %. I lyset af den foreslåede toldsats anses virkningen af en sådan told ikke for væsentlig.

| (126) | Endelig anførte klageren, KEG, at manglende indførelse af foranstaltninger ville være i strid med brugernes interesser, da KEG's dårlige finansielle resultater i forbindelse med PVA-aktiviteterne ville kunne få virksomheden til at forlade handelsmarkedet og satse på videreforarbejdning. Virksomheden anførte, at hvis det skete, ville brugervirksomheder komme til at mangle leverancer, da KEG er en stor og pålidelig leverandør. Selvom dette argument ikke udtrykkeligt støttes af de pågældende brugere, bekræftes det, at tre af de fem brugere faktisk køber betydelige mængder PVA hos KEG, og at denne virksomhed må betragtes som den vigtigste leverandør på Fællesskabets marked. Hvis KEG derfor af en eller anden grund skulle forlade markedet, kan det ikke udelukkes, at brugerindustrien ville få alvorlige forsyningsproblemer. |
| --- | --- |

(126)

Endelig anførte klageren, KEG, at manglende indførelse af foranstaltninger ville være i strid med brugernes interesser, da KEG's dårlige finansielle resultater i forbindelse med PVA-aktiviteterne ville kunne få virksomheden til at forlade handelsmarkedet og satse på videreforarbejdning. Virksomheden anførte, at hvis det skete, ville brugervirksomheder komme til at mangle leverancer, da KEG er en stor og pålidelig leverandør. Selvom dette argument ikke udtrykkeligt støttes af de pågældende brugere, bekræftes det, at tre af de fem brugere faktisk køber betydelige mængder PVA hos KEG, og at denne virksomhed må betragtes som den vigtigste leverandør på Fællesskabets marked. Hvis KEG derfor af en eller anden grund skulle forlade markedet, kan det ikke udelukkes, at brugerindustrien ville få alvorlige forsyningsproblemer.

6.4.   Konklusion vedrørende Fællesskabets interesse

| (127) | Virkningerne af, at der indføres foranstaltninger, kan forventes at blive, at EF-erhvervsgrenen bliver i stand til at forbedre sin fortjeneste. Derimod er der i betragtning af EF-erhvervsgrenens dårlige finansielle situation en reel risiko for, at den vil lukke produktionsanlæg og afskedige ansatte, hvis der ikke indføres foranstaltninger. Brugerne i Fællesskabet i almindelighed ville også nyde godt af, at der indføres foranstaltninger, da leveringen af tilstrækkelige mængder af PVA således ikke vil blive bragt i fare, og den samlede stigning i indkøbsprisen på PVA vil blive moderat. I lyset af ovenstående har Kommissionen foreløbig konkluderet, at der ikke er nogen tvingende grunde, som taler imod indførelsen af foranstaltninger i det foreliggende tilfælde som følge af Fællesskabets interesse. |
| --- | --- |

(127)

Virkningerne af, at der indføres foranstaltninger, kan forventes at blive, at EF-erhvervsgrenen bliver i stand til at forbedre sin fortjeneste. Derimod er der i betragtning af EF-erhvervsgrenens dårlige finansielle situation en reel risiko for, at den vil lukke produktionsanlæg og afskedige ansatte, hvis der ikke indføres foranstaltninger. Brugerne i Fællesskabet i almindelighed ville også nyde godt af, at der indføres foranstaltninger, da leveringen af tilstrækkelige mængder af PVA således ikke vil blive bragt i fare, og den samlede stigning i indkøbsprisen på PVA vil blive moderat. I lyset af ovenstående har Kommissionen foreløbig konkluderet, at der ikke er nogen tvingende grunde, som taler imod indførelsen af foranstaltninger i det foreliggende tilfælde som følge af Fællesskabets interesse.

7.   FORSLAG TIL MIDLERTIDIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER

| (128) | I betragtning af konklusionerne vedrørende dumping, skade, årsagssammenhæng og EF's interesser bør der indføres midlertidige foranstaltninger i forbindelse med import af den pågældende vare med oprindelse i Kina for at hindre, at dumpingimporten forårsager yderligere skade for EF-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(128)

I betragtning af konklusionerne vedrørende dumping, skade, årsagssammenhæng og EF's interesser bør der indføres midlertidige foranstaltninger i forbindelse med import af den pågældende vare med oprindelse i Kina for at hindre, at dumpingimporten forårsager yderligere skade for EF-erhvervsgrenen.

| (129) | For så vidt angår import af den pågældende vare med oprindelse i Taiwan, konstateredes der ikke dumping, jf. betragtning 30 ovenfor. Derfor burde der ikke indføres nogen midlertidige foranstaltninger. I betragtning af tidspunktet for denne bestemmelse fandt man det nødvendigt at give interesserede parter en måned til at fremsætte bemærkninger til disse foreløbige konklusioner med henblik på muligvis at fastsætte proceduren for så vidt angår import af den pågældende vare med oprindelse i Taiwan derefter. |
| --- | --- |

(129)

For så vidt angår import af den pågældende vare med oprindelse i Taiwan, konstateredes der ikke dumping, jf. betragtning 30 ovenfor. Derfor burde der ikke indføres nogen midlertidige foranstaltninger. I betragtning af tidspunktet for denne bestemmelse fandt man det nødvendigt at give interesserede parter en måned til at fremsætte bemærkninger til disse foreløbige konklusioner med henblik på muligvis at fastsætte proceduren for så vidt angår import af den pågældende vare med oprindelse i Taiwan derefter.

7.1.   Skadestærskel

| (130) | De midlertidige foranstaltninger i forbindelse med import med oprindelse i Kina bør være af tilstrækkeligt omfang til at afhjælpe de skadelige virkninger, som dumpingimporten har forvoldt EF-erhvervsgrenen, uden at overstige den konstaterede dumpingmargin. Ved beregningen af størrelsen af den told, som er nødvendig for at afhjælpe virkningerne af den skadevoldende dumping, fandtes det, at enhver foranstaltning burde gøre det muligt for EF-erhvervsgrenen at dække sine omkostninger og samlet opnå en fortjeneste før skat, som med rimelighed kunne forventes under normale konkurrencevilkår, dvs. en situation uden dumpingimport. |
| --- | --- |

(130)

De midlertidige foranstaltninger i forbindelse med import med oprindelse i Kina bør være af tilstrækkeligt omfang til at afhjælpe de skadelige virkninger, som dumpingimporten har forvoldt EF-erhvervsgrenen, uden at overstige den konstaterede dumpingmargin. Ved beregningen af størrelsen af den told, som er nødvendig for at afhjælpe virkningerne af den skadevoldende dumping, fandtes det, at enhver foranstaltning burde gøre det muligt for EF-erhvervsgrenen at dække sine omkostninger og samlet opnå en fortjeneste før skat, som med rimelighed kunne forventes under normale konkurrencevilkår, dvs. en situation uden dumpingimport.

| (131) | Kommissionen er af den opfattelse, at der i 2003 fandtes en normal konkurrencesituation på Fællesskabets marked, hvor EF-erhvervsgrenen — i en situation uden skadevoldende dumping — havde en normal fortjeneste inden for intervallet, jf. betragtning 84 ovenfor. På grundlag af de foreliggende oplysninger blev det derfor foreløbigt konstateret, at en fortjenstmargen svarende til det niveau kunne anses for et passende niveau, som EF-erhvervsgrenen kunne forventes at opnå i en situation uden skadevoldende dumping. |
| --- | --- |

(131)

Kommissionen er af den opfattelse, at der i 2003 fandtes en normal konkurrencesituation på Fællesskabets marked, hvor EF-erhvervsgrenen — i en situation uden skadevoldende dumping — havde en normal fortjeneste inden for intervallet, jf. betragtning 84 ovenfor. På grundlag af de foreliggende oplysninger blev det derfor foreløbigt konstateret, at en fortjenstmargen svarende til det niveau kunne anses for et passende niveau, som EF-erhvervsgrenen kunne forventes at opnå i en situation uden skadevoldende dumping.

| (132) | Den nødvendige prisstigning blev derefter fastsat på grundlag af en sammenligning i samme handelsled mellem den vejede gennemsnitlige importpris, der blev fastlagt i forbindelse med prisunderbudsberegningerne, og den ikke-skadevoldende pris på varer, der sælges af EF-erhvervsgrenen på EF-markedet. Den ikke-skadevoldende pris blev beregnet ved at justere salgspriserne for hver EF-producent til nulpunktsrentabilitet og dertil lægge den ovennævnte fortjenstmargen. Alle forskelle, der fulgte af denne sammenligning, udtryktes derefter i procent af den samlede cif-importværdi. I betragtning af, at ingen af de samarbejdende kinesiske producenter blev indrømmet hverken markedsøkonomisk eller individuel behandling, og af det høje samarbejdsniveau, blev den midlertidige enkelte landsdækkende skadesafhjælpningsmargen beregnet som et vejet gennemsnit af de skadesmargener, der var fastsat for alle de tre samarbejdende kinesiske eksporterende producenter. |
| --- | --- |

(132)

Den nødvendige prisstigning blev derefter fastsat på grundlag af en sammenligning i samme handelsled mellem den vejede gennemsnitlige importpris, der blev fastlagt i forbindelse med prisunderbudsberegningerne, og den ikke-skadevoldende pris på varer, der sælges af EF-erhvervsgrenen på EF-markedet. Den ikke-skadevoldende pris blev beregnet ved at justere salgspriserne for hver EF-producent til nulpunktsrentabilitet og dertil lægge den ovennævnte fortjenstmargen. Alle forskelle, der fulgte af denne sammenligning, udtryktes derefter i procent af den samlede cif-importværdi. I betragtning af, at ingen af de samarbejdende kinesiske producenter blev indrømmet hverken markedsøkonomisk eller individuel behandling, og af det høje samarbejdsniveau, blev den midlertidige enkelte landsdækkende skadesafhjælpningsmargen beregnet som et vejet gennemsnit af de skadesmargener, der var fastsat for alle de tre samarbejdende kinesiske eksporterende producenter.

| (133) | Skadesmargenen for Kina var derfor betydeligt større end de konstaterede dumpingmargener. |
| --- | --- |

(133)

Skadesmargenen for Kina var derfor betydeligt større end de konstaterede dumpingmargener.

7.2.   Midlertidige foranstaltninger

| (134) | På baggrund af ovenstående bør der i overensstemmelse med artikel 7, stk. 2, i grundforordningen indføres en midlertidig antidumpingtold på importen af det pågældende produkt med oprindelse i Kina svarende til den lavest fundne dumpingmargen og skadesmargen i henhold til reglen om den lavest mulige told. |
| --- | --- |

(134)

På baggrund af ovenstående bør der i overensstemmelse med artikel 7, stk. 2, i grundforordningen indføres en midlertidig antidumpingtold på importen af det pågældende produkt med oprindelse i Kina svarende til den lavest fundne dumpingmargen og skadesmargen i henhold til reglen om den lavest mulige told.

| (135) | På grundlag af ovenstående er den foreslåede toldsats for den pågældende vare med oprindelse i Kina 10,0 %. |
| --- | --- |

(135)

På grundlag af ovenstående er den foreslåede toldsats for den pågældende vare med oprindelse i Kina 10,0 %.

7.3.   Afsluttende bestemmelse

| (136) | I overensstemmelse med god administrativ praksis bør der fastsættes en periode, inden for hvilken de interesserede parter, som gav sig til kende inden for den frist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen, kan fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt. Det skal desuden bemærkes, at denne forordnings indførelse af told er baseret på foreløbige undersøgelsesresultater, der eventuelt tages op til fornyet overvejelse med henblik på indførelse af en endelig told — |
| --- | --- |

(136)

I overensstemmelse med god administrativ praksis bør der fastsættes en periode, inden for hvilken de interesserede parter, som gav sig til kende inden for den frist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen, kan fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt. Det skal desuden bemærkes, at denne forordnings indførelse af told er baseret på foreløbige undersøgelsesresultater, der eventuelt tages op til fornyet overvejelse med henblik på indførelse af en endelig told —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

1.   Der indføres en midlertidig antidumpingtold på visse polyvinylalkoholer i form af homo-polymer harpiks med en viskositet (målt i 4 % opløsning) på mindst 3 mPa, men ikke over 61 mPa, og en hydrolysegrad på mindst 84,0 mol %, men ikke over 99,9 mol %, henhørende under KN-kode ex 3905 30 00 (Taric-kode 3905300020) og med oprindelse i Folkerepublikken Kina.

2.   Den midlertidige antidumpingtold fastsættes til 10 % af nettoprisen, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet, for de i stk. 1 omhandlede varer.

3.   Overgang til fri omsætning i Fællesskabet af den vare, der er omhandlet i stk. 1, er betinget af, at der stilles en sikkerhed svarende til den midlertidige told.

4.   Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet fastsættes.

Artikel 2

Berørte parter kan anmode om fremlæggelse af de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der ligger til grund for vedtagelsen af denne forordning, fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt af Kommissionen inden for en måned fra datoen for denne forordnings ikrafttræden, jf. dog artikel 20 i forordning (EF) nr. 384/96.

I medfør af artikel 21, stk. 4, i forordning (EF) nr. 384/96 kan de berørte parter inden for en frist på en måned fra nærværende forordnings ikrafttræden fremsætte bemærkninger til anvendelsen heraf.

Artikel 3

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 1 i denne forordning finder anvendelse i seks måneder.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 17. september 2007.

På Kommissionens vegne

Peter MANDELSON

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 56 af 6.3.1996, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 2117/2005 (EUT L 340 af 23.12.2005, s. 17).

1

(2)  EUT C 311 af 19.12.2006, s. 47.

2

---

DIREKTIVER

| 18.9.2007 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 243/41 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2007

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 243/41

---

KOMMISSIONENS DIREKTIV 2007/55/EF

af 17. september 2007

om ændring af visse bilag til Rådets direktiv 76/895/EØF, 86/362/EØF, 86/363/EØF og 90/642/EØF for så vidt angår maksimalgrænseværdier for restkoncentrationer af azinphos-methyl

(EØS-relevant tekst)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets direktiv 76/895/EØF af 23. november 1976 om fastsættelse af maksimalgrænseværdier for pesticidrester på og i frugt og grøntsager (1), særlig artikel 5,

under henvisning til Rådets direktiv 86/362/EØF af 24. juli 1986 om fastsættelse af maksimalgrænseværdier for indholdet af pesticidrester i og på korn (2), særlig artikel 10,

under henvisning til Rådets direktiv 86/363/EØF af 24. juli 1986 om fastsættelse af maksimalgrænseværdier for indholdet af pesticidrester i og på levnedsmidler af animalsk oprindelse (3), særlig artikel 10,

under henvisning til Rådets direktiv 90/642/EØF af 27. november 1990 om fastsættelse af maksimalgrænseværdier for pesticidrester på og i visse produkter af vegetabilsk oprindelse, herunder frugt og grøntsager (4), særlig artikel 7, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Kommissionen fik oplyst, at der på baggrund af nye oplysninger om toksikologien og forbrugernes indtagelse kunne være behov for at ændre maksimalgrænseværdierne for azinphos-methyl. Kommissionen bad den rapporterende medlemsstat for azinphos-methyl, jf. Rådets direktiv 91/414/EØF (5), om at fremlægge forslag til revision af EF-maksimalgrænseværdierne. Kommissionen har fået forelagt et sådant forslag. |
| --- | --- |

(1)

Kommissionen fik oplyst, at der på baggrund af nye oplysninger om toksikologien og forbrugernes indtagelse kunne være behov for at ændre maksimalgrænseværdierne for azinphos-methyl. Kommissionen bad den rapporterende medlemsstat for azinphos-methyl, jf. Rådets direktiv 91/414/EØF (5), om at fremlægge forslag til revision af EF-maksimalgrænseværdierne. Kommissionen har fået forelagt et sådant forslag.

| (2) | EF-maksimalgrænseværdierne og de grænseværdier, der anbefales af Codex Alimentarius, fastsættes og vurderes efter de samme procedurer. Der findes flere Codex-maksimalgrænseværdier for azinphos-methyl. De EF-maksimalgrænseværdier, der er baseret på Codex-maksimalgrænseværdier, er også blevet vurderet af den rapporterende medlemsstat på baggrund af de nye oplysninger om risiciene for forbrugerne. |
| --- | --- |

(2)

EF-maksimalgrænseværdierne og de grænseværdier, der anbefales af Codex Alimentarius, fastsættes og vurderes efter de samme procedurer. Der findes flere Codex-maksimalgrænseværdier for azinphos-methyl. De EF-maksimalgrænseværdier, der er baseret på Codex-maksimalgrænseværdier, er også blevet vurderet af den rapporterende medlemsstat på baggrund af de nye oplysninger om risiciene for forbrugerne.

| (3) | Forbrugernes livslange og kortfristede eksponering for azinphos-methyl via fødevarer er blevet revurderet efter Fællesskabets procedurer og praksis under hensyntagen til de retningslinjer, der er offentliggjort af Verdenssundhedsorganisationen (6). Der bør på dette grundlag fastsættes nye maksimalgrænseværdier, der sikrer, at der ikke sker en uacceptabel eksponering af forbrugerne. |
| --- | --- |

(3)

Forbrugernes livslange og kortfristede eksponering for azinphos-methyl via fødevarer er blevet revurderet efter Fællesskabets procedurer og praksis under hensyntagen til de retningslinjer, der er offentliggjort af Verdenssundhedsorganisationen (6). Der bør på dette grundlag fastsættes nye maksimalgrænseværdier, der sikrer, at der ikke sker en uacceptabel eksponering af forbrugerne.

| (4) | For at beskytte forbrugerne mod at blive eksponeret for pesticidrester ved uautoriseret anvendelse af plantebeskyttelsesmidler bør der fastsættes maksimalgrænseværdier svarende til bestemmelsesgrænseværdien for de pågældende produkt-/pesticidkombinationer. |
| --- | --- |

(4)

For at beskytte forbrugerne mod at blive eksponeret for pesticidrester ved uautoriseret anvendelse af plantebeskyttelsesmidler bør der fastsættes maksimalgrænseværdier svarende til bestemmelsesgrænseværdien for de pågældende produkt-/pesticidkombinationer.

| (5) | Det er derfor nødvendigt at ændre de maksimalgrænseværdier, der er indeholdt i bilagene til direktiv 76/895/EØF, 86/362/EØF, 86/363/EØF og 90/642/EØF, for at sikre passende overvågning af og kontrol med forbuddet mod deres anvendelse og for at beskytte forbrugerne. |
| --- | --- |

(5)

Det er derfor nødvendigt at ændre de maksimalgrænseværdier, der er indeholdt i bilagene til direktiv 76/895/EØF, 86/362/EØF, 86/363/EØF og 90/642/EØF, for at sikre passende overvågning af og kontrol med forbuddet mod deres anvendelse og for at beskytte forbrugerne.

| (6) | Fællesskabets handelspartnere er blevet informeret om de nye maksimalgrænseværdier via Verdenshandelsorganisationen, og der er taget hensyn til deres kommentarer til disse grænseværdier. |
| --- | --- |

(6)

Fællesskabets handelspartnere er blevet informeret om de nye maksimalgrænseværdier via Verdenshandelsorganisationen, og der er taget hensyn til deres kommentarer til disse grænseværdier.

| (7) | Direktiv 76/895/EØF, 86/362/EØF, 86/363/EØF og 90/642/EØF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(7)

Direktiv 76/895/EØF, 86/362/EØF, 86/363/EØF og 90/642/EØF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.

| (8) | Foranstaltningerne i dette direktiv er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed — |
| --- | --- |

(8)

Foranstaltningerne i dette direktiv er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed —

UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:

Artikel 1

I bilag II til direktiv 76/895/EØF udgår oplysningerne vedrørende azinphos-methyl.

Artikel 2

Direktiv 86/362/EØF ændres som angivet i bilag I til nærværende direktiv.

Artikel 3

Direktiv 86/363/EØF ændres som angivet i bilag II til nærværende direktiv.

Artikel 4

Direktiv 90/642/EØF ændres som angivet i bilag III til nærværende direktiv.

Artikel 5

Medlemsstaterne vedtager og offentliggør senest den 18. marts 2008 de love og administrative bestemmelser, der er nødvendige for at efterkomme dette direktiv. De tilsender straks Kommissionen disse bestemmelser med en sammenligningstabel, som viser sammenhængen mellem de pågældende bestemmelser og dette direktiv.

De anvender disse bestemmelser fra den 19. marts 2008.

Bestemmelserne skal ved vedtagelsen indeholde en henvisning til dette direktiv eller skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for henvisningen fastsættes af medlemsstaterne.

Artikel 6

Dette direktiv træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 7

Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 17. september 2007.

På Kommissionens vegne

Markos KYPRIANOU

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 340 af 9.12.1976, s. 26. Senest ændret ved Kommissionens direktiv 2007/8/EF (EUT L 63 af 1.3.2007, s. 9).

1

(2)  EFT L 221 af 7.8.1986, s. 37. Senest ændret ved Kommissionens direktiv 2007/27/EF (EUT L 128 af 16.5.2007, s. 31).

2

(3)  EFT L 221 af 7.8.1986, s. 43. Senest ændret ved Kommissionens direktiv 2007/28/EF (EUT L 135 af 26.5.2007, s. 6).

3

(4)  EFT L 350 af 14.12.1990, s. 71. Senest ændret ved Kommissionens direktiv 2007/39/EF (EUT L 165 af 27.6.2007, s. 25).

4

(5)  EFT L 230 af 19.8.1991, s. 1. Senest ændret ved Kommissionens direktiv 2007/52/EF (EUT L 214 af 17.8.2007, s. 3).

5

(6)  Guidelines for predicting dietary intake of pesticide residues (revised), prepared by the GEMS/Food Programme in collaboration with the Codex Committee on Pesticide Residues, offentliggjort af Verdenssundhedsorganisationen i 1997 (WHO/FSF/FOS/97.7).

6

---

BILAG I

I del A i bilag II til direktiv 86/362/EØF indsættes følgende:

| Pesticidrester | Maksimalgrænseværdier i mg/kg |
| --- | --- |
| »Azinphos-methyl | 0,05 (*)
  KORN« |

Pesticidrester

Maksimalgrænseværdier i mg/kg

»Azinphos-methyl

0,05 (*)

KORN«

---

BILAG II

I del A i bilag II til direktiv 86/363/EØF indsættes følgende:

| | Maksimalgrænseværdier i mg/kg (ppm) |
| --- | --- |
| Pesticidrester | for fedtindhold i kød, tilberedt kød, spiselige slagtebiprodukter og animalsk fedt som anført i bilag I under pos. ex 0201, 0202, 0203, 0204, 0205 00 00, 0206, 0207, ex 0208, 0209 00, 0210, 1601 00 og 1602 (1) (4) | for rå mælk og sødmælk fra køer som anført i bilag I under pos. 0401: for de øvrige fødevarer under pos. 0401, 0402, 0405 00 og 0406 i henhold til (2) (4) | for friske æg uden skal, for fugleæg og for æggeblommer som anført i bilag I under pos. 0407 00 og 0408 (3) (4) |
| »Azinphos-methyl | 0,01 (1) | 0,01 (1) | 0,01 (1) |

Maksimalgrænseværdier i mg/kg (ppm)

Pesticidrester

for fedtindhold i kød, tilberedt kød, spiselige slagtebiprodukter og animalsk fedt som anført i bilag I under pos. ex 0201, 0202, 0203, 0204, 0205 00 00, 0206, 0207, ex 0208, 0209 00, 0210, 1601 00 og 1602 (1) (4)

for rå mælk og sødmælk fra køer som anført i bilag I under pos. 0401: for de øvrige fødevarer under pos. 0401, 0402, 0405 00 og 0406 i henhold til (2) (4)

for friske æg uden skal, for fugleæg og for æggeblommer som anført i bilag I under pos. 0407 00 og 0408 (3) (4)

»Azinphos-methyl

0,01 (1)

0,01 (1)

0,01 (1)

---

(1)  Angiver bestemmelsesgrænseværdien.«

1

---

BILAG III

I del A i bilag II til direktiv 90/642/EØF indsættes følgende:

| »Grupper af og eksempler på individuelle produkter, for hvilke der gælder MGV | Azinphos-methyl |
| --- | --- |
| 1.   Frugter, friske, tørrede eller ubehandlede, konserveret ved nedfrysning, ikke tilsat sukker; nødder |
| i) | CITRUSFRUGTER |

»Grupper af og eksempler på individuelle produkter, for hvilke der gælder MGV

Azinphos-methyl

Frugter, friske, tørrede eller ubehandlede, konserveret ved nedfrysning, ikke tilsat sukker; nødder

i)

0,05 (1)

Grapefrugter

Citroner

Limefrugter

Mandariner (herunder klementiner og lignende krydsninger)

Appelsiner

Pompelmus

Andre

| ii) | TRÆNØDDER (også afskallede) |
| --- | --- |

ii)

0,5

Mandler

Paranødder

Cashewnødder

Kastanjer

Kokosnødder

Hasselnødder

Macadamia

Pekannødder

Pinjekerner

Pistacienødder

Valnødder

Andre

| iii) | KERNEFRUGTER |
| --- | --- |

iii)

0,5 (2)

Æbler

Pærer

Kvæder

Andre

| iv) | STENFRUGTER |
| --- | --- |

iv)

0,5 (2)

Abrikoser

Kirsebær

Ferskner (herunder nektariner og lignende krydsninger)

Blommer

Andre

| v) | BÆR OG SMÅ FRUGTER |
| --- | --- |

v)

| a) | Spisedruer og druer til vinfremstilling |
| --- | --- |

a)

Spisedruer og druer til vinfremstilling

0,05 (1)

Spisedruer

Druer til vinfremstilling

| b) | Jordbær (undtagen vildtvoksende) |
| --- | --- |

b)

Jordbær (undtagen vildtvoksende)

0,5 (2)

| c) | Stængelfrugter (undtagen vildtvoksende) |
| --- | --- |

c)

Stængelfrugter (undtagen vildtvoksende)

0,5 (2)

Brombær

Korbær

Loganbær

Hindbær

Andre

| d) | Andre små frugter og bær (undtagen vildtvoksende) |
| --- | --- |

d)

Andre små frugter og bær (undtagen vildtvoksende)

Blåbær

Tranebær

0,1

Solbær og ribs (røde, hvide)

0,5 (2)

Stikkelsbær

0,5 (2)

Andre

0,05 (1)

| e) | Vildtvoksende bær og frugter |
| --- | --- |

e)

Vildtvoksende bær og frugter

0,05 (1)

| vi) | DIVERSE FRUGTER |
| --- | --- |

vi)

0,05 (1)

Avocadoer

Bananer

Dadler

Figner

Kiwifrugter

Kumquats

Litchiblommer

Mangofrugter

Spiseoliven

Oliven (oliefremstilling)

Papaja

Passionsfrugter

Ananas

Granatæbler

Andre

Grøntsager, friske eller ubehandlede, frosne eller tørrede

| i) | ROD- OG KNOLDGRØNTSAGER |
| --- | --- |

i)

0,05 (1)

Rødbeder

Gulerødder

Maniok

Knoldselleri

Peberrod

Jordskokker

Pastinakker

Persillerod

Radiser

Skorzonerrod

Batater

Kålroer

Majroer

Yams

Andre

| ii) | LØG |
| --- | --- |

ii)

0,05 (1)

Hvidløg

Løg, alm.

Skalotteløg

Forårsløg

Andre

| iii) | FRUGTGRØNTSAGER |
| --- | --- |

iii)

| a) | Solanacea |
| --- | --- |

a)

Solanacea

0,05 (1)

Tomater

Peberfrugter

Auberginer

Okra

Andre

| b) | Cucurbitae — spiselig skræl |
| --- | --- |

b)

Cucurbitae — spiselig skræl

Agurker

0,2

Drueagurker

Courgetter

Andre

0,05 (1)

| c) | Cucurbitae — ikke spiselig skræl |
| --- | --- |

c)

Cucurbitae — ikke spiselig skræl

0,05 (1)

Meloner

Græskar

Vandmeloner

Andre

| d) | Sukkermajs |
| --- | --- |

d)

Sukkermajs

0,05 (1)

| iv) | KÅL |
| --- | --- |

iv)

0,05 (1)

| a) | Blomsterkål |
| --- | --- |

a)

Blomsterkål

Broccoli (herunder calabrese)

Blomkål

Andre

| b) | Hovedkål |
| --- | --- |

b)

Hovedkål

Rosenkål

Hvid- og rødkål

Andre

| c) | Bladkål |
| --- | --- |

c)

Bladkål

Kinakål

Grønkål

Andre

| d) | Kålrabi |
| --- | --- |

d)

Kålrabi

| v) | BLADGRØNTSAGER OG FRISKE URTER |
| --- | --- |

v)

0,05 (1)

| a) | Salat og lignende |
| --- | --- |

a)

Salat og lignende

Karse

Vårsalat

Hoved- og pluksalat

Endivie, bredbladet

Rucola

Blade og stilke af kål (herunder majroetoppe)

Andre

| b) | Spinat og lignende |
| --- | --- |

b)

Spinat og lignende

Spinat

Bladbeder

Andre

| c) | Brøndkarse |
| --- | --- |

c)

Brøndkarse

| d) | Julesalat |
| --- | --- |

d)

Julesalat

| e) | Urter |
| --- | --- |

e)

Urter

Kørvel

Purløg

Persille

Selleriblade

Andre

| vi) | BÆLGFRUGTER (friske) |
| --- | --- |

vi)

0,05 (1)

Bønner (med bælg)

Bønner (uden bælg)

Ærter (med bælg)

Ærter (uden bælg)

Andre

| vii) | STÆNGELGRØNTSAGER (friske) |
| --- | --- |

vii)

0,05 (1)

Asparges

Kardoner

Selleri

Fennikel

Artiskokker

Porrer

Rabarber

Andre

| viii) | SVAMPE |
| --- | --- |

viii)

0,05 (1)

| a) | Svampe, dyrkede |
| --- | --- |

a)

Svampe, dyrkede

| b) | Svampe, vildtvoksende |
| --- | --- |

b)

Svampe, vildtvoksende

| 3. | Bælgplanter |
| --- | --- |

3.

0,05 (1)

Bønner

Linser

Ærter

Lupiner

Andre

Oliefrø

Hørfrø

Jordnødder

Valmuefrø

Sesamfrø

Solsikkefrø

Rapsfrø

Sojabønner

Sennepsfrø

Bomuldsfrø

0,2

Hampefrø

Andre

0,05 (1)

| 5. | Kartofler |
| --- | --- |

5.

0,05 (1)

Nye kartofler

Spisekartofler

| 6. | Te (tørrede blade og stilke, også gærede, af Camellia sinensis) |
| --- | --- |

6.

0,1 (1)

| 7. | Humle (tørret), også humlepellets og ikke koncentreret pulver |
| --- | --- |

7.

0,1 (1)

---

(1)  Angiver bestemmelsesgrænseværdien.

1

(2)  Midlertidig grænseværdi indtil 18. september 2008. Efter denne dato vil maksimalgrænseværdien være 0,05 () mg/kg, medmindre den er blevet ændret ved et direktiv eller en forordning.«

2

---

| 18.9.2007 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 243/50 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2007

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 243/50

---

KOMMISSIONENS DIREKTIV 2007/56/EF

af 17. september 2007

om ændring af visse bilag til Rådets direktiv 86/362/EØF, 86/363/EØF og 90/642/EØF for så vidt angår maksimalgrænseværdier for restkoncentrationer af azoxystrobin, chlorothalonil, deltamethrin, hexachlorbenzen, ioxynil, oxamyl og quinoxyfen

(EØS-relevant tekst)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets direktiv 86/362/EØF af 24. juli 1986 om fastsættelse af maksimalgrænseværdier for indholdet af pesticidrester i og på korn (1), særlig artikel 10,

1

under henvisning til Rådets direktiv 86/363/EØF af 24. juli 1986 om fastsættelse af maksimalgrænseværdier for indholdet af pesticidrester i og på levnedsmidler af animalsk oprindelse (2), særlig artikel 10,

2

under henvisning til Rådets direktiv 90/642/EØF af 27. november 1990 om fastsættelse af maksimalgrænseværdier for pesticidrester på og i visse produkter af vegetabilsk oprindelse, herunder frugt og grøntsager (3), særlig artikel 7,

3

under henvisning til Rådets direktiv 91/414/EØF af 15. juli 1991 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler (4), særlig artikel 4, stk. 1, litra f), og

4

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I henhold til direktiv 91/414/EØF hører det under medlemsstaternes ansvarsområde at godkende plantebeskyttelsesmidler til anvendelse på specifikke afgrøder. Sådanne godkendelser skal bygge på en vurdering af virkningerne på menneskers og dyrs sundhed og miljøpåvirkningen. Ved vurderingerne skal der tages hensyn til elementer som sprøjteførerens og andre tilstedeværendes eksponering og virkninger på jord-, vand- og luftmiljøet samt virkningerne på dyr og mennesker via indtag af restkoncentrationer på behandlede afgrøder. |
| --- | --- |

(1)

I henhold til direktiv 91/414/EØF hører det under medlemsstaternes ansvarsområde at godkende plantebeskyttelsesmidler til anvendelse på specifikke afgrøder. Sådanne godkendelser skal bygge på en vurdering af virkningerne på menneskers og dyrs sundhed og miljøpåvirkningen. Ved vurderingerne skal der tages hensyn til elementer som sprøjteførerens og andre tilstedeværendes eksponering og virkninger på jord-, vand- og luftmiljøet samt virkningerne på dyr og mennesker via indtag af restkoncentrationer på behandlede afgrøder.

| (2) | Maksimalgrænseværdierne afspejler anvendelsen af de minimumsmængder af pesticider, der skal til for at opnå effektiv plantebeskyttelse, anvendt på en sådan måde, at der opnås den lavest mulige, toksikologisk acceptable restkoncentration, især med hensyn til den skønnede indtagelse gennem føden. |
| --- | --- |

(2)

Maksimalgrænseværdierne afspejler anvendelsen af de minimumsmængder af pesticider, der skal til for at opnå effektiv plantebeskyttelse, anvendt på en sådan måde, at der opnås den lavest mulige, toksikologisk acceptable restkoncentration, især med hensyn til den skønnede indtagelse gennem føden.

| (3) | Maksimalgrænseværdier for pesticider, der er omfattet af direktiv 90/642/EØF, skal løbende vurderes og kan ændres under hensyntagen til nye eller ændrede anvendelser. Kommissionen har modtaget oplysninger om nye eller ændrede anvendelser, som kan formodes at ville betyde ændrede restkoncentrationer af azoxystrobin, chlorothalonil, ioxynil og quinoxyfen. |
| --- | --- |

(3)

Maksimalgrænseværdier for pesticider, der er omfattet af direktiv 90/642/EØF, skal løbende vurderes og kan ændres under hensyntagen til nye eller ændrede anvendelser. Kommissionen har modtaget oplysninger om nye eller ændrede anvendelser, som kan formodes at ville betyde ændrede restkoncentrationer af azoxystrobin, chlorothalonil, ioxynil og quinoxyfen.

| (4) | Hvad angår hexachlorbenzen har Kommissionen modtaget oplysninger om, at dette pesticid som følge af miljøforurening kan forekomme i græskarkerner — et produkt, der indtages som føde i flere medlemsstater — i koncentrationer, der ligger over bestemmelsesgrænseværdien. Det er derfor nødvendigt at indsætte »græskarkerner« i bilag I til direktiv 90/642/EØF og at fastsætte maksimalgrænseværdier for græskarkerner for at beskytte forbrugerne mod for store restkoncentrationer af hexachlorbenzen. |
| --- | --- |

(4)

Hvad angår hexachlorbenzen har Kommissionen modtaget oplysninger om, at dette pesticid som følge af miljøforurening kan forekomme i græskarkerner — et produkt, der indtages som føde i flere medlemsstater — i koncentrationer, der ligger over bestemmelsesgrænseværdien. Det er derfor nødvendigt at indsætte »græskarkerner« i bilag I til direktiv 90/642/EØF og at fastsætte maksimalgrænseværdier for græskarkerner for at beskytte forbrugerne mod for store restkoncentrationer af hexachlorbenzen.

| (5) | I afventning af forsøgsdata for oxamyl blev der ved Kommissionens direktiv 2006/59/EF (5) indsat midlertidige maksimalgrænseværdier for dette stof i direktiv 90/642/EØF. Der er efterfølgende forelagt og evalueret sådanne forsøgsdata for oxamyl. På grundlag heraf kan de midlertidige maksimalgrænseværdier for oxamyl bekræftes. |
| --- | --- |

(5)

I afventning af forsøgsdata for oxamyl blev der ved Kommissionens direktiv 2006/59/EF (5) indsat midlertidige maksimalgrænseværdier for dette stof i direktiv 90/642/EØF. Der er efterfølgende forelagt og evalueret sådanne forsøgsdata for oxamyl. På grundlag heraf kan de midlertidige maksimalgrænseværdier for oxamyl bekræftes.

5

| (6) | Ved direktiv 2006/59/EF blev der også indarbejdet midlertidige maksimalgrænseværdier for deltamethrin i direktiv 86/362/EØF, 86/363/EØF og 90/642/EØF, som gælder, indtil det dossier, der er omhandlet i bilag III til direktiv 91/414/EØF, er blevet revurderet, og de pågældende deltamethrin-formuleringer er blevet registreret på ny i medlemsstaterne. Nærmere undersøgelser viste, at der var behov for at bruge mere tid på en grundig gennemgang af de anvendelser af deltamethrin, der er tilladt i medlemsstaterne. Gyldigheden af de midlertidige maksimalgrænseværdier for deltamethrin bør derfor forlænges. |
| --- | --- |

(6)

Ved direktiv 2006/59/EF blev der også indarbejdet midlertidige maksimalgrænseværdier for deltamethrin i direktiv 86/362/EØF, 86/363/EØF og 90/642/EØF, som gælder, indtil det dossier, der er omhandlet i bilag III til direktiv 91/414/EØF, er blevet revurderet, og de pågældende deltamethrin-formuleringer er blevet registreret på ny i medlemsstaterne. Nærmere undersøgelser viste, at der var behov for at bruge mere tid på en grundig gennemgang af de anvendelser af deltamethrin, der er tilladt i medlemsstaterne. Gyldigheden af de midlertidige maksimalgrænseværdier for deltamethrin bør derfor forlænges.

| (7) | Forbrugernes livslange eksponering for nævnte pesticider via fødevarer, der kan indeholde restkoncentrationer heraf, er blevet vurderet efter de procedurer og den praksis, der følges i Fællesskabet, under hensyntagen til de retningslinjer, der er offentliggjort af Verdenssundhedsorganisationen (6). Maksimalgrænseværdierne for de pågældende pesticider bør fastsættes på grundlag af denne vurdering/evaluering, så det sikres, at det acceptable daglige indtag ikke overskrides. |
| --- | --- |

(7)

Forbrugernes livslange eksponering for nævnte pesticider via fødevarer, der kan indeholde restkoncentrationer heraf, er blevet vurderet efter de procedurer og den praksis, der følges i Fællesskabet, under hensyntagen til de retningslinjer, der er offentliggjort af Verdenssundhedsorganisationen (6). Maksimalgrænseværdierne for de pågældende pesticider bør fastsættes på grundlag af denne vurdering/evaluering, så det sikres, at det acceptable daglige indtag ikke overskrides.

6

| (8) | Med hensyn til chlorothalonil og ioxynil, som der er fastsat en akut referencedosis (ARfD) for, er den akutte eksponering af forbrugerne via hver af de fødevarer, der kan indeholde restkoncentrationer af disse pesticider, blevet vurderet efter de procedurer og den praksis, der for øjeblikket følges i Fællesskabet, under hensyntagen til de retningslinjer, der er offentliggjort af Verdenssundhedsorganisationen. Der er taget hensyn til udtalelser fra Den Videnskabelige Komité for Planter, især råd og henstillinger om beskyttelse af forbrugere af fødevarer, der er behandlet med pesticider (7). På grundlag af vurderingen af indtaget gennem føden bør maksimalgrænseværdierne for disse pesticider fastsættes, så det sikres, at ARfD ikke overskrides. Med hensyn til de øvrige stoffer har en vurdering af de disponible oplysninger vist, at der ikke er behov for en ARfD, og at det derfor ikke er nødvendigt med en vurdering af virkningerne på kort sigt. |
| --- | --- |

(8)

Med hensyn til chlorothalonil og ioxynil, som der er fastsat en akut referencedosis (ARfD) for, er den akutte eksponering af forbrugerne via hver af de fødevarer, der kan indeholde restkoncentrationer af disse pesticider, blevet vurderet efter de procedurer og den praksis, der for øjeblikket følges i Fællesskabet, under hensyntagen til de retningslinjer, der er offentliggjort af Verdenssundhedsorganisationen. Der er taget hensyn til udtalelser fra Den Videnskabelige Komité for Planter, især råd og henstillinger om beskyttelse af forbrugere af fødevarer, der er behandlet med pesticider (7). På grundlag af vurderingen af indtaget gennem føden bør maksimalgrænseværdierne for disse pesticider fastsættes, så det sikres, at ARfD ikke overskrides. Med hensyn til de øvrige stoffer har en vurdering af de disponible oplysninger vist, at der ikke er behov for en ARfD, og at det derfor ikke er nødvendigt med en vurdering af virkningerne på kort sigt.

7

| (9) | Maksimalgrænseværdierne bør sættes til bestemmelsesgrænseværdien, hvis anvendelsen af plantebeskyttelsesmidler til godkendte anvendelsesformål ikke medfører påviselige pesticidrester i eller på fødevaren, eller hvis der ikke er nogen godkendte anvendelsesformål, eller hvis de anvendelsesformål, der er godkendt af medlemsstaterne, ikke er blevet underbygget med de nødvendige data, eller hvis anvendelsesformål i tredjelande, der medfører restkoncentrationer i eller på fødevarer, som kan blive bragt i omsætning på Fællesskabets marked, ikke er blevet underbygget med de nødvendige data. |
| --- | --- |

(9)

Maksimalgrænseværdierne bør sættes til bestemmelsesgrænseværdien, hvis anvendelsen af plantebeskyttelsesmidler til godkendte anvendelsesformål ikke medfører påviselige pesticidrester i eller på fødevaren, eller hvis der ikke er nogen godkendte anvendelsesformål, eller hvis de anvendelsesformål, der er godkendt af medlemsstaterne, ikke er blevet underbygget med de nødvendige data, eller hvis anvendelsesformål i tredjelande, der medfører restkoncentrationer i eller på fødevarer, som kan blive bragt i omsætning på Fællesskabets marked, ikke er blevet underbygget med de nødvendige data.

| (10) | Fastsættelse eller ændring af midlertidige EF-maksimalgrænseværdier er ikke til hinder for, at medlemsstaterne kan fastsætte midlertidige maksimalgrænseværdier for ioxynil og quinoxyfen i henhold til artikel 4, stk. 1, litra f), i direktiv 91/414/EØF og i henhold til samme direktivs bilag VI. Fire år anses for at være en tilstrækkelig lang periode til at tillade yderligere anvendelsesformål for disse stoffer. Derefter bør de midlertidige EF-maksimalgrænseværdier gå over til at være definitive. |
| --- | --- |

(10)

Fastsættelse eller ændring af midlertidige EF-maksimalgrænseværdier er ikke til hinder for, at medlemsstaterne kan fastsætte midlertidige maksimalgrænseværdier for ioxynil og quinoxyfen i henhold til artikel 4, stk. 1, litra f), i direktiv 91/414/EØF og i henhold til samme direktivs bilag VI. Fire år anses for at være en tilstrækkelig lang periode til at tillade yderligere anvendelsesformål for disse stoffer. Derefter bør de midlertidige EF-maksimalgrænseværdier gå over til at være definitive.

| (11) | Det er derfor nødvendigt at ændre de maksimalgrænseværdier, der er indeholdt i direktiv 86/362/EØF, 86/363/EØF og 90/642/EØF, for at sikre passende overvågning af og kontrol med de pågældende plantebeskyttelsesmidlers anvendelse og for at beskytte forbrugerne. Maksimalgrænseværdier, der allerede er fastsat i bilagene til disse direktiver, bør ændres. Hvor der endnu ikke er fastsat maksimalgrænseværdier, bør sådanne nu fastsættes for første gang. |
| --- | --- |

(11)

Det er derfor nødvendigt at ændre de maksimalgrænseværdier, der er indeholdt i direktiv 86/362/EØF, 86/363/EØF og 90/642/EØF, for at sikre passende overvågning af og kontrol med de pågældende plantebeskyttelsesmidlers anvendelse og for at beskytte forbrugerne. Maksimalgrænseværdier, der allerede er fastsat i bilagene til disse direktiver, bør ændres. Hvor der endnu ikke er fastsat maksimalgrænseværdier, bør sådanne nu fastsættes for første gang.

| (12) | Direktiv 86/362/EØF, 86/363/EØF og 90/642/EØF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(12)

Direktiv 86/362/EØF, 86/363/EØF og 90/642/EØF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.

| (13) | Foranstaltningerne i dette direktiv er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed — |
| --- | --- |

(13)

Foranstaltningerne i dette direktiv er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed —

UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:

Artikel 1

Direktiv 86/362/EØF ændres som angivet i bilag I til nærværende direktiv.

Artikel 2

Direktiv 86/363/EØF ændres som angivet i bilag II til nærværende direktiv.

Artikel 3

I direktiv 90/642/EØF foretages følgende ændringer:

| 1) | I bilag I indsættes »Græskarkerner« under »4. Oliefrø«. |
| --- | --- |

1)

I bilag I indsættes »Græskarkerner« under »4. Oliefrø«.

| 2) | Bilag II ændres som angivet i bilag III til nærværende direktiv. |
| --- | --- |

2)

Bilag II ændres som angivet i bilag III til nærværende direktiv.

Artikel 4

Medlemsstaterne vedtager og offentliggør senest den 18. december 2007 de love og administrative bestemmelser, der er nødvendige for at efterkomme dette direktiv. De tilsender straks Kommissionen disse bestemmelser med en sammenligningstabel, som viser sammenhængen mellem de pågældende bestemmelser og dette direktiv.

De anvender disse bestemmelser fra den 19. december 2007.

Bestemmelserne skal ved vedtagelsen indeholde en henvisning til dette direktiv eller skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for henvisningen fastsættes af medlemsstaterne.

Artikel 5

Dette direktiv træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Artikel 6

Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 17. september 2007.

På Kommissionens vegne

Markos KYPRIANOU

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 221 af 7.8.1986, s. 37. Senest ændret ved Kommissionens direktiv 2007/27/EF (EUT L 128 af 16.5.2007, s. 31).

1

(2)  EFT L 221 af 7.8.1986, s. 43. Senest ændret ved Kommissionens direktiv 2007/28/EF (EUT L 135 af 26.5.2007, s. 6).

2

(3)  EFT L 350 af 14.12.1990, s. 71. Senest ændret ved Kommissionens direktiv 2007/39/EF (EUT L 165 af 27.6.2007, s. 25).

3

(4)  EFT L 230 af 19.8.1991, s. 1. Senest ændret ved Kommissionens direktiv 2007/52/EF (EUT L 214 af 17.8.2007, s. 3).

4

(5)  EUT L 175 af 29.6.2006, s. 61.

5

(6)  Guidelines for predicting dietary intake of pesticide residues (revised), prepared by the GEMS/Food Programme in collaboration with the Codex Committee on Pesticide Residues, offentliggjort af Verdenssundhedsorganisationen i 1997 (WHO/FSF/FOS/97.7).

6

(7)  Udtalelse fra Den Videnskabelige Komité for Planter af 14. juli 1998 om spørgsmål vedrørende ændring af bilagene til Rådets direktiv 86/362/EØF, 86/363/EØF og 90/642/EØF. Udtalelse fra Den Videnskabelige Komité for Planter om variable restkoncentrationer af pesticider i frugt og grøntsager af 14. juli 1998

7

http://europa.eu.int/comm/food/fs/sc/scp/outcome_ppp_en.html

---

BILAG I

I del A i bilag II til direktiv 86/362/EØF affattes oplysningerne om deltamethrin således:

| Pesticidrester | Maksimalgrænseværdi i mg/kg |
| --- | --- |
| »Deltamethrin (cisdeltamethrin) (1) | 2
  KORN |

Pesticidrester

Maksimalgrænseværdi i mg/kg

»Deltamethrin (cisdeltamethrin) (1)

2

KORN

---

(1)  Midlertidige maksimalgrænseværdier, som gælder indtil den 1. november 2008 (indtil det dossier, der er omhandlet i bilag III til direktiv 91/414/EØF, er blevet revurderet, og de pågældende deltamethrin-formuleringer er blevet registreret på ny i medlemsstaterne).«

1

---

BILAG II

I del A i bilag II til direktiv 86/363/EØF affattes oplysningerne om deltamethrin (cisdeltamethrin) således:

| | Maksimalgrænseværdier i mg/kg |
| --- | --- |
| Pesticidrester | for fedtindhold i kød, varer af kød, slagteaffald og animalsk fedt som anført i bilag I under pos. ex 0201, 0202, 0203, 0204, 0205 00 00, 0206, 0207, ex 0208, 0209 00, 0210, 1601 00, 1602
  (1) (4) | for rå mælk og sødmælk fra køer som anført i bilag I under pos. 0401; for de øvrige levnedsmidler under pos. 0401, 0402, 0405 00 og 0406 i henhold til
  (2) (4) | for friske æg uden skal, for fugleæg og æggeblommer som anført i bilag I under pos. 0407 00 og 0408
  (3) (4) |
| »Deltamethrin (cisdeltamethrin) (2) | lever og nyre 0,03 (1) Angiver bestemmelsesgrænseværdien. | 0,05 | 0,05 (1) |

Maksimalgrænseværdier i mg/kg

Pesticidrester

for fedtindhold i kød, varer af kød, slagteaffald og animalsk fedt som anført i bilag I under pos. ex 0201, 0202, 0203, 0204, 0205 00 00, 0206, 0207, ex 0208, 0209 00, 0210, 1601 00, 1602

(1) (4)

for rå mælk og sødmælk fra køer som anført i bilag I under pos. 0401; for de øvrige levnedsmidler under pos. 0401, 0402, 0405 00 og 0406 i henhold til

(2) (4)

for friske æg uden skal, for fugleæg og æggeblommer som anført i bilag I under pos. 0407 00 og 0408

(3) (4)

»Deltamethrin (cisdeltamethrin) (2)

lever og nyre 0,03 (1) Angiver bestemmelsesgrænseværdien.

0,05

0,05 (1)

---

(1)  Angiver bestemmelsesgrænseværdien.

1

(2)  Midlertidig maksimalgrænseværdi, som gælder indtil den 1. november 2008 (indtil det dossier, der er omhandlet i bilag III til direktiv 91/414/EØF, er blevet revurderet, og de pågældende deltamethrin-formuleringer er blevet registreret på ny i medlemsstaterne).«

2

---

BILAG III

I del A i bilag II til direktiv 90/642/EØF affattes oplysningerne om azoxystrobin, chlorothalonil, deltamethrin, hexachlorbenzen, ioxynil, oxamyl og quinoxyfen således:

| | »Pesticidrester og maksimalgrænseværdier (mg/kg) |
| --- | --- |
| Grupper af og eksempler på individuelle produkter, for hvilke der gælder MGV | Azoxystrobin | Chlorothalonil | Deltamethrin (cis-deltamethrin) (2) | Hexachlorbenzen | Ioxynil og estere deraf, udtrykt som ioxynil | Oxamyl | Quinoxyfen |
| 1. | Frugter, friske, tørrede eller ubehandlede, konserveret ved nedfrysning, ikke tilsat sukker; nødder |

»Pesticidrester og maksimalgrænseværdier (mg/kg)

Grupper af og eksempler på individuelle produkter, for hvilke der gælder MGV

Azoxystrobin

Chlorothalonil

Deltamethrin (cis-deltamethrin) (2)

Hexachlorbenzen

Ioxynil og estere deraf, udtrykt som ioxynil

Oxamyl

Quinoxyfen

1.

0,01 (1)

0,05 (1)
   (3)

| i) | CITRUSFRUGTER |
| --- | --- |

i)

1

0,01 (1)

0,05 (1)

0,02 (1)
   (3)

Grapefrugter

Citroner

Limefrugter

Mandariner (herunder klementiner og lignende krydsninger)

0,02 (1)
   (3)

Appelsiner

Pompelmus

Andre

0,01 (1)
   (3)

| ii) | TRÆNØDDER (også afskallede) |
| --- | --- |

ii)

0,1 (1)

0,01 (1)

0,05 (1)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

Mandler

Paranødder

Cashewnødder

Kastanjer

Kokosnødder

Hasselnødder

Macadamia

Pekannødder

Pinjekerner

Pistacienødder

Valnødder

Andre

| iii) | KERNEFRUGTER |
| --- | --- |

iii)

0,05 (1)

1

0,01 (1)
   (3)

Æbler

0,2

0,05 (3)

Pærer

Kvæder

Andre

0,1

0,02 (1)
   (3)

| iv) | STENFRUGTER |
| --- | --- |

iv)

0,05 (1)

0,01 (1)
   (3)

Abrikoser

1

0,05 (3)

Kirsebær

0,2

0,3 (3)

Ferskner (herunder nektariner og lignende krydsninger)

1

0,05 (3)

Blommer

Andre

0,01 (1)

0,1

0,02 (1)
   (3)

| v) | BÆR OG SMÅ FRUGTER |
| --- | --- |

v)

0,01 (1)
   (3)

| a) | Spisedruer og druer til vinfremstilling |
| --- | --- |

a)

Spisedruer og druer til vinfremstilling

2

0,2

1 (3)

Spisedruer

1

Druer til vinfremstilling

3

| b) | Jordbær (undtagen vildtvoksende) |
| --- | --- |

b)

Jordbær (undtagen vildtvoksende)

2

3

0,2

0,3 (3)

| c) | Stængelfrugter (undtagen vildtvoksende) |
| --- | --- |

c)

Stængelfrugter (undtagen vildtvoksende)

0,01 (1)

0,02 (1)
   (3)

Brombær

3

0,5

Korbær

Loganbær

Hindbær

3

Andre

0,05 (1)

0,05 (1)

| d) | Andre små frugter og bær (undtagen vildtvoksende) |
| --- | --- |

d)

Andre små frugter og bær (undtagen vildtvoksende)

0,05 (1)

2 (3)

Blåbær

Tranebær

2

Solbær og ribs (røde, hvide)

10

0,5

Stikkelsbær

10

0,2

Andre

0,01 (1)

0,05 (1)

| e) | Vildtvoksende bær og frugter |
| --- | --- |

e)

Vildtvoksende bær og frugter

0,05 (1)

0,01 (1)

0,05 (1)

0,02 (1)
   (3)

| vi) | DIVERSE FRUGTER |
| --- | --- |

vi)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

Avocadoer

Bananer

2

0,2

Dadler

Figner

Kiwifrugter

0,2

Kumquats

Litchiblommer

Mangofrugter

0,2

Spiseoliven

1

Oliven (oliefremstilling)

1

Papaja

0,2

20

Passionsfrugter

Ananas

Granatæbler

Andre

0,05 (1)

0,01 (1)

0,05 (1)

| 2. | Grøntsager, friske eller ubehandlede, frosne eller tørrede |
| --- | --- |

2.

0,01 (1)

| i) | ROD- OG KNOLDGRØNTSAGER |
| --- | --- |

i)

0,05 (1)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

Rødbeder

Gulerødder

0,2

1

0,2 (3)

Maniok

Knoldselleri

0,3

1

Peberrod

0,2

Jordskokker

Pastinakker

0,2

0,2 (3)

Persillerod

0,2

Radiser

0,2

Skorzonerrod

0,2

Batater

Kålroer

Majroer

Yams

Andre

0,05 (1)

0,01 (1)

0,05 (1)
   (3)

| ii) | LØG |
| --- | --- |

ii)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

Hvidløg

0,5

0,1

0,2 (3)

Løg, alm.

0,5

0,1

0,2 (3)

Skalotteløg

0,5

0,1

0,2 (3)

Forårsløg

2

5

0,1

3 (3)

Andre

0,05 (1)

0,01 (1)

0,05 (1)

0,05 (1)
   (3)

| iii) | FRUGTGRØNTSAGER |
| --- | --- |

iii)

0,05 (1)
   (3)

| a) | Solanacea |
| --- | --- |

a)

Solanacea

2

2

0,02 (1)
   (3)

Tomater

0,3

0,02 (3)

Peberfrugter

0,02 (3)

Auberginer

0,3

0,02 (3)

Okra

0,3

Andre

0,2

0,01 (1)
   (3)

| b) | Cucurbitae — spiselig skræl |
| --- | --- |

b)

Cucurbitae — spiselig skræl

1

0,2

0,02 (1)
   (3)

Agurker

1

0,02 (3)

Drueagurker

5

0,02 (3)

Courgetter

0,03 (3)

Andre

0,01 (1)

0,01 (1)
   (3)

| c) | Cucurbitae – ikke spiselig skræl |
| --- | --- |

c)

Cucurbitae – ikke spiselig skræl

0,5

1

0,2

0,01 (1)
   (3)

0,05 (3)

Meloner

Græskar

Vandmeloner

Andre

| d) | Sukkermajs |
| --- | --- |

d)

Sukkermajs

0,05 (1)

0,01 (1)

0,05 (1)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

| iv) | KÅL |
| --- | --- |

iv)

0,05 (1)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

| a) | Blomsterkål |
| --- | --- |

a)

Blomsterkål

0,5

3

0,1

Broccoli (herunder calabrese)

Blomkål

Andre

| b) | Hovedkål |
| --- | --- |

b)

Hovedkål

0,3

0,1

Rosenkål

3

Hvid- og rødkål

3

Andre

0,01 (1)

| c) | Bladkål |
| --- | --- |

c)

Bladkål

5

0,01 (1)

0,5

Kinakål

Grønkål

Andre

| d) | Kålrabi |
| --- | --- |

d)

Kålrabi

0,2

0,01 (1)

0,05 (1)

| v) | BLADGRØNTSAGER OG FRISKE URTER |
| --- | --- |

v)

0,05 (1)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

| a) | Salat og lignende |
| --- | --- |

a)

Salat og lignende

3

0,01 (1)

0,5

Karse

Vårsalat

Hoved- og pluksalat

Endivie, bredbladet

Rucola

Blade og stilke af kål (herunder majroetoppe)

Andre

| b) | Spinat og lignende |
| --- | --- |

b)

Spinat og lignende

0,05 (1)

0,01 (1)

0,5

Spinat

Bladbeder

Andre

| c) | Brøndkarse |
| --- | --- |

c)

Brøndkarse

0,05 (1)

0,01 (1)

0,05 (1)

| d) | Julesalat |
| --- | --- |

d)

Julesalat

0,2

0,01 (1)

0,05 (1)

| e) | Urter |
| --- | --- |

e)

Urter

3

5

0,5

Kørvel

Purløg

Persille

Selleriblade

Andre

| vi) | BÆLGFRUGTER (friske) |
| --- | --- |

vi)

0,2

0,05 (1)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

Bønner (med bælg)

1

5

Bønner (uden bælg)

0,2

2

Ærter (med bælg)

0,5

2

Ærter (uden bælg)

0,2

0,3

Andre

0,05 (1)

0,01 (1)

| vii) | STÆNGELGRØNTSAGER (friske) |
| --- | --- |

vii)

0,01 (1)
   (3)

Asparges

Kardoner

Selleri

5

10

Fennikel

5

Artiskokker

1

0,1

0,3 (3)

Porrer

2

10

0,2

3 (3)

Rabarber

Andre

0,05 (1)

0,01 (1)

0,05 (1)

0,05 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

| viii) | SVAMPE |
| --- | --- |

viii)

0,05 (1)

0,05

0,05 (1)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

| a) | Svampe, dyrkede |
| --- | --- |

a)

Svampe, dyrkede

2

| b) | Svampe, vildtvoksende |
| --- | --- |

b)

Svampe, vildtvoksende

0,01 (1)

| 3. | Bælgplanter |
| --- | --- |

3.

0,1

0,01 (1)

1

0,01 (1)

0,05 (1)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

Bønner

Linser

Ærter

Lupiner

Andre

| 4. | Oliefrø |
| --- | --- |

4.

0,1 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

Hørfrø

Jordnødder

0,05

Valmuefrø

Sesamfrø

Solsikkefrø

Rapsfrø

0,5

0,1

Sojabønner

0,5

Sennepsfrø

0,1

Bomuldsfrø

Hampefrø

Græskarkerner

0,05

Andre

0,05 (1)

0,01 (1)

0,05 (1)

0,02 (1)

| 5. | Kartofler |
| --- | --- |

5.

0,05 (1)

0,01 (1)

0,05 (1)

0,01

0,05 (1)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)

Nye kartofler

Spisekartofler

| 6. | Te (blade og stilke, tørrede, også gærede, af Camellia sinensis) |
| --- | --- |

6.

0,1 (1)

0,1 (1)

5

0,02 (1)

0,1 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

| 7. | Humle (tørret), også humlepellets og ikke koncentreret pulver |
| --- | --- |

7.

20

50

5

0,02 (1)

0,1 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,5 (3)

---

(1)  Angiver bestemmelsesgrænseværdien.

1

(2)  Midlertidig maksimalgrænseværdi, som gælder indtil den 1. november 2008 (indtil det dossier, der er omhandlet i bilag III til direktiv 91/414/EØF, er blevet revurderet, og de pågældende deltamethrin-formuleringer er blevet registreret på ny i medlemsstaterne).

2

(3)  Angiver den midlertidige maksimalgrænseværdi, der er fastsat i henhold til artikel 4, stk. 1, litra f), i direktiv 91/414/EØF.«

3

---

| 18.9.2007 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 243/61 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2007

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 243/61

---

KOMMISSIONENS DIREKTIV 2007/57/EF

af 17. september 2007

om ændring af visse bilag til Rådets direktiv 76/895/EØF, 86/362/EØF, 86/363/EØF og 90/642/EØF for så vidt angår maksimalgrænseværdier for restkoncentrationer af dithiocarbamater

(EØS-relevant tekst)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets direktiv 76/895/EØF af 23. november 1976 om fastsættelse af maksimalgrænseværdier for pesticidrester på og i frugt og grøntsager (1), særlig artikel 5,

under henvisning til Rådets direktiv 86/362/EØF af 24. juli 1986 om fastsættelse af maksimalgrænseværdier for indholdet af pesticidrester i og på korn (2), særlig artikel 10,

under henvisning til Rådets direktiv 86/363/EØF af 24. juli 1986 om fastsættelse af maksimalgrænseværdier for indholdet af pesticidrester i og på levnedsmidler af animalsk oprindelse (3), særlig artikel 10,

under henvisning til Rådets direktiv 90/642/EØF af 27. november 1990 om fastsættelse af maksimalgrænseværdier for pesticidrester på og i visse produkter af vegetabilsk oprindelse, herunder frugt og grøntsager (4), særlig artikel 7, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Maksimalgrænseværdierne afspejler anvendelsen af de minimumsmængder af pesticider, der skal til for at opnå effektiv plantebeskyttelse, anvendt på en sådan måde, at der opnås den lavest mulige, toksikologisk acceptable restkoncentration, især med hensyn til den skønnede indtagelse gennem føden. |
| --- | --- |

(1)

Maksimalgrænseværdierne afspejler anvendelsen af de minimumsmængder af pesticider, der skal til for at opnå effektiv plantebeskyttelse, anvendt på en sådan måde, at der opnås den lavest mulige, toksikologisk acceptable restkoncentration, især med hensyn til den skønnede indtagelse gennem føden.

| (2) | Der holdes løbende øje med maksimalgrænseværdierne for pesticider, og disse værdier ændres under hensyntagen til nye oplysninger, herunder om nye eller ændrede anvendelser. Kommissionen har modtaget oplysninger om nye eller ændrede anvendelser, som kan formodes at ville betyde ændrede restkoncentrationer af maneb, mancozeb, metiram, propineb og thiram. |
| --- | --- |

(2)

Der holdes løbende øje med maksimalgrænseværdierne for pesticider, og disse værdier ændres under hensyntagen til nye oplysninger, herunder om nye eller ændrede anvendelser. Kommissionen har modtaget oplysninger om nye eller ændrede anvendelser, som kan formodes at ville betyde ændrede restkoncentrationer af maneb, mancozeb, metiram, propineb og thiram.

| (3) | Aktivstoffet ziram blev optaget i bilag I til Rådets direktiv 91/414/EØF (5) ved Kommissionens direktiv 2003/81/EF (6). Optagelsen i bilag I til direktiv 91/414/EØF var baseret på en vurdering af de forelagte oplysninger om det foreslåede anvendelsesformål. De foreliggende oplysninger er blevet gennemgået og er tilstrækkelige til, at der kan fastsættes visse maksimalgrænseværdier. |
| --- | --- |

(3)

Aktivstoffet ziram blev optaget i bilag I til Rådets direktiv 91/414/EØF (5) ved Kommissionens direktiv 2003/81/EF (6). Optagelsen i bilag I til direktiv 91/414/EØF var baseret på en vurdering af de forelagte oplysninger om det foreslåede anvendelsesformål. De foreliggende oplysninger er blevet gennemgået og er tilstrækkelige til, at der kan fastsættes visse maksimalgrænseværdier.

| (4) | Der er allerede fastsat EF-maksimalgrænseværdier for maneb, mancozeb, metiram, propineb og thiram ved direktiv 76/895/EØF, 86/362/EØF, 86/363/EØF og 90/642/EØF. Der er taget hensyn til disse grænseværdier ved tilpasningen af maksimalgrænseværdierne ved nærværende direktiv. Især skal det nævnes, at eftersom den rutinemæssige overvågning ikke gør det muligt at foretage en individuel bestemmelse af restkoncentrationerne for hver enkelt af stofferne maneb, mancozeb, metiram, propineb, thiram og ziram, er maksimalgrænseværdierne fastsat for hele gruppen af disse pesticider, som også er kendt som dithiocarbamater. Der findes dog metoder til isoleret bestemmelse af propineb, thiram og ziram, om end ikke som rutineanalyser. Disse metoder bør anvendes i de tilfælde, hvor det er relevant, dvs. hvor der er behov for specifikt at bestemme koncentrationen af propineb, ziram og/eller thiram. |
| --- | --- |

(4)

Der er allerede fastsat EF-maksimalgrænseværdier for maneb, mancozeb, metiram, propineb og thiram ved direktiv 76/895/EØF, 86/362/EØF, 86/363/EØF og 90/642/EØF. Der er taget hensyn til disse grænseværdier ved tilpasningen af maksimalgrænseværdierne ved nærværende direktiv. Især skal det nævnes, at eftersom den rutinemæssige overvågning ikke gør det muligt at foretage en individuel bestemmelse af restkoncentrationerne for hver enkelt af stofferne maneb, mancozeb, metiram, propineb, thiram og ziram, er maksimalgrænseværdierne fastsat for hele gruppen af disse pesticider, som også er kendt som dithiocarbamater. Der findes dog metoder til isoleret bestemmelse af propineb, thiram og ziram, om end ikke som rutineanalyser. Disse metoder bør anvendes i de tilfælde, hvor det er relevant, dvs. hvor der er behov for specifikt at bestemme koncentrationen af propineb, ziram og/eller thiram.

| (5) | I Kommissionens reviderede vurderingsrapporter, der blev udarbejdet med henblik på optagelse af de pågældende aktivstoffer i bilag I til direktiv 91/414/EØF, fastsættes den accepterede daglige indtagelse (ADI) og eventuelt den akutte referencedosis (ARfD) for de pågældende stoffer. Forbrugernes eksponering for fødevarer behandlet med de pågældende aktivstoffer er blevet vurderet efter de gældende fællesskabsprocedurer. Det er sket under hensyntagen til de retningslinjer, der er offentliggjort af Verdenssundhedsorganisationen (7), og udtalelse fra Den Videnskabelige Komité for Planter (8) om den anvendte metodologi. Det konkluderes, at de foreslåede maksimalgrænseværdier ikke medfører overskridelse af ADI eller ARfD. |
| --- | --- |

(5)

I Kommissionens reviderede vurderingsrapporter, der blev udarbejdet med henblik på optagelse af de pågældende aktivstoffer i bilag I til direktiv 91/414/EØF, fastsættes den accepterede daglige indtagelse (ADI) og eventuelt den akutte referencedosis (ARfD) for de pågældende stoffer. Forbrugernes eksponering for fødevarer behandlet med de pågældende aktivstoffer er blevet vurderet efter de gældende fællesskabsprocedurer. Det er sket under hensyntagen til de retningslinjer, der er offentliggjort af Verdenssundhedsorganisationen (7), og udtalelse fra Den Videnskabelige Komité for Planter (8) om den anvendte metodologi. Det konkluderes, at de foreslåede maksimalgrænseværdier ikke medfører overskridelse af ADI eller ARfD.

| (6) | Maksimalgrænseværdierne bør sættes til bestemmelsesgrænseværdien, hvis anvendelsen af plantebeskyttelsesmidler til godkendte anvendelsesformål ikke medfører påviselige pesticidrester i eller på fødevaren, eller hvis der ikke er nogen godkendte anvendelsesformål, eller hvis de anvendelsesformål, der er godkendt af medlemsstaterne, ikke er blevet underbygget med de nødvendige data, eller hvis anvendelsesformål i tredjelande, der medfører restkoncentrationer i eller på fødevarer, som kan blive bragt i omsætning på Fællesskabets marked, ikke er blevet underbygget med de nødvendige data. |
| --- | --- |

(6)

Maksimalgrænseværdierne bør sættes til bestemmelsesgrænseværdien, hvis anvendelsen af plantebeskyttelsesmidler til godkendte anvendelsesformål ikke medfører påviselige pesticidrester i eller på fødevaren, eller hvis der ikke er nogen godkendte anvendelsesformål, eller hvis de anvendelsesformål, der er godkendt af medlemsstaterne, ikke er blevet underbygget med de nødvendige data, eller hvis anvendelsesformål i tredjelande, der medfører restkoncentrationer i eller på fødevarer, som kan blive bragt i omsætning på Fællesskabets marked, ikke er blevet underbygget med de nødvendige data.

| (7) | Det er derfor nødvendigt at ændre de maksimalgrænseværdier, der er indeholdt i bilagene til direktiv 76/895/EØF, 86/362/EØF, 86/363/EØF og 90/642/EØF, for at sikre passende overvågning af og kontrol med forbuddet mod deres anvendelse og for at beskytte forbrugerne. Maksimalgrænseværdier, der allerede er fastsat i bilagene til disse direktiver, bør ændres. Maksimalgrænseværdier, der ikke tidligere er blevet fastsat, bør nu fastsættes for første gang. |
| --- | --- |

(7)

Det er derfor nødvendigt at ændre de maksimalgrænseværdier, der er indeholdt i bilagene til direktiv 76/895/EØF, 86/362/EØF, 86/363/EØF og 90/642/EØF, for at sikre passende overvågning af og kontrol med forbuddet mod deres anvendelse og for at beskytte forbrugerne. Maksimalgrænseværdier, der allerede er fastsat i bilagene til disse direktiver, bør ændres. Maksimalgrænseværdier, der ikke tidligere er blevet fastsat, bør nu fastsættes for første gang.

| (8) | Direktiv 76/895/EØF, 86/362/EØF, 86/363/EØF og 90/642/EØF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(8)

Direktiv 76/895/EØF, 86/362/EØF, 86/363/EØF og 90/642/EØF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.

| (9) | Foranstaltningerne i denne beslutning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed — |
| --- | --- |

(9)

Foranstaltningerne i denne beslutning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed —

UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:

Artikel 1

I bilag II til direktiv 76/895/EØF udgår oplysningerne vedrørende thiram.

Artikel 2

Direktiv 86/362/EØF ændres som angivet i bilag I til nærværende direktiv.

Artikel 3

Direktiv 86/363/EØF ændres som angivet i bilag II til nærværende direktiv.

Artikel 4

Direktiv 90/642/EØF ændres som angivet i bilag III til nærværende direktiv.

Artikel 5

Medlemsstaterne vedtager og offentliggør senest den 18. marts 2008 de love og administrative bestemmelser, der er nødvendige for at efterkomme dette direktiv. De tilsender straks Kommissionen disse bestemmelser med en sammenligningstabel, som viser sammenhængen mellem de pågældende bestemmelser og dette direktiv.

De anvender disse bestemmelser fra den 19. marts 2008.

Bestemmelserne skal ved vedtagelsen indeholde en henvisning til dette direktiv eller skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for henvisningen fastsættes af medlemsstaterne.

Artikel 6

Dette direktiv træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 7

Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 17. september 2007.

På Kommissionens vegne

Markos KYPRIANOU

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 340 af 9.12.1976, s. 26. Senest ændret ved Kommissionens direktiv 2007/8/EF (EUT L 63 af 1.3.2007, s. 9).

1

(2)  EFT L 221 af 7.8.1986, s. 37. Senest ændret ved Kommissionens direktiv 2007/27/EF (EUT L 128 af 16.5.2007, s. 31).

2

(3)  EFT L 221 af 7.8.1986, s. 43. Senest ændret ved Kommissionens direktiv 2007/28/EF (EUT L 135 af 26.5.2007, s. 6).

3

(4)  EFT L 350 af 14.12.1990, s. 71. Senest ændret ved Kommissionens direktiv 2007/39/EF (EUT L 165 af 27.6.2007, s. 25).

4

(5)  EFT L 230 af 19.8.1991, s. 1. Senest ændret ved Kommissionens direktiv 2007/52/EF (EUT L 214 af 17.8.2007, s. 3).

5

(6)  EUT L 224 af 6.9.2003, s. 29.

6

(7)  Guidelines for predicting dietary intake of pesticide residues (revised), prepared by the GEMS/Food Programme in collaboration with the Codex Committee on Pesticide Residues, offentliggjort af Verdenssundhedsorganisationen i 1997 (WHO/FSF/FOS/97.7).

7

(8)  Den Videnskabelige Komité for Planters udtalelse af 14. juli 1998 om spørgsmål vedrørende ændring af bilagene til Rådets direktiv 86/362/EØF, 86/363/EØF og 90/642/EØF (http://europa.eu.int/comm/food/fs/sc/index_en.html).

8

---

BILAG I

I del A i bilag II til direktiv 86/362/EØF affattes oplysningerne om »Mancozeb, maneb, metiram, propineb og zineb (udtrykt som CS2)« således:

| »Pesticidrester | Maksimalgrænseværdi i mg/kg |
| --- | --- |
| Dithiocarbamater, udtrykt som CS2, herunder mancozeb, maneb, metiram, propineb, thiram og ziram (1), (2) | 1 Hvede, Rug, Triticale, Spelt (ma, mz)
  2 Byg, Havre (ma, mz)
  0,05 (4) Andet korn |
| Propineb (udtrykt som propylendiamin) (3) | 0,05 (4)

  KORN |
| Thiram (udtrykt som thiram) (3) | 0,1 (4)

  KORN |
| Ziram (udtrykt som ziram) (3) | 0,1 (4)

  KORN |

»Pesticidrester

Maksimalgrænseværdi i mg/kg

Dithiocarbamater, udtrykt som CS2, herunder mancozeb, maneb, metiram, propineb, thiram og ziram (1), (2)

1 Hvede, Rug, Triticale, Spelt (ma, mz)

2 Byg, Havre (ma, mz)

0,05 (4) Andet korn

Propineb (udtrykt som propylendiamin) (3)

0,05 (4)

KORN

Thiram (udtrykt som thiram) (3)

0,1 (4)

KORN

Ziram (udtrykt som ziram) (3)

0,1 (4)

KORN

---

(1)  Maksimalgrænseværdierne for CS2 kan tage udgangspunkt i forskellige dithiocarbamater og er derfor ikke tilstrækkelige som parameter for god landbrugspraksis. Disse grænseværdier bør derfor ikke lægges til grund for en vurdering af, om principperne om god landbrugspraksis er opfyldt.

1

2

(2)  Kilden til restkoncentrationen er angivet i parentes (ma: maneb; mz: mancozeb; me: metiram; pr: propineb; t: thiram; z: ziram).

2

(3)  Da alle dithiocarbamater bidrager til den endelige restkoncentration af CS2, er det generelt ikke muligt at adskille dem fra hinanden. Der findes dog metoder til isoleret bestemmelse af restkoncentrationer af propineb, ziram og thiram. Disse metoder anvendes i de tilfælde, hvor det er relevant, dvs. hvor der er behov for specifikt at bestemme koncentrationen af propineb, ziram og/eller thiram.

3

2

(4)  Angiver bestemmelsesgrænseværdien.«

4

---

BILAG II

I del B i bilag II til direktiv 86/363/EØF affattes oplysningerne om »Mancozeb, maneb, metiram, propineb og zineb (udtrykt som CS2)« således:

| | Maksimalgrænseværdier i mg/kg |
| --- | --- |
| Pesticidrester | for kød, herunder også fedt, forarbejdede varer af kød, slagteaffald og fedt som anført i bilag I under pos. ex 0201, 0202, 0203, 0204, 0205 00 00, 0206, 0207, ex 0208, 0209 00, 0210, 1601 00 og 1602 | for mælk og mejeriprodukter som anført i bilag I under pos. 0401, 0402, 0405 00 og 0406 | for friske æg uden skal, for fugleæg og æggeblommer som anført i bilag I under pos. 0407 00 og 0408 |
| »Dithiocarbamater, udtrykt som CS2, herunder mancozeb, maneb, metiram, propineb, thiram og ziram | 0,05 (1) | 0,05 (1) | 0,05 (1) |

Maksimalgrænseværdier i mg/kg

Pesticidrester

for kød, herunder også fedt, forarbejdede varer af kød, slagteaffald og fedt som anført i bilag I under pos. ex 0201, 0202, 0203, 0204, 0205 00 00, 0206, 0207, ex 0208, 0209 00, 0210, 1601 00 og 1602

for mælk og mejeriprodukter som anført i bilag I under pos. 0401, 0402, 0405 00 og 0406

for friske æg uden skal, for fugleæg og æggeblommer som anført i bilag I under pos. 0407 00 og 0408

»Dithiocarbamater, udtrykt som CS2, herunder mancozeb, maneb, metiram, propineb, thiram og ziram

0,05 (1)

0,05 (1)

0,05 (1)

---

(1)  Angiver bestemmelsesgrænseværdien.«

1

---

BILAG III

I del A i bilag II til direktiv 90/642/EØF affattes oplysningerne om maneb, mancozeb, metiram, propineb og zineb (sum udtrykt som CS2) således:

| | »Pesticidrester og maksimalgrænseværdier (mg/kg) |
| --- | --- |
| Grupper af og eksempler på individuelle produkter, for hvilke der gælder MGV | Dithiocarbamater, udtrykt som CS2, herunder maneb, mancozeb, metiram, propineb, thiram og ziram (1), (2) | Propineb (udtrykt som propylendiamin) (3) | Thiram (udtrykt som thiram) (3) | Ziram (udtrykt som ziram) (3) |
| 1.   Frugter, friske, tørrede eller ubehandlede, konserveret ved frysning, ikke tilsat sukker; nødder |
| i) | CITRUSFRUGTER |

»Pesticidrester og maksimalgrænseværdier (mg/kg)

Grupper af og eksempler på individuelle produkter, for hvilke der gælder MGV

Dithiocarbamater, udtrykt som CS2, herunder maneb, mancozeb, metiram, propineb, thiram og ziram (1), (2)

Propineb (udtrykt som propylendiamin) (3)

Thiram (udtrykt som thiram) (3)

Ziram (udtrykt som ziram) (3)

Frugter, friske, tørrede eller ubehandlede, konserveret ved frysning, ikke tilsat sukker; nødder

i)

5 (mz)

0,05 (4)

0,1 (4)

0,1 (4)

Grapefrugter

Citroner

Limefrugter

Mandariner (herunder klementiner og lignende krydsninger)

Appelsiner

Pompelmus

Andre

| ii) | TRÆNØDDER (også afskallede) |
| --- | --- |

ii)

0,05 (4)

0,1 (4)

0,1 (4)

Mandler

Paranødder

Cashewnødder

Kastanjer

Kokosnødder

Hasselnødder

Macadamia

Pekannødder

Pinjekerner

Pistacienødder

Valnødder

0,1 (mz)

Andre

0,05 (4)

| iii) | KERNEFRUGTER |
| --- | --- |

iii)

5 (ma, mz, me, pr, t, z)

0,3

Æbler

5

0,1 (4)

Pærer

5

1

Kvæder

Andre

0,1 (4)

0,1 (4)

| iv) | STENFRUGTER |
| --- | --- |

iv)

Abrikoser

2 (mz, t)

3

Kirsebær

2 (mz, me, pr, t, z)

0,3

3

5

Ferskner (herunder nektariner og lignende krydsninger)

2 (mz, t)

3

Blommer

2 (mz, me, t, z)

2

2

Andre

0,05 (4)

0,05 (4)

0,1 (4)

0,1 (4)

| v) | BÆR OG SMÅ FRUGTER |
| --- | --- |

v)

0,1 (4)

| a) | Spisedruer og druer til vinfremstilling |
| --- | --- |

a)

Spisedruer og druer til vinfremstilling

5 (ma, mz, me, pr, t)

Spisedruer

1

0,1 (4)

Druer til vinfremstilling

1

3

| b) | Jordbær (undtagen vildtvoksende) |
| --- | --- |

b)

Jordbær (undtagen vildtvoksende)

10 (t)

0,05 (4)

10

| c) | Stængelfrugter (undtagen vildtvoksende) |
| --- | --- |

c)

Stængelfrugter (undtagen vildtvoksende)

0,05 (4)

0,05 (4)

0,1 (4)

Brombær

Korbær

Loganbær

Hindbær

Andre

| d) | Andre små frugter og bær (undtagen vildtvoksende) |
| --- | --- |

d)

Andre små frugter og bær (undtagen vildtvoksende)

0,05 (4)

0,1 (4)

Blåbær

Tranebær

Solbær og ribs (røde, hvide)

5 (mz)

Stikkelsbær

Andre

0,05 (4)

| e) | Vildtvoksende bær og frugter |
| --- | --- |

e)

Vildtvoksende bær og frugter

0,05 (4)

0,05 (4)

0,1 (4)

| vi) | DIVERSE FRUGTER |
| --- | --- |

vi)

0,1 (4)

0,1 (4)

Avocadoer

Bananer

2 (mz, me)

Dadler

Figner

Kiwifrugter

Kumquats

Litchiblommer

Mangofrugter

2 (mz)

Spiseoliven

5 (mz, pr)

0,3

Oliven (oliefremstilling)

5 (mz, pr)

0,3

Papaja

7 (mz)

Passionsfrugter

Ananas

Granatæbler

Andre

0,05 (4)

0,05 (4)

| 2. | Grøntsager, friske eller ubehandlede, frosne eller tørrede |
| --- | --- |

2.

0,1 (4)

| i) | ROD- OG KNOLDGRØNTSAGER |
| --- | --- |

i)

0,1 (4)

Rødbeder

0,5 (mz)

Gulerødder

0,2 (mz)

Maniok

Knoldselleri

0,3 (ma, me, pr, t)

0,3

Peberrod

0,2 (mz)

Jordskokker

Pastinakker

0,2 (mz)

Persillerod

0,2 (mz)

Radiser

Skorzonerrod

0,2 (mz)

Batater

Kålroer

Majroer

Yams

Andre

0,05 (4)

0,05 (4)

| ii) | LØG |
| --- | --- |

ii)

0,05 (4)

0,1 (4)

Hvidløg

0,1 (mz)

Løg, alm.

1 (ma, mz)

Skalotteløg

1 (ma, mz)

Forårsløg

1 (mz)

Andre

0,05 (4)

| iii) | RUGTGRØNTSAGER |
| --- | --- |

iii)

0,1 (4)

| a) | Solanacea |
| --- | --- |

a)

Solanacea

Tomater

3 (mz, me, pr)

2

Peberfrugter

5 (mz, pr)

1

Auberginer

3 (mz, me)

Okra

0,5 (mz)

Andre

0,05 (4)

0,05 (4)

| b) | Cucurbitae — spiselig skræl |
| --- | --- |

b)

Cucurbitae — spiselig skræl

2 (mz, pr)

Agurker

2

Drueagurker

Courgetter

Andre

0,05 (4)

| c) | Cucurbitae — ikke spiselig skræl |
| --- | --- |

c)

Cucurbitae — ikke spiselig skræl

1 (mz, pr)

Meloner

1

Græskar

Vandmeloner

1

Andre

0,05 (4)

| d) | Sukkermajs |
| --- | --- |

d)

Sukkermajs

0,05 (4)

0,05 (4)

| iv) | KÅL |
| --- | --- |

iv)

0,05 (4)

0,1 (4)

| a) | Blomsterkål |
| --- | --- |

a)

Blomsterkål

1 (mz)

Broccoli (herunder calabrese)

Blomkål

Andre

| b) | Hovedkål |
| --- | --- |

b)

Hovedkål

Rosenkål

2 (mz)

Hvid- og rødkål

3 (mz)

Andre

0,05 (4)

| c) | Bladkål |
| --- | --- |

c)

Bladkål

0,5 (mz)

Kinakål

Grønkål

Andre

| d) | Kålrabi |
| --- | --- |

d)

Kålrabi

1 (mz)

| v) | BLADGRØNTSAGER OG FRISKE URTER |
| --- | --- |

v)

0,05 (4)

| a) | Salat og lignende |
| --- | --- |

a)

Salat og lignende

5 (mz, me, t)

Karse

Vårsalat

Hoved- og pluksalat

2

Endivie, bredbladet

2

Rucola

Blade og stilke af kål (herunder majroetoppe)

Andre

0,1 (4)

| b) | Spinat og lignende |
| --- | --- |

b)

Spinat og lignende

0,05 (4)

0,1 (4)

Spinat

Bladbeder

Andre

| c) | Brøndkarse |
| --- | --- |

c)

Brøndkarse

0,3 (mz)

0,1 (4)

| d) | Julesalat |
| --- | --- |

d)

Julesalat

0,5 (mz)

0,1 (4)

| e) | Urter |
| --- | --- |

e)

Urter

5 (mz, me)

0,1 (4)

Kørvel

Purløg

Persille

Selleriblade

Andre

| vi) | BÆLGFRUGTER (friske) |
| --- | --- |

vi)

0,05 (4)

0,1 (4)

Bønner (med bælg)

1 (mz)

Bønner (uden bælg)

0,1 (mz)

Ærter (med bælg)

1 (ma, mz)

Ærter (uden bælg)

0,1 (mz)

Andre

0,05 (4)

| vii) | STÆNGELGRØNTSAGER (friske) |
| --- | --- |

vii)

0,05 (4)

0,1 (4)

Asparges

0,5 (mz)

Kardoner

Selleri

Fennikel

Artiskokker

Porrer

3 (ma, mz)

Rabarber

0,5 (mz)

Andre

0,05 (4)

| viii) | SVAMPE |
| --- | --- |

viii)

0,05 (4)

0,05 (4)

0,1 (4)

| a) | Svampe, dyrkede |
| --- | --- |

a)

Svampe, dyrkede

| b) | Svampe, vildtvoksende |
| --- | --- |

b)

Svampe, vildtvoksende

| 3. | Bælgplanter |
| --- | --- |

3.

0,05 (4)

0,1 (4)

0,1 (4)

Bønner

0,1 (mz)

Linser

Ærter

0,1 (mz)

Lupiner

Andre

0,05 (4)

| 4. | Oliefrø |
| --- | --- |

4.

0,1 (4)

0,1 (4)

0,1 (4)

Hørfrø

Jordnødder

Valmuefrø

Sesamfrø

Solsikkefrø

Rapsfrø

0,5 (ma, mz)

Sojabønner

Sennepsfrø

Bomuldsfrø

Hampefrø

Græskarkerner

Andre

0,1 (4)

| 5. | Kartofler |
| --- | --- |

5.

0,3 (ma, mz, me, pr)

0,2

0,1 (4)

0,1 (4)

Nye kartofler

Spisekartofler

| 6. | Te (blade og stilke, tørrede, også gærede, af Camellia sinensis) |
| --- | --- |

6.

0,1 (4)

0,1 (4)

0,2 (4)

0,2 (4)

| 7. | Humle (tørret), også humlepellets og ikke koncentreret pulver |
| --- | --- |

7.

25 (pr)

50

0,2 (4)

0,2 (4)

---

(1)  Maksimalgrænseværdierne for CS2 kan tage udgangspunkt i forskellige dithiocarbamater og er derfor ikke tilstrækkelige som parameter for god landbrugspraksis. Disse grænseværdier bør derfor ikke lægges til grund for en vurdering af, om principperne om god landbrugspraksis er opfyldt.

1

2

(2)  Kilden til restkoncentrationen er angivet i parentes (ma: maneb; mz: mancozeb; me: metiram; pr: propineb; t: thiram; z: ziram).

2

(3)  Da alle dithiocarbamater bidrager til den endelige restkoncentration af CS2, er det generelt ikke muligt at adskille dem fra hinanden. Der findes dog metoder til isoleret bestemmelse af restkoncentrationer af propineb, ziram og thiram. Disse metoder anvendes i de tilfælde, hvor det er relevant, dvs. hvor der er behov for specifikt at bestemme koncentrationen af propineb, ziram og/eller thiram.

3

2

(4)  Angiver bestemmelsesgrænseværdien.«

4

---

II Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk

AFGØRELSER OG BESLUTNINGER

Kommissionen

| 18.9.2007 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 243/71 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2007

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 243/71

---

KOMMISSIONENS BESLUTNING

af 4. april 2007

om Belgiens påtænkte statsstøtte C 14/06 til General Motors Belgium i Antwerpen

(meddelt under nummer K(2007) 435)

(Kun den franske og den nederlandske udgave er autentiske)

(EØS-relevant tekst)

(2007/612/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 88, stk. 2, første afsnit,

under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a)

efter at have opfordret interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger i overensstemmelse med ovennævnte artikler (1), og

ud fra følgende betragtninger:

1.   SAGSFORLØB

| (1) | Forslaget om uddannelsesstøtte til General Motors Belgium i Antwerpen blev anmeldt til Kommissionen ved brev af 8. december 2005, der registreredes 14. december 2005. Kommissionen anmodede om supplerende oplysninger den 4. januar 2006, som Belgien besvarede ved brev af 7. februar 2006, der registreredes 10. februar 2006. Den 15. februar 2006 anmodede Kommissionen om nye supplerede oplysninger, der blev fremsendt ved brev af 2. marts 2006, der registreredes 8. marts 2006. |
| --- | --- |

(1)

Forslaget om uddannelsesstøtte til General Motors Belgium i Antwerpen blev anmeldt til Kommissionen ved brev af 8. december 2005, der registreredes 14. december 2005. Kommissionen anmodede om supplerende oplysninger den 4. januar 2006, som Belgien besvarede ved brev af 7. februar 2006, der registreredes 10. februar 2006. Den 15. februar 2006 anmodede Kommissionen om nye supplerede oplysninger, der blev fremsendt ved brev af 2. marts 2006, der registreredes 8. marts 2006.

| (2) | I brev dateret 26. april 2006 meddelte Kommissionen Belgien sin beslutning om at indlede proceduren efter traktatens artikel 88, stk. 2, over for den anmeldte støtte. Kommissionens beslutning om at indlede proceduren er offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende1. september 2006 (2). Kommissionen har opfordret interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger til sagen. Der er ikke modtaget bemærkninger fra nogens side. |
| --- | --- |

(2)

I brev dateret 26. april 2006 meddelte Kommissionen Belgien sin beslutning om at indlede proceduren efter traktatens artikel 88, stk. 2, over for den anmeldte støtte. Kommissionens beslutning om at indlede proceduren er offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende1. september 2006 (2). Kommissionen har opfordret interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger til sagen. Der er ikke modtaget bemærkninger fra nogens side.

| (3) | Ved brev dateret 31. maj 2006, som registreredes 6. juni 2006, reagerede de belgiske myndigheder på beslutningen om at indlede proceduren. De fremlagde supplerende oplysninger i brev af 13. december 2006 og 5. februar 2007. Der blev den 13. februar 2007 afholdt et møde mellem Kommissionen og de belgiske myndigheder. I brev af 20. februar 2007 fremsendte Belgien supplerende oplysninger. Kommissionen fremsendte en ny anmodning om oplysninger 23. februar 2007, som de belgiske myndigheder besvarede 28. februar 2007. |
| --- | --- |

(3)

Ved brev dateret 31. maj 2006, som registreredes 6. juni 2006, reagerede de belgiske myndigheder på beslutningen om at indlede proceduren. De fremlagde supplerende oplysninger i brev af 13. december 2006 og 5. februar 2007. Der blev den 13. februar 2007 afholdt et møde mellem Kommissionen og de belgiske myndigheder. I brev af 20. februar 2007 fremsendte Belgien supplerende oplysninger. Kommissionen fremsendte en ny anmodning om oplysninger 23. februar 2007, som de belgiske myndigheder besvarede 28. februar 2007.

2.   BESKRIVELSE AF PROJEKTET

| (4) | Støttemodtager er General Motors Belgium (GM Belgium) i Antwerpen, som er en del af General Motors Corporation (GMC). GMC i Europa (GM Europe) har sin egen ledelse. Virksomheden, der blev oprettet i 1924, fremstiller dels reservedele til biler til egen produktion samt til GMC's andre datterselskaber og er dels bilsamlefabrik. I 2005 fremstillede fabrikken 253 000 biler. Størstedelen af produktionen eksporteres. I øjeblikket samler fabrikken Opel Astra-modellen, som befinder sig inden for et markedssegment, hvor konkurrencen er særlig hård, hvilket er bekræftet af de belgiske myndigheder. Virksomheden har ca. 5 000 ansatte. |
| --- | --- |

(4)

Støttemodtager er General Motors Belgium (GM Belgium) i Antwerpen, som er en del af General Motors Corporation (GMC). GMC i Europa (GM Europe) har sin egen ledelse. Virksomheden, der blev oprettet i 1924, fremstiller dels reservedele til biler til egen produktion samt til GMC's andre datterselskaber og er dels bilsamlefabrik. I 2005 fremstillede fabrikken 253 000 biler. Størstedelen af produktionen eksporteres. I øjeblikket samler fabrikken Opel Astra-modellen, som befinder sig inden for et markedssegment, hvor konkurrencen er særlig hård, hvilket er bekræftet af de belgiske myndigheder. Virksomheden har ca. 5 000 ansatte.

| (5) | General Motors Belgium har offentliggjort et investeringsprogram på 127 mio. EUR for perioden 2005-2007; programmet omfatter bl.a.:






  a) | produktion af en ny version af Astra-modellen: ud over de tre versioner, der allerede produceres, skal fabrikken producere Astra-modellen med foldetag af metal (»cabrio« eller »Astra TwinTop«). GM Europe har ikke hidtil produceret cabrioletversionen, som har været outsourset til det italienske selskab Bertone |
| --- | --- | --- |

(5)

General Motors Belgium har offentliggjort et investeringsprogram på 127 mio. EUR for perioden 2005-2007; programmet omfatter bl.a.:

a)

produktion af en ny version af Astra-modellen: ud over de tre versioner, der allerede produceres, skal fabrikken producere Astra-modellen med foldetag af metal (»cabrio« eller »Astra TwinTop«). GM Europe har ikke hidtil produceret cabrioletversionen, som har været outsourset til det italienske selskab Bertone

| b) | fordobling af presseenhedens kapacitet: udviklingen af presseaktiviteterne er led i GM Europe's strategi for bedre at imødekomme lokale behov. Forbedringen af selvforsyningen med karrosseridele og effektiviteten i logistikken mellem de forskellige af gruppens filialer gør det muligt at reducere transporten af reservedele mellem fabrikkerne. |
| --- | --- |

b)

fordobling af presseenhedens kapacitet: udviklingen af presseaktiviteterne er led i GM Europe's strategi for bedre at imødekomme lokale behov. Forbedringen af selvforsyningen med karrosseridele og effektiviteten i logistikken mellem de forskellige af gruppens filialer gør det muligt at reducere transporten af reservedele mellem fabrikkerne.

| (6) | Disse to supplerende aktiviteter giver mulighed for at begrænse nedskæringen af arbejdsstyrken i Antwerpen og sikre fabrikkens fremtid. Det kræver installation af nye maskiner, nye komponenter, nye samleteknikker og nye arbejdsmetoder. Det er grunden til, at der for perioden 2005-2007 er udarbejdet et uddannelsesprogram i tilknytning til de supplerende aktiviteter. Omkostningerne hertil andrager 19,94 mio. EUR, mens den anmeldte støtte andrager 5 338 500 EUR. Da Antwerpen ikke ligger i et støtteberettiget område, er den maksimale støtteintensitet 50 % for generel uddannelse og 25 % for særlig uddannelse. Støtten ydes i form af ad hoc-støtte fra den flamske region (Vlaams Gewest). |
| --- | --- |

(6)

Disse to supplerende aktiviteter giver mulighed for at begrænse nedskæringen af arbejdsstyrken i Antwerpen og sikre fabrikkens fremtid. Det kræver installation af nye maskiner, nye komponenter, nye samleteknikker og nye arbejdsmetoder. Det er grunden til, at der for perioden 2005-2007 er udarbejdet et uddannelsesprogram i tilknytning til de supplerende aktiviteter. Omkostningerne hertil andrager 19,94 mio. EUR, mens den anmeldte støtte andrager 5 338 500 EUR. Da Antwerpen ikke ligger i et støtteberettiget område, er den maksimale støtteintensitet 50 % for generel uddannelse og 25 % for særlig uddannelse. Støtten ydes i form af ad hoc-støtte fra den flamske region (Vlaams Gewest).

| (7) | Ifølge oplysningerne fra Belgien omfatter programmet generelle uddannelsesforanstaltninger, der koster 6,22 mio. EUR. Den generelle uddannelse omfatter følgende:






  — | teknisk uddannelse (2,63 mio. EUR) (instruktører: 90 % eksterne og 10 % interne): svejsning, gaffeltruckførere, »roller bridge«, værktøjsmagere, vedligeholdelsesteknikere, Allen Bradley, Controllogix |
| --- | --- | --- |

(7)

Ifølge oplysningerne fra Belgien omfatter programmet generelle uddannelsesforanstaltninger, der koster 6,22 mio. EUR. Den generelle uddannelse omfatter følgende:

—

teknisk uddannelse (2,63 mio. EUR) (instruktører: 90 % eksterne og 10 % interne): svejsning, gaffeltruckførere, »roller bridge«, værktøjsmagere, vedligeholdelsesteknikere, Allen Bradley, Controllogix

| — | basisuddannelse (0,79 mio. EUR) (instruktører: 95 % eksterne og 5 % interne): edb-uddannelse (kontorsoftware: excel, access, word, power point osv.), sociale kompetencer (præsentation, kommunikation, ledelse osv.) og opgradering af basiskundskaber (finansiering for medarbejdere, der ikke beskæftiger sig med finansielle forhold, ISO-standarder, sikkerhedskompetencer) |
| --- | --- |

—

basisuddannelse (0,79 mio. EUR) (instruktører: 95 % eksterne og 5 % interne): edb-uddannelse (kontorsoftware: excel, access, word, power point osv.), sociale kompetencer (præsentation, kommunikation, ledelse osv.) og opgradering af basiskundskaber (finansiering for medarbejdere, der ikke beskæftiger sig med finansielle forhold, ISO-standarder, sikkerhedskompetencer)

| — | generel koordination (0,89 mio. EUR) (rådgivere: 100 % internt): et midlertidigt hold, der består af medarbejdere fra forskellige afdelinger, får til opgave at udarbejde, følge op på samt støtte de generelle uddannelsesforanstaltninger, der indgår i programmet. Denne post dækker ikke selve uddannelsen, men omkostningerne ved rådgivningstjenesterne i forbindelse med det generelle uddannelsesprogram |
| --- | --- |

—

generel koordination (0,89 mio. EUR) (rådgivere: 100 % internt): et midlertidigt hold, der består af medarbejdere fra forskellige afdelinger, får til opgave at udarbejde, følge op på samt støtte de generelle uddannelsesforanstaltninger, der indgår i programmet. Denne post dækker ikke selve uddannelsen, men omkostningerne ved rådgivningstjenesterne i forbindelse med det generelle uddannelsesprogram

| — | simuleret arbejdsmiljø (1,89 mio. EUR) (instruktører: 100 % interne): uddannelse i principperne for global produktion omsat til et komplekst arbejdsmiljø. I et simuleret arbejdsmiljø, forklaring på følgende begreber og påvisning af deres stigende betydning: arbejdets tilrettelæggelse, sikkerhed, arbejde efter normer, visuel styring, omkostningsbesparelser, permanente forbedringer osv. Alle de 5 000 medarbejdere ved General Motors Belgium i Antwerpen skal følge dette uddannelsesprogram i grupper på 17. Det foregår i et særligt uddannelseslokale, der er udstyret med en simuleret produktionskæde med biler af træ. |
| --- | --- |

—

simuleret arbejdsmiljø (1,89 mio. EUR) (instruktører: 100 % interne): uddannelse i principperne for global produktion omsat til et komplekst arbejdsmiljø. I et simuleret arbejdsmiljø, forklaring på følgende begreber og påvisning af deres stigende betydning: arbejdets tilrettelæggelse, sikkerhed, arbejde efter normer, visuel styring, omkostningsbesparelser, permanente forbedringer osv. Alle de 5 000 medarbejdere ved General Motors Belgium i Antwerpen skal følge dette uddannelsesprogram i grupper på 17. Det foregår i et særligt uddannelseslokale, der er udstyret med en simuleret produktionskæde med biler af træ.

| (8) | Omkostninger til de særlige uddannelsesforanstaltninger udgør 13,73 mio. EUR. De dækker følgende:






  — | in-house uddannelse (4,54 mio. EUR) (instruktører: 100 % interne): uddannelse af hver enkelt arbejdstager på hans plads i produktionen |
| --- | --- | --- |

(8)

Omkostninger til de særlige uddannelsesforanstaltninger udgør 13,73 mio. EUR. De dækker følgende:

—

in-house uddannelse (4,54 mio. EUR) (instruktører: 100 % interne): uddannelse af hver enkelt arbejdstager på hans plads i produktionen

| — | uddannelse i tilknytning til udbygning af presseenheden (4,35 mio. EUR) (instruktører: 20 % eksterne og 80 % interne): GM Belgium skal producere flere metalplader i flere forskellige typer. Det kræver, at de nuværende medarbejderes tekniske kvalifikationer skal forbedres. Der afholdes derfor uddannelseskurser med henblik herpå (perforeringsmatriser, skæreredskaber osv.) |
| --- | --- |

—

uddannelse i tilknytning til udbygning af presseenheden (4,35 mio. EUR) (instruktører: 20 % eksterne og 80 % interne): GM Belgium skal producere flere metalplader i flere forskellige typer. Det kræver, at de nuværende medarbejderes tekniske kvalifikationer skal forbedres. Der afholdes derfor uddannelseskurser med henblik herpå (perforeringsmatriser, skæreredskaber osv.)

| — | særlig teknisk uddannelse (4,82 mio. EUR) (instruktører: 20 % eksterne og 80 % interne): påbegyndelsen af produktionen af Astra TwinTop har en indvirkning på de nuværende produktionsprocesser i fabrikken, især med hensyn til presning, karosseri, malerafdeling, samlebånd, kvalitetskontrol og de logistiske aktiviteter. Værkstederne skal endvidere fuldstændig reorganiseres. En gruppe bestående af repræsentanter for ingeniører og arbejdere bistår afdelingslederne ved gennemførelsen af disse ændringer i produktionsprocessen. |
| --- | --- |

—

særlig teknisk uddannelse (4,82 mio. EUR) (instruktører: 20 % eksterne og 80 % interne): påbegyndelsen af produktionen af Astra TwinTop har en indvirkning på de nuværende produktionsprocesser i fabrikken, især med hensyn til presning, karosseri, malerafdeling, samlebånd, kvalitetskontrol og de logistiske aktiviteter. Værkstederne skal endvidere fuldstændig reorganiseres. En gruppe bestående af repræsentanter for ingeniører og arbejdere bistår afdelingslederne ved gennemførelsen af disse ændringer i produktionsprocessen.

3.   BAGGRUND FOR PROCEDURENS INDLEDNING

| (9) | I sin beslutning af 26. april 2006 om procedurens indledning (åbningsbeslutningen) udtrykte Kommissionen tvivl med hensyn til, hvorvidt støtten var nødvendig, og hvorvidt uddannelsesforanstaltningerne ikke ville være blevet gennemført alligevel uden støtten. Da det ikke så ud til, at støtten ville tilskynde støttemodtageren til at iværksætte supplerende uddannelsesforanstaltninger, havde den tilsyneladende ikke nogen positiv effekt ud over at fordreje konkurrencen. Hvis denne analyse blev bekræftet, kunne støtten ikke godkendes. |
| --- | --- |

(9)

I sin beslutning af 26. april 2006 om procedurens indledning (åbningsbeslutningen) udtrykte Kommissionen tvivl med hensyn til, hvorvidt støtten var nødvendig, og hvorvidt uddannelsesforanstaltningerne ikke ville være blevet gennemført alligevel uden støtten. Da det ikke så ud til, at støtten ville tilskynde støttemodtageren til at iværksætte supplerende uddannelsesforanstaltninger, havde den tilsyneladende ikke nogen positiv effekt ud over at fordreje konkurrencen. Hvis denne analyse blev bekræftet, kunne støtten ikke godkendes.

| (10) | Med hensyn til uddannelsesaktiviteterne i forbindelse med introduktion af en ny model har Kommissionen konstateret, at produktionen af en ny model inden for bilindustrien er en normal og tilbagevendende begivenhed, der er nødvendig for at fastholde konkurrenceevnen. De uddannelsesomkostninger, der er forbundet med lancering af en ny model, bæres derfor normalt af producenterne på basis af et kommercielt incitament. For at producere nye modeller skal bilproducenterne naturligvis oplære deres medarbejdere i de nye teknikker. Det er derfor mere end sandsynligt, at GM Europe under alle omstændigheder ville have organiseret de pågældende uddannelseskurser også uden støtten. Det samme er tilfældet for de øvrige konkurrenter inden for branchen. |
| --- | --- |

(10)

Med hensyn til uddannelsesaktiviteterne i forbindelse med introduktion af en ny model har Kommissionen konstateret, at produktionen af en ny model inden for bilindustrien er en normal og tilbagevendende begivenhed, der er nødvendig for at fastholde konkurrenceevnen. De uddannelsesomkostninger, der er forbundet med lancering af en ny model, bæres derfor normalt af producenterne på basis af et kommercielt incitament. For at producere nye modeller skal bilproducenterne naturligvis oplære deres medarbejdere i de nye teknikker. Det er derfor mere end sandsynligt, at GM Europe under alle omstændigheder ville have organiseret de pågældende uddannelseskurser også uden støtten. Det samme er tilfældet for de øvrige konkurrenter inden for branchen.

| (11) | Kommissionen har gjort sig lignende overvejelser med hensyn til tilskyndelsesvirkningen af støtten til udvikling af presseafdelingen: uddannelsesomkostningerne i forbindelse med denne aktivitet er nødvendige for (at øge) produktionen af reservedele, hvilket er en normal aktivitet inden for bilindustrien. Reservedele er vigtige og uundværlige inputs i samlefabrikken og tegner sig for en væsentligt del af bilens pris. Markedskræfterne alene bør derfor være tilstrækkelige til at tilskynde virksomheden til at afholde sådanne uddannelsesudgifter. Derfor ville de pågældende uddannelsesaktiviteter sandsynligvis være blevet gennemført under alle omstændigheder, også uden støtten. |
| --- | --- |

(11)

Kommissionen har gjort sig lignende overvejelser med hensyn til tilskyndelsesvirkningen af støtten til udvikling af presseafdelingen: uddannelsesomkostningerne i forbindelse med denne aktivitet er nødvendige for (at øge) produktionen af reservedele, hvilket er en normal aktivitet inden for bilindustrien. Reservedele er vigtige og uundværlige inputs i samlefabrikken og tegner sig for en væsentligt del af bilens pris. Markedskræfterne alene bør derfor være tilstrækkelige til at tilskynde virksomheden til at afholde sådanne uddannelsesudgifter. Derfor ville de pågældende uddannelsesaktiviteter sandsynligvis være blevet gennemført under alle omstændigheder, også uden støtten.

| (12) | Kommissionen har derfor anmodet Belgien om at redegøre for, hvorfor man i det foreliggende tilfælde — og i modsætning til, hvad der gælder for størstedelen af bilproducenterne i Fællesskabet — mener, at støttemodtageren ikke vil være i stand til (eller villig til) at dække de forventede uddannelsesomkostninger ved hjælp af den indtjening, der opnås herved (især mulighed for at producere et nyt produkt og/eller forøgelse af den uddannede arbejdsstyrkes produktivitet). Kommissionen har ligeledes gjort opmærksom på, at Belgien endnu ikke har fremlagt dokumentation for, at markedskræfterne ikke alene var tilstrækkelige til at tilskynde virksomheden til at gennemføre det planlagte uddannelsesprogram. |
| --- | --- |

(12)

Kommissionen har derfor anmodet Belgien om at redegøre for, hvorfor man i det foreliggende tilfælde — og i modsætning til, hvad der gælder for størstedelen af bilproducenterne i Fællesskabet — mener, at støttemodtageren ikke vil være i stand til (eller villig til) at dække de forventede uddannelsesomkostninger ved hjælp af den indtjening, der opnås herved (især mulighed for at producere et nyt produkt og/eller forøgelse af den uddannede arbejdsstyrkes produktivitet). Kommissionen har ligeledes gjort opmærksom på, at Belgien endnu ikke har fremlagt dokumentation for, at markedskræfterne ikke alene var tilstrækkelige til at tilskynde virksomheden til at gennemføre det planlagte uddannelsesprogram.

| (13) | Beslutningen om at indlede proceduren er offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende1. september 2006 (3). Kommissionen har anmodet interesserede parter om at fremsætte deres bemærkninger til de omhandlede foranstaltninger. Der er ikke modtaget bemærkninger fra nogens side. |
| --- | --- |

(13)

Beslutningen om at indlede proceduren er offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende1. september 2006 (3). Kommissionen har anmodet interesserede parter om at fremsætte deres bemærkninger til de omhandlede foranstaltninger. Der er ikke modtaget bemærkninger fra nogens side.

4.   BELGIENS BEMÆRKNINGER

| (14) | Belgien bestrider Kommissionens indledende vurdering af to årsager. For det første finder Belgien, at principperne for retssikkerhed, ligebehandling og god forvaltningsskik er overtrådt. Belgien bemærker således, at Kommissionen tidligere systematisk har godkendt lignende støtteforanstaltninger til uddannelse, især til fordel for GM Belgium. De belgiske myndigheder hævder endvidere, at Kommissionen drastisk har ændret sin fortolkning af Kommissionens forordning (EF) nr. 68/2001 af 12. januar 2001 om anvendelse af EF-traktatens artikel 87 og 88 på uddannelsesstøtte (4), blot seks måneder inden den udløber. Efter belgisk opfattelse er forordning (EF) nr. 68/2001 blevet anvendt på ensartet måde i fire og et halvt år. I overensstemmelse med princippet om god forvaltningsskik burde Kommissionen have ventet indtil forordningen udløb og derefter ændre den i overensstemmelse med den nye fremgangsmåde. |
| --- | --- |

(14)

Belgien bestrider Kommissionens indledende vurdering af to årsager. For det første finder Belgien, at principperne for retssikkerhed, ligebehandling og god forvaltningsskik er overtrådt. Belgien bemærker således, at Kommissionen tidligere systematisk har godkendt lignende støtteforanstaltninger til uddannelse, især til fordel for GM Belgium. De belgiske myndigheder hævder endvidere, at Kommissionen drastisk har ændret sin fortolkning af Kommissionens forordning (EF) nr. 68/2001 af 12. januar 2001 om anvendelse af EF-traktatens artikel 87 og 88 på uddannelsesstøtte (4), blot seks måneder inden den udløber. Efter belgisk opfattelse er forordning (EF) nr. 68/2001 blevet anvendt på ensartet måde i fire og et halvt år. I overensstemmelse med princippet om god forvaltningsskik burde Kommissionen have ventet indtil forordningen udløb og derefter ændre den i overensstemmelse med den nye fremgangsmåde.

| (15) | Belgien gør subsidiært gældende, at de omhandlede uddannelsesforanstaltninger har vigtige positive virkninger på økonomien. Den forsikrer endvidere, at dette uddannelsesprogram strækker sig ud over virksomhedens behov. Dette argument gælder dog kun for visse dele af uddannelsesprogrammet. |
| --- | --- |

(15)

Belgien gør subsidiært gældende, at de omhandlede uddannelsesforanstaltninger har vigtige positive virkninger på økonomien. Den forsikrer endvidere, at dette uddannelsesprogram strækker sig ud over virksomhedens behov. Dette argument gælder dog kun for visse dele af uddannelsesprogrammet.

| (16) | Belgien anfører endvidere, at Astra TwinTop kunne være blev produceret af Bertone lige som de tidligere versioner af modellen. |
| --- | --- |

(16)

Belgien anfører endvidere, at Astra TwinTop kunne være blev produceret af Bertone lige som de tidligere versioner af modellen.

| (17) | Inden procedurens indledning (5) havde de belgiske myndigheder allerede erklæret, at GM Europe havde foretaget sammenlignende undersøgelser for at bestemme det bedste produktionssted for Astra TwinTop, og at argumentet med uddannelsesstøtten havde været tungtvejende, da projektet blev tildelt til GM Belgium. Belgien mener derfor, at støtten under disse omstændigheder er nødvendig. |
| --- | --- |

(17)

Inden procedurens indledning (5) havde de belgiske myndigheder allerede erklæret, at GM Europe havde foretaget sammenlignende undersøgelser for at bestemme det bedste produktionssted for Astra TwinTop, og at argumentet med uddannelsesstøtten havde været tungtvejende, da projektet blev tildelt til GM Belgium. Belgien mener derfor, at støtten under disse omstændigheder er nødvendig.

5.   VURDERING AF STØTTEN

5.1.   Forekomst af støtte

| (18) | Kommissionen finder, at foranstaltningen udgør statsstøtte efter traktatens artikel 87, stk. 1: den tildeles i form af tilskud fra den flamske regering og finansieres dermed af statsmidler. Foranstaltningen er selektiv, da den kun gælder General Motors Belgium. Dette selektive tilskud vil kunne fordreje konkurrencen mellem fabrikkerne inden for GM Europe, idet General Motors Belgium får en fordel i forhold til de andre fabrikker i koncernen. Der er endvidere risiko for, at den fordrejer konkurrencen med andre bilproducenter. Bilmarkedet er desuden præget af betydelig samhandel mellem medlemsstaterne. Kommissionen bemærker endvidere, at GM Europe's fabrikker ligger i forskellige medlemsstater. Støtten vil derfor kunne fordreje konkurrencen og påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne. På basis heraf fastslår Kommissionen, at den anmeldte foranstaltninger udgør statsstøtte. Belgien har ikke bestridt denne konklusion. |
| --- | --- |

(18)

Kommissionen finder, at foranstaltningen udgør statsstøtte efter traktatens artikel 87, stk. 1: den tildeles i form af tilskud fra den flamske regering og finansieres dermed af statsmidler. Foranstaltningen er selektiv, da den kun gælder General Motors Belgium. Dette selektive tilskud vil kunne fordreje konkurrencen mellem fabrikkerne inden for GM Europe, idet General Motors Belgium får en fordel i forhold til de andre fabrikker i koncernen. Der er endvidere risiko for, at den fordrejer konkurrencen med andre bilproducenter. Bilmarkedet er desuden præget af betydelig samhandel mellem medlemsstaterne. Kommissionen bemærker endvidere, at GM Europe's fabrikker ligger i forskellige medlemsstater. Støtten vil derfor kunne fordreje konkurrencen og påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne. På basis heraf fastslår Kommissionen, at den anmeldte foranstaltninger udgør statsstøtte. Belgien har ikke bestridt denne konklusion.

5.2.   Retsgrundlag for vurderingen

| (19) | Belgien anmoder om, at støtten godkendes på basis af forordning (EF) nr. 68/2001, da støtten vedrører et uddannelsesprogram. |
| --- | --- |

(19)

Belgien anmoder om, at støtten godkendes på basis af forordning (EF) nr. 68/2001, da støtten vedrører et uddannelsesprogram.

| (20) | I overensstemmelse med artikel 5 i forordning (EF) nr. 68/2001 er støtten ikke fritaget anmeldelsespligten i traktatens artikel 88, stk. 3, hvis støtten ydes til en virksomhed til ét enkelt uddannelsesprojekt og overstiger 1 mio. EUR. Kommissionen bemærker, at den omhandlede støtte i det foreliggende tilfælde er på 5,338 mio. EUR, at den tildeles en enkelt virksomhed og vedrører et enkelt uddannelsesprojekt. Den fastslår derfor, at anmeldelsespligten gælder for den omhandlede støtte og er overholdt af Belgien. |
| --- | --- |

(20)

I overensstemmelse med artikel 5 i forordning (EF) nr. 68/2001 er støtten ikke fritaget anmeldelsespligten i traktatens artikel 88, stk. 3, hvis støtten ydes til en virksomhed til ét enkelt uddannelsesprojekt og overstiger 1 mio. EUR. Kommissionen bemærker, at den omhandlede støtte i det foreliggende tilfælde er på 5,338 mio. EUR, at den tildeles en enkelt virksomhed og vedrører et enkelt uddannelsesprojekt. Den fastslår derfor, at anmeldelsespligten gælder for den omhandlede støtte og er overholdt af Belgien.

| (21) | Det bestemmes i betragtning 16 i forordning (EF) nr. 68/2001, at denne type støtte ikke automatisk kan fritages: »Store støttebeløb bør fortsat vurderes individuelt af Kommissionen, før de ydes«. |
| --- | --- |

(21)

Det bestemmes i betragtning 16 i forordning (EF) nr. 68/2001, at denne type støtte ikke automatisk kan fritages: »Store støttebeløb bør fortsat vurderes individuelt af Kommissionen, før de ydes«.

| (22) | Som allerede anført i åbningsbeslutningen fastslår Kommissionen, at da foranstaltningen ikke er fritaget i medfør af forordning (EF) nr. 68/2001, skal den vurderes direkte på grundlag af traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), som bestemmer, at forenelig med fællesmarkedet er »støtte til fremme af udviklingen af visse erhvervsgrene eller økonomiske regioner, når den ikke ændrer samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse«. Ved vurderingen af en individuel uddannelsesforanstaltning, som på grund af foranstaltningens størrelse ikke er omfattet af fritagelsen i forordning (EF) nr. 68/2001, og som derfor skal vurderes direkte på grundlag af traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), anvender Kommissionen alligevel samme retningslinjer som i forordning 68/2001. Det medfører bl.a., at den kontrollerer, at alle de andre betingelser for fritagelse, der er fastsat i forordning (EF) nr. 68/2001, er overholdt. Kommissionen nøjes imidlertid ikke med at kontrollere, at disse betingelser er overholdt, men skal også foretage en grundig undersøgelse af, om foranstaltningen er forenelig med de gældende regler. Hele formålet med den individuelle anmeldelse er netop at foretage en detaljeret undersøgelse af støtten på baggrund af den pågældende sags omstændigheder. |
| --- | --- |

(22)

Som allerede anført i åbningsbeslutningen fastslår Kommissionen, at da foranstaltningen ikke er fritaget i medfør af forordning (EF) nr. 68/2001, skal den vurderes direkte på grundlag af traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), som bestemmer, at forenelig med fællesmarkedet er »støtte til fremme af udviklingen af visse erhvervsgrene eller økonomiske regioner, når den ikke ændrer samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse«. Ved vurderingen af en individuel uddannelsesforanstaltning, som på grund af foranstaltningens størrelse ikke er omfattet af fritagelsen i forordning (EF) nr. 68/2001, og som derfor skal vurderes direkte på grundlag af traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), anvender Kommissionen alligevel samme retningslinjer som i forordning 68/2001. Det medfører bl.a., at den kontrollerer, at alle de andre betingelser for fritagelse, der er fastsat i forordning (EF) nr. 68/2001, er overholdt. Kommissionen nøjes imidlertid ikke med at kontrollere, at disse betingelser er overholdt, men skal også foretage en grundig undersøgelse af, om foranstaltningen er forenelig med de gældende regler. Hele formålet med den individuelle anmeldelse er netop at foretage en detaljeret undersøgelse af støtten på baggrund af den pågældende sags omstændigheder.

5.3.   Forenelighed med fællesmarkedet

| (23) | Kommissionen fastslår, at det anmeldte projekt opfylder de formelle betingelser for fritagelse i artikel 4 i forordning (EF) nr. 68/2001. For det første er de anmeldte støtteberettigede omkostninger i overensstemmelse med artikel 4, stk. 7, i forordning (EF) nr. 68/2001. Navnlig ser personaleudgifterne for deltagerne i uddannelsesprojekter ud til at være begrænset til det samlede beløb for de andre støtteberettigede omkostninger (6). I overensstemmelse med stk. 2 og 3 i ovennævnte artikel 4 begrænses støtteintensiteten for det andet til 25 % for særlig uddannelse og til 50 % for generel uddannelse. GM Belgium er en stor virksomhed, der ligger i et område, der ikke er støtteberettiget, og uddannelsen vedrører ikke dårligt stillede arbejdstagere. |
| --- | --- |

(23)

Kommissionen fastslår, at det anmeldte projekt opfylder de formelle betingelser for fritagelse i artikel 4 i forordning (EF) nr. 68/2001. For det første er de anmeldte støtteberettigede omkostninger i overensstemmelse med artikel 4, stk. 7, i forordning (EF) nr. 68/2001. Navnlig ser personaleudgifterne for deltagerne i uddannelsesprojekter ud til at være begrænset til det samlede beløb for de andre støtteberettigede omkostninger (6). I overensstemmelse med stk. 2 og 3 i ovennævnte artikel 4 begrænses støtteintensiteten for det andet til 25 % for særlig uddannelse og til 50 % for generel uddannelse. GM Belgium er en stor virksomhed, der ligger i et område, der ikke er støtteberettiget, og uddannelsen vedrører ikke dårligt stillede arbejdstagere.

| (24) | Kommissionen bemærker imidlertid, at en støtteforanstaltning kun kan være forenelig med fællesmarkedet i medfør af traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), hvis den er nødvendig for, at støttemodtageren kan gennemføre den omhandlede aktivitet. Den understreger, at støttens nødvendighed er et generelt kriterium for forenelighed. Hvis støtten ikke resulterer i, at støttemodtageren gennemfører supplerende aktiviteter, som ikke ville være blevet gennemført i kraft af markedskræfterne alene, kan støtten ikke anses for at have gunstige virkninger, som kan opveje forvridningen af samhandelen, og kan derfor ikke godkendes. Med hensyn til forenelighed efter traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), »fremmer« støtten ikke udviklingen af økonomiske aktiviteter, hvis virksomheden under alle omstændigheder havde gennemført den støttede aktivitet, især uden støtten. |
| --- | --- |

(24)

Kommissionen bemærker imidlertid, at en støtteforanstaltning kun kan være forenelig med fællesmarkedet i medfør af traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), hvis den er nødvendig for, at støttemodtageren kan gennemføre den omhandlede aktivitet. Den understreger, at støttens nødvendighed er et generelt kriterium for forenelighed. Hvis støtten ikke resulterer i, at støttemodtageren gennemfører supplerende aktiviteter, som ikke ville være blevet gennemført i kraft af markedskræfterne alene, kan støtten ikke anses for at have gunstige virkninger, som kan opveje forvridningen af samhandelen, og kan derfor ikke godkendes. Med hensyn til forenelighed efter traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), »fremmer« støtten ikke udviklingen af økonomiske aktiviteter, hvis virksomheden under alle omstændigheder havde gennemført den støttede aktivitet, især uden støtten.

| (25) | I forbindelse med uddannelsesstøtte hedder det i betragtning nr. 10 i forordning (EF) nr. 68/2001: »Uddannelse har normalt positive eksterne virkninger for samfundet som helhed, da den forøger antallet af uddannede arbejdstagere, som andre virksomheder kan benytte, forbedrer industriens konkurrenceevne i Fællesskabet og spiller en vigtig rolle i beskæftigelsesstrategien. I betragtning af at virksomhederne i EF generelt investerer for lidt i uddannelse af deres medarbejdere, vil statsstøtte kunne bidrage til at korrigere denne ufuldkommenhed på markederne og derfor under visse omstændigheder kunne betragtes som forenelig med fællesmarkedet og dermed fritages for forudgående anmeldelse.« I betragtning 11 tilføjes, at det er vigtigt at sikre, at »statsstøtte begrænses til det minimum, der er nødvendigt for at nå Fællesskabets mål, hvilket ville være umuligt alene ved markedskræfternes hjælp ...«. |
| --- | --- |

(25)

I forbindelse med uddannelsesstøtte hedder det i betragtning nr. 10 i forordning (EF) nr. 68/2001: »Uddannelse har normalt positive eksterne virkninger for samfundet som helhed, da den forøger antallet af uddannede arbejdstagere, som andre virksomheder kan benytte, forbedrer industriens konkurrenceevne i Fællesskabet og spiller en vigtig rolle i beskæftigelsesstrategien. I betragtning af at virksomhederne i EF generelt investerer for lidt i uddannelse af deres medarbejdere, vil statsstøtte kunne bidrage til at korrigere denne ufuldkommenhed på markederne og derfor under visse omstændigheder kunne betragtes som forenelig med fællesmarkedet og dermed fritages for forudgående anmeldelse.« I betragtning 11 tilføjes, at det er vigtigt at sikre, at »statsstøtte begrænses til det minimum, der er nødvendigt for at nå Fællesskabets mål, hvilket ville være umuligt alene ved markedskræfternes hjælp ...«.

| (26) | Det markedssvigt, der således erkendes i forordning (EF) nr. 68/2001, er en følge af, at »virksomhederne investerer for lidt i uddannelse af deres medarbejdere«. Når en virksomhed påtænker nye uddannelsesaktiviteter, sammenholder den normalt omkostningerne ved disse aktiviteter med det udbytte, der kan forventes heraf (f.eks. en produktivitetsstigning eller kapacitet til at fremstille nye produkter). Positive virkninger for Fællesskabet som helhed, som ikke direkte er til gavn for virksomheden selv, bliver der normalt ikke taget hensyn til. Den undersøger ligeledes, om der er (billigere) alternativer til uddannelse, f. eks ansættelse af en medarbejder, der allerede er uddannet (på bekostning af de allerede ansatte medarbejdere). Derfor kan uddannelsesstøtte i visse tilfælde afhjælpe et bestemt markedssvigt. I disse tilfælde er støtten »derfor nødvendig for at nå Fællesskabets mål, hvilket ville være umuligt alene ved markedskræfternes hjælp«. |
| --- | --- |

(26)

Det markedssvigt, der således erkendes i forordning (EF) nr. 68/2001, er en følge af, at »virksomhederne investerer for lidt i uddannelse af deres medarbejdere«. Når en virksomhed påtænker nye uddannelsesaktiviteter, sammenholder den normalt omkostningerne ved disse aktiviteter med det udbytte, der kan forventes heraf (f.eks. en produktivitetsstigning eller kapacitet til at fremstille nye produkter). Positive virkninger for Fællesskabet som helhed, som ikke direkte er til gavn for virksomheden selv, bliver der normalt ikke taget hensyn til. Den undersøger ligeledes, om der er (billigere) alternativer til uddannelse, f. eks ansættelse af en medarbejder, der allerede er uddannet (på bekostning af de allerede ansatte medarbejdere). Derfor kan uddannelsesstøtte i visse tilfælde afhjælpe et bestemt markedssvigt. I disse tilfælde er støtten »derfor nødvendig for at nå Fællesskabets mål, hvilket ville være umuligt alene ved markedskræfternes hjælp«.

| (27) | Med hensyn til vurderingen af, om det er nødvendigt at yde uddannelsesstøtte til bilindustrien, har Kommissionen inden for det seneste halvandet års tid samlet beviser for, at visse bilproducenter i forbindelse med produktion af deres nye modeller bringer deres produktionsanlæg i forskellige medlemsstater i konkurrence med hinanden. Ved planlægningen af lanceringen af et nyt produkt sammenligner de flere lokaliteter og træffer beslutning om produktionssted på basis af de samlede produktionsomkostninger, dvs. alle omkostningstyper, men også alle former for statsstøtte, især uddannelsesstøtte. Denne udvikling synes at være en følge af, at de store bilproducenter i øjeblikket har overskudskapacitet, og at deres produktionsanlæg derfor er fleksible. En fabrik kan derfor lettere gøre plads til at producere flere modeller. På baggrund af denne økonomiske realitet, hvor der er en mere intens konkurrence mellem fabrikkerne, og hvor der er risiko for, at visse uddannelsesforanstaltninger ikke fremmer det mål af fælles interesse, der er omhandlet i betragtning 10 i forordning (EF) nr. 68/2001, men simpelthen udgør driftsstøtte, som fordrejer konkurrencen, må Kommissionen foretage en omhyggelig undersøgelse af støttens nødvendighed for at »sikre, at statsstøtte begrænses til det minimum, der er nødvendigt for at nå Fællesskabets mål, hvilket ville være umuligt alene ved markedskræfternes hjælp« (betragtning 11 i nævnte forordning) (7). Denne vurdering er ikke mindst relevant i øjeblikket, hvor bilindustrien er præget af betydelig overkapacitet i Fællesskabet, som fortsætter på grund af den træge stigning i efterspørgslen og de betydelige produktivitetsstigninger, der løbende opnås (8). |
| --- | --- |

(27)

Med hensyn til vurderingen af, om det er nødvendigt at yde uddannelsesstøtte til bilindustrien, har Kommissionen inden for det seneste halvandet års tid samlet beviser for, at visse bilproducenter i forbindelse med produktion af deres nye modeller bringer deres produktionsanlæg i forskellige medlemsstater i konkurrence med hinanden. Ved planlægningen af lanceringen af et nyt produkt sammenligner de flere lokaliteter og træffer beslutning om produktionssted på basis af de samlede produktionsomkostninger, dvs. alle omkostningstyper, men også alle former for statsstøtte, især uddannelsesstøtte. Denne udvikling synes at være en følge af, at de store bilproducenter i øjeblikket har overskudskapacitet, og at deres produktionsanlæg derfor er fleksible. En fabrik kan derfor lettere gøre plads til at producere flere modeller. På baggrund af denne økonomiske realitet, hvor der er en mere intens konkurrence mellem fabrikkerne, og hvor der er risiko for, at visse uddannelsesforanstaltninger ikke fremmer det mål af fælles interesse, der er omhandlet i betragtning 10 i forordning (EF) nr. 68/2001, men simpelthen udgør driftsstøtte, som fordrejer konkurrencen, må Kommissionen foretage en omhyggelig undersøgelse af støttens nødvendighed for at »sikre, at statsstøtte begrænses til det minimum, der er nødvendigt for at nå Fællesskabets mål, hvilket ville være umuligt alene ved markedskræfternes hjælp« (betragtning 11 i nævnte forordning) (7). Denne vurdering er ikke mindst relevant i øjeblikket, hvor bilindustrien er præget af betydelig overkapacitet i Fællesskabet, som fortsætter på grund af den træge stigning i efterspørgslen og de betydelige produktivitetsstigninger, der løbende opnås (8).

| (28) | Da en række fabrikker i det foreliggende tilfælde konkurrerer med hinanden, og da støtten måske således er ydet med andre mål for øje end for at tilskynde virksomheden til at gennemføre supplerende uddannelsesforanstaltninger, finder Kommissionen det nødvendigt at undersøge, om støtten er nødvendig. I modsætning til hvad der bekræftes fra belgisk side som følge af åbningsbeslutningen, finder Kommissionen, at den har retlige beføjelser til at foretage en sådan undersøgelse. Som det understreges fra belgisk side, har Kommissionen ikke i tidligere sager foretaget en detailleret analyse af nødvendigheden af at yde særlig uddannelsesstøtte i forbindelse med lanceringsomkostninger. Den kan imidlertid overveje at gøre det, når den konstaterer, at de økonomiske vilkår har udviklet sig på det pågældende marked (9). |
| --- | --- |

(28)

Da en række fabrikker i det foreliggende tilfælde konkurrerer med hinanden, og da støtten måske således er ydet med andre mål for øje end for at tilskynde virksomheden til at gennemføre supplerende uddannelsesforanstaltninger, finder Kommissionen det nødvendigt at undersøge, om støtten er nødvendig. I modsætning til hvad der bekræftes fra belgisk side som følge af åbningsbeslutningen, finder Kommissionen, at den har retlige beføjelser til at foretage en sådan undersøgelse. Som det understreges fra belgisk side, har Kommissionen ikke i tidligere sager foretaget en detailleret analyse af nødvendigheden af at yde særlig uddannelsesstøtte i forbindelse med lanceringsomkostninger. Den kan imidlertid overveje at gøre det, når den konstaterer, at de økonomiske vilkår har udviklet sig på det pågældende marked (9).

| (29) | Kommissionen konstaterer, at det omhandlede uddannelsesprogram er knyttet til to aktiviteter på fabrikken, produktion af Astra TwinTop og udbygning af presseenheden. |
| --- | --- |

(29)

Kommissionen konstaterer, at det omhandlede uddannelsesprogram er knyttet til to aktiviteter på fabrikken, produktion af Astra TwinTop og udbygning af presseenheden.

| (30) | De belgiske myndigheder anfører i deres anmeldelse (10), at samlingen af Astra TwinTop medfører flere manuelle operationer, bl.a. svejsning. De bekræfter, at denne type bilproduktion påvirker hele virksomhedens aktiviteter (karrosseriafdeling, malerværksteder, presseenhed, logistik og samleafdeling), og at indførelse af nye modeller hver gang medfører:






  — | samling af nye komponenter |
| --- | --- | --- |

(30)

De belgiske myndigheder anfører i deres anmeldelse (10), at samlingen af Astra TwinTop medfører flere manuelle operationer, bl.a. svejsning. De bekræfter, at denne type bilproduktion påvirker hele virksomhedens aktiviteter (karrosseriafdeling, malerværksteder, presseenhed, logistik og samleafdeling), og at indførelse af nye modeller hver gang medfører:

—

samling af nye komponenter

| — | indførelse af nye moderne arbejdsmetoder |
| --- | --- |

—

indførelse af nye moderne arbejdsmetoder

| — | nye samleteknikker. |
| --- | --- |

—

nye samleteknikker.

| (31) | Det anføres, at en ny model ikke blot er ensbetydende med indførelse af et nyt produkt, men at det også medfører, at mange arbejder skal vænne sig til nye maskiner, reservedele, samleteknikker og arbejdsmetoder. |
| --- | --- |

(31)

Det anføres, at en ny model ikke blot er ensbetydende med indførelse af et nyt produkt, men at det også medfører, at mange arbejder skal vænne sig til nye maskiner, reservedele, samleteknikker og arbejdsmetoder.

| (32) | Denne beskrivelse bekræfter, som i det foreliggende tilfælde, at det normalt kun er muligt at indføre en ny model i en produktionskæde med et vellykket resultat, hvis medarbejderne på forhånd har gennemgået et omfattende uddannelsesprogram. Produktion af en ny model kræver med andre ord omfattende uddannelsesforanstaltninger. |
| --- | --- |

(32)

Denne beskrivelse bekræfter, som i det foreliggende tilfælde, at det normalt kun er muligt at indføre en ny model i en produktionskæde med et vellykket resultat, hvis medarbejderne på forhånd har gennemgået et omfattende uddannelsesprogram. Produktion af en ny model kræver med andre ord omfattende uddannelsesforanstaltninger.

| (33) | Når først GM Europe har truffet beslutning om at producere en ny model, er det nødvendigt at afholde udgifter til uddannelse for at føre denne kommercielle beslutning ud i livet. |
| --- | --- |

(33)

Når først GM Europe har truffet beslutning om at producere en ny model, er det nødvendigt at afholde udgifter til uddannelse for at føre denne kommercielle beslutning ud i livet.

| (34) | Som det allerede er nævnt i åbningsbeslutningen, bemærker Kommissionen, at produktion af en ny model er nødvendig inden for bilindustrien for at fastholde konkurrenceevnen. Lanceringen af en ny model er derfor en normal og regelmæssig tilbagevendende begivenhed inden for denne industri. For at kunne producere nye modeller skal bilproducenterne uddanne deres medarbejdere i nye teknikker. De uddannelsesomkostninger, der er forbundet med lancering af en ny model, bæres derfor normalt af producenterne på basis af et kommercielt incitament. |
| --- | --- |

(34)

Som det allerede er nævnt i åbningsbeslutningen, bemærker Kommissionen, at produktion af en ny model er nødvendig inden for bilindustrien for at fastholde konkurrenceevnen. Lanceringen af en ny model er derfor en normal og regelmæssig tilbagevendende begivenhed inden for denne industri. For at kunne producere nye modeller skal bilproducenterne uddanne deres medarbejdere i nye teknikker. De uddannelsesomkostninger, der er forbundet med lancering af en ny model, bæres derfor normalt af producenterne på basis af et kommercielt incitament.

| (35) | De belgiske myndigheder har ikke fremsat nye argumenter, der modsiger denne vurdering. Selv om de er blevet opfordret hertil i åbningsbeslutningen, har de ikke fremført noget overbevisende argument til støtte for, hvorfor GM ikke ville have gennemført uddannelsesaktiviteterne uden støtten. |
| --- | --- |

(35)

De belgiske myndigheder har ikke fremsat nye argumenter, der modsiger denne vurdering. Selv om de er blevet opfordret hertil i åbningsbeslutningen, har de ikke fremført noget overbevisende argument til støtte for, hvorfor GM ikke ville have gennemført uddannelsesaktiviteterne uden støtten.

| (36) | Fra belgisk side er det udelukkende blevet hævdet, at uddannelsesstøtten var en forudsætning for, at GM Europe's ledelse valgte GM Belgium til at producere Astra TwinTop. Der er fremlagt dokumentation for denne påstand. De belgiske myndigheder har desuden hævdet, at produktionen af den nye model kunne være blevet overdraget til Bertone, der er mere vant til at producere denne biltype. |
| --- | --- |

(36)

Fra belgisk side er det udelukkende blevet hævdet, at uddannelsesstøtten var en forudsætning for, at GM Europe's ledelse valgte GM Belgium til at producere Astra TwinTop. Der er fremlagt dokumentation for denne påstand. De belgiske myndigheder har desuden hævdet, at produktionen af den nye model kunne være blevet overdraget til Bertone, der er mere vant til at producere denne biltype.

| (37) | Kommissionen bemærker hertil, at formålet med forordning (EF) nr. 68/2001, i modsætning til investeringsstøtte med regionalt sigte, ikke er at påvirke valg af produktionssted for økonomiske aktiviteter, men at modvirke den tendens, der er til at investere for lidt i uddannelse i Fællesskabet som nævnt ovenfor. Belgien har desuden ikke redegjort for, hvorfor GM Europe's filial, det hypotetiske alternative valg, som produktionen af modellen kunne være blevet overdraget til, ikke også har tilrettelagt lignende uddannelsesaktiviteter (11). Oplysningerne fra Belgien viser derimod, at det er sandsynligt, at alle GM Europe's andre fabrikker under disse omstændigheder ville have været tvunget til at tilrettelægge et tilsvarende uddannelsesprogram. Det er således ikke muligt at fastslå, at støtten har tilskyndet GM Europe til at tilrettelægge flere uddannelsesaktiviteter i Fællesskabet. |
| --- | --- |

(37)

Kommissionen bemærker hertil, at formålet med forordning (EF) nr. 68/2001, i modsætning til investeringsstøtte med regionalt sigte, ikke er at påvirke valg af produktionssted for økonomiske aktiviteter, men at modvirke den tendens, der er til at investere for lidt i uddannelse i Fællesskabet som nævnt ovenfor. Belgien har desuden ikke redegjort for, hvorfor GM Europe's filial, det hypotetiske alternative valg, som produktionen af modellen kunne være blevet overdraget til, ikke også har tilrettelagt lignende uddannelsesaktiviteter (11). Oplysningerne fra Belgien viser derimod, at det er sandsynligt, at alle GM Europe's andre fabrikker under disse omstændigheder ville have været tvunget til at tilrettelægge et tilsvarende uddannelsesprogram. Det er således ikke muligt at fastslå, at støtten har tilskyndet GM Europe til at tilrettelægge flere uddannelsesaktiviteter i Fællesskabet.

| (38) | Kommissionen er ikke helt klar over, hvilke konklusioner der kan udledes af det belgiske argument om, at produktionen af den nye model kunne have været overdraget til Bertone. Belgien har navnlig ikke fremlagt konkret dokumentation for, at produktionen hos Bertone ville have krævet en mindre uddannelsesindsats end i tilfældet med GM Europe (12). Belgien har endvidere ikke dokumenteret, at støtten har haft nogen som helst indflydelse på GM Europe's beslutning om at stoppe med at outsource produktionen af denne model. Det er derimod sandsynligt, at denne vigtige strategiske beslutning allerede var truffet, inden de belgiske myndigheder havde givet løfte om den omhandlede støtte. Det kan konkluderes, at det forhold, at produktionen af Astra TwinTop kunnet have været outsourcet til Bertone i lighed med tidligere versioner, ikke gør uddannelsesstøtten nødvendig og forenelig med de gældende regler. |
| --- | --- |

(38)

Kommissionen er ikke helt klar over, hvilke konklusioner der kan udledes af det belgiske argument om, at produktionen af den nye model kunne have været overdraget til Bertone. Belgien har navnlig ikke fremlagt konkret dokumentation for, at produktionen hos Bertone ville have krævet en mindre uddannelsesindsats end i tilfældet med GM Europe (12). Belgien har endvidere ikke dokumenteret, at støtten har haft nogen som helst indflydelse på GM Europe's beslutning om at stoppe med at outsource produktionen af denne model. Det er derimod sandsynligt, at denne vigtige strategiske beslutning allerede var truffet, inden de belgiske myndigheder havde givet løfte om den omhandlede støtte. Det kan konkluderes, at det forhold, at produktionen af Astra TwinTop kunnet have været outsourcet til Bertone i lighed med tidligere versioner, ikke gør uddannelsesstøtten nødvendig og forenelig med de gældende regler.

| (39) | De belgiske myndigheder anfører, at udbygning af presseenheden er led i GM's strategi i Europa, der går ud på at imødekomme de lokale behov bedre for at nedbringe transporten af reservedele mellem filialerne. Projektet for fabrikken i Antwerpen omfatter:






  — | to nye presseanlæg |
| --- | --- | --- |

(39)

De belgiske myndigheder anfører, at udbygning af presseenheden er led i GM's strategi i Europa, der går ud på at imødekomme de lokale behov bedre for at nedbringe transporten af reservedele mellem filialerne. Projektet for fabrikken i Antwerpen omfatter:

—

to nye presseanlæg

| — | fremstilling af flere karosseridele |
| --- | --- |

—

fremstilling af flere karosseridele

| — | indførelse af ny teknologi. |
| --- | --- |

—

indførelse af ny teknologi.

| (40) | Det tilføjes, at udbygningen indebærer, at mange arbejdere skal have kendskab til nye maskiner, reservedele, teknikker og arbejdsmetoder. Uddannelsesprogrammet skal dække det behov. |
| --- | --- |

(40)

Det tilføjes, at udbygningen indebærer, at mange arbejdere skal have kendskab til nye maskiner, reservedele, teknikker og arbejdsmetoder. Uddannelsesprogrammet skal dække det behov.

| (41) | Ovennævnte beskrivelse bekræfter generelt — og i det foreliggende tilfælde — at en udbygning af presseenheden kun kan gennemføres, hvis den følges op af grundig efteruddannelse af medarbejderne. Uddannelse er med andre ord nødvendig, hvis presseaktiviteterne skal udbygges. |
| --- | --- |

(41)

Ovennævnte beskrivelse bekræfter generelt — og i det foreliggende tilfælde — at en udbygning af presseenheden kun kan gennemføres, hvis den følges op af grundig efteruddannelse af medarbejderne. Uddannelse er med andre ord nødvendig, hvis presseaktiviteterne skal udbygges.

| (42) | I sin åbningsbeslutning stillede Kommissionen spørgsmålstegn ved, hvorvidt støtten til udbygning af presseenheden havde nogen tilskyndelsesvirkning (13). Der er ikke fra belgisk side fremkommet nye elementer, der ændrer denne vurdering. Det er navnlig ikke blevet belyst, hvorfor GM ikke ville have gennemført de omhandlede uddannelsesforanstaltninger uden støtten. |
| --- | --- |

(42)

I sin åbningsbeslutning stillede Kommissionen spørgsmålstegn ved, hvorvidt støtten til udbygning af presseenheden havde nogen tilskyndelsesvirkning (13). Der er ikke fra belgisk side fremkommet nye elementer, der ændrer denne vurdering. Det er navnlig ikke blevet belyst, hvorfor GM ikke ville have gennemført de omhandlede uddannelsesforanstaltninger uden støtten.

| (43) | På basis af det ovenfor anførte kan det konkluderes, at alle de uddannelsesaktiviteter, der giver medarbejderne de nødvendige kvalifikationer for at gennemføre de to projekter (produktion af den nye model og udbygning af presseenheden), under alle omstændigheder ville være blevet gennemført, også uden støtten. Støtten resulterer derfor ikke i mere uddannelse, men dækker virksomhedens normale driftsomkostninger og nedbringer dermed de normale omkostninger. Kommissionen finder derfor, at støtten fordrejer konkurrencen og ændrer samhandelsvilkårene på en måde, der er i strid med den fælles interesse (14). Under disse omstændigheder kan støtten ikke retfærdiggøres på grundlag af traktatens artikel 87, stk. 3, litra c). Da ingen af undtagelserne i traktatens artikel 87, stk. 2 og 3, finder anvendelse, er støtten derfor uforenelig med fællesmarkedet i den foreliggende sag. |
| --- | --- |

(43)

På basis af det ovenfor anførte kan det konkluderes, at alle de uddannelsesaktiviteter, der giver medarbejderne de nødvendige kvalifikationer for at gennemføre de to projekter (produktion af den nye model og udbygning af presseenheden), under alle omstændigheder ville være blevet gennemført, også uden støtten. Støtten resulterer derfor ikke i mere uddannelse, men dækker virksomhedens normale driftsomkostninger og nedbringer dermed de normale omkostninger. Kommissionen finder derfor, at støtten fordrejer konkurrencen og ændrer samhandelsvilkårene på en måde, der er i strid med den fælles interesse (14). Under disse omstændigheder kan støtten ikke retfærdiggøres på grundlag af traktatens artikel 87, stk. 3, litra c). Da ingen af undtagelserne i traktatens artikel 87, stk. 2 og 3, finder anvendelse, er støtten derfor uforenelig med fællesmarkedet i den foreliggende sag.

| (44) | Denne konklusion gælder, uanset om der er tale om generel eller særlig uddannelse. Kommissionen bemærker især, at den generelle uddannelse, der betegnes som »teknisk uddannelse« (15) omfatter kompetencer, der er nødvendige for begge de omhandlede nye aktiviteter og mere generelt for driften af en konkurrencedygtig bilfabrik (16). De belgiske myndigheder har imidlertid fremlagt dokumentation for, at en del af den generelle»tekniske uddannelse« vedrører kvalifikationer, som kræver en lang uddannelsesperiode, og at en ikke ubetydelig del af de implicerede arbejdere hvert år forlader virksomheden. Det skyldes den betydelige mangel på denne form for kvalifikationer på det belgiske arbejdsmarked (de såkaldte »kritiske funktioner« eller »bottleneck jobs«). Kommissionen finder, at Belgien i tilstrækkeligt omfang har fremsat velunderbyggede argumenter med hensyn til tre af de generelle»tekniske uddannelsesforanstaltninger«.









  Uddannelsens indhold | Uddannelsens varighed | Medarbejderrotation: andel af arbejdere i %, der hvert år forlader virksomheden | Støtteberettigede omkostninger: deltagere | Støtteberettigede omkostninger: andre omkostninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gaffeltruck-operatører | 40 | 58 % | 132 000 | 42 500 |
| Værktøjsmagere | 2 000 | 13 % | 660 000 | 355 000 |
| Vedligeholdelsesteknik | 400 | 20 % | 198 000 | 197 500 |
| NB: Belgien angiver en samlet uddannelsestid på 60 timer for »svejsning« og en personalerotation på fabrikken på 4 %. Ifølge Kommissionen er disse tal forholdsvis lave, og de forhindrer ikke virksomheden i at få udbytte af fordelene ved uddannelsesudgifterne. Personalerotationen er ikke høj nok til at afholde virksomheden fra at påtage sig disse udgifter. |

(44)

Denne konklusion gælder, uanset om der er tale om generel eller særlig uddannelse. Kommissionen bemærker især, at den generelle uddannelse, der betegnes som »teknisk uddannelse« (15) omfatter kompetencer, der er nødvendige for begge de omhandlede nye aktiviteter og mere generelt for driften af en konkurrencedygtig bilfabrik (16). De belgiske myndigheder har imidlertid fremlagt dokumentation for, at en del af den generelle»tekniske uddannelse« vedrører kvalifikationer, som kræver en lang uddannelsesperiode, og at en ikke ubetydelig del af de implicerede arbejdere hvert år forlader virksomheden. Det skyldes den betydelige mangel på denne form for kvalifikationer på det belgiske arbejdsmarked (de såkaldte »kritiske funktioner« eller »bottleneck jobs«). Kommissionen finder, at Belgien i tilstrækkeligt omfang har fremsat velunderbyggede argumenter med hensyn til tre af de generelle»tekniske uddannelsesforanstaltninger«.

Uddannelsens indhold

Uddannelsens varighed

Medarbejderrotation: andel af arbejdere i %, der hvert år forlader virksomheden

Støtteberettigede omkostninger: deltagere

Støtteberettigede omkostninger: andre omkostninger

Gaffeltruck-operatører

40

58 %

132 000

42 500

Værktøjsmagere

2 000

13 %

660 000

355 000

Vedligeholdelsesteknik

400

20 %

198 000

197 500

NB: Belgien angiver en samlet uddannelsestid på 60 timer for »svejsning« og en personalerotation på fabrikken på 4 %. Ifølge Kommissionen er disse tal forholdsvis lave, og de forhindrer ikke virksomheden i at få udbytte af fordelene ved uddannelsesudgifterne. Personalerotationen er ikke høj nok til at afholde virksomheden fra at påtage sig disse udgifter.

Det er således klart, at de omfattende medarbejderrotationer forhindrer, at virksomheden kan opnå et tilstrækkeligt effektivt udbytte af uddannelsesforanstaltningerne til at dække omkostningerne. Det er derfor sandsynligt, at virksomheden ikke ville afholde disse udgifter uden støtten.

| (45) | Under hensyntagen til det ovenfor anførte finder Kommissionen, at støtten er nødvendig for de tre omhandlede uddannelsesforanstaltninger (i modsætning til resten af den generelle»tekniske uddannelse«). |
| --- | --- |

(45)

Under hensyntagen til det ovenfor anførte finder Kommissionen, at støtten er nødvendig for de tre omhandlede uddannelsesforanstaltninger (i modsætning til resten af den generelle»tekniske uddannelse«).

| (46) | I deres anmeldelse præsenterede de belgiske myndigheder hele uddannelsesprogrammet, som om det skulle understøtte de to omhandlede projekter (17). Det fremgår af de supplerende oplysninger, der er fremlagt af de belgiske myndigheder efter åbningsbeslutningen, at en del af uddannelsesforanstaltningerne omfatter kompetencer, som reelt ikke er absolut nødvendige for gennemførelsen af disse projekter. Det drejer sig om følgende poster (se beskrivelse nedenfor):






  — | basisuddannelse |
| --- | --- | --- |

(46)

I deres anmeldelse præsenterede de belgiske myndigheder hele uddannelsesprogrammet, som om det skulle understøtte de to omhandlede projekter (17). Det fremgår af de supplerende oplysninger, der er fremlagt af de belgiske myndigheder efter åbningsbeslutningen, at en del af uddannelsesforanstaltningerne omfatter kompetencer, som reelt ikke er absolut nødvendige for gennemførelsen af disse projekter. Det drejer sig om følgende poster (se beskrivelse nedenfor):

—

basisuddannelse

| — | simuleret arbejdsmiljø. |
| --- | --- |

—

simuleret arbejdsmiljø.

| (47) | Kommissionen bemærker, at basisuddannelsen og det simulerede arbejdsmiljø — i modsætning til resten af programmet — vedrører kompetencer, som ikke er nødvendige for gennemførelsen af de to projekter: projekterne kan udmærket gennemføres og produktionen kan påbegyndes, uden at det er nødvendigt at gennemføre denne form for uddannelse. De vedrører heller ikke kompetencer, som der umiddelbart er behov for i bilproduktionen. Det ovenfor beskrevne ræsonnement vedrørende uddannelsens nødvendighed gælder derfor ikke for dem. Da det ser ud til, at denne uddannelse er mere vidtgående end virksomhedens behov, kan det ikke konkluderes, hvorvidt den ville blive tilrettelagt uden støtten. Da der ikke foreligger dokumentation for, at det modsatte er tilfældet, finder Kommissionen, at støtten tilsyneladende er nødvendig for, at den omhandlede uddannelse kan gennemføres. |
| --- | --- |

(47)

Kommissionen bemærker, at basisuddannelsen og det simulerede arbejdsmiljø — i modsætning til resten af programmet — vedrører kompetencer, som ikke er nødvendige for gennemførelsen af de to projekter: projekterne kan udmærket gennemføres og produktionen kan påbegyndes, uden at det er nødvendigt at gennemføre denne form for uddannelse. De vedrører heller ikke kompetencer, som der umiddelbart er behov for i bilproduktionen. Det ovenfor beskrevne ræsonnement vedrørende uddannelsens nødvendighed gælder derfor ikke for dem. Da det ser ud til, at denne uddannelse er mere vidtgående end virksomhedens behov, kan det ikke konkluderes, hvorvidt den ville blive tilrettelagt uden støtten. Da der ikke foreligger dokumentation for, at det modsatte er tilfældet, finder Kommissionen, at støtten tilsyneladende er nødvendig for, at den omhandlede uddannelse kan gennemføres.

| (48) | Kommissionen bemærker endelig, at udgiftsposten »generel koordination« ikke vedrører en uddannelsesforanstaltning som sådan, men rådgivning med henblik på den generelle uddannelse. Den kan derfor til dels være omfattet af de støtteberettigede omkostninger i det omfang, den dækker »basisuddannelse«, »simuleret arbejdsmiljø« og en del af den generelle tekniske uddannelse, hvor støtten anses som nødvendig (18). |
| --- | --- |

(48)

Kommissionen bemærker endelig, at udgiftsposten »generel koordination« ikke vedrører en uddannelsesforanstaltning som sådan, men rådgivning med henblik på den generelle uddannelse. Den kan derfor til dels være omfattet af de støtteberettigede omkostninger i det omfang, den dækker »basisuddannelse«, »simuleret arbejdsmiljø« og en del af den generelle tekniske uddannelse, hvor støtten anses som nødvendig (18).

| (49) | I overensstemmelse med reglen i forordning (EF) nr. 68/2001, som begrænser omkostningerne for deltagerne i uddannelsesprojektet til det samlede beløb for de øvrige udgifter, andrager de støtteberettigede omkostninger for den del af uddannelsesprogrammet, hvor støtten er nødvendig, 4,362 mio. EUR og selve støtten 2,181 mio. EUR. Da de øvrige formelle betingelser i forordning (EF) nr. 68/2001 også er opfyldt som anført i betragtning 23 ovenfor, fastslår Kommissionen, at denne del af anmeldte ligeledes er forenelig med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

(49)

I overensstemmelse med reglen i forordning (EF) nr. 68/2001, som begrænser omkostningerne for deltagerne i uddannelsesprojektet til det samlede beløb for de øvrige udgifter, andrager de støtteberettigede omkostninger for den del af uddannelsesprogrammet, hvor støtten er nødvendig, 4,362 mio. EUR og selve støtten 2,181 mio. EUR. Da de øvrige formelle betingelser i forordning (EF) nr. 68/2001 også er opfyldt som anført i betragtning 23 ovenfor, fastslår Kommissionen, at denne del af anmeldte ligeledes er forenelig med fællesmarkedet.

6.   KONKLUSION

| (50) | Kommissionen fastslår, at en del af de af Belgien anmeldte støtteforanstaltninger svarende til 4,362 mio. EUR i støtteberettigede omkostninger og til en støtte på 2,181 mio. EUR opfylder betingelserne for at være forenelig med fællesmarkedet, jf. traktatens artikel 87, stk. 3, litra c). |
| --- | --- |

(50)

Kommissionen fastslår, at en del af de af Belgien anmeldte støtteforanstaltninger svarende til 4,362 mio. EUR i støtteberettigede omkostninger og til en støtte på 2,181 mio. EUR opfylder betingelserne for at være forenelig med fællesmarkedet, jf. traktatens artikel 87, stk. 3, litra c).

| (51) | Kommissionen finder, at resten af støtten ikke er nødvendig for at gennemføre de omhandlede uddannelsesforanstaltninger. Denne støtte er ikke forenelig med fællesmarkedet, da den ikke er omfattet af nogen som helst undtagelse, og er derfor forbudt. Ifølge de belgiske myndigheder er støtten ikke blevet ydet, og det er derfor ikke nødvendigt at kræve den tilbagebetalt — |
| --- | --- |

(51)

Kommissionen finder, at resten af støtten ikke er nødvendig for at gennemføre de omhandlede uddannelsesforanstaltninger. Denne støtte er ikke forenelig med fællesmarkedet, da den ikke er omfattet af nogen som helst undtagelse, og er derfor forbudt. Ifølge de belgiske myndigheder er støtten ikke blevet ydet, og det er derfor ikke nødvendigt at kræve den tilbagebetalt —

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Den af Belgium påtænkte statsstøtte til et uddannelsesprogram til fordel for General Motors Belgien i Antwerpen er uforenelig med fællesmarkedet for så vidt angår et beløb på 3 157 338,40 EUR.

Denne del af støtten kan derfor ikke ydes.

Resten at støtten, svarende til 2 181 161,60 EUR, er forenelig med fællesmarkedet i medfør af traktatens artikel 87, stk. 3, litra c).

Artikel 2

Belgien underretter senest to måneder efter meddelelsen af denne beslutning Kommissionen om, hvilke foranstaltninger der er truffet for at efterkomme beslutningen.

Artikel 3

Denne beslutning er rettet til Kongeriget Belgien.

Udfærdiget i Bruxelles, den 4. april 2007.

På Kommissionens vegne

Neelie KROES

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT C 210 af 1.9.2006, s. 6.

1

(2)  Se fodnote 1.

2

(3)  Se fodnote 1.

3

(4)  EFT L 10 af 13.1.2001, s. 20. Gyldigheden er forlænget indtil 30. juni 2008 ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1976/2006 (EUT L 368 af 23.12.2006, s. 85).

4

(5)  Brev af 7.2.2006.

5

(6)  På grund af denne begrænsning i de støtteberettigede omkostninger for deltagerne reduceres de støtteberettigede omkostninger ved den generelle uddannelse til 5 438 000 EUR og omkostningerne ved den særlige uddannelse til 10 478 000 EUR.

6

(7)  Kommissionen drog lignende konklusioner i punkt 33 i sin beslutning af 4. juli 2006 vedrørende Ford Genk (EUT L 366 af 21.12.2006, s. 32).

7

(8)  Som følge af en svag stigning i efterspørgslen, nedadgående produktivitetsstigning og priser har en række store bilproducenter lukket fabrikker eller reduceret deres arbejdsstyrke i Fællesskabet inden for de seneste år. I slutningen af 2004 offentliggjorde GM Europe i øvrigt en omfattende omstruktureringsplan, der medfører, at arbejdsstyrken reduceres med 12 000. http://www.gmeurope.com/news/archive_0410.html

8

(9)  I præmis 52 i dom af 30. september 2003 i de forenede sager C-57/00 P og C-61/00 P, anfører EF-Domstolen »uanset hvilken fortolkning Kommissionen tidligere har givet traktatens artikel 92, stk. 2, litra c) [nu artikel 87, stk. 2, litra c)], kan denne ikke anfægte rigtigheden af Kommissionens fortolkning af bestemmelsen i den anfægtede beslutning og dermed dens gyldighed.« Førsteinstansretten anfører ligeledes i præmis 177 i sin dom af 15. juni 2005 i sag T-171/02: »Det er nemlig kun inden for rammerne af artikel 87, stk. 3, litra c), EF, at gyldigheden af en kommissionsbeslutning, hvorefter ny støtte ikke opfylder betingelserne for anvendelse af denne undtagelse, skal vurderes, og ikke i lyset af Kommissionens tidligere beslutningspraksis, hvis denne forudsættes godtgjort.«

9

(10)  Bilag 2 i anmeldelsen.

10

(11)  De mest sandsynlige kandidater var de fabrikker, der producerede andre versioner af Astraen, især Bochum (Tyskland).

11

(12)  Bertone skriver på sin hjemmeside, »at Carrozzeria Bertone har altid tillagt den menneskelige faktor en strategisk betydning ... Derfor har Carrozzeria Bertone altid lagt særlig vægt på efteruddannelse og omskoling af sin arbejdskraft. Denne strategi har mere konkret medført, at virksomheden inden for de sidste to år har anvendt 240 uddannelsestimer [pr. person], dvs. en investering på 3 mio. EUR«. http://www.bertone.it/carrozzeria3.htm

12

(13)  Se betragtning 11.

13

(14)  Sag T-459/93, Siemens SA mod Kommissionen, Sml. 1995 II, s. 1675, præmis 48.

14

(15)  Se betragtning 7.

15

(16)  Produktion af en ny model kræver f.eks. svejsning af flere dele, hvorfor virksomheden har brug for flere svejsere.

16

(17)  Bilag 2 i anmeldelsen.

17

(18)  På basis af uddannelsestimerne konkluderer Kommissionen, at 80,71 % af udgifterne til »generel koordination«, dvs. 0,723 mio. EUR, kan tilskrives basisuddannelse, simuleret arbejdsmiljø og den del af den generelle tekniske uddannelse, hvortil støtten er nødvendig. Disse timer er: i) Teknisk uddannelse (brev fra Belgien af 28. februar 2007): 50 800 timer, hvoraf 30 000 vedrører de tre foranstaltninger, hvortil støtten anses for at være nødvendig; ii) Basisuddannelse (brev fra Belgien af 7. februar 2006, antal deltagere multipliceret med det gennemsnitlige antal uddannelsestimer pr. deltager over en periode på tre år): 17 000 timer; iii) Simuleret arbejdsmiljø (idem): 40 000 timer.

18

Teknisk uddannelse

Basisuddannelse

Simuleret arbejdsmiljø

---