# Euroopa Liidu L 299/16.

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 299 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 50. köide16. november 2007 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 299

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

50. köide16. november 2007

---

| Sisukord | | I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ) nr 1234/2007, 22. oktoober 2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) | 1 |

Sisukord

I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Nõukogu määrus (EÜ) nr 1234/2007, 22. oktoober 2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus)

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

MÄÄRUSED

| 16.11.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 299/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 299/1

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 1234/2007,

22. oktoober 2007,

millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 36 ja 37,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Põllumajandustoodete ühisturu toimimise ja arenguga peaks kaasnema ühise põllumajanduspoliitika (edaspidi „ÜPP”) väljatöötamine, et eelkõige kaasata põllumajandustoodete ühine turukorraldus (edaspidi „ÜTK”), mille vorm võib asutamislepingu artikli 34 kohaselt sõltuvalt tootest erineda. |
| --- | --- |

(1)

Põllumajandustoodete ühisturu toimimise ja arenguga peaks kaasnema ühise põllumajanduspoliitika (edaspidi „ÜPP”) väljatöötamine, et eelkõige kaasata põllumajandustoodete ühine turukorraldus (edaspidi „ÜTK”), mille vorm võib asutamislepingu artikli 34 kohaselt sõltuvalt tootest erineda.

| (2) | Alates ÜPP kasutuselevõtust on nõukogu vastu võtnud 21 ühist turukorraldust iga toote või tooterühma kohta, millest igaühte reguleeritakse nõukogu eraldiseisva alusmäärusega:






  — | nõukogu 27. veebruari 1968. aasta määrus (EMÜ) nr 234/68 elustaimede ja lillekasvatustoodete turu ühise korralduse kehtestamise kohta (2); |
| --- | --- | --- |

(2)

Alates ÜPP kasutuselevõtust on nõukogu vastu võtnud 21 ühist turukorraldust iga toote või tooterühma kohta, millest igaühte reguleeritakse nõukogu eraldiseisva alusmäärusega:

—

nõukogu 27. veebruari 1968. aasta määrus (EMÜ) nr 234/68 elustaimede ja lillekasvatustoodete turu ühise korralduse kehtestamise kohta (2);

| — | nõukogu 28. juuni 1968. aasta määrus (EMÜ) nr 827/68 teatavate asutamislepingu II lisas loetletud toodete turu ühise korralduse kohta (3); |
| --- | --- |

—

nõukogu 28. juuni 1968. aasta määrus (EMÜ) nr 827/68 teatavate asutamislepingu II lisas loetletud toodete turu ühise korralduse kohta (3);

| — | nõukogu 29. oktoobri 1975. aasta määrus (EMÜ) nr 2759/75 sealihaturu ühise korralduse kohta (4); |
| --- | --- |

—

nõukogu 29. oktoobri 1975. aasta määrus (EMÜ) nr 2759/75 sealihaturu ühise korralduse kohta (4);

| — | nõukogu 29. oktoobri 1975. aasta määrus (EMÜ) nr 2771/75 munaturu ühise korralduse kohta (5); |
| --- | --- |

—

nõukogu 29. oktoobri 1975. aasta määrus (EMÜ) nr 2771/75 munaturu ühise korralduse kohta (5);

| — | nõukogu 29. oktoobri 1975. aasta määrus (EMÜ) nr 2777/75 kodulinnulihaturu ühise korralduse kohta (6); |
| --- | --- |

—

nõukogu 29. oktoobri 1975. aasta määrus (EMÜ) nr 2777/75 kodulinnulihaturu ühise korralduse kohta (6);

| — | nõukogu 30. juuni 1992. aasta määrus (EMÜ) nr 2075/92 toortubakaturu ühise korralduse kohta (7); |
| --- | --- |

—

nõukogu 30. juuni 1992. aasta määrus (EMÜ) nr 2075/92 toortubakaturu ühise korralduse kohta (7);

| — | nõukogu 13. veebruari 1993. aasta määrus (EMÜ) nr 404/93 banaanituru ühise korralduse kohta (8); |
| --- | --- |

—

nõukogu 13. veebruari 1993. aasta määrus (EMÜ) nr 404/93 banaanituru ühise korralduse kohta (8);

| — | nõukogu 28. oktoobri 1996. aasta määrus (EÜ) nr 2200/96 puu- ja köögiviljaturu ühise korralduse kohta (9); |
| --- | --- |

—

nõukogu 28. oktoobri 1996. aasta määrus (EÜ) nr 2200/96 puu- ja köögiviljaturu ühise korralduse kohta (9);

| — | nõukogu 28. oktoobri 1996. aasta määrus (EÜ) nr 2201/96 töödeldud puu- ja köögiviljasaaduste turu ühise korralduse kohta (10); |
| --- | --- |

—

nõukogu 28. oktoobri 1996. aasta määrus (EÜ) nr 2201/96 töödeldud puu- ja köögiviljasaaduste turu ühise korralduse kohta (10);

| — | nõukogu 17. mai 1999. aasta määrus (EÜ) nr 1254/1999 veiseliha- ja vasikalihaturu ühise korralduse kohta (11); |
| --- | --- |

—

nõukogu 17. mai 1999. aasta määrus (EÜ) nr 1254/1999 veiseliha- ja vasikalihaturu ühise korralduse kohta (11);

| — | nõukogu 17. mai 1999. aasta määrus (EÜ) nr 1255/1999 piima- ja piimatooteturu ühise korralduse kohta (12); |
| --- | --- |

—

nõukogu 17. mai 1999. aasta määrus (EÜ) nr 1255/1999 piima- ja piimatooteturu ühise korralduse kohta (12);

| — | nõukogu 17. mai 1999. aasta määrus (EÜ) nr 1493/1999 veinituru ühise korralduse kohta (13); |
| --- | --- |

—

nõukogu 17. mai 1999. aasta määrus (EÜ) nr 1493/1999 veinituru ühise korralduse kohta (13);

| — | nõukogu 27. juuli 2000. aasta määrus (EÜ) nr 1673/2000 kiu tootmiseks kasvatatava lina ja kanepi turu ühise korralduse kohta (14); |
| --- | --- |

—

nõukogu 27. juuli 2000. aasta määrus (EÜ) nr 1673/2000 kiu tootmiseks kasvatatava lina ja kanepi turu ühise korralduse kohta (14);

| — | nõukogu 19. detsembri 2001. aasta määrus (EÜ) nr 2529/2001 lamba- ja kitselihaturu ühise korralduse kohta (15); |
| --- | --- |

—

nõukogu 19. detsembri 2001. aasta määrus (EÜ) nr 2529/2001 lamba- ja kitselihaturu ühise korralduse kohta (15);

| — | nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta (16); |
| --- | --- |

—

nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta (16);

| — | nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1785/2003 riisituru ühise korralduse kohta (17); |
| --- | --- |

—

nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1785/2003 riisituru ühise korralduse kohta (17);

| — | nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1786/2003 kuivsöödaturu ühise korralduse kohta (18); |
| --- | --- |

—

nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1786/2003 kuivsöödaturu ühise korralduse kohta (18);

| — | nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 865/2004, mis käsitleb oliiviõli- ja lauaoliivide turu ühist korraldust (19); |
| --- | --- |

—

nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 865/2004, mis käsitleb oliiviõli- ja lauaoliivide turu ühist korraldust (19);

| — | nõukogu 23. novembri 2005. aasta määrus (EÜ) nr 1947/2005, mis käsitleb seemneturu ühist korraldust (20); |
| --- | --- |

—

nõukogu 23. novembri 2005. aasta määrus (EÜ) nr 1947/2005, mis käsitleb seemneturu ühist korraldust (20);

| — | nõukogu 23. novembri 2005. aasta määrus (EÜ) nr 1952/2005, mis käsitleb humalaturu ühist korraldust (21); |
| --- | --- |

—

nõukogu 23. novembri 2005. aasta määrus (EÜ) nr 1952/2005, mis käsitleb humalaturu ühist korraldust (21);

| — | nõukogu 20. veebruari 2006. aasta määrus (EÜ) nr 318/2006 suhkrusektori turgude ühise korralduse kohta (22). |
| --- | --- |

—

nõukogu 20. veebruari 2006. aasta määrus (EÜ) nr 318/2006 suhkrusektori turgude ühise korralduse kohta (22).

| (3) | Lisaks on nõukogu vastu võtnud kolm määrust, mis sisaldavad teatavaid tooteid käsitlevaid erieeskirju, kuid ei kehtesta nende toodete jaoks ühist turukorraldust:






  — | nõukogu 8. aprilli 2003. aasta määrus (EÜ) nr 670/2003, milles sätestatakse põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholi turgu käsitlevad erimeetmed (23); |
| --- | --- | --- |

(3)

Lisaks on nõukogu vastu võtnud kolm määrust, mis sisaldavad teatavaid tooteid käsitlevaid erieeskirju, kuid ei kehtesta nende toodete jaoks ühist turukorraldust:

—

nõukogu 8. aprilli 2003. aasta määrus (EÜ) nr 670/2003, milles sätestatakse põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholi turgu käsitlevad erimeetmed (23);

| — | nõukogu 26. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 797/2004 mesindustoodete tootmise ja turustamise üldtingimuste parandamiseks võetavate meetmete kohta (24); |
| --- | --- |

—

nõukogu 26. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 797/2004 mesindustoodete tootmise ja turustamise üldtingimuste parandamiseks võetavate meetmete kohta (24);

| — | nõukogu 5. oktoobri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1544/2006, milles sätestatakse erimeetmed siidiusside kasvatamise edendamiseks (25). |
| --- | --- |

—

nõukogu 5. oktoobri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1544/2006, milles sätestatakse erimeetmed siidiusside kasvatamise edendamiseks (25).

| (4) | Eespool nimetatud määrustega (edaspidi „alusmäärused”) kaasnevad sageli täiendavad nõukogu määrused. Enamik alusmäärusi on sama struktuuriga ja sisaldab arvukalt ühiseid sätteid. Eriti kehtib see kolmandate riikidega kauplemise eeskirjade ning üldsätete kohta, kuid teataval määral ka siseturuga seotud eeskirjade kohta. Alusmäärused sisaldavad sageli erinevaid lahendusi samadele või sarnastele probleemidele. |
| --- | --- |

(4)

Eespool nimetatud määrustega (edaspidi „alusmäärused”) kaasnevad sageli täiendavad nõukogu määrused. Enamik alusmäärusi on sama struktuuriga ja sisaldab arvukalt ühiseid sätteid. Eriti kehtib see kolmandate riikidega kauplemise eeskirjade ning üldsätete kohta, kuid teataval määral ka siseturuga seotud eeskirjade kohta. Alusmäärused sisaldavad sageli erinevaid lahendusi samadele või sarnastele probleemidele.

| (5) | Ühendus on mõnda aega püüdnud ühise põllumajanduspoliitika reguleerivat keskkonda lihtsustada. Seega kehtestati nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrusega (EÜ) nr 1782/2003, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks, (26) kõikide otsetoetuste horisontaalne õigusraamistik, mis koondab rea toetussüsteeme ühtseks pindalatoetuseks. Seda lähenemisviisi tuleks kohaldada ka alusmääruste suhtes. Sellega seoses tuleks alusmäärustes sisalduvad eeskirjad koondada ühtseks õiguslikuks raamistikuks ning sektoriviisiline lähenemine asendada võimaluse korral horisontaalsega. |
| --- | --- |

(5)

Ühendus on mõnda aega püüdnud ühise põllumajanduspoliitika reguleerivat keskkonda lihtsustada. Seega kehtestati nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrusega (EÜ) nr 1782/2003, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks, (26) kõikide otsetoetuste horisontaalne õigusraamistik, mis koondab rea toetussüsteeme ühtseks pindalatoetuseks. Seda lähenemisviisi tuleks kohaldada ka alusmääruste suhtes. Sellega seoses tuleks alusmäärustes sisalduvad eeskirjad koondada ühtseks õiguslikuks raamistikuks ning sektoriviisiline lähenemine asendada võimaluse korral horisontaalsega.

| (6) | Eespool mainitud kaalutlusi arvesse võttes tuleks algmäärused kehtetuks tunnistada ja asendada ühe määrusega. |
| --- | --- |

(6)

Eespool mainitud kaalutlusi arvesse võttes tuleks algmäärused kehtetuks tunnistada ja asendada ühe määrusega.

| (7) | Lihtsustamine ei tohiks kahtluse alla seada ühises põllumajanduspoliitikas aastate jooksul tehtud poliitilisi otsuseid. Seepärast peaks käesolevas määruses piirduma tehnilise lihtsustamisega. See ei tohiks olemasolevaid õigusakte kehtetuks tunnistada ega muuta, kui need ei ole vananenud, üleliigseks osutunud või ei kuulu oma eripära tõttu nõukogu pädevusse, ega sätestada uusi õigusakte või meetmeid. |
| --- | --- |

(7)

Lihtsustamine ei tohiks kahtluse alla seada ühises põllumajanduspoliitikas aastate jooksul tehtud poliitilisi otsuseid. Seepärast peaks käesolevas määruses piirduma tehnilise lihtsustamisega. See ei tohiks olemasolevaid õigusakte kehtetuks tunnistada ega muuta, kui need ei ole vananenud, üleliigseks osutunud või ei kuulu oma eripära tõttu nõukogu pädevusse, ega sätestada uusi õigusakte või meetmeid.

| (8) | Sellest tulenevalt ei tohiks käesolev määrus hõlmata ühise turukorralduse neid osi, mille suhtes viiakse läbi poliitilisi reforme. Antud juhul tähendab see enamikku puu- ja köögivilja-, töödeldud puu- ja köögivilja- ning veinisektori osadest. Määrustes (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1493/1999 sisalduvad sätted tuleks seetõttu inkorporeerida käesolevasse määrusesse üksnes selles ulatuses, milles nad ei ole hõlmatud poliitiliste reformidega. Nende põllumajandusturgude ühise korralduse sisulised sätted tuleks kaasata alles siis, kui on läbi viidud vastavad reformid. |
| --- | --- |

(8)

Sellest tulenevalt ei tohiks käesolev määrus hõlmata ühise turukorralduse neid osi, mille suhtes viiakse läbi poliitilisi reforme. Antud juhul tähendab see enamikku puu- ja köögivilja-, töödeldud puu- ja köögivilja- ning veinisektori osadest. Määrustes (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1493/1999 sisalduvad sätted tuleks seetõttu inkorporeerida käesolevasse määrusesse üksnes selles ulatuses, milles nad ei ole hõlmatud poliitiliste reformidega. Nende põllumajandusturgude ühise korralduse sisulised sätted tuleks kaasata alles siis, kui on läbi viidud vastavad reformid.

| (9) | Teravilja-, riisi-, suhkru-, kuivsööda-, seemne-, oliiviõli- ja lauaoliivide, lina- ja kanepi-, banaani-, piima- ja piimatoote- ning siidiusside turgude ühises korralduses nähakse ette turustusaastad, mis on peamiselt kohandatud nende toodete vastavatele bioloogilistele tootmistsüklitele. Seetõttu tuleks käesolevasse määrusesse kaasata nendes sektorites kindlaks määratud turustusaastad. |
| --- | --- |

(9)

Teravilja-, riisi-, suhkru-, kuivsööda-, seemne-, oliiviõli- ja lauaoliivide, lina- ja kanepi-, banaani-, piima- ja piimatoote- ning siidiusside turgude ühises korralduses nähakse ette turustusaastad, mis on peamiselt kohandatud nende toodete vastavatele bioloogilistele tootmistsüklitele. Seetõttu tuleks käesolevasse määrusesse kaasata nendes sektorites kindlaks määratud turustusaastad.

| (10) | Turgude stabiliseerimiseks ja põllumajandusega tegelevale rahvastikuosale rahuldava elatustaseme tagamiseks on eri sektorites paralleelselt otsetoetuskavade kasutuselevõtmisega välja töötatud hinnatoetussüsteemide diferentseeritud süsteem, milles võetakse ühest küljest arvesse iga sektori vajadusi, teisalt aga eri sektorite omavahelist sõltuvust. Neid meetmeid rakendatakse riikliku sekkumise või eraladustamise toetuse maksmise vormis teravilja-, riisi-, suhkru-, oliiviõli ja lauaoliivide, veiseliha- ja vasikaliha-, piima- ja piimatoote-, sealiha- ning lamba- ja kitselihasektori suhtes. Käesoleva määruse eesmärke arvestades on seega vaja säilitada varem väljatöötatud vahenditega ette nähtud hinnatoetusmeetmed, tegemata neisse olulisi muudatusi võrreldes varasema õigusliku olukorraga. |
| --- | --- |

(10)

Turgude stabiliseerimiseks ja põllumajandusega tegelevale rahvastikuosale rahuldava elatustaseme tagamiseks on eri sektorites paralleelselt otsetoetuskavade kasutuselevõtmisega välja töötatud hinnatoetussüsteemide diferentseeritud süsteem, milles võetakse ühest küljest arvesse iga sektori vajadusi, teisalt aga eri sektorite omavahelist sõltuvust. Neid meetmeid rakendatakse riikliku sekkumise või eraladustamise toetuse maksmise vormis teravilja-, riisi-, suhkru-, oliiviõli ja lauaoliivide, veiseliha- ja vasikaliha-, piima- ja piimatoote-, sealiha- ning lamba- ja kitselihasektori suhtes. Käesoleva määruse eesmärke arvestades on seega vaja säilitada varem väljatöötatud vahenditega ette nähtud hinnatoetusmeetmed, tegemata neisse olulisi muudatusi võrreldes varasema õigusliku olukorraga.

| (11) | Selguse ja läbipaistvuse huvides tuleks neid meetmeid reguleerivad sätted allutada ühisele struktuurile, säilitades samas igas sektoris järgitava poliitika. Selleks on asjakohane eristada võrdlus- ja sekkumishindu. |
| --- | --- |

(11)

Selguse ja läbipaistvuse huvides tuleks neid meetmeid reguleerivad sätted allutada ühisele struktuurile, säilitades samas igas sektoris järgitava poliitika. Selleks on asjakohane eristada võrdlus- ja sekkumishindu.

| (12) | Teravilja-, veise- ja vasikaliha, piima- ja piimatoodete turu ühine korraldus sisaldab sätteid, mille kohaselt nõukogu võib hinnatasemeid muuta, tegutsedes asutamislepingu artikli 37 lõikes 2 sätestatud korras. Arvestades hinnasüsteemide tundlikkust, tuleks täpsustada, et artikli 37 lõike 2 kohane hinnatasemete muutmise võimalus kehtib kõigi käesoleva määrusega hõlmatud sektorite suhtes. |
| --- | --- |

(12)

Teravilja-, veise- ja vasikaliha, piima- ja piimatoodete turu ühine korraldus sisaldab sätteid, mille kohaselt nõukogu võib hinnatasemeid muuta, tegutsedes asutamislepingu artikli 37 lõikes 2 sätestatud korras. Arvestades hinnasüsteemide tundlikkust, tuleks täpsustada, et artikli 37 lõike 2 kohane hinnatasemete muutmise võimalus kehtib kõigi käesoleva määrusega hõlmatud sektorite suhtes.

| (13) | Lisaks sätestatakse suhkru ühise turukorraldusega võimalus vaadata läbi suhkru standardkvaliteete, mis on täiendavalt määratletud määruses (EÜ) nr 318/2006, et võtta eelkõige arvesse kaubandusnõudeid ning tehnilise analüüsi arenguid. Seetõttu sätestati kõnealuse määrusega, et komisjonil on volitus asjakohast lisa muuta. Eelkõige on seda võimalust vaja säilitada selleks, et komisjon saaks vajaduse korral kiiresti meetmeid võtta. |
| --- | --- |

(13)

Lisaks sätestatakse suhkru ühise turukorraldusega võimalus vaadata läbi suhkru standardkvaliteete, mis on täiendavalt määratletud määruses (EÜ) nr 318/2006, et võtta eelkõige arvesse kaubandusnõudeid ning tehnilise analüüsi arenguid. Seetõttu sätestati kõnealuse määrusega, et komisjonil on volitus asjakohast lisa muuta. Eelkõige on seda võimalust vaja säilitada selleks, et komisjon saaks vajaduse korral kiiresti meetmeid võtta.

| (14) | Ühenduse turu suhkruhindade kohta usaldusväärse teabe saamise tagamiseks tuleks suhkru ühises turukorralduses sätestatud hinnaaruandluse süsteem kaasata käesolevasse määrusesse lähtuvalt sellest, mille alusel valge suhkru turuhinna tasemed tuleks kindlaks määrata. |
| --- | --- |

(14)

Ühenduse turu suhkruhindade kohta usaldusväärse teabe saamise tagamiseks tuleks suhkru ühises turukorralduses sätestatud hinnaaruandluse süsteem kaasata käesolevasse määrusesse lähtuvalt sellest, mille alusel valge suhkru turuhinna tasemed tuleks kindlaks määrata.

| (15) | Et vältida teravilja, riisi, või ja lõssipulbri sekkumissüsteemi muutumist omaette turustusvõimaluseks, tuleks säilitada võimalus näha riikliku sekkumise alustamine ette vaid aasta teatavatel perioodidel. Veise- ja vasikalihatoodete, sealiha ning või puhul peaks riikliku sekkumise alustamine ja lõpetamine sõltuma teatava perioodi turuhinna tasemetest. Maisi-, riisi- ja suhkru osas tuleks säilitada nende koguste piirang, mille ulatuses on kokkuost riikliku sekkumise korras lubatud. Või ja lõssipulbri puhul on vaja säilitada komisjoni õigus peatada tavapärane kokkuost teatava koguse saavutamisel või asendada see pakkumismenetluse alusel toimuva kokkuostuga. |
| --- | --- |

(15)

Et vältida teravilja, riisi, või ja lõssipulbri sekkumissüsteemi muutumist omaette turustusvõimaluseks, tuleks säilitada võimalus näha riikliku sekkumise alustamine ette vaid aasta teatavatel perioodidel. Veise- ja vasikalihatoodete, sealiha ning või puhul peaks riikliku sekkumise alustamine ja lõpetamine sõltuma teatava perioodi turuhinna tasemetest. Maisi-, riisi- ja suhkru osas tuleks säilitada nende koguste piirang, mille ulatuses on kokkuost riikliku sekkumise korras lubatud. Või ja lõssipulbri puhul on vaja säilitada komisjoni õigus peatada tavapärane kokkuost teatava koguse saavutamisel või asendada see pakkumismenetluse alusel toimuva kokkuostuga.

| (16) | Minevikus vähendas teravilja- ja riisi- ning veise- ja vasikalihaturu ühine korraldus riiklikul sekkumisel rakendatavat hinnataset ning määras selle kindlaks otsetoetuskavade kasutuselevõtuga nendes sektorites. Seega on nende toetuskavade raames antav abi ja sekkumishinnad omavahel tihedalt seotud. Piima- ja piimatoodete sektori toodete vastav hinnatase oli kindlaks määratud, et edendada asjakohase sektori toodete tarbimist ja parandada nende konkurentsivõimet. Riisi- ja suhkrusektoris olid hinnad kindlaks määratud, et aidata kaasa turu stabiliseerimisele olukordades, kus turustusaasta turuhind langeb järgmiseks turustusaastaks kindlaksmääratud võrdlushinnast madalamale. Need nõukogu poliitilised otsused jäävad endiselt jõusse. |
| --- | --- |

(16)

Minevikus vähendas teravilja- ja riisi- ning veise- ja vasikalihaturu ühine korraldus riiklikul sekkumisel rakendatavat hinnataset ning määras selle kindlaks otsetoetuskavade kasutuselevõtuga nendes sektorites. Seega on nende toetuskavade raames antav abi ja sekkumishinnad omavahel tihedalt seotud. Piima- ja piimatoodete sektori toodete vastav hinnatase oli kindlaks määratud, et edendada asjakohase sektori toodete tarbimist ja parandada nende konkurentsivõimet. Riisi- ja suhkrusektoris olid hinnad kindlaks määratud, et aidata kaasa turu stabiliseerimisele olukordades, kus turustusaasta turuhind langeb järgmiseks turustusaastaks kindlaksmääratud võrdlushinnast madalamale. Need nõukogu poliitilised otsused jäävad endiselt jõusse.

| (17) | Nagu ka varasemates ühistes turukorraldustes, tuleks käesolevas määruses sätestada riikliku sekkumise korras ostetud toodete müümise võimalus. Selliseid meetmeid tuleks võtta viisil, mis väldib turuhäireid ning tagab võrdse juurdepääsu kaupadele ja ostjate võrdse kohtlemise. |
| --- | --- |

(17)

Nagu ka varasemates ühistes turukorraldustes, tuleks käesolevas määruses sätestada riikliku sekkumise korras ostetud toodete müümise võimalus. Selliseid meetmeid tuleks võtta viisil, mis väldib turuhäireid ning tagab võrdse juurdepääsu kaupadele ja ostjate võrdse kohtlemise.

| (18) | Mitmete põllumajandustoodete sekkumisvarude tõttu on ühendusel potentsiaalne võimalus oluliselt kaasa aidata oma enim puudust kannatavate kodanike heaolule. Ühenduse huve silmas pidades tuleb seda võimalust asjakohaseid meetmeid rakendades ka edaspidi kasutada, kuni varud on vähenenud normaalkoguseni. Neid kaalutlusi arvesse võttes on toidu jaotamist heategevusorganisatsioonide poolt seni reguleeritud nõukogu 10. detsembri 1987. aasta määrusega (EMÜ) nr 3730/87, millega kehtestatakse sekkumisvarudest pärit ja ühenduses enim puudust kannatavatele isikutele jaotamiseks mõeldud toiduainete kindlaksmääratud organisatsioonidele tarnimise üldeeskirjad (27). See oluline sotsiaalne meede, mis võib olla arvestatava väärtusega enim puudust kannatavatele isikutele, tuleks säilitada ja inkorporeerida käesoleva määruse raamistikku. |
| --- | --- |

(18)

Mitmete põllumajandustoodete sekkumisvarude tõttu on ühendusel potentsiaalne võimalus oluliselt kaasa aidata oma enim puudust kannatavate kodanike heaolule. Ühenduse huve silmas pidades tuleb seda võimalust asjakohaseid meetmeid rakendades ka edaspidi kasutada, kuni varud on vähenenud normaalkoguseni. Neid kaalutlusi arvesse võttes on toidu jaotamist heategevusorganisatsioonide poolt seni reguleeritud nõukogu 10. detsembri 1987. aasta määrusega (EMÜ) nr 3730/87, millega kehtestatakse sekkumisvarudest pärit ja ühenduses enim puudust kannatavatele isikutele jaotamiseks mõeldud toiduainete kindlaksmääratud organisatsioonidele tarnimise üldeeskirjad (27). See oluline sotsiaalne meede, mis võib olla arvestatava väärtusega enim puudust kannatavatele isikutele, tuleks säilitada ja inkorporeerida käesoleva määruse raamistikku.

| (19) | Piimaturu tasakaalustamiseks ning turuhindade stabiliseerimiseks on piima- ja piimatoodete turu ühises korralduses ette nähtud koore, teatavate või- ja juustutoodete eraladustamise toetamine. Lisaks on komisjonile antud õigus otsustada teatavate muude juustutoodete, samuti valge suhkru, teatavate oliiviõliliikide ning teatavate veise- ja vasikalihatoodete, lõssipulbri, sea-, lamba- ja kitseliha eraladustamise toetamise üle. Käesoleva määruse eesmärki arvestades tuleks need meetmed säilitada. |
| --- | --- |

(19)

Piimaturu tasakaalustamiseks ning turuhindade stabiliseerimiseks on piima- ja piimatoodete turu ühises korralduses ette nähtud koore, teatavate või- ja juustutoodete eraladustamise toetamine. Lisaks on komisjonile antud õigus otsustada teatavate muude juustutoodete, samuti valge suhkru, teatavate oliiviõliliikide ning teatavate veise- ja vasikalihatoodete, lõssipulbri, sea-, lamba- ja kitseliha eraladustamise toetamise üle. Käesoleva määruse eesmärki arvestades tuleks need meetmed säilitada.

| (20) | Nõukogu 24. juuli 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1183/2006 ühenduse täiskasvanud veiste rümpade klassifitseerimisskaala kohta, (28) nõukogu 7. mai 1990. aasta määrusega (EMÜ) nr 1186/90, millega laiendatakse ühenduses kehtiva täiskasvanud veiste rümpade liigitusskaala reguleerimisala, (29) nõukogu 13. novembri 1984. aasta määrusega (EMÜ) nr 3220/84, millega määratakse kindlaks ühenduse searümpade liigitusskaala, (30) ja nõukogu 23. juuli 1992. aasta määrusega (EMÜ) nr 2137/92, mis käsitleb lambarümpade ühenduse liigitusskaalat ja määratleb ühenduse värskete või külmutatud lambarümpade standardkvaliteedi, (31) on sätestatud ühenduse rümpade liigitusskaalad veise- ja vasikaliha-, sealiha- ning lamba- ja kitselihasektoris. Need skeemid on väga olulised nimetatud sektorites hindade registreerimiseks ja sekkumiskorra kohaldamiseks. Lisaks sellele järgivad nad turu läbipaistvuse parandamise eesmärki. Sellised rümpade liigitamise skeemid tuleks säilitada. Seetõttu on asjakohane kaasata nende skeemide peamised elemendid käesolevasse määrusesse, andes komisjonile volituse reguleerida rakenduseeskirjade teatud küsimusi, mis on pigem tehnilise iseloomuga. |
| --- | --- |

(20)

Nõukogu 24. juuli 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1183/2006 ühenduse täiskasvanud veiste rümpade klassifitseerimisskaala kohta, (28) nõukogu 7. mai 1990. aasta määrusega (EMÜ) nr 1186/90, millega laiendatakse ühenduses kehtiva täiskasvanud veiste rümpade liigitusskaala reguleerimisala, (29) nõukogu 13. novembri 1984. aasta määrusega (EMÜ) nr 3220/84, millega määratakse kindlaks ühenduse searümpade liigitusskaala, (30) ja nõukogu 23. juuli 1992. aasta määrusega (EMÜ) nr 2137/92, mis käsitleb lambarümpade ühenduse liigitusskaalat ja määratleb ühenduse värskete või külmutatud lambarümpade standardkvaliteedi, (31) on sätestatud ühenduse rümpade liigitusskaalad veise- ja vasikaliha-, sealiha- ning lamba- ja kitselihasektoris. Need skeemid on väga olulised nimetatud sektorites hindade registreerimiseks ja sekkumiskorra kohaldamiseks. Lisaks sellele järgivad nad turu läbipaistvuse parandamise eesmärki. Sellised rümpade liigitamise skeemid tuleks säilitada. Seetõttu on asjakohane kaasata nende skeemide peamised elemendid käesolevasse määrusesse, andes komisjonile volituse reguleerida rakenduseeskirjade teatud küsimusi, mis on pigem tehnilise iseloomuga.

| (21) | Loomataudide leviku tõkestamiseks kavandatud meetmete kohaldamisest tulenevad vaba ringluse piirangud võivad ühe või mitme liikmesriigi teatavate toodete turul põhjustada raskusi. Kogemused näitavad, et tõsised turuhäired, näiteks tarbimise või hindade oluline vähenemine, võivad olla seotud inimeste või loomade terviseriskidest tuleneva tarbijate usalduse kaotusega. |
| --- | --- |

(21)

Loomataudide leviku tõkestamiseks kavandatud meetmete kohaldamisest tulenevad vaba ringluse piirangud võivad ühe või mitme liikmesriigi teatavate toodete turul põhjustada raskusi. Kogemused näitavad, et tõsised turuhäired, näiteks tarbimise või hindade oluline vähenemine, võivad olla seotud inimeste või loomade terviseriskidest tuleneva tarbijate usalduse kaotusega.

| (22) | Seetõttu tuleks veise- ja vasikaliha-, piima- ja piimatoote-, sealiha-, lamba- ja kitseliha-, muna- ja linnulihaturu ühises korralduses sätestatud erakorralised turutoetusmeetmed, mille eesmärk on selliseid olukordi heastada, kaasata käesolevasse määrusesse samadel tingimustel, nagu neid on siiani kohaldatud. Neid erakorralisi turutoetusmeetmeid peaks võtma komisjon ja need peaksid olema otseselt seotud haiguste leviku tõkestamiseks vastuvõetud tervishoiu- ja veterinaarmeetmetega või neile järgnema. Neid meetmeid tuleks võtta liikmesriikide palvel, et vältida tõsiseid häireid asjaomastel turgudel. |
| --- | --- |

(22)

Seetõttu tuleks veise- ja vasikaliha-, piima- ja piimatoote-, sealiha-, lamba- ja kitseliha-, muna- ja linnulihaturu ühises korralduses sätestatud erakorralised turutoetusmeetmed, mille eesmärk on selliseid olukordi heastada, kaasata käesolevasse määrusesse samadel tingimustel, nagu neid on siiani kohaldatud. Neid erakorralisi turutoetusmeetmeid peaks võtma komisjon ja need peaksid olema otseselt seotud haiguste leviku tõkestamiseks vastuvõetud tervishoiu- ja veterinaarmeetmetega või neile järgnema. Neid meetmeid tuleks võtta liikmesriikide palvel, et vältida tõsiseid häireid asjaomastel turgudel.

| (23) | Käesoleva määrusega peaks säilitama komisjonile antud võimaluse võtta vastu teravilja- ja riisituru ühises korralduses sätestatud erisekkumismeetmed, kui see on vajalik tõhusaks ja tulemuslikuks reageerimiseks teraviljasektori turuhäirete ohule ning ulatusliku riikliku sekkumise vältimiseks ühenduse teatavate piirkondade riisisektoris või koorimata riisi puudujääkide kompenseerimiseks pärast loodusõnnetusi. |
| --- | --- |

(23)

Käesoleva määrusega peaks säilitama komisjonile antud võimaluse võtta vastu teravilja- ja riisituru ühises korralduses sätestatud erisekkumismeetmed, kui see on vajalik tõhusaks ja tulemuslikuks reageerimiseks teraviljasektori turuhäirete ohule ning ulatusliku riikliku sekkumise vältimiseks ühenduse teatavate piirkondade riisisektoris või koorimata riisi puudujääkide kompenseerimiseks pärast loodusõnnetusi.

| (24) | Selleks et tagada ühenduse suhkrupeedi- ja suhkrurookasvatajatele rahuldav elatustase, tuleks kindlaks määrata kvoodikohase ja standardkvaliteedile vastava suhkrupeedi miinimumhind ning määratleda kõnealune standardkvaliteet. |
| --- | --- |

(24)

Selleks et tagada ühenduse suhkrupeedi- ja suhkrurookasvatajatele rahuldav elatustase, tuleks kindlaks määrata kvoodikohase ja standardkvaliteedile vastava suhkrupeedi miinimumhind ning määratleda kõnealune standardkvaliteet.

| (25) | Suhkruettevõtjate ja suhkrupeedikasvatajate õiguste ja kohustuste õiglase tasakaalu tagamiseks on vaja erivahendeid. Seetõttu tuleks säilitada suhkruturu ühises korralduses seni sisaldunud standardsätted, mis reguleerivad mitme kutseala vahelisi kokkuleppeid. |
| --- | --- |

(25)

Suhkruettevõtjate ja suhkrupeedikasvatajate õiguste ja kohustuste õiglase tasakaalu tagamiseks on vaja erivahendeid. Seetõttu tuleks säilitada suhkruturu ühises korralduses seni sisaldunud standardsätted, mis reguleerivad mitme kutseala vahelisi kokkuleppeid.

| (26) | Erinevad looduslikud, majanduslikud ja tehnilised tingimused muudavad raskeks suhkrupeedi ostutingimuste ühtlustamise ühenduses. Suhkrupeedikasvatajate ühenduste ja suhkruettevõtjate ühenduste vahel on juba sõlmitud majandusharusisesed kokkulepped. Raamsätetega peaks seepärast määratlema üksnes suhkrupeedikasvatajatelt ja suhkrutootjatelt nõutavad miinimumtagatised, et tagada suhkruturu nõuetekohane toimimine, ja teatud eeskirjadest erandite tegemine peaks olema võimalik majandusharusiseste kokkulepetega. |
| --- | --- |

(26)

Erinevad looduslikud, majanduslikud ja tehnilised tingimused muudavad raskeks suhkrupeedi ostutingimuste ühtlustamise ühenduses. Suhkrupeedikasvatajate ühenduste ja suhkruettevõtjate ühenduste vahel on juba sõlmitud majandusharusisesed kokkulepped. Raamsätetega peaks seepärast määratlema üksnes suhkrupeedikasvatajatelt ja suhkrutootjatelt nõutavad miinimumtagatised, et tagada suhkruturu nõuetekohane toimimine, ja teatud eeskirjadest erandite tegemine peaks olema võimalik majandusharusiseste kokkulepetega.

| (27) | Suhkruturu ühises korralduses sätestatud tootmismaks, millega kaetakse nimetatud ühise turukorraldusega seotud kulusid, tuleks inkorporeerida käesolevasse määrusesse. |
| --- | --- |

(27)

Suhkruturu ühises korralduses sätestatud tootmismaks, millega kaetakse nimetatud ühise turukorraldusega seotud kulusid, tuleks inkorporeerida käesolevasse määrusesse.

| (28) | Et säilitada suhkruturgudel tasakaalu võrdlushinna-lähedasel tasemel, tuleks säilitada komisjonile antud võimalus otsustada suhkur turult kõrvaldada ajavahemikuks, mil tasakaal turul taastub. |
| --- | --- |

(28)

Et säilitada suhkruturgudel tasakaalu võrdlushinna-lähedasel tasemel, tuleks säilitada komisjonile antud võimalus otsustada suhkur turult kõrvaldada ajavahemikuks, mil tasakaal turul taastub.

| (29) | Elustaimede, veise-, vasika-, sea-, lamba- ja kitseliha-, muna- ja linnulihaturu ühises korralduses sätestatakse teatavate meetmete vastuvõtmise võimalus pakkumise kohandamiseks turu nõuetele. Niisugused meetmed võivad kaasa aidata turgude stabiliseerimisele ja põllumajandusega tegeleva asjaomase rahvastikuosa rahuldava elatustaseme tagamisele. Käesoleva määruse eesmärke arvestades tuleks see võimalus säilitada. Nende sätete kohaselt võib nõukogu asutamislepingu artiklis 37 sätestatud korras vastu võtta selliseid meetmeid käsitlevad üldeeskirjad. Selliste meetmetega taotletavad eesmärgid on selgelt piiritletud ning need piiravad vastuvõetavate meetmete laadi. Seega ei ole nõukogul vaja kõnealustes sektorites täiendavaid üldeeskirju vastu võtta ja neid ei ole vaja sätestada. |
| --- | --- |

(29)

Elustaimede, veise-, vasika-, sea-, lamba- ja kitseliha-, muna- ja linnulihaturu ühises korralduses sätestatakse teatavate meetmete vastuvõtmise võimalus pakkumise kohandamiseks turu nõuetele. Niisugused meetmed võivad kaasa aidata turgude stabiliseerimisele ja põllumajandusega tegeleva asjaomase rahvastikuosa rahuldava elatustaseme tagamisele. Käesoleva määruse eesmärke arvestades tuleks see võimalus säilitada. Nende sätete kohaselt võib nõukogu asutamislepingu artiklis 37 sätestatud korras vastu võtta selliseid meetmeid käsitlevad üldeeskirjad. Selliste meetmetega taotletavad eesmärgid on selgelt piiritletud ning need piiravad vastuvõetavate meetmete laadi. Seega ei ole nõukogul vaja kõnealustes sektorites täiendavaid üldeeskirju vastu võtta ja neid ei ole vaja sätestada.

| (30) | Suhkru- ning piima- ja piimatoodete sektoris on määruses (EÜ) nr 318/2006 ja nõukogu 29. septembri 2003. aasta määruses (EÜ) nr 1788/2003, millega kehtestatakse tasu piima- ja piimatootesektoris, (32) sätestatud koguseline tootmispiirang olnud mitme aasta vältel oluline turupoliitika vahend. Põhjused, miks ühendus varem mõlemas sektoris tootmiskvootide süsteemi kasutusele võttis, kehtivad endiselt. |
| --- | --- |

(30)

Suhkru- ning piima- ja piimatoodete sektoris on määruses (EÜ) nr 318/2006 ja nõukogu 29. septembri 2003. aasta määruses (EÜ) nr 1788/2003, millega kehtestatakse tasu piima- ja piimatootesektoris, (32) sätestatud koguseline tootmispiirang olnud mitme aasta vältel oluline turupoliitika vahend. Põhjused, miks ühendus varem mõlemas sektoris tootmiskvootide süsteemi kasutusele võttis, kehtivad endiselt.

| (31) | Kui suhkrukvoodisüsteem on sätestatud suhkruturu ühise korraldusega, siis piimasektori vastavat süsteemi on seni reguleeritud piima ja piimatoodete turu ühisest korraldusest eraldi seisva õigusaktiga, nimelt määrusega (EÜ) nr 1788/2003. Arvestades nende skeemide otsustavat tähtsust ning käesoleva määruse eesmärke, on asjakohane inkorporeerida mõlema sektori asjaomased sätted käesolevasse määrusesse, tegemata skeemidesse ja nende toimimisviisidesse olulisi muudatusi võrreldes varasema õigusliku olukorraga. |
| --- | --- |

(31)

Kui suhkrukvoodisüsteem on sätestatud suhkruturu ühise korraldusega, siis piimasektori vastavat süsteemi on seni reguleeritud piima ja piimatoodete turu ühisest korraldusest eraldi seisva õigusaktiga, nimelt määrusega (EÜ) nr 1788/2003. Arvestades nende skeemide otsustavat tähtsust ning käesoleva määruse eesmärke, on asjakohane inkorporeerida mõlema sektori asjaomased sätted käesolevasse määrusesse, tegemata skeemidesse ja nende toimimisviisidesse olulisi muudatusi võrreldes varasema õigusliku olukorraga.

| (32) | Käesolevas määruses sätestatav suhkrukvoodisüsteem peaks seega kajastama määruses (EÜ) nr 318/2006 esitatud korda ning eelkõige säilitama kvootide õigusliku seisundi, kuna vastavalt Euroopa Kohtu praktikale on kvoodisüsteem suhkrusektori turu reguleerimise mehhanism, mille eesmärk on tagada üldistes huvides olevate eesmärkide saavutamine. |
| --- | --- |

(32)

Käesolevas määruses sätestatav suhkrukvoodisüsteem peaks seega kajastama määruses (EÜ) nr 318/2006 esitatud korda ning eelkõige säilitama kvootide õigusliku seisundi, kuna vastavalt Euroopa Kohtu praktikale on kvoodisüsteem suhkrusektori turu reguleerimise mehhanism, mille eesmärk on tagada üldistes huvides olevate eesmärkide saavutamine.

| (33) | Käesolev määrus peaks seetõttu võimaldama komisjonil kohandada kvoote püsivale tasemele pärast nõukogu 20. veebruari 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 320/2006, millega luuakse ajutine kava suhkrutööstuse ümberkorraldamiseks ühenduses, (33) kehtestatud ümberkorraldusfondi tegevuse lõppemist aastal 2010. |
| --- | --- |

(33)

Käesolev määrus peaks seetõttu võimaldama komisjonil kohandada kvoote püsivale tasemele pärast nõukogu 20. veebruari 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 320/2006, millega luuakse ajutine kava suhkrutööstuse ümberkorraldamiseks ühenduses, (33) kehtestatud ümberkorraldusfondi tegevuse lõppemist aastal 2010.

| (34) | Arvestades vajadust võimaldada teatavat riiklikku paindlikkust töötleva tööstuse ning suhkrupeedi- ja suhkrurookasvatuse struktuurilise kohanduse tõttu kvootide kohaldamise perioodil, tuleks säilitada liikmesriikidele antud võimalus lubada ettevõtjate kvoote teatavates piirides muuta, piiramata seejuures ümberkorraldusfondi kui vahendi toimimist. |
| --- | --- |

(34)

Arvestades vajadust võimaldada teatavat riiklikku paindlikkust töötleva tööstuse ning suhkrupeedi- ja suhkrurookasvatuse struktuurilise kohanduse tõttu kvootide kohaldamise perioodil, tuleks säilitada liikmesriikidele antud võimalus lubada ettevõtjate kvoote teatavates piirides muuta, piiramata seejuures ümberkorraldusfondi kui vahendi toimimist.

| (35) | Suhkruturu ühise korraldusega sätestatakse, et suhkru ülejääkidest tulenevate suhkruturu moonutuste vältimiseks peaks võimaldama komisjonil teatavatest kriteeriumidest lähtudes ette näha kvoodikohases tootmises töödeldava suhkru, isoglükoosi või inuliinisiirupi ülejääkide ülekandmine järgmisse turustusaastasse. Lisaks sellele, kui kehtivaid tingimusi teatavate koguste osas ei täideta, tuleks ülejäägile samuti tasu kehtestada, et vältida nende turuolukorda ohustavate koguste kuhjumist. Need sätted tuleks säilitada. |
| --- | --- |

(35)

Suhkruturu ühise korraldusega sätestatakse, et suhkru ülejääkidest tulenevate suhkruturu moonutuste vältimiseks peaks võimaldama komisjonil teatavatest kriteeriumidest lähtudes ette näha kvoodikohases tootmises töödeldava suhkru, isoglükoosi või inuliinisiirupi ülejääkide ülekandmine järgmisse turustusaastasse. Lisaks sellele, kui kehtivaid tingimusi teatavate koguste osas ei täideta, tuleks ülejäägile samuti tasu kehtestada, et vältida nende turuolukorda ohustavate koguste kuhjumist. Need sätted tuleks säilitada.

| (36) | Endiselt kehtib piima kvoodisüsteemi peamine eesmärk, milleks on vähendada vastaval turul nõudmise ja pakkumise vahelist tasakaalustamatust ning sellest tulenevaid struktuurilisi ülejääke, saavutades seeläbi turu parema tasakaalu. Seetõttu tuleks säilitada tasu kohaldamine üle teatud tagatud alammäära kogutud või otsetarbimiseks müüdud piima kogustele. Käesoleva määruse eesmärgiga kooskõlas on teatud ulatuses vaja eelkõige terminoloogiliselt ühtlustada suhkru- ja piimakvoodi skeemid, säilitades täielikult nende õigusliku status quo. Seetõttu tundub asjakohane ühtlustada piima- ja suhkrusektori mõisted. Seega tuleks teatavates keeleversioonides asendada määruse (EÜ) nr 1788/2003 mõisted „tootmiskvoot” (riiklik referentskogus) ja „individuaalne kvoot” (individuaalne referentskogus) uute terminitega, säilitades seejuures määratletava õigusliku tähenduse. |
| --- | --- |

(36)

Endiselt kehtib piima kvoodisüsteemi peamine eesmärk, milleks on vähendada vastaval turul nõudmise ja pakkumise vahelist tasakaalustamatust ning sellest tulenevaid struktuurilisi ülejääke, saavutades seeläbi turu parema tasakaalu. Seetõttu tuleks säilitada tasu kohaldamine üle teatud tagatud alammäära kogutud või otsetarbimiseks müüdud piima kogustele. Käesoleva määruse eesmärgiga kooskõlas on teatud ulatuses vaja eelkõige terminoloogiliselt ühtlustada suhkru- ja piimakvoodi skeemid, säilitades täielikult nende õigusliku status quo. Seetõttu tundub asjakohane ühtlustada piima- ja suhkrusektori mõisted. Seega tuleks teatavates keeleversioonides asendada määruse (EÜ) nr 1788/2003 mõisted „tootmiskvoot” (riiklik referentskogus) ja „individuaalne kvoot” (individuaalne referentskogus) uute terminitega, säilitades seejuures määratletava õigusliku tähenduse.

| (37) | Sisuliselt tuleks käesoleva määruse piimakvoodisüsteem kujundada määruse (EÜ) nr 1788/2003 järgi. Eelkõige tuleks säilitada tarnete ja otseturustamise eristamine ning süsteemi tuleks kohaldada individuaalsete tegelike rasvasisalduste ja piima siseriikliku baasrasvasisalduse alusel. Põllumajandustootjatel peaks teatavatel tingimustel olema lubatud oma individuaalset kvooti ajutiselt üle anda. Lisaks tuleks säilitada põhimõte, mille kohaselt põllumajandusettevõtte müümisel, rentimisel või pärandina üleandmisel läheb vastav kvoot koos asjaomase maaga üle ostjale, rentnikule või pärijale, kusjuures tuleks säilitada erandid kvootide põllumajandusettevõttega sidumise põhimõttele, et jätkata piimatootmise ümberkorraldamist ja parandada keskkonda. Kooskõlas kvootide mitut liiki üleandmiste ja objektiivsete kriteeriumide kasutamisega tuleks samuti säilitada sätted, mille alusel on liikmesriikidel õigus suunata osa üleantavaid kvoote riiklikku reservi. |
| --- | --- |

(37)

Sisuliselt tuleks käesoleva määruse piimakvoodisüsteem kujundada määruse (EÜ) nr 1788/2003 järgi. Eelkõige tuleks säilitada tarnete ja otseturustamise eristamine ning süsteemi tuleks kohaldada individuaalsete tegelike rasvasisalduste ja piima siseriikliku baasrasvasisalduse alusel. Põllumajandustootjatel peaks teatavatel tingimustel olema lubatud oma individuaalset kvooti ajutiselt üle anda. Lisaks tuleks säilitada põhimõte, mille kohaselt põllumajandusettevõtte müümisel, rentimisel või pärandina üleandmisel läheb vastav kvoot koos asjaomase maaga üle ostjale, rentnikule või pärijale, kusjuures tuleks säilitada erandid kvootide põllumajandusettevõttega sidumise põhimõttele, et jätkata piimatootmise ümberkorraldamist ja parandada keskkonda. Kooskõlas kvootide mitut liiki üleandmiste ja objektiivsete kriteeriumide kasutamisega tuleks samuti säilitada sätted, mille alusel on liikmesriikidel õigus suunata osa üleantavaid kvoote riiklikku reservi.

| (38) | Kvoodiületamise tasu tuleks kehtestada hoiataval tasemel ning liikmesriik peab seda maksma kohe, kui tootmiskvooti on ületatud. Sel juhul peaks liikmesriik maksekohustuse jagama kvoodi ületamise põhjustanud tootjate vahel. Kõnealused tootjad peaksid kohustuma maksma liikmesriigile oma osa tasust üksnes asjaolu tõttu, et nad on ületanud neile eraldatud kvoote. Liikmesriigid peaksid maksma Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) nende tootmiskvooti ületavale osale vastavat tasu, mida vähendatakse 1 % suuruse summa võrra, et võtta arvesse pankrotijuhtumeid või teatavate tootjate lõplikku suutmatust maksta oma osa kõnealusest tasust. |
| --- | --- |

(38)

Kvoodiületamise tasu tuleks kehtestada hoiataval tasemel ning liikmesriik peab seda maksma kohe, kui tootmiskvooti on ületatud. Sel juhul peaks liikmesriik maksekohustuse jagama kvoodi ületamise põhjustanud tootjate vahel. Kõnealused tootjad peaksid kohustuma maksma liikmesriigile oma osa tasust üksnes asjaolu tõttu, et nad on ületanud neile eraldatud kvoote. Liikmesriigid peaksid maksma Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) nende tootmiskvooti ületavale osale vastavat tasu, mida vähendatakse 1 % suuruse summa võrra, et võtta arvesse pankrotijuhtumeid või teatavate tootjate lõplikku suutmatust maksta oma osa kõnealusest tasust.

| (39) | Nõukogu 21. juuni 2005. aasta määruses (EÜ) nr 1290/2005 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta (34) liigitatakse piimasektori lisatasu kohaldamisest saadavad summad sihtotstarbelisteks tuludeks, mis tuleb maksta ühenduse eelarvesse ja mida taaskasutamise korral võib kasutada ainult Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) või Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi (EAFRD) kulude rahastamiseks. Seetõttu on määruse (EÜ) nr 1788/2003 artikkel 22, mille kohaselt tasu käsitatakse sekkumisena põllumajandusturgude stabiliseerimiseks ja seda tuleb kasutada piimasektori kulude katmiseks, vananenud ning seda ei tohiks inkorporeerida käesolevasse määrusesse. |
| --- | --- |

(39)

Nõukogu 21. juuni 2005. aasta määruses (EÜ) nr 1290/2005 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta (34) liigitatakse piimasektori lisatasu kohaldamisest saadavad summad sihtotstarbelisteks tuludeks, mis tuleb maksta ühenduse eelarvesse ja mida taaskasutamise korral võib kasutada ainult Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) või Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi (EAFRD) kulude rahastamiseks. Seetõttu on määruse (EÜ) nr 1788/2003 artikkel 22, mille kohaselt tasu käsitatakse sekkumisena põllumajandusturgude stabiliseerimiseks ja seda tuleb kasutada piimasektori kulude katmiseks, vananenud ning seda ei tohiks inkorporeerida käesolevasse määrusesse.

| (40) | Mitmes ühises turukorralduses on sätestatud erinevad toetuskavad. |
| --- | --- |

(40)

Mitmes ühises turukorralduses on sätestatud erinevad toetuskavad.

| (41) | Kuivsööda- ning lina- ja kanepituru ühises korralduses sätestati nende sektorite siseturu korraldamise vahendina töötlemistoetused. Need sätted tuleks säilitada. |
| --- | --- |

(41)

Kuivsööda- ning lina- ja kanepituru ühises korralduses sätestati nende sektorite siseturu korraldamise vahendina töötlemistoetused. Need sätted tuleks säilitada.

| (42) | Arvestades teravilja- ja kartulitärkliseturu erilist olukorda, sisaldas teraviljaturu ühine korraldus sätteid, mis võimaldasid anda tootmistoetust, kui see osutus vajalikuks. Tootmistoetus peaks oma olemuselt olema selline, et asjaomases tööstuses kasutatavad põhitooted on sellele tööstusele kättesaadavad madalama hinnaga kui ühiste hindade kohaldamisest tulenev hind. Suhkruturu ühises korralduses kehtestati tootmistoetuse andmise võimalus juhtudeks, kui teatavate tööstus-, keemia- või farmaatsiatoodete tootmisel tekib vajadus meetmete järele, mille eesmärk on muuta kättesaadavaks teatavad suhkrutooted. Need sätted tuleks säilitada. |
| --- | --- |

(42)

Arvestades teravilja- ja kartulitärkliseturu erilist olukorda, sisaldas teraviljaturu ühine korraldus sätteid, mis võimaldasid anda tootmistoetust, kui see osutus vajalikuks. Tootmistoetus peaks oma olemuselt olema selline, et asjaomases tööstuses kasutatavad põhitooted on sellele tööstusele kättesaadavad madalama hinnaga kui ühiste hindade kohaldamisest tulenev hind. Suhkruturu ühises korralduses kehtestati tootmistoetuse andmise võimalus juhtudeks, kui teatavate tööstus-, keemia- või farmaatsiatoodete tootmisel tekib vajadus meetmete järele, mille eesmärk on muuta kättesaadavaks teatavad suhkrutooted. Need sätted tuleks säilitada.

| (43) | Piimaturu tasakaalustamiseks ning piima ja piimatoodete turuhindade stabiliseerimiseks on vaja meetmeid piimatoodete müügivõimaluste suurendamiseks. Piima ja piimatoodete ühises turukorralduses sätestati seetõttu toetus teatavate piimatoodete turustamisele konkreetseteks kasutusotstarveteks ja konkreetsetesse sihtkohtadesse. Lisaks sellele sätestati ühises turukorralduses, et noorte hulgas piima tarbimise ergutamiseks peaks ühendus katma osa kooliõpilaste piimaga varustamise toetuskuludest. Need sätted tuleks säilitada. |
| --- | --- |

(43)

Piimaturu tasakaalustamiseks ning piima ja piimatoodete turuhindade stabiliseerimiseks on vaja meetmeid piimatoodete müügivõimaluste suurendamiseks. Piima ja piimatoodete ühises turukorralduses sätestati seetõttu toetus teatavate piimatoodete turustamisele konkreetseteks kasutusotstarveteks ja konkreetsetesse sihtkohtadesse. Lisaks sellele sätestati ühises turukorralduses, et noorte hulgas piima tarbimise ergutamiseks peaks ühendus katma osa kooliõpilaste piimaga varustamise toetuskuludest. Need sätted tuleks säilitada.

| (44) | Selleks et ergutada tunnustatud ettevõtjate organisatsioone koostama töökavasid oliiviõli ja lauaoliivide tootmiskvaliteedi parandamiseks, on vaja ühenduse rahastamist, mis koosneb otsetoetuse sellest osast, mille liikmesriigid võivad määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 110i lõike 4 alusel kinni pidada. Sellega seoses sätestati oliiviõli ja lauaoliivide turu ühises korralduses ühenduse toetuse andmine vastavalt kõnealuste töökavade raames võetavatele meetmetele antud prioriteetidele. Need sätted tuleks säilitada. |
| --- | --- |

(44)

Selleks et ergutada tunnustatud ettevõtjate organisatsioone koostama töökavasid oliiviõli ja lauaoliivide tootmiskvaliteedi parandamiseks, on vaja ühenduse rahastamist, mis koosneb otsetoetuse sellest osast, mille liikmesriigid võivad määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 110i lõike 4 alusel kinni pidada. Sellega seoses sätestati oliiviõli ja lauaoliivide turu ühises korralduses ühenduse toetuse andmine vastavalt kõnealuste töökavade raames võetavatele meetmetele antud prioriteetidele. Need sätted tuleks säilitada.

| (45) | Määruse (EMÜ) nr 2075/92 alusel asutati ühenduse tubakaalase uurimistöö ja teabelevi fond, mida rahastatakse selle sektori abikavade teatavatest mahaarvestustest, et viia selles sektoris ellu mitmeid meetmeid. Aasta 2007 on viimane aasta, mil ühenduse tubakaalase uurimistöö ja teabelevi fondi rahastatakse määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV jaotise peatükis 10c sätestatud toetuskavast tehtavatest mahaarvestustest. Ehkki fondi rahastamine lõpeb enne käesoleva määruse jõustumist, tuleks määruse (EMÜ) nr 2075/92 artikkel 13 siiski säilitada ühenduse tubakaalase uurimistöö ja teabelevi fondist rahastatavate mitmeaastaste programmide õigusliku alusena. |
| --- | --- |

(45)

Määruse (EMÜ) nr 2075/92 alusel asutati ühenduse tubakaalase uurimistöö ja teabelevi fond, mida rahastatakse selle sektori abikavade teatavatest mahaarvestustest, et viia selles sektoris ellu mitmeid meetmeid. Aasta 2007 on viimane aasta, mil ühenduse tubakaalase uurimistöö ja teabelevi fondi rahastatakse määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV jaotise peatükis 10c sätestatud toetuskavast tehtavatest mahaarvestustest. Ehkki fondi rahastamine lõpeb enne käesoleva määruse jõustumist, tuleks määruse (EMÜ) nr 2075/92 artikkel 13 siiski säilitada ühenduse tubakaalase uurimistöö ja teabelevi fondist rahastatavate mitmeaastaste programmide õigusliku alusena.

| (46) | Mesinduse kui põllumajandussektori eripäraks on tootmistingimuste ja saagikuse suured erinevused ja ettevõtjate hajutatus ning mitmekesisus nii tootmis- kui ka turustusetapis. Lisaks sellele, arvestades varroatoosi levikut mitmes liikmesriigis viimastel aastatel ja probleeme, mida see haigus mee tootmises tekitab, on ühenduse abinõud jätkuvalt vajalikud, sest varroatoosi ei ole võimalik täielikult kaotada ning seda tuleb ravida selleks kinnitatud toodetega. Neid asjaolusid arvestades ning eesmärgiga parandada mesindustoodete tootmist ja turustamist ühenduses, tuleks iga kolme aasta järel koostada riiklik programm, mis hõlmab tehnilist abi, varroatoositõrjet, mesilaste rändpidamise ratsionaliseerimist, ühenduse mesitarude arvukuse suurendamise juhtimist ning koostööd mesindust ja mesindustooteid käsitlevates uurimisprogrammides, et parandada mesindustoodete üldisi tootmis- ja turustustingimusi. Seda riiklikku programmi peaks osaliselt rahastama ühendus. |
| --- | --- |

(46)

Mesinduse kui põllumajandussektori eripäraks on tootmistingimuste ja saagikuse suured erinevused ja ettevõtjate hajutatus ning mitmekesisus nii tootmis- kui ka turustusetapis. Lisaks sellele, arvestades varroatoosi levikut mitmes liikmesriigis viimastel aastatel ja probleeme, mida see haigus mee tootmises tekitab, on ühenduse abinõud jätkuvalt vajalikud, sest varroatoosi ei ole võimalik täielikult kaotada ning seda tuleb ravida selleks kinnitatud toodetega. Neid asjaolusid arvestades ning eesmärgiga parandada mesindustoodete tootmist ja turustamist ühenduses, tuleks iga kolme aasta järel koostada riiklik programm, mis hõlmab tehnilist abi, varroatoositõrjet, mesilaste rändpidamise ratsionaliseerimist, ühenduse mesitarude arvukuse suurendamise juhtimist ning koostööd mesindust ja mesindustooteid käsitlevates uurimisprogrammides, et parandada mesindustoodete üldisi tootmis- ja turustustingimusi. Seda riiklikku programmi peaks osaliselt rahastama ühendus.

| (47) | Määrus (EÜ) nr 1544/2006 asendas kõik riiklikud siidiussitoetused ühenduse siidiusside kasvatamise toetuskavaga, mida antakse kindlaksmääratud summana kasutatud siidiussimunade kasti kohta. |
| --- | --- |

(47)

Määrus (EÜ) nr 1544/2006 asendas kõik riiklikud siidiussitoetused ühenduse siidiusside kasvatamise toetuskavaga, mida antakse kindlaksmääratud summana kasutatud siidiussimunade kasti kohta.

| (48) | Kuna eespool nimetatud mesinduse ja siidusside kasvatamise toetuskavade kehtestamiseni viinud poliitilised kaalutlused on endiselt alles, tuleks kõik need toetuskavad kaasata käesoleva määruse raamistikku. |
| --- | --- |

(48)

Kuna eespool nimetatud mesinduse ja siidusside kasvatamise toetuskavade kehtestamiseni viinud poliitilised kaalutlused on endiselt alles, tuleks kõik need toetuskavad kaasata käesoleva määruse raamistikku.

| (49) | Põllumajandustoodete turustamisstandardite kohaldamine võib kaasa aidata nende toodete majanduslike tootmis- ja turustustingimuste, samuti nende kvaliteedi parandamisele. Seetõttu on niisuguste standardite kohaldamine tootjate, kauplejate ja tarbijate huvides. Seega kehtestati banaani-, oliiviõli ja lauaoliivide, elustaime-, muna- ja linnulihaturu ühises korralduses turustamisstandardid, mis on eelkõige seotud kvaliteedi, sortimise, kaalu, suuruse järgi jaotamise, pakendamise, ümbriste, ladustamise, transpordi, esitluse, päritolu ja tähistamisega. Seepärast on asjakohane see lähenemisviis käesolevas määruses säilitada. |
| --- | --- |

(49)

Põllumajandustoodete turustamisstandardite kohaldamine võib kaasa aidata nende toodete majanduslike tootmis- ja turustustingimuste, samuti nende kvaliteedi parandamisele. Seetõttu on niisuguste standardite kohaldamine tootjate, kauplejate ja tarbijate huvides. Seega kehtestati banaani-, oliiviõli ja lauaoliivide, elustaime-, muna- ja linnulihaturu ühises korralduses turustamisstandardid, mis on eelkõige seotud kvaliteedi, sortimise, kaalu, suuruse järgi jaotamise, pakendamise, ümbriste, ladustamise, transpordi, esitluse, päritolu ja tähistamisega. Seepärast on asjakohane see lähenemisviis käesolevas määruses säilitada.

| (50) | Oliiviõli ja lauaoliivide ning banaanide turgude ühise korralduse kohaselt on turustamisstandardite sätete vastuvõtmine seni usaldatud komisjonile. Arvestades nende üksikasjalikku tehnilist iseloomu ning vajadust nende tõhusust pidevalt parandada ja neid arenevatele kaubandustavadele kohandada, on asjakohane laiendada seda lähenemisviisi elustaimesektorile, sätestades kriteeriumid, mida komisjon peab asjaomaste eeskirjade koostamisel arvesse võtma. Lisaks võib osutuda vajalikuks erimeetmete, eelkõige tänapäevaste analüüsimeetodite ja asjaomaste standardite tunnuste kindlaksmääramise muude meetmete vastuvõtmine, et vältida kuritarvitusi tarbijaile esitletud toodete kvaliteedi ja ehtsuse osas ning asjaomaste turgude olulisi häireid, mida sellised kuritarvitused võivad põhjustada. |
| --- | --- |

(50)

Oliiviõli ja lauaoliivide ning banaanide turgude ühise korralduse kohaselt on turustamisstandardite sätete vastuvõtmine seni usaldatud komisjonile. Arvestades nende üksikasjalikku tehnilist iseloomu ning vajadust nende tõhusust pidevalt parandada ja neid arenevatele kaubandustavadele kohandada, on asjakohane laiendada seda lähenemisviisi elustaimesektorile, sätestades kriteeriumid, mida komisjon peab asjaomaste eeskirjade koostamisel arvesse võtma. Lisaks võib osutuda vajalikuks erimeetmete, eelkõige tänapäevaste analüüsimeetodite ja asjaomaste standardite tunnuste kindlaksmääramise muude meetmete vastuvõtmine, et vältida kuritarvitusi tarbijaile esitletud toodete kvaliteedi ja ehtsuse osas ning asjaomaste turgude olulisi häireid, mida sellised kuritarvitused võivad põhjustada.

| (51) | Piima, piimatoodete ja rasvade turustamise ja nimetuste reguleerimiseks on kehtestatud mitmeid õigusakte. Nende eesmärk on ühest küljest parandada piima ja piimatoodete positsiooni turul ning teisest küljest tagada piimast ja muust kui piimast valmistatud võiderasvade vaheline aus konkurents, mis on kasuks nii tootjaile kui ka tarbijaile. Nõukogu 2. juuli 1987. aasta määruses (EMÜ) nr 1898/87 piima ja piimatoodete turustamisel kasutatavate nimetuste kaitse kohta (35) sisalduvate eeskirjade eesmärk on tarbija kaitsmine ning piimatoodete ja konkureerivate toodete vahel tootenimetuste, märgistamise ja reklaami alal konkurentsitingimuste kehtestamine, et vältida igasuguseid moonutusi. Nõukogu 18. detsembri 1997. aasta määruses (EÜ) nr 2597/97, millega sätestatakse täiendavad eeskirjad piima- ja piimatooteturu ühise korralduse kohta joogipiima osas, (36) sätestatakse eeskirjad, mille eesmärk on tagada joogipiima kõrge kvaliteet ning tarbijate soovidele ja vajadustele vastavad tooted, stabiliseerides sel moel asjaomast turgu ja tagades tarbijale kvaliteetse joogipiima. Nõukogu 5. detsembri 1994. aasta määruses (EÜ) nr 2991/94, millega kehtestatakse võiderasvade standardid, (37) kehtestatakse piima ja teiste põllumajandustoodete turustamisstandardid koos selge ja ühemõttelise liigitusega ning eeskirjadega nimetuste kohta. Kooskõlas käesoleva määruse eesmärkidega tuleks need eeskirjad säilitada. |
| --- | --- |

(51)

Piima, piimatoodete ja rasvade turustamise ja nimetuste reguleerimiseks on kehtestatud mitmeid õigusakte. Nende eesmärk on ühest küljest parandada piima ja piimatoodete positsiooni turul ning teisest küljest tagada piimast ja muust kui piimast valmistatud võiderasvade vaheline aus konkurents, mis on kasuks nii tootjaile kui ka tarbijaile. Nõukogu 2. juuli 1987. aasta määruses (EMÜ) nr 1898/87 piima ja piimatoodete turustamisel kasutatavate nimetuste kaitse kohta (35) sisalduvate eeskirjade eesmärk on tarbija kaitsmine ning piimatoodete ja konkureerivate toodete vahel tootenimetuste, märgistamise ja reklaami alal konkurentsitingimuste kehtestamine, et vältida igasuguseid moonutusi. Nõukogu 18. detsembri 1997. aasta määruses (EÜ) nr 2597/97, millega sätestatakse täiendavad eeskirjad piima- ja piimatooteturu ühise korralduse kohta joogipiima osas, (36) sätestatakse eeskirjad, mille eesmärk on tagada joogipiima kõrge kvaliteet ning tarbijate soovidele ja vajadustele vastavad tooted, stabiliseerides sel moel asjaomast turgu ja tagades tarbijale kvaliteetse joogipiima. Nõukogu 5. detsembri 1994. aasta määruses (EÜ) nr 2991/94, millega kehtestatakse võiderasvade standardid, (37) kehtestatakse piima ja teiste põllumajandustoodete turustamisstandardid koos selge ja ühemõttelise liigitusega ning eeskirjadega nimetuste kohta. Kooskõlas käesoleva määruse eesmärkidega tuleks need eeskirjad säilitada.

| (52) | Muna- ja linnulihasektori osas on olemas sätted turustamisstandardite ning mõnel juhul ka tootmise kohta. Need sätted sisalduvad nõukogu 19. juuni 2006. aasta määruses (EÜ) nr 1028/2006 munade turustusnormide kohta, (38) nõukogu 26. juuni 1990. aasta määruses (EMÜ) nr 1906/90 kodulindude turustusnormide kohta (39) ja nõukogu 29. oktoobri 1975. aasta määruses nr 2782/75 haudemunade ja kodulindude tibude tootmise ja turustamise kohta (40). Nimetatud määrustes sisalduvad peamised eeskirjad tuleks kaasata käesolevasse määrusesse. |
| --- | --- |

(52)

Muna- ja linnulihasektori osas on olemas sätted turustamisstandardite ning mõnel juhul ka tootmise kohta. Need sätted sisalduvad nõukogu 19. juuni 2006. aasta määruses (EÜ) nr 1028/2006 munade turustusnormide kohta, (38) nõukogu 26. juuni 1990. aasta määruses (EMÜ) nr 1906/90 kodulindude turustusnormide kohta (39) ja nõukogu 29. oktoobri 1975. aasta määruses nr 2782/75 haudemunade ja kodulindude tibude tootmise ja turustamise kohta (40). Nimetatud määrustes sisalduvad peamised eeskirjad tuleks kaasata käesolevasse määrusesse.

| (53) | Määrusega (EÜ) nr 1028/2006 sätestatakse, et munade turustusnorme peaks põhimõtteliselt kohaldama ühenduses turustatavate ja üldjuhul ka kolmandatesse riikidesse ekspordiks mõeldud liiki Gallus gallus kuuluvate kanade kõikide munade suhtes. Selles eristatakse ka otseselt inimtoiduks sobivaid ning mittesobivaid mune, luues kaks munade kvaliteediklassi ning nähes ette sätted, millega tagatakse tarbijale asjakohane teave kvaliteedi- ja kaaluklasside ning kasutatud tootmisviisi kohta. Kõnealuse määrusega sätestatakse ka erieeskirjad kolmandatest riikidest imporditud munade suhtes, mille kohaselt teatud kolmandas riigis jõus olevad erisätted võivad ühenduse õigusaktide tagatud samaväärsuse korral õigustada erandeid kõnealustest turustamisstandarditest. |
| --- | --- |

(53)

Määrusega (EÜ) nr 1028/2006 sätestatakse, et munade turustusnorme peaks põhimõtteliselt kohaldama ühenduses turustatavate ja üldjuhul ka kolmandatesse riikidesse ekspordiks mõeldud liiki Gallus gallus kuuluvate kanade kõikide munade suhtes. Selles eristatakse ka otseselt inimtoiduks sobivaid ning mittesobivaid mune, luues kaks munade kvaliteediklassi ning nähes ette sätted, millega tagatakse tarbijale asjakohane teave kvaliteedi- ja kaaluklasside ning kasutatud tootmisviisi kohta. Kõnealuse määrusega sätestatakse ka erieeskirjad kolmandatest riikidest imporditud munade suhtes, mille kohaselt teatud kolmandas riigis jõus olevad erisätted võivad ühenduse õigusaktide tagatud samaväärsuse korral õigustada erandeid kõnealustest turustamisstandarditest.

| (54) | Linnulihasektoris sätestatakse määrusega (EMÜ) nr 1906/90, et turustusnorme peaks põhimõtteliselt kohaldama ühenduses turustatava inimtoiduks sobiva teatud kodulinnuliha liikide suhtes ning et kolmandatesse riikidesse ekspordiks mõeldud kodulinnuliha suhtes ei peaks kõnealuseid turustusnorme siiski kohaldama. Kõnealuse määrusega sätestatakse kodulinnuliha liigitamine vastavalt lihakusele ja välimusele kahte kategooriasse ning selle liha müügiks pakkumise tingimused. |
| --- | --- |

(54)

Linnulihasektoris sätestatakse määrusega (EMÜ) nr 1906/90, et turustusnorme peaks põhimõtteliselt kohaldama ühenduses turustatava inimtoiduks sobiva teatud kodulinnuliha liikide suhtes ning et kolmandatesse riikidesse ekspordiks mõeldud kodulinnuliha suhtes ei peaks kõnealuseid turustusnorme siiski kohaldama. Kõnealuse määrusega sätestatakse kodulinnuliha liigitamine vastavalt lihakusele ja välimusele kahte kategooriasse ning selle liha müügiks pakkumise tingimused.

| (55) | Vastavalt nimetatud määrustele peaksid liikmesriigid võima teha erandeid kõnealuste turustusnormide kohaldamisest vastavalt munade ja kodulinnuliha suhtes, mida väikestes kogustes müüakse teatud otseturustusviisidel tootjalt lõpptarbijale. |
| --- | --- |

(55)

Vastavalt nimetatud määrustele peaksid liikmesriigid võima teha erandeid kõnealuste turustusnormide kohaldamisest vastavalt munade ja kodulinnuliha suhtes, mida väikestes kogustes müüakse teatud otseturustusviisidel tootjalt lõpptarbijale.

| (56) | Määrusega (EÜ) nr 2782/75 sätestatakse erieeskirjad haudemunade ja kodulindude tibude turustamise ja transpordi, samuti haudemunade inkubatsiooni kohta. Eelkõige sätestatakse kõnealuse määrusega tibude tootmiseks kasutatavate haudemunade eraldi märgistamine, pakendamise viis ja transpordiks kasutatav pakkematerjal. Väikesed aretusfarmid ja muud farmid on kõnealuses määruses sätestatud normide kohaldamise kohustusest siiski vabastatud. |
| --- | --- |

(56)

Määrusega (EÜ) nr 2782/75 sätestatakse erieeskirjad haudemunade ja kodulindude tibude turustamise ja transpordi, samuti haudemunade inkubatsiooni kohta. Eelkõige sätestatakse kõnealuse määrusega tibude tootmiseks kasutatavate haudemunade eraldi märgistamine, pakendamise viis ja transpordiks kasutatav pakkematerjal. Väikesed aretusfarmid ja muud farmid on kõnealuses määruses sätestatud normide kohaldamise kohustusest siiski vabastatud.

| (57) | Kooskõlas käesoleva määruse eesmärkidega tuleks need eeskirjad ilma sisuliste muudatusteta säilitada. Siiski tuleks kõnealustes määrustes sisalduvaid tehnilise iseloomuga sätteid käsitleda komisjoni poolt vastu võetavates rakenduseeskirjades. |
| --- | --- |

(57)

Kooskõlas käesoleva määruse eesmärkidega tuleks need eeskirjad ilma sisuliste muudatusteta säilitada. Siiski tuleks kõnealustes määrustes sisalduvaid tehnilise iseloomuga sätteid käsitleda komisjoni poolt vastu võetavates rakenduseeskirjades.

| (58) | Nagu seni on sätestatud humalaturu ühises korralduses, tuleks kogu ühenduses järgida kvaliteedipoliitikat, rakendades sertifitseerimist käsitlevaid sätteid koos eeskirjadega, mis üldjuhul keelavad ilma sertifikaadita toodete või importtoodete korral samaväärsetele kvaliteeditunnustele mittevastavate toodete turustamise. |
| --- | --- |

(58)

Nagu seni on sätestatud humalaturu ühises korralduses, tuleks kogu ühenduses järgida kvaliteedipoliitikat, rakendades sertifitseerimist käsitlevaid sätteid koos eeskirjadega, mis üldjuhul keelavad ilma sertifikaadita toodete või importtoodete korral samaväärsetele kvaliteeditunnustele mittevastavate toodete turustamise.

| (59) | Oliiviõli kirjeldused ja määratlused ning nimed on oluline osa turu korraldusest, sest nendega kehtestatakse kvaliteedistandardid ning antakse tarbijatele toote kohta piisavat teavet ning need tuleks käesolevas määruses säilitada. |
| --- | --- |

(59)

Oliiviõli kirjeldused ja määratlused ning nimed on oluline osa turu korraldusest, sest nendega kehtestatakse kvaliteedistandardid ning antakse tarbijatele toote kohta piisavat teavet ning need tuleks käesolevas määruses säilitada.

| (60) | Üks eespool nimetatud toetuskavasid, mis aitab kaasa piima- ja piimatooteturu tasakaalustamisele ning seega selle sektori turuhindade stabiliseerimisele, seisneb lõssi kaseiiniks ja kaseinaatideks töötlemise toetamises, ning sisaldub määruses (EÜ) nr 1255/1999. Nõukogu 24. juuli 1990. aasta määrusega (EMÜ) nr 2204/90, millega sätestatakse piima- ja piimatooteturu ühise korralduse täiendavad üldised eeskirjad juustu osas, (41) võeti kasutusele eeskirjad kaseiini ja kaseinaatide kasutamise kohta juustu tootmisel, et heastada selle toetuskava võimalikke ebasoodsaid mõjusid, võttes arvesse ohtu juustule, mis kaasneb kaseiini ja kaseinaatidega asendamisega, ja püüdes sel moel turgu stabiliseerida. Need eeskirjad tuleks inkorporeerida käesolevasse määrusesse. |
| --- | --- |

(60)

Üks eespool nimetatud toetuskavasid, mis aitab kaasa piima- ja piimatooteturu tasakaalustamisele ning seega selle sektori turuhindade stabiliseerimisele, seisneb lõssi kaseiiniks ja kaseinaatideks töötlemise toetamises, ning sisaldub määruses (EÜ) nr 1255/1999. Nõukogu 24. juuli 1990. aasta määrusega (EMÜ) nr 2204/90, millega sätestatakse piima- ja piimatooteturu ühise korralduse täiendavad üldised eeskirjad juustu osas, (41) võeti kasutusele eeskirjad kaseiini ja kaseinaatide kasutamise kohta juustu tootmisel, et heastada selle toetuskava võimalikke ebasoodsaid mõjusid, võttes arvesse ohtu juustule, mis kaasneb kaseiini ja kaseinaatidega asendamisega, ja püüdes sel moel turgu stabiliseerida. Need eeskirjad tuleks inkorporeerida käesolevasse määrusesse.

| (61) | Teatava põllumajandustoorme töötlemine etüülalkoholiks on tihedalt seotud selle toorme majandusliku tähtsusega. See võib märkimisväärselt kaasa aidata kõnealuse toorme väärtuse suurenemisele ning olla olulise majandusliku ja sotsiaalse tähtsusega ühenduse teatavate piirkondade majandusele või oluliseks sissetulekuallikaks asjaomase toorme tootjaile. Samuti võimaldab see kõrvaldada turult ebarahuldava kvaliteediga tooted ja lühiajalised ülejäägid, mis võiksid põhjustada ajutisi probleeme teatavates sektorites. |
| --- | --- |

(61)

Teatava põllumajandustoorme töötlemine etüülalkoholiks on tihedalt seotud selle toorme majandusliku tähtsusega. See võib märkimisväärselt kaasa aidata kõnealuse toorme väärtuse suurenemisele ning olla olulise majandusliku ja sotsiaalse tähtsusega ühenduse teatavate piirkondade majandusele või oluliseks sissetulekuallikaks asjaomase toorme tootjaile. Samuti võimaldab see kõrvaldada turult ebarahuldava kvaliteediga tooted ja lühiajalised ülejäägid, mis võiksid põhjustada ajutisi probleeme teatavates sektorites.

| (62) | Humala-, oliiviõli ja lauaoliivide, tubaka- ja siidiussisektoris keskenduvad õigusaktid poliitiliste eesmärkide saavutamiseks eri liiki organisatsioonidele, seda eelkõige asjaomaste toodete turgude stabiliseerimiseks ning nende kvaliteedi parandamiseks ja tagamiseks ühismeetmete kaudu. Seda organisatsioonide süsteemi seni reguleerinud sätted põhinevad liikmesriikide tunnustatud organisatsioonidel või teatavatel tingimustel komisjoni tunnustatud organisatsioonidel vastavalt komisjonis vastu võetavatele sätetele. See süsteem tuleks säilitada ning seni kehtinud sätted ühtlustada. |
| --- | --- |

(62)

Humala-, oliiviõli ja lauaoliivide, tubaka- ja siidiussisektoris keskenduvad õigusaktid poliitiliste eesmärkide saavutamiseks eri liiki organisatsioonidele, seda eelkõige asjaomaste toodete turgude stabiliseerimiseks ning nende kvaliteedi parandamiseks ja tagamiseks ühismeetmete kaudu. Seda organisatsioonide süsteemi seni reguleerinud sätted põhinevad liikmesriikide tunnustatud organisatsioonidel või teatavatel tingimustel komisjoni tunnustatud organisatsioonidel vastavalt komisjonis vastu võetavatele sätetele. See süsteem tuleks säilitada ning seni kehtinud sätted ühtlustada.

| (63) | Et toetada tootmisharudevaheliste organisatsioonide teatavat tegevust, mis pakub erilist huvi, arvestades tubakaturu ühtse korralduse kehtivaid eeskirju, tuleks ette näha tootmisharudevahelise organisatsiooni poolt tema liikmete jaoks vastuvõetud eeskirjade laiendamine teatavatel tingimustel kõikidele ühe või mitme piirkonna tootjatele ja rühmadele, kes organisatsiooni ei kuulu. Sama tuleks kohaldada ka tootmisharudevaheliste organisatsioonide muu tegevuse suhtes, mis pakuvad tubakasektori seisukohalt üldmajanduslikku või tehnilist huvi ja mis seega tulevad kasuks kõikidele kõnealustes tootmisharudes tegutsevatele isikutele. Liikmesriigid ja komisjon peaksid omavahel tihedat koostööd tegema. Komisjonil peaksid olema püsivad järelevalvevolitused, eriti nende organisatsioonide kokkulepete ja kooskõlastatud tegevuste tõttu. |
| --- | --- |

(63)

Et toetada tootmisharudevaheliste organisatsioonide teatavat tegevust, mis pakub erilist huvi, arvestades tubakaturu ühtse korralduse kehtivaid eeskirju, tuleks ette näha tootmisharudevahelise organisatsiooni poolt tema liikmete jaoks vastuvõetud eeskirjade laiendamine teatavatel tingimustel kõikidele ühe või mitme piirkonna tootjatele ja rühmadele, kes organisatsiooni ei kuulu. Sama tuleks kohaldada ka tootmisharudevaheliste organisatsioonide muu tegevuse suhtes, mis pakuvad tubakasektori seisukohalt üldmajanduslikku või tehnilist huvi ja mis seega tulevad kasuks kõikidele kõnealustes tootmisharudes tegutsevatele isikutele. Liikmesriigid ja komisjon peaksid omavahel tihedat koostööd tegema. Komisjonil peaksid olema püsivad järelevalvevolitused, eriti nende organisatsioonide kokkulepete ja kooskõlastatud tegevuste tõttu.

| (64) | Teatud sektorites peale nende, mille suhtes on kehtivate eeskirjadega sätestatud tootjaorganisatsioonide või tootmisharudevaheliste organisatsioonide tunnustamine, võivad liikmesriigid soovida selliseid siseriiklikul õigusel põhinevaid organisatsioone tunnustada, kui ühenduse õigus seda võimaldab. Seetõttu tuleks seda võimalust täpsustada. Lisaks tuleks vastu võtta eeskirjad, mille kohaselt jääb pärast käesoleva määruse vastuvõtmist kehtima kehtivatele määrustele vastavate tootjaorganisatsioonide ja tootmisharudevaheliste organisatsioonide tunnustamine. |
| --- | --- |

(64)

Teatud sektorites peale nende, mille suhtes on kehtivate eeskirjadega sätestatud tootjaorganisatsioonide või tootmisharudevaheliste organisatsioonide tunnustamine, võivad liikmesriigid soovida selliseid siseriiklikul õigusel põhinevaid organisatsioone tunnustada, kui ühenduse õigus seda võimaldab. Seetõttu tuleks seda võimalust täpsustada. Lisaks tuleks vastu võtta eeskirjad, mille kohaselt jääb pärast käesoleva määruse vastuvõtmist kehtima kehtivatele määrustele vastavate tootjaorganisatsioonide ja tootmisharudevaheliste organisatsioonide tunnustamine.

| (65) | Ühenduse ühtne turg sisaldab kauplemissüsteemi ühenduse välispiiridel. Kauplemissüsteem peaks hõlmama imporditollimakse ja eksporditoetusi ning peaks põhimõtteliselt ühenduse turgu stabiliseerima. Kauplemissüsteem peaks põhinema mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay voorus võetud kohustustel. |
| --- | --- |

(65)

Ühenduse ühtne turg sisaldab kauplemissüsteemi ühenduse välispiiridel. Kauplemissüsteem peaks hõlmama imporditollimakse ja eksporditoetusi ning peaks põhimõtteliselt ühenduse turgu stabiliseerima. Kauplemissüsteem peaks põhinema mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay voorus võetud kohustustel.

| (66) | Kolmandate riikidega toimuva põllumajandustoodetega kauplemise mahu järelevalvet teravilja-, riisi-, suhkru-, seemne-, oliiviõli ja lauaoliivide, lina- ja kanepi-, veise- ja vasikaliha-, piima- ja piimatoote-, sea-, lamba- ja kitseliha-, muna-, linnuliha-, elustaime- ning põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholituru ühises korralduses on seni nii impordi kui ka ekspordi osas rakendatud kas kohutuslike litsentside süsteemi või süsteeme, milles komisjonil oli õigus kehtestada litsentsinõudeid. |
| --- | --- |

(66)

Kolmandate riikidega toimuva põllumajandustoodetega kauplemise mahu järelevalvet teravilja-, riisi-, suhkru-, seemne-, oliiviõli ja lauaoliivide, lina- ja kanepi-, veise- ja vasikaliha-, piima- ja piimatoote-, sea-, lamba- ja kitseliha-, muna-, linnuliha-, elustaime- ning põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholituru ühises korralduses on seni nii impordi kui ka ekspordi osas rakendatud kas kohutuslike litsentside süsteemi või süsteeme, milles komisjonil oli õigus kehtestada litsentsinõudeid.

| (67) | Kaubavoogude järelevalve on eelkõige haldusküsimus, mis tuleks lahendada paindlikult. Sellest tulenevalt ning arvestades nendest ühistest turukorraldustest, kus litsentside haldamine on juba komisjoni pädevusse antud, saadud kogemusi, tundub olevat asjakohane laiendada nimetatud lähenemisviisi kõikidele sektoritele, kus kasutatakse impordi- ja ekspordilitsentse. Litsentsinõuete kehtestamise otsuse peaks tegema komisjon, võttes arvesse impordilitsentside vajalikkust asjaomaste turgude korraldamise ning eelkõige kõnealuste toodete impordi järelevalve seisukohalt. |
| --- | --- |

(67)

Kaubavoogude järelevalve on eelkõige haldusküsimus, mis tuleks lahendada paindlikult. Sellest tulenevalt ning arvestades nendest ühistest turukorraldustest, kus litsentside haldamine on juba komisjoni pädevusse antud, saadud kogemusi, tundub olevat asjakohane laiendada nimetatud lähenemisviisi kõikidele sektoritele, kus kasutatakse impordi- ja ekspordilitsentse. Litsentsinõuete kehtestamise otsuse peaks tegema komisjon, võttes arvesse impordilitsentside vajalikkust asjaomaste turgude korraldamise ning eelkõige kõnealuste toodete impordi järelevalve seisukohalt.

| (68) | Põllumajandustoodetele Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) lepingute kohaselt kehtivad tollimaksud on suures osas sätestatud ühises tollitariifistikus. Osa teravilja- ja riisisektori toodete kohta on aga lisamehhanismide kasutuselevõtu tõttu vaja ette näha erandite tegemise võimalus. |
| --- | --- |

(68)

Põllumajandustoodetele Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) lepingute kohaselt kehtivad tollimaksud on suures osas sätestatud ühises tollitariifistikus. Osa teravilja- ja riisisektori toodete kohta on aga lisamehhanismide kasutuselevõtu tõttu vaja ette näha erandite tegemise võimalus.

| (69) | Selleks et vältida või kõrvaldada kahjulikke mõjusid ühenduse turul, mis võivad tuleneda teatavate põllumajandustoodete impordist, tuleks selliste toodete impordi puhul kohaldada täiendavat tollimaksu, juhul kui teatavad tingimused on täidetud. |
| --- | --- |

(69)

Selleks et vältida või kõrvaldada kahjulikke mõjusid ühenduse turul, mis võivad tuleneda teatavate põllumajandustoodete impordist, tuleks selliste toodete impordi puhul kohaldada täiendavat tollimaksu, juhul kui teatavad tingimused on täidetud.

| (70) | Teatavatel tingimustel on asjakohane volitada komisjoni avama ja haldama impordi tariifikvoote, mis tulenevad kooskõlas asutamislepinguga sõlmitud rahvusvahelistest lepingutest või muust nõukogu õigusaktist. |
| --- | --- |

(70)

Teatavatel tingimustel on asjakohane volitada komisjoni avama ja haldama impordi tariifikvoote, mis tulenevad kooskõlas asutamislepinguga sõlmitud rahvusvahelistest lepingutest või muust nõukogu õigusaktist.

| (71) | Nõukogu 29. oktoobri 1975. aasta määruse nr 2729/75 (teravilja-, riisi- ja purustatud riisi segude impordimaksude kohta) (42) eesmärk on tagada teravilja, riisi ja purustatud riisi segude importimisel kohaldatava maksusüsteemi nõuetekohane toimimine. Need eeskirjad tuleks kaasata käesolevasse määrusesse. |
| --- | --- |

(71)

Nõukogu 29. oktoobri 1975. aasta määruse nr 2729/75 (teravilja-, riisi- ja purustatud riisi segude impordimaksude kohta) (42) eesmärk on tagada teravilja, riisi ja purustatud riisi segude importimisel kohaldatava maksusüsteemi nõuetekohane toimimine. Need eeskirjad tuleks kaasata käesolevasse määrusesse.

| (72) | Ühendus on sõlminud mitu turule sooduspääsu käsitlevat kokkulepet kolmandate riikidega ja sellest lähtuvalt on neil riikidel võimalik roosuhkrut ühendusse eksportida soodsatel tingimustel. Suhkruturu ühine korraldus näeb ette rafineerimistehaste suhkruvajaduse hindamise ning teatavatel tingimustel impordilitsentside reserveerimise oluliste imporditud toor-roosuhkru koguste spetsialiseerunud kasutajatele, keda loetakse ühenduses täiskoormusega rafineerimistehasteks. Need sätted tuleks säilitada. |
| --- | --- |

(72)

Ühendus on sõlminud mitu turule sooduspääsu käsitlevat kokkulepet kolmandate riikidega ja sellest lähtuvalt on neil riikidel võimalik roosuhkrut ühendusse eksportida soodsatel tingimustel. Suhkruturu ühine korraldus näeb ette rafineerimistehaste suhkruvajaduse hindamise ning teatavatel tingimustel impordilitsentside reserveerimise oluliste imporditud toor-roosuhkru koguste spetsialiseerunud kasutajatele, keda loetakse ühenduses täiskoormusega rafineerimistehasteks. Need sätted tuleks säilitada.

| (73) | Selleks et keelatud kultuurid ei saaks häirida kiu tootmiseks kasvatatava kanepi turu ühist korraldust, sätestab vastav määrus imporditud kanepi ja kanepiseemnete kontrolli, tagamaks et kõnealused saadused pakuksid tetrahüdrokannabinooli sisalduse suhtes teatavaid garantiisid. Lisaks tuleks muul otstarbel kui külvamiseks imporditud kanepiseemnete kohta kehtestada kontrollsüsteem, mis näeb ette asjaomaste importijate heakskiitmise süsteemi. Need sätted tuleks säilitada. |
| --- | --- |

(73)

Selleks et keelatud kultuurid ei saaks häirida kiu tootmiseks kasvatatava kanepi turu ühist korraldust, sätestab vastav määrus imporditud kanepi ja kanepiseemnete kontrolli, tagamaks et kõnealused saadused pakuksid tetrahüdrokannabinooli sisalduse suhtes teatavaid garantiisid. Lisaks tuleks muul otstarbel kui külvamiseks imporditud kanepiseemnete kohta kehtestada kontrollsüsteem, mis näeb ette asjaomaste importijate heakskiitmise süsteemi. Need sätted tuleks säilitada.

| (74) | Humalasektori toodete puhul järgitakse kogu ühenduses kvaliteedipoliitikat. Importtoodete puhul tuleks sätted, millega tagatakse ainult samaväärsetele kvaliteedi miinimumtunnustele vastavate toodete importimine, käesolevasse määrusesse inkorporeerida. |
| --- | --- |

(74)

Humalasektori toodete puhul järgitakse kogu ühenduses kvaliteedipoliitikat. Importtoodete puhul tuleks sätted, millega tagatakse ainult samaväärsetele kvaliteedi miinimumtunnustele vastavate toodete importimine, käesolevasse määrusesse inkorporeerida.

| (75) | Tollimaksusüsteem võimaldab loobuda kõikidest muudest kaitsemeetmetest ühenduse välispiiril. Erandlikel asjaoludel võib siseturu- ja tollimaksumehhanism osutuda ebapiisavaks. Selleks et mitte jätta ühenduse turgu kaitseta sellest tingitud häirete vastu, peaks ühendus saama võtta viivitamata kõiki vajalikke meetmeid. Kõnealused meetmed peaksid olema kooskõlas ühenduse rahvusvaheliste kohustustega. |
| --- | --- |

(75)

Tollimaksusüsteem võimaldab loobuda kõikidest muudest kaitsemeetmetest ühenduse välispiiril. Erandlikel asjaoludel võib siseturu- ja tollimaksumehhanism osutuda ebapiisavaks. Selleks et mitte jätta ühenduse turgu kaitseta sellest tingitud häirete vastu, peaks ühendus saama võtta viivitamata kõiki vajalikke meetmeid. Kõnealused meetmed peaksid olema kooskõlas ühenduse rahvusvaheliste kohustustega.

| (76) | Ühiste turukorralduste nõuetekohase toimimise tagamiseks ja eelkõige turuhäirete vältimiseks nähakse paljude toodete turgude ühiste korraldustega tavaliselt ette võimalus keelata sees- ja välistöötlemise korra kasutamine. See võimalus tuleks säilitada. Lisaks näitavad kogemused, et kui kõnealune kord häirib või ähvardab häirida turgu, peab meetmeid võtma ilma suurema viivituseta. Seepärast tuleks komisjonile anda vastavad õigused. Seega on asjakohane võimaldada komisjonil sellistes olukordades sees- ja välistöötlemise korra kasutamine peatada. |
| --- | --- |

(76)

Ühiste turukorralduste nõuetekohase toimimise tagamiseks ja eelkõige turuhäirete vältimiseks nähakse paljude toodete turgude ühiste korraldustega tavaliselt ette võimalus keelata sees- ja välistöötlemise korra kasutamine. See võimalus tuleks säilitada. Lisaks näitavad kogemused, et kui kõnealune kord häirib või ähvardab häirida turgu, peab meetmeid võtma ilma suurema viivituseta. Seepärast tuleks komisjonile anda vastavad õigused. Seega on asjakohane võimaldada komisjonil sellistes olukordades sees- ja välistöötlemise korra kasutamine peatada.

| (77) | Kolmandatesse riikidesse ekspordil selliste toetuste määramine, mis põhinevad ühenduse ja maailmaturuhinna vahel ning mille puhul piirdutakse ühenduse WTO kohustustega, peaks kaitsma ühenduse osalemist käesoleva määruse reguleerimisalasse jäävate teatavate toodete rahvusvahelises kaubanduses. Subsideeritud ekspordi suhtes tuleks rakendada väärtuselisi ja koguselisi piiranguid. |
| --- | --- |

(77)

Kolmandatesse riikidesse ekspordil selliste toetuste määramine, mis põhinevad ühenduse ja maailmaturuhinna vahel ning mille puhul piirdutakse ühenduse WTO kohustustega, peaks kaitsma ühenduse osalemist käesoleva määruse reguleerimisalasse jäävate teatavate toodete rahvusvahelises kaubanduses. Subsideeritud ekspordi suhtes tuleks rakendada väärtuselisi ja koguselisi piiranguid.

| (78) | Väärtuspiirangute järgimine tuleks tagada toetuste määramise ajal, kontrollides makseid EAGFi eeskirjade alusel. Järelevalvet võib hõlbustada eksporditoetuste kohustuslik eelkinnitamine, lubades diferentseeritud toetuste puhul võimalust muuta ette nähtud sihtkohta geograafilises piirkonnas, mille suhtes kehtib ühtne eksporditoetuse määr. Sihtkoha muutmise korral tuleks maksta tegeliku sihtkoha suhtes kehtivat toetust, mis ei või olla suurem kui alguses ette nähtud sihtkoha suhtes kohaldatav summa. |
| --- | --- |

(78)

Väärtuspiirangute järgimine tuleks tagada toetuste määramise ajal, kontrollides makseid EAGFi eeskirjade alusel. Järelevalvet võib hõlbustada eksporditoetuste kohustuslik eelkinnitamine, lubades diferentseeritud toetuste puhul võimalust muuta ette nähtud sihtkohta geograafilises piirkonnas, mille suhtes kehtib ühtne eksporditoetuse määr. Sihtkoha muutmise korral tuleks maksta tegeliku sihtkoha suhtes kehtivat toetust, mis ei või olla suurem kui alguses ette nähtud sihtkoha suhtes kohaldatav summa.

| (79) | Kogusepiirangutele vastavuse peaks tagama usaldusväärne ja tõhus järelevalvesüsteem. Selleks tuleks eksporditoetuse andmiseks nõuda ekspordilitsentsi. Eksporditoetust tuleks anda kasutatavate piirnormide ulatuses iga asjaomase toote konkreetse olukorra põhjal. Sellest reeglist võiks erandeid lubada üksnes asutamislepingu I lisas loetlemata töödeldud toodete puhul, mille suhtes kogusepiiranguid ei kohaldata. Tuleks sätestada erandid halduseeskirjadest kõrvalekaldumise puhuks, kui eksporditoetustega kaetud eksport ei ületa tõenäoliselt ette nähtud koguseid. |
| --- | --- |

(79)

Kogusepiirangutele vastavuse peaks tagama usaldusväärne ja tõhus järelevalvesüsteem. Selleks tuleks eksporditoetuse andmiseks nõuda ekspordilitsentsi. Eksporditoetust tuleks anda kasutatavate piirnormide ulatuses iga asjaomase toote konkreetse olukorra põhjal. Sellest reeglist võiks erandeid lubada üksnes asutamislepingu I lisas loetlemata töödeldud toodete puhul, mille suhtes kogusepiiranguid ei kohaldata. Tuleks sätestada erandid halduseeskirjadest kõrvalekaldumise puhuks, kui eksporditoetustega kaetud eksport ei ületa tõenäoliselt ette nähtud koguseid.

| (80) | Elusveiste ekspordi korral tuleks eksporditoetuste andmine ja väljamaksmine ette näha üksnes juhul, kui järgitakse loomade heaolu, eelkõige loomade kaitset transportimisel käsitlevate ühenduse õigusaktide sätteid. |
| --- | --- |

(80)

Elusveiste ekspordi korral tuleks eksporditoetuste andmine ja väljamaksmine ette näha üksnes juhul, kui järgitakse loomade heaolu, eelkõige loomade kaitset transportimisel käsitlevate ühenduse õigusaktide sätteid.

| (81) | Kui põllumajandustooted vastavad teatavatele spetsifikatsioonidele ja/või hinnatingimustele, võivad need kolmandates riikides kuuluda impordi erirežiimi alla. Sellise süsteemi nõuetekohase kohaldamise tagamiseks on vajalik halduskoostöö importiva kolmanda riigi ja ühenduse asutuste vahel. Selleks peaks toodetele olema lisatud ühenduses välja antud sertifikaat. |
| --- | --- |

(81)

Kui põllumajandustooted vastavad teatavatele spetsifikatsioonidele ja/või hinnatingimustele, võivad need kolmandates riikides kuuluda impordi erirežiimi alla. Sellise süsteemi nõuetekohase kohaldamise tagamiseks on vajalik halduskoostöö importiva kolmanda riigi ja ühenduse asutuste vahel. Selleks peaks toodetele olema lisatud ühenduses välja antud sertifikaat.

| (82) | Lillesibulate eksport kolmandatesse riikidesse on ühendusele märkimisväärse majandusliku tähtsusega. Sellise ekspordi jätkamist ja arendamist võib tagada hindade stabiliseerimisega kõnealuses kaubanduses. Selleks tuleks kõnealuste toodete jaoks sätestada ekspordi miinimumhinnad. |
| --- | --- |

(82)

Lillesibulate eksport kolmandatesse riikidesse on ühendusele märkimisväärse majandusliku tähtsusega. Sellise ekspordi jätkamist ja arendamist võib tagada hindade stabiliseerimisega kõnealuses kaubanduses. Selleks tuleks kõnealuste toodete jaoks sätestada ekspordi miinimumhinnad.

| (83) | Asutamislepingu artikli 36 kohaselt kohaldatakse asutamislepingu konkurentsieeskirju käsitleva peatüki sätteid põllumajandussaaduste tootmise ja nendega kauplemise suhtes ainult ulatuses, mille nõukogu määrab kindlaks asutamislepingu artikli 37 lõigete 2 ja 3 raames ning vastavalt nendes lõigetes ette nähtud menetlusele. Erinevates ühistes turukorraldustes kuulutati riigiabisätted suures osas kohaldatavateks. Eelkõige asutamislepingust tulenevate eeskirjade kohaldamine ettevõtjate suhtes on lisaks määratletud nõukogu 24. juuli 2006. aasta määruses (EÜ) nr 1184/2006, millega kohaldatakse teatavaid konkurentsieeskirju põllumajandustoodete ja -saaduste tootmise ja nendega kauplemise suhtes (43). Tulenevalt eesmärgist luua üks kõikehõlmav turupoliitika eeskirjade kogumik on asjakohane inkorporeerida kõik asjaomased sätted käesolevasse määrusesse. |
| --- | --- |

(83)

Asutamislepingu artikli 36 kohaselt kohaldatakse asutamislepingu konkurentsieeskirju käsitleva peatüki sätteid põllumajandussaaduste tootmise ja nendega kauplemise suhtes ainult ulatuses, mille nõukogu määrab kindlaks asutamislepingu artikli 37 lõigete 2 ja 3 raames ning vastavalt nendes lõigetes ette nähtud menetlusele. Erinevates ühistes turukorraldustes kuulutati riigiabisätted suures osas kohaldatavateks. Eelkõige asutamislepingust tulenevate eeskirjade kohaldamine ettevõtjate suhtes on lisaks määratletud nõukogu 24. juuli 2006. aasta määruses (EÜ) nr 1184/2006, millega kohaldatakse teatavaid konkurentsieeskirju põllumajandustoodete ja -saaduste tootmise ja nendega kauplemise suhtes (43). Tulenevalt eesmärgist luua üks kõikehõlmav turupoliitika eeskirjade kogumik on asjakohane inkorporeerida kõik asjaomased sätted käesolevasse määrusesse.

| (84) | Asutamislepingu artiklis 81 osutatud kokkuleppeid, otsuseid ja kooskõlastatud tegevust käsitlevaid, samuti turgu valitseva seisundi kuritarvitamisega seotud konkurentsieeskirju tuleks põllumajandustoodete ja -saaduste tootmise ja nendega kauplemise suhtes kohaldada sel määral, et nende kohaldamine ei takistaks põllumajandusturgude riigisisese korralduse toimimist ega ohustaks ühise põllumajanduspoliitika eesmärkide saavutamist. |
| --- | --- |

(84)

Asutamislepingu artiklis 81 osutatud kokkuleppeid, otsuseid ja kooskõlastatud tegevust käsitlevaid, samuti turgu valitseva seisundi kuritarvitamisega seotud konkurentsieeskirju tuleks põllumajandustoodete ja -saaduste tootmise ja nendega kauplemise suhtes kohaldada sel määral, et nende kohaldamine ei takistaks põllumajandusturgude riigisisese korralduse toimimist ega ohustaks ühise põllumajanduspoliitika eesmärkide saavutamist.

| (85) | Eriline lähenemine tagatakse sellistele põllumajandustootjate ühendustele, kelle esmane eesmärk on põllumajandustoodete ja -saaduste ühistootmine või -turustamine või ühiste seadmete kasutamine, välja arvatud siis, kui selline ühistegevus välistab konkurentsi või ohustab asutamislepingu artikli 33 eesmärkide saavutamist. |
| --- | --- |

(85)

Eriline lähenemine tagatakse sellistele põllumajandustootjate ühendustele, kelle esmane eesmärk on põllumajandustoodete ja -saaduste ühistootmine või -turustamine või ühiste seadmete kasutamine, välja arvatud siis, kui selline ühistegevus välistab konkurentsi või ohustab asutamislepingu artikli 33 eesmärkide saavutamist.

| (86) | Ühise põllumajanduspoliitika arengu ohustamise vältimiseks ning selleks, et tagada kõnealuste ettevõtete mittediskrimineeriv kohtlemine ja õiguskindlus, peaks ainult komisjon, kelle otsuseid on pädev läbi vaatama Euroopa Kohus, olema volitatud otsustama, kas asutamislepingu artiklis 81 osutatud kokkulepped, otsused ja kooskõlastatud tegevus on ühise põllumajanduspoliitika eesmärkidega kooskõlas. |
| --- | --- |

(86)

Ühise põllumajanduspoliitika arengu ohustamise vältimiseks ning selleks, et tagada kõnealuste ettevõtete mittediskrimineeriv kohtlemine ja õiguskindlus, peaks ainult komisjon, kelle otsuseid on pädev läbi vaatama Euroopa Kohus, olema volitatud otsustama, kas asutamislepingu artiklis 81 osutatud kokkulepped, otsused ja kooskõlastatud tegevus on ühise põllumajanduspoliitika eesmärkidega kooskõlas.

| (87) | Riikliku abi andmine kahjustaks ühistel hindadel põhineva ühtse turu nõuetekohast toimimist. Seepärast tuleks käesoleva määrusega hõlmatud toodete suhtes kohaldada asutamislepingu riigiabi käsitlevaid sätteid. Teatavates olukordades tuleks lubada erandeid. Selliste erandite kohaldamiseks peaks aga komisjon koostama olemasolevate, uute või kavandatavate riiklike toetuste nimekirja, andma liikmesriikidele asjakohast nõu ja pakkuma välja neile sobivaid meetmeid. |
| --- | --- |

(87)

Riikliku abi andmine kahjustaks ühistel hindadel põhineva ühtse turu nõuetekohast toimimist. Seepärast tuleks käesoleva määrusega hõlmatud toodete suhtes kohaldada asutamislepingu riigiabi käsitlevaid sätteid. Teatavates olukordades tuleks lubada erandeid. Selliste erandite kohaldamiseks peaks aga komisjon koostama olemasolevate, uute või kavandatavate riiklike toetuste nimekirja, andma liikmesriikidele asjakohast nõu ja pakkuma välja neile sobivaid meetmeid.

| (88) | Soome ja Rootsi võivad nende ühinemisest alates põhjapõtrade ja põhjapõdratoodete tootmise ja turustamise erilise majandusliku olukorra tõttu neid tegevusi toetada. Lisaks võib Soome oma eriliste kliimatingimuste tõttu anda komisjoni loal toetust ainult Soomes toodetavate seemnete ja teraviljaseemnete teatavate koguste tootmiseks. Need erandid tuleks säilitada. |
| --- | --- |

(88)

Soome ja Rootsi võivad nende ühinemisest alates põhjapõtrade ja põhjapõdratoodete tootmise ja turustamise erilise majandusliku olukorra tõttu neid tegevusi toetada. Lisaks võib Soome oma eriliste kliimatingimuste tõttu anda komisjoni loal toetust ainult Soomes toodetavate seemnete ja teraviljaseemnete teatavate koguste tootmiseks. Need erandid tuleks säilitada.

| (89) | Liikmesriikides, kus suhkrukvoote on oluliselt vähendatud, esineb suhkrupeedikasvatajatel tõsiseid kohandamisprobleeme. Sellistel juhtudel ei ole määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV jaotise peatükis 10f sätestatud suhkrupeedikasvatajatele antav ühenduse üleminekutoetus piisav suhkrupeedikasvatajate raskuste täielikuks lahendamiseks. Seetõttu tuleks liikmesriikidel, kes on määruse (EÜ) nr 318/2006 III lisas 20. veebruaril 2006 kindlaksmääratud suhkrukvoote vähendanud rohkem kui 50 %, lubada anda suhkrupeedikasvatajatele ühenduse üleminekuabi kohaldamise perioodil riigiabi. Tagamaks, et liikmesriigid ei annaks riigiabi oma suhkrupeedikasvatajate vajadusi ületavas ulatuses, peaks asjaomase riigiabi kogusumma kindlaksmääramine jätkuvalt sõltuma komisjoni heakskiidust, välja arvatud Itaalia puhul, kus toetuse maksimumvajadust kõige tootlikuma suhkrupeedikasvataja osas reformijärgsete turutingimustega kohanemiseks on hinnatud 11 eurole ühe tonni toodetud suhkrupeedi kohta. Lisaks tuleks Itaalia eeldatavate eriprobleemide tõttu säilitada kord, mis võimaldab suhkrupeedikasvatajatel saada otsest või kaudset riigiabi. |
| --- | --- |

(89)

Liikmesriikides, kus suhkrukvoote on oluliselt vähendatud, esineb suhkrupeedikasvatajatel tõsiseid kohandamisprobleeme. Sellistel juhtudel ei ole määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV jaotise peatükis 10f sätestatud suhkrupeedikasvatajatele antav ühenduse üleminekutoetus piisav suhkrupeedikasvatajate raskuste täielikuks lahendamiseks. Seetõttu tuleks liikmesriikidel, kes on määruse (EÜ) nr 318/2006 III lisas 20. veebruaril 2006 kindlaksmääratud suhkrukvoote vähendanud rohkem kui 50 %, lubada anda suhkrupeedikasvatajatele ühenduse üleminekuabi kohaldamise perioodil riigiabi. Tagamaks, et liikmesriigid ei annaks riigiabi oma suhkrupeedikasvatajate vajadusi ületavas ulatuses, peaks asjaomase riigiabi kogusumma kindlaksmääramine jätkuvalt sõltuma komisjoni heakskiidust, välja arvatud Itaalia puhul, kus toetuse maksimumvajadust kõige tootlikuma suhkrupeedikasvataja osas reformijärgsete turutingimustega kohanemiseks on hinnatud 11 eurole ühe tonni toodetud suhkrupeedi kohta. Lisaks tuleks Itaalia eeldatavate eriprobleemide tõttu säilitada kord, mis võimaldab suhkrupeedikasvatajatel saada otsest või kaudset riigiabi.

| (90) | Soomes sõltub suhkrupeedikasvatus erilistest geograafilistest ja kliimatingimustest, mis mõjutavad suhkrupeedikasvatust ebasoodsalt lisaks suhkrureformi üldistele mõjudele. Seetõttu tuleks säilitada suhkruturu ühise korralduse raames võetud sätted, mis lubavad sellel liikmesriigil anda oma suhkrupeedikasvatajatele püsivalt riigiabi piisavas summas. |
| --- | --- |

(90)

Soomes sõltub suhkrupeedikasvatus erilistest geograafilistest ja kliimatingimustest, mis mõjutavad suhkrupeedikasvatust ebasoodsalt lisaks suhkrureformi üldistele mõjudele. Seetõttu tuleks säilitada suhkruturu ühise korralduse raames võetud sätted, mis lubavad sellel liikmesriigil anda oma suhkrupeedikasvatajatele püsivalt riigiabi piisavas summas.

| (91) | Arvestades Saksamaa eriolukorda, kus praegu antakse riiklikku abi suurele hulgale väiketootjaile, kes toodavad alkoholi Saksamaa alkoholimonopoli eritingimuste alusel, on vaja piiratud ajavahemiku jooksul lubada kõnealuse abi andmist jätkata. Samuti tuleb ette näha aruande esitamine komisjoni poolt selle erisuse toimimise kohta nimetatud perioodi lõpus koos asjakohaste ettepanekutega. |
| --- | --- |

(91)

Arvestades Saksamaa eriolukorda, kus praegu antakse riiklikku abi suurele hulgale väiketootjaile, kes toodavad alkoholi Saksamaa alkoholimonopoli eritingimuste alusel, on vaja piiratud ajavahemiku jooksul lubada kõnealuse abi andmist jätkata. Samuti tuleb ette näha aruande esitamine komisjoni poolt selle erisuse toimimise kohta nimetatud perioodi lõpus koos asjakohaste ettepanekutega.

| (92) | Kui liikmesriik soovib oma territooriumil toetada meetmeid piima ja piimatoodete tarbimise edendamiseks ühenduses, tuleks piimatootjatele ette näha selliste meetmete rahastamisvõimalus riigi tasandil kehtiva müügiedendustasu kaudu. |
| --- | --- |

(92)

Kui liikmesriik soovib oma territooriumil toetada meetmeid piima ja piimatoodete tarbimise edendamiseks ühenduses, tuleks piimatootjatele ette näha selliste meetmete rahastamisvõimalus riigi tasandil kehtiva müügiedendustasu kaudu.

| (93) | Kuivsööda tootmise võimalikku arengut arvesse võttes peaks komisjon enne 30. septembrit 2008 esitama nõukogule seda sektorit käsitleva aruande, mille aluseks on kuivsöödaturu ühise korralduse hindamine. Aruandele tuleks vajaduse korral lisada asjakohased ettepanekud. Lisaks peaks komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule korrapäraselt aru andma mesindussektori suhtes kohaldatava toetuskava kohta. |
| --- | --- |

(93)

Kuivsööda tootmise võimalikku arengut arvesse võttes peaks komisjon enne 30. septembrit 2008 esitama nõukogule seda sektorit käsitleva aruande, mille aluseks on kuivsöödaturu ühise korralduse hindamine. Aruandele tuleks vajaduse korral lisada asjakohased ettepanekud. Lisaks peaks komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule korrapäraselt aru andma mesindussektori suhtes kohaldatava toetuskava kohta.

| (94) | Ühenduse turgude praeguse olukorra ja arenguväljavaadete kohta on vaja piisavalt teavet. Seetõttu tuleks ette näha kõikide ühenduses kasvatatud humala tarnelepingute registreerimine. |
| --- | --- |

(94)

Ühenduse turgude praeguse olukorra ja arenguväljavaadete kohta on vaja piisavalt teavet. Seetõttu tuleks ette näha kõikide ühenduses kasvatatud humala tarnelepingute registreerimine.

| (95) | On asjakohane näha teatavatel tingimustel ja teatavate toodete osas ette meetmed juhtudeks, kus siseturuhindade olulise muutumise või maailmaturu noteeringute või hindade tõttu on tekkinud või võivad tekkida häired. |
| --- | --- |

(95)

On asjakohane näha teatavatel tingimustel ja teatavate toodete osas ette meetmed juhtudeks, kus siseturuhindade olulise muutumise või maailmaturu noteeringute või hindade tõttu on tekkinud või võivad tekkida häired.

| (96) | On vaja kasutusele võtta põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholi käsitlevate erimeetmete raamistik, mis võimaldaks turujärelevalve eesmärgil koguda majandusandmeid ja analüüsida statistilist teavet. Kuivõrd põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholi turg on seotud etüülalkoholituruga üldiselt, tuleb kättesaadavaks teha ka muu kui põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholi turgu käsitlev teave. |
| --- | --- |

(96)

On vaja kasutusele võtta põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholi käsitlevate erimeetmete raamistik, mis võimaldaks turujärelevalve eesmärgil koguda majandusandmeid ja analüüsida statistilist teavet. Kuivõrd põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholi turg on seotud etüülalkoholituruga üldiselt, tuleb kättesaadavaks teha ka muu kui põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholi turgu käsitlev teave.

| (97) | Käesoleva määruse kohaldamisest tulenevate kohustuste täitmisest liikmesriikidele tekkinud kulutused peaks rahastama ühendus vastavalt määrusele (EÜ) nr 1290/2005. |
| --- | --- |

(97)

Käesoleva määruse kohaldamisest tulenevate kohustuste täitmisest liikmesriikidele tekkinud kulutused peaks rahastama ühendus vastavalt määrusele (EÜ) nr 1290/2005.

| (98) | Komisjonile tuleks anda volitused võtta vajalikud meetmed, et lahendada eriomaseid praktilisi küsimusi eriolukorras. |
| --- | --- |

(98)

Komisjonile tuleks anda volitused võtta vajalikud meetmed, et lahendada eriomaseid praktilisi küsimusi eriolukorras.

| (99) | Kuna põllumajandustoodete ühisturud arenevad pidevalt, peaksid liikmesriigid ja komisjon üksteist oluliste arengutega kursis hoidma. |
| --- | --- |

(99)

Kuna põllumajandustoodete ühisturud arenevad pidevalt, peaksid liikmesriigid ja komisjon üksteist oluliste arengutega kursis hoidma.

| (100) | Et vältida käesolevas määruses ette nähtud soodustuste kuritarvitamist, ei tohiks neid soodustusi anda või tuleks nende andmine lõpetada, kui leitakse, et mis tahes soodustuste saamise tingimused on loodud kunstlikult vastupidiselt käesoleva määruse eesmärkidele. |
| --- | --- |

(100)

Et vältida käesolevas määruses ette nähtud soodustuste kuritarvitamist, ei tohiks neid soodustusi anda või tuleks nende andmine lõpetada, kui leitakse, et mis tahes soodustuste saamise tingimused on loodud kunstlikult vastupidiselt käesoleva määruse eesmärkidele.

| (101) | Käesolevas määruses sätestatud kohustuste täitmise tagamiseks on vaja kohaldada kontrolli ning nende täitmata jätmise korral haldusmeetmeid ja -karistusi. Seetõttu tuleks anda komisjonile volitus võtta vastu vastavad eeskirjad, sealhulgas alusetute maksete tagasinõudmist ning käesoleva määruse kohaldamisest tulenevaid liikmesriikide aruandluskohustusi käsitlevad eeskirjad. |
| --- | --- |

(101)

Käesolevas määruses sätestatud kohustuste täitmise tagamiseks on vaja kohaldada kontrolli ning nende täitmata jätmise korral haldusmeetmeid ja -karistusi. Seetõttu tuleks anda komisjonile volitus võtta vastu vastavad eeskirjad, sealhulgas alusetute maksete tagasinõudmist ning käesoleva määruse kohaldamisest tulenevaid liikmesriikide aruandluskohustusi käsitlevad eeskirjad.

| (102) | Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks üldjuhul vastu võtta kooskõlas nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusega 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (44). Teatavate käesolevast määrusest tulenevate meetmete puhul, mis käsitlevad komisjoni volitusi, nõuavad kiiret tegutsemist või on puhtalt haldusliku iseloomuga, tuleks komisjoni volitada tegutsema omal vastutusel. |
| --- | --- |

(102)

Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks üldjuhul vastu võtta kooskõlas nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusega 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (44). Teatavate käesolevast määrusest tulenevate meetmete puhul, mis käsitlevad komisjoni volitusi, nõuavad kiiret tegutsemist või on puhtalt haldusliku iseloomuga, tuleks komisjoni volitada tegutsema omal vastutusel.

| (103) | Värskete puu- ja köögiviljade ning töödeldud puu- ja köögiviljatoodete ning veinituru ühise korralduse teatud aspektide käesolevasse määrusesse kaasamise tõttu tuleks neisse ühistesse turukorraldustesse teha teatavad muudatused. |
| --- | --- |

(103)

Värskete puu- ja köögiviljade ning töödeldud puu- ja köögiviljatoodete ning veinituru ühise korralduse teatud aspektide käesolevasse määrusesse kaasamise tõttu tuleks neisse ühistesse turukorraldustesse teha teatavad muudatused.

| (104) | Käesolev määrus inkorporeerib asutamislepingust tulenevate konkurentsieeskirjade kohaldamist käsitlevad sätted. Seni on selliseid sätteid reguleerinud nõukogu määrus (EÜ) nr 1184/2006. Nimetatud määruse reguleerimisala tuleks muuta, nii et selle sätted kehtiksid asutamislepingu I lisas loetletud toodete suhtes, mida käesolev määrus ei hõlma. |
| --- | --- |

(104)

Käesolev määrus inkorporeerib asutamislepingust tulenevate konkurentsieeskirjade kohaldamist käsitlevad sätted. Seni on selliseid sätteid reguleerinud nõukogu määrus (EÜ) nr 1184/2006. Nimetatud määruse reguleerimisala tuleks muuta, nii et selle sätted kehtiksid asutamislepingu I lisas loetletud toodete suhtes, mida käesolev määrus ei hõlma.

| (105) | Käesolev määrus inkorporeerib põhjendustes 2 ja 3 loetletud alusmäärustes sisalduvad sätted, välja arvatud need, mis sisalduvad määrustes (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1493/1999. Lisaks sellele inkorporeerib käesolev määrus järgmiste määruste sätted:






  — | nõukogu 29. oktoobri 1975. aasta määrus (EMÜ) nr 2729/75 teravilja-, riisi- ja purustatud riisi segude impordimaksude kohta; |
| --- | --- | --- |

(105)

Käesolev määrus inkorporeerib põhjendustes 2 ja 3 loetletud alusmäärustes sisalduvad sätted, välja arvatud need, mis sisalduvad määrustes (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1493/1999. Lisaks sellele inkorporeerib käesolev määrus järgmiste määruste sätted:

—

nõukogu 29. oktoobri 1975. aasta määrus (EMÜ) nr 2729/75 teravilja-, riisi- ja purustatud riisi segude impordimaksude kohta;

| — | nõukogu 29. oktoobri 1975. aasta määrus (EMÜ) nr 2763/75 sealihasektoris eraladustusabi andmise üldeeskirja kohta (45); |
| --- | --- |

—

nõukogu 29. oktoobri 1975. aasta määrus (EMÜ) nr 2763/75 sealihasektoris eraladustusabi andmise üldeeskirja kohta (45);

| — | nõukogu 29. oktoobri 1975. aasta määrus (EMÜ) nr 2782/75 haudemunade ja kodulindude tibude tootmise ja turustamise kohta; |
| --- | --- |

—

nõukogu 29. oktoobri 1975. aasta määrus (EMÜ) nr 2782/75 haudemunade ja kodulindude tibude tootmise ja turustamise kohta;

| — | nõukogu 25. märtsi 1976. aasta määrus (EMÜ) nr 707/76 siidiussikasvatajate tootjarühmade tunnustamise kohta (46); |
| --- | --- |

—

nõukogu 25. märtsi 1976. aasta määrus (EMÜ) nr 707/76 siidiussikasvatajate tootjarühmade tunnustamise kohta (46);

| — | nõukogu 17. mai 1977. aasta määrus (EMÜ) nr 1055/77 sekkumisametite poolt kokkuostetud toodete ladustamise ja liikumise kohta (47); |
| --- | --- |

—

nõukogu 17. mai 1977. aasta määrus (EMÜ) nr 1055/77 sekkumisametite poolt kokkuostetud toodete ladustamise ja liikumise kohta (47);

| — | nõukogu 20. detsembri 1979. aasta määrus (EMÜ) nr 2931/79 eksporditoetuse andmise kohta põllumajandustoodetele, mis võivad kolmandas riigis kasutada impordi erirežiimi (48); |
| --- | --- |

—

nõukogu 20. detsembri 1979. aasta määrus (EMÜ) nr 2931/79 eksporditoetuse andmise kohta põllumajandustoodetele, mis võivad kolmandas riigis kasutada impordi erirežiimi (48);

| — | nõukogu 13. novembri 1984. aasta määrus (EMÜ) nr 3220/84, millega määratakse kindlaks ühenduse searümpade liigitusskaala; |
| --- | --- |

—

nõukogu 13. novembri 1984. aasta määrus (EMÜ) nr 3220/84, millega määratakse kindlaks ühenduse searümpade liigitusskaala;

| — | nõukogu 2. juuli 1987. aasta määrus (EMÜ) nr 1898/87 piima ja piimatoodete turustamisel kasutatavate nimetuste kaitse kohta; |
| --- | --- |

—

nõukogu 2. juuli 1987. aasta määrus (EMÜ) nr 1898/87 piima ja piimatoodete turustamisel kasutatavate nimetuste kaitse kohta;

| — | nõukogu 10. detsembri 1987. aasta määrus (EMÜ) nr 3730/87, millega kehtestatakse sekkumisvarudest pärit ja ühenduses enim puudustkannatavatele isikutele jaotamiseks mõeldud toiduainete kindlaksmääratud organisatsioonidele tarnimise üldeeskirjad; |
| --- | --- |

—

nõukogu 10. detsembri 1987. aasta määrus (EMÜ) nr 3730/87, millega kehtestatakse sekkumisvarudest pärit ja ühenduses enim puudustkannatavatele isikutele jaotamiseks mõeldud toiduainete kindlaksmääratud organisatsioonidele tarnimise üldeeskirjad;

| — | nõukogu 12. veebruari 1990. aasta määrus (EMÜ) nr 386/90 toetust või muid summasid saavate põllumajandustoodete ekspordi ajal teostatava kontrolli kohta (49); |
| --- | --- |

—

nõukogu 12. veebruari 1990. aasta määrus (EMÜ) nr 386/90 toetust või muid summasid saavate põllumajandustoodete ekspordi ajal teostatava kontrolli kohta (49);

| — | nõukogu 7. mai 1990. aasta määrus (EMÜ) nr 1186/90, millega laiendatakse ühenduses kehtiva täiskasvanud veiste rümpade liigitusskaala reguleerimisala; |
| --- | --- |

—

nõukogu 7. mai 1990. aasta määrus (EMÜ) nr 1186/90, millega laiendatakse ühenduses kehtiva täiskasvanud veiste rümpade liigitusskaala reguleerimisala;

| — | nõukogu 26. juuni 1990. aasta määrus (EMÜ) nr 1906/90 kodulindude turustusnormide kohta; |
| --- | --- |

—

nõukogu 26. juuni 1990. aasta määrus (EMÜ) nr 1906/90 kodulindude turustusnormide kohta;

| — | nõukogu 24. juuli 1990. aasta määrus (EMÜ) nr 2204/90, millega sätestatakse piima- ja piimatooteturu ühise korralduse täiendavad üldised eeskirjad juustu osas; |
| --- | --- |

—

nõukogu 24. juuli 1990. aasta määrus (EMÜ) nr 2204/90, millega sätestatakse piima- ja piimatooteturu ühise korralduse täiendavad üldised eeskirjad juustu osas;

| — | nõukogu 30. juuni 1992. aasta määrus (EMÜ) nr 2077/92, mis käsitleb tubakasektori kutsealadevahelisi organisatsioone ja majandusharusiseseid kokkuleppeid (50); |
| --- | --- |

—

nõukogu 30. juuni 1992. aasta määrus (EMÜ) nr 2077/92, mis käsitleb tubakasektori kutsealadevahelisi organisatsioone ja majandusharusiseseid kokkuleppeid (50);

| — | nõukogu 23. juuli 1992. aasta määrus (EMÜ) nr 2137/92, mis käsitleb lambarümpade ühenduse liigitusskaalat ja määratleb ühenduse värskete või külmutatud lambarümpade standardkvaliteedi; |
| --- | --- |

—

nõukogu 23. juuli 1992. aasta määrus (EMÜ) nr 2137/92, mis käsitleb lambarümpade ühenduse liigitusskaalat ja määratleb ühenduse värskete või külmutatud lambarümpade standardkvaliteedi;

| — | nõukogu 5. detsembri 1994. aasta määrus (EÜ) nr 2991/94, millega kehtestatakse võiderasvade standardid; |
| --- | --- |

—

nõukogu 5. detsembri 1994. aasta määrus (EÜ) nr 2991/94, millega kehtestatakse võiderasvade standardid;

| — | nõukogu 18. detsembri 1997. aasta määrus (EÜ) nr 2597/97, millega sätestatakse täiendavad eeskirjad piima- ja piimatooteturu ühise korralduse kohta joogipiima osas; |
| --- | --- |

—

nõukogu 18. detsembri 1997. aasta määrus (EÜ) nr 2597/97, millega sätestatakse täiendavad eeskirjad piima- ja piimatooteturu ühise korralduse kohta joogipiima osas;

| — | nõukogu 22. oktoobri 1999. aasta määrus (EÜ) nr 2250/1999 Uus-Meremaalt pärit või tariifikvoodi kohta (51); |
| --- | --- |

—

nõukogu 22. oktoobri 1999. aasta määrus (EÜ) nr 2250/1999 Uus-Meremaalt pärit või tariifikvoodi kohta (51);

| — | nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1788/2003, millega kehtestatakse tasu piima- ja piimatootesektoris; |
| --- | --- |

—

nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1788/2003, millega kehtestatakse tasu piima- ja piimatootesektoris;

| — | nõukogu 19. juuni 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1028/2006 munade turustusnormide kohta; |
| --- | --- |

—

nõukogu 19. juuni 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1028/2006 munade turustusnormide kohta;

| — | nõukogu 24. juuli 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1183/2006 ühenduse täiskasvanud veiste rümpade liigitusskaala kohta. |
| --- | --- |

—

nõukogu 24. juuli 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1183/2006 ühenduse täiskasvanud veiste rümpade liigitusskaala kohta.

| (106) | Seetõttu tuleks need määrused kehtetuks tunnistada. Õiguskindluse huvides ja arvestades käesoleva määrusega kehtetuks tunnistatavate õigusaktide arvu ning kõnealuste õigusaktide kohaselt vastuvõetud või nendega muudetud õigusaktide arvu, on asjakohane selgitada, et kehtetuks tunnistamine ei mõjuta ühegi kehtetuks tunnistatud õigusakti alusel vastuvõetud õigusakti või nendega teistesse õigusaktidesse tehtud muudatuste kehtivust. |
| --- | --- |

(106)

Seetõttu tuleks need määrused kehtetuks tunnistada. Õiguskindluse huvides ja arvestades käesoleva määrusega kehtetuks tunnistatavate õigusaktide arvu ning kõnealuste õigusaktide kohaselt vastuvõetud või nendega muudetud õigusaktide arvu, on asjakohane selgitada, et kehtetuks tunnistamine ei mõjuta ühegi kehtetuks tunnistatud õigusakti alusel vastuvõetud õigusakti või nendega teistesse õigusaktidesse tehtud muudatuste kehtivust.

| (107) | Käesolevat määrust tuleks üldjuhul kohaldada alates 1. jaanuarist 2008. Tagamaks, et käesoleva määruse uued sätted ei mõjutaks jooksvat turustusaastat 2007/2008, tuleks nende sektorite suhtes, millele on ette nähtud turustusaastad, siiski ette näha hilisem kohaldamiskuupäev. Käesolevat määrust tuleks seetõttu kohaldada asjassepuutuvate sektorite suhtes alates turustusaastast 2008/2009. Selle tulemusel kohalduvad nimetatud sektorite vastavad määrused kuni vastava turustusaasta 2007/2008 lõpuni. |
| --- | --- |

(107)

Käesolevat määrust tuleks üldjuhul kohaldada alates 1. jaanuarist 2008. Tagamaks, et käesoleva määruse uued sätted ei mõjutaks jooksvat turustusaastat 2007/2008, tuleks nende sektorite suhtes, millele on ette nähtud turustusaastad, siiski ette näha hilisem kohaldamiskuupäev. Käesolevat määrust tuleks seetõttu kohaldada asjassepuutuvate sektorite suhtes alates turustusaastast 2008/2009. Selle tulemusel kohalduvad nimetatud sektorite vastavad määrused kuni vastava turustusaasta 2007/2008 lõpuni.

| (108) | Lisaks tuleks teatavate muude sektorite suhtes, millele ei ole turustusaastaid ette nähtud, samuti ette näha hilisem kohaldamiskuupäev, et tagada sujuv üleminek olemasolevatelt ühistelt turukorraldustelt käesolevale määrusele. Eelnevast tulenevalt tuleks olemasolevaid ühiseid turukorraldusi reguleerivate määruste kohaldamist jätkata kuni käesolevas määruses sätestatud hilisema kohaldamiskuupäevani. |
| --- | --- |

(108)

Lisaks tuleks teatavate muude sektorite suhtes, millele ei ole turustusaastaid ette nähtud, samuti ette näha hilisem kohaldamiskuupäev, et tagada sujuv üleminek olemasolevatelt ühistelt turukorraldustelt käesolevale määrusele. Eelnevast tulenevalt tuleks olemasolevaid ühiseid turukorraldusi reguleerivate määruste kohaldamist jätkata kuni käesolevas määruses sätestatud hilisema kohaldamiskuupäevani.

| (109) | Määruse (EÜ) nr 386/90 osas antakse selles määruses käsitletud teemade vastuvõtmise pädevus käesoleva määrusega üle komisjonile. Lisaks tunnistatakse käesoleva määrusega kehtetuks määrused (EMÜ) nr 3220/84, (EMÜ) nr 1186/90, (EMÜ) nr 2137/92 ja (EÜ) nr 1183/2006 ning üksnes teatud sätted nimetatud määrustest inkorporeeritakse käesolevasse määrusesse. Nendes määrustes sisalduvaid edasisi üksikasju käsitletakse seega komisjoni vastuvõetavates rakenduseeskirjades. Komisjonile tuleks asjakohaste eeskirjade kehtestamiseks anda lisaaega. Nimetatud määruste kohaldamist tuleks seetõttu jätkata 31. detsembrini 2008. |
| --- | --- |

(109)

Määruse (EÜ) nr 386/90 osas antakse selles määruses käsitletud teemade vastuvõtmise pädevus käesoleva määrusega üle komisjonile. Lisaks tunnistatakse käesoleva määrusega kehtetuks määrused (EMÜ) nr 3220/84, (EMÜ) nr 1186/90, (EMÜ) nr 2137/92 ja (EÜ) nr 1183/2006 ning üksnes teatud sätted nimetatud määrustest inkorporeeritakse käesolevasse määrusesse. Nendes määrustes sisalduvaid edasisi üksikasju käsitletakse seega komisjoni vastuvõetavates rakenduseeskirjades. Komisjonile tuleks asjakohaste eeskirjade kehtestamiseks anda lisaaega. Nimetatud määruste kohaldamist tuleks seetõttu jätkata 31. detsembrini 2008.

| (110) | Järgmised nõukogu õigusaktid on muutunud üleliigseks ning need tuleks kehtetuks tunnistada:






  — | nõukogu 12. märtsi 1968. aasta määrus (EMÜ) nr 315/68, millega määratakse kindlaks lillesibulate, juuremugulate ja varremugulate kvaliteedistandardid (52); |
| --- | --- | --- |

(110)

Järgmised nõukogu õigusaktid on muutunud üleliigseks ning need tuleks kehtetuks tunnistada:

—

nõukogu 12. märtsi 1968. aasta määrus (EMÜ) nr 315/68, millega määratakse kindlaks lillesibulate, juuremugulate ja varremugulate kvaliteedistandardid (52);

| — | nõukogu 12. märtsi 1968. aasta määrus (EMÜ) nr 316/68 värskete lõikelillede ja värske lõikerohelise kvaliteedistandardite kindlaksmääramise kohta (53); |
| --- | --- |

—

nõukogu 12. märtsi 1968. aasta määrus (EMÜ) nr 316/68 värskete lõikelillede ja värske lõikerohelise kvaliteedistandardite kindlaksmääramise kohta (53);

| — | nõukogu 9. detsembri 1969. aasta määrus (EMÜ) nr 2517/69, millega sätestatakse teatavad meetmed ühenduse puuviljatoomise ümberkorraldamiseks (54); |
| --- | --- |

—

nõukogu 9. detsembri 1969. aasta määrus (EMÜ) nr 2517/69, millega sätestatakse teatavad meetmed ühenduse puuviljatoomise ümberkorraldamiseks (54);

| — | nõukogu 29. oktoobri 1975. aasta määrus (EMÜ) nr 2728/75 tärklise valmistamiseks ette nähtud kartulite ja kartulitärklise tootmis- ja turustamistoetuste kohta (55); |
| --- | --- |

—

nõukogu 29. oktoobri 1975. aasta määrus (EMÜ) nr 2728/75 tärklise valmistamiseks ette nähtud kartulite ja kartulitärklise tootmis- ja turustamistoetuste kohta (55);

| — | nõukogu 5. juuni 1980. aasta määrus (EMÜ) nr 1358/80, millega fikseeritakse täiskasvanud veiste soovitus- ja sekkumishind 1980/81. turustusaastaks ning kehtestatakse ühenduse täiskasvanud veiste rümpade liigitusskaala (56); |
| --- | --- |

—

nõukogu 5. juuni 1980. aasta määrus (EMÜ) nr 1358/80, millega fikseeritakse täiskasvanud veiste soovitus- ja sekkumishind 1980/81. turustusaastaks ning kehtestatakse ühenduse täiskasvanud veiste rümpade liigitusskaala (56);

| — | nõukogu 21. detsembri 1987. aasta määrus (EMÜ) nr 4088/87, milles määratakse kindlaks teatavate Küproselt, Iisraelist ja Jordaaniast pärit lillede impordi soodustollimaksude kohaldamise tingimused (57); |
| --- | --- |

—

nõukogu 21. detsembri 1987. aasta määrus (EMÜ) nr 4088/87, milles määratakse kindlaks teatavate Küproselt, Iisraelist ja Jordaaniast pärit lillede impordi soodustollimaksude kohaldamise tingimused (57);

| — | nõukogu 20. novembri 1974. aasta otsus 74/583/EMÜ suhkru liikumise järelevalve kohta (58). |
| --- | --- |

—

nõukogu 20. novembri 1974. aasta otsus 74/583/EMÜ suhkru liikumise järelevalve kohta (58).

| (111) | Üleminek käesoleva määrusega kehtetuks tunnistatavates sätetes ja määrustes ette nähtud korralt võib põhjustada raskusi, mida käesoleva määruses ei käsitleta. Selliste raskuste käsitlemiseks peaks komisjonil olema võimalik võtta vastu üleminekumeetmeid, |
| --- | --- |

(111)

Üleminek käesoleva määrusega kehtetuks tunnistatavates sätetes ja määrustes ette nähtud korralt võib põhjustada raskusi, mida käesoleva määruses ei käsitleta. Selliste raskuste käsitlemiseks peaks komisjonil olema võimalik võtta vastu üleminekumeetmeid,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

SISUKORD

| I OSA | SISSEJUHTAVAD SÄTTED |
| --- | --- |

I OSA

| II OSA | SISETURG |
| --- | --- |

II OSA

| I JAOTIS | TURUSEKKUMINE |
| --- | --- |

I JAOTIS

| I PEATÜKK | Riiklik sekkumine ja eraladustamine |
| --- | --- |

I PEATÜKK

| I jagu | Üldsätted |
| --- | --- |

I jagu

| II jagu | Riiklik sekkumine |
| --- | --- |

II jagu

| I alajagu | Üldsätted |
| --- | --- |

I alajagu

| II alajagu | Kokkuostu väljakuulutamine ja peatamine |
| --- | --- |

II alajagu

| III alajagu | Sekkumishind |
| --- | --- |

III alajagu

| IV alajagu | Sekkumisvarude müük |
| --- | --- |

IV alajagu

| III jagu | Eraladustamine |
| --- | --- |

III jagu

| I alajagu | Kohustuslik abi |
| --- | --- |

I alajagu

| II alajagu | Vabatahtlik abi |
| --- | --- |

II alajagu

| IV jagu | Ühissätted |
| --- | --- |

IV jagu

| II PEATÜKK | Sekkumise erimeetmed |
| --- | --- |

II PEATÜKK

| I jagu | Erandlikud turutoetusmeetmed |
| --- | --- |

I jagu

| II jagu | Teravilja- ja riisisektori meetmed |
| --- | --- |

II jagu

| III jagu | Suhkrusektori meetmed |
| --- | --- |

III jagu

| IV jagu | Pakkumise kohandamine |
| --- | --- |

IV jagu

| III PEATÜKK | Tootmise piiramise süsteemid |
| --- | --- |

III PEATÜKK

| I jagu | Üldsätted |
| --- | --- |

I jagu

| II jagu | Suhkur |
| --- | --- |

II jagu

| I alajagu | Kvootide määramine ja haldamine |
| --- | --- |

I alajagu

| II alajagu | Kvootide ületamine |
| --- | --- |

II alajagu

| III jagu | Piim |
| --- | --- |

III jagu

| I alajagu | Üldsätted |
| --- | --- |

I alajagu

| II alajagu | Kvootide määramine ja haldamine |
| --- | --- |

II alajagu

| III alajagu | Kvootide ületamine |
| --- | --- |

III alajagu

| IV jagu | Menetlussätted |
| --- | --- |

IV jagu

| IV PEATÜKK | Toetuskavad |
| --- | --- |

IV PEATÜKK

| I jagu | Töötlemistoetus |
| --- | --- |

I jagu

| I alajagu | Kuivsööt |
| --- | --- |

I alajagu

| II alajagu | Kiu tootmiseks kasvatatud lina |
| --- | --- |

II alajagu

| II jagu | Tootmistoetus |
| --- | --- |

II jagu

| III jagu | Piima- ja piimatootesektori toetused |
| --- | --- |

III jagu

| IV jagu | Oliiviõli ja lauaoliivide sektori toetused |
| --- | --- |

IV jagu

| V jagu | Ühenduse tubakaalase uurimistöö ja teabelevi fond |
| --- | --- |

V jagu

| VI jagu | Mesindussektori erisätted |
| --- | --- |

VI jagu

| VII jagu | Siidiussisektori toetused |
| --- | --- |

VII jagu

| II JAOTIS | TURUSTAMIST JA TOOTMIST KÄSITLEVAD EESKIRJAD |
| --- | --- |

II JAOTIS

| I PEATÜKK | Turustamisstandardid ja tootmistingimused |
| --- | --- |

I PEATÜKK

| I jagu | Turustamisstandardid |
| --- | --- |

I jagu

| II jagu | Tootmistingimused |
| --- | --- |

II jagu

| III jagu | Menetluseeskirjad |
| --- | --- |

III jagu

| II PEATÜKK | Tootjaorganisatsioonid, tootmisharudevahelised organisatsioonid, ettevõtjate organisatsioonid |
| --- | --- |

II PEATÜKK

| I jagu | Üldpõhimõtted |
| --- | --- |

I jagu

| II jagu | Tubakasektori tootmisharudevahelisi organisatsioone käsitlevad eeskirjad |
| --- | --- |

II jagu

| III jagu | Menetluseeskirjad |
| --- | --- |

III jagu

| III OSA | KAUBANDUS KOLMANDATE RIIKIDEGA |
| --- | --- |

III OSA

| I PEATÜKK | Üldsätted |
| --- | --- |

I PEATÜKK

| II PEATÜKK | Import |
| --- | --- |

II PEATÜKK

| I jagu | Impordilitsentsid |
| --- | --- |

I jagu

| II jagu | Imporditollimaksud |
| --- | --- |

II jagu

| III jagu | Impordikvootide haldamine |
| --- | --- |

III jagu

| IV jagu | Teatavaid tooteid käsitlevad erisätted |
| --- | --- |

IV jagu

| I alajagu | Teravilja- ja riisisektori impordi erisätted |
| --- | --- |

I alajagu

| II alajagu | Suhkru impordi sooduskord |
| --- | --- |

II alajagu

| III alajagu | Kanepi impordi erisätted |
| --- | --- |

III alajagu

| IV alajagu | Humala impordi erisätted |
| --- | --- |

IV alajagu

| V jagu | Kaitse ja seestöötlemine |
| --- | --- |

V jagu

| III PEATÜKK | Eksport |
| --- | --- |

III PEATÜKK

| I jagu | Ekspordilitsentsid |
| --- | --- |

I jagu

| II jagu | Eksporditoetused |
| --- | --- |

II jagu

| III jagu | Piima- ja piimatootesektori ekspordikvootide haldamine |
| --- | --- |

III jagu

| IV jagu | Impordi erirežiim kolmandas riigis |
| --- | --- |

IV jagu

| V jagu | Elustaimede erisätted |
| --- | --- |

V jagu

| VI jagu | Välistöötlemine |
| --- | --- |

VI jagu

| IV OSA | KONKURENTSIEESKIRJAD |
| --- | --- |

IV OSA

| I PEATÜKK | Ettevõtjate suhtes kohaldatavad eeskirjad |
| --- | --- |

I PEATÜKK

| II PEATÜKK | Riigiabieeskirjad |
| --- | --- |

II PEATÜKK

| V OSA | SEKTORITE ERISÄTTED |
| --- | --- |

V OSA

| VI OSA | ÜLDSÄTTED |
| --- | --- |

VI OSA

| VII OSA | RAKENDUS-, ÜLEMINEKU- JA LÕPPSÄTTED |
| --- | --- |

VII OSA

| I PEATÜKK | Rakendussätted |
| --- | --- |

I PEATÜKK

| II PEATÜKK | Ülemineku- ja lõppsätted |
| --- | --- |

II PEATÜKK

| I LISA | ARTIKLI 1 LÕIKES 1 OSUTATUD TOODETE LOETELU |
| --- | --- |

I LISA

| I osa: | Teravili |
| --- | --- |

I osa:

| II osa: | Riis |
| --- | --- |

II osa:

| III osa: | Suhkur |
| --- | --- |

III osa:

| IV osa: | Kuivsööt |
| --- | --- |

IV osa:

| V osa: | Seemned |
| --- | --- |

V osa:

| VI osa: | Humal |
| --- | --- |

VI osa:

| VII osa: | Oliiviõli ja lauaoliivid |
| --- | --- |

VII osa:

| VIII osa: | Kiu tootmiseks kasvatatav lina ja kanep |
| --- | --- |

VIII osa:

| IX osa: | Puu- ja köögiviljad |
| --- | --- |

IX osa:

| X osa: | Töödeldud puu- ja köögiviljasaadused |
| --- | --- |

X osa:

| XI osa: | Banaanid |
| --- | --- |

XI osa:

| XII osa: | Vein |
| --- | --- |

XII osa:

| XIII osa: | Eluspuud ja muud taimed, taimesibulad, -juured jms; lõikelilled ja dekoratiivne taimmaterjal |
| --- | --- |

XIII osa:

| XIV osa: | Toortubakas |
| --- | --- |

XIV osa:

| XV osa: | Veise- ja vasikaliha |
| --- | --- |

XV osa:

| XVI osa: | Piim ja piimatooted |
| --- | --- |

XVI osa:

| XVII osa: | Sealiha |
| --- | --- |

XVII osa:

| XVIII osa: | Lamba- ja kitseliha |
| --- | --- |

XVIII osa:

| XIX osa: | Munad |
| --- | --- |

XIX osa:

| XX osa: | Kodulinnuliha |
| --- | --- |

XX osa:

| XXI osa: | Muud tooted |
| --- | --- |

XXI osa:

| II LISA | ARTIKLI 1 LÕIKES 3 OSUTATUD TOODETE LOEND |
| --- | --- |

II LISA

| I osa: | Põllumajandusliku päritoluga etüülalkohol |
| --- | --- |

I osa:

| II osa: | Mesindustooted |
| --- | --- |

II osa:

| III osa: | Siidiussid |
| --- | --- |

III osa:

| III LISA | ARTIKLI 2 LÕIKES 1 OSUTATUD MÕISTED |
| --- | --- |

III LISA

| I osa: | Teravili |
| --- | --- |

I osa:

| II osa: | Suhkrusektorit käsitlevad mõisted |
| --- | --- |

II osa:

| III osa | Humalasektorit käsitlevad mõisted |
| --- | --- |

III osa

| IV osa: | Veise- ja vasikalihasektorit käsitlevad mõisted |
| --- | --- |

IV osa:

| V osa: | Piima- ja piimatootesektorit käsitlevad mõisted |
| --- | --- |

V osa:

| VI osa: | Munasektorit käsitlevad mõisted |
| --- | --- |

VI osa:

| VII osa: | Kodulinnusektorit käsitlevad mõisted |
| --- | --- |

VII osa:

| VIII osa: | Mesindussektorit käsitlevad mõisted |
| --- | --- |

VIII osa:

| IV LISA | RIISI JA SUHKRU STANDARDKVALITEET |
| --- | --- |

IV LISA

| A. | Koorimata riisi standardkvaliteet |
| --- | --- |

A.

| B. | Suhkru standardkvaliteet: |
| --- | --- |

B.

| V LISA | ARTIKLIS 42 OSUTATUD ÜHENDUSE RÜMPADE KLASSIFITSEERIMISSKAALAD |
| --- | --- |

V LISA

| A. | Ühenduse täiskasvanud veiste rümpade klassifitseerimisskaala |
| --- | --- |

A.

| B. | Ühenduse searümpade klassifitseerimisskaala |
| --- | --- |

B.

| C. | Ühenduse lambarümpade klassifitseerimisskaala |
| --- | --- |

C.

| VI LISA | ARTIKLITES 56 JA 59 OSUTATUD RIIKLIKUL JA PIIRKONDLIKUL TASANDIL KEHTIVAD TOOTMISKVOODID |
| --- | --- |

VI LISA

| VII LISA | ARTIKLI 58 LÕIKES 2 OSUTATUD ISOGLÜKOOSI TÄIENDAVAD KVOODID |
| --- | --- |

VII LISA

| VIII LISA | SUHKRU- VÕI ISOGLÜKOOSIKVOOTIDE ÜLEKANDMISE ÜKSIKASJALIKUD EESKIRJAD VASTAVALT ARTIKLILE 60 |
| --- | --- |

VIII LISA

| IX LISA | ARTIKLIS 66 OSUTATUD TOOTMISKVOODID JA RESTRUKTUREERIMISRESERVI KOGUSED |
| --- | --- |

IX LISA

| X LISA | ARTIKLIS 70 OSUTATUD REFERENTSRASVASISALDUS |
| --- | --- |

X LISA

| XI LISA | |
| --- | --- |

XI LISA

| A. | Artikli 94 lõikes 1 osutatud garanteeritud maksimumkoguste jaotumine liikmesriikide vahel |
| --- | --- |

A.

| B. | Artiklis 89 osutatud garanteeritud maksimumkoguste jaotumine liikmesriikide vahel |
| --- | --- |

B.

| XII LISA | Artikli 114 lõikes 1 osutatud PIIMA JA PIIMATOODETEGA SEOTUD MÕISTED JA NIMETUSED |
| --- | --- |

XII LISA

| XIII LISA | ARTIKLI 114 LÕIKES 2 OSUTATUD INIMTARBIMISEKS ETTE NÄHTUD PIIMA TURUSTAMINE |
| --- | --- |

XIII LISA

| XIV LISA | ARTIKLIS 111A OSUTATUD MUNA- JA LINNULIHASEKTORI TOODETE TURUSTAMISSTANDARDID |
| --- | --- |

XIV LISA

| A. | Liiki Gallus gallus kuuluvate kanade munade turustamisstandardid |
| --- | --- |

A.

| B. | Kodulinnuliha turustamisstandardid |
| --- | --- |

B.

| C. | Haudemunade ja kodulindude tibude tootmis- ja turustamisstandardid |
| --- | --- |

C.

| XV LISA | ARTIKLIS 115 OSUTATUD VÕIDERASVADE SUHTES KOHALDATAVAD STANDARDID |
| --- | --- |

XV LISA

| XV lisa liide | |
| --- | --- |

XV lisa liide

| XVI LISA | ARTIKLIS 118 OSUTATUD OLIIVIÕLI JA OLIIVIJÄÄKÕLI KIRJELDUSED JA MÄÄRATLUSED |
| --- | --- |

XVI LISA

| XVII LISA | ARTIKLITES 137 JA 139 OSUTATUD RIISI IMPORDITOLLIMAKSUD |
| --- | --- |

XVII LISA

| XVIII LISA | ARTIKLIS 138 OSUTATUD BASMATI RIISI SORDID |
| --- | --- |

XVIII LISA

| XIX LISA | RIIGID, MILLELE ON OSUTATUD ARTIKLI 153 LÕIKES 3 JA ARTIKLI 154 LÕIKE 1 PUNKTIS B NING III LISA II OSA PUNKTIS 12 |
| --- | --- |

XIX LISA

| XX LISA | TERAVILJA-, RIISI-, SUHKRU-, PIIMA- JA MUNASEKTORI KAUPADE LOETELU ARTIKLI 26 PUNKTI A ALAPUNKTIS II SÄTESTATUD EESMÄRKIDEL JA III OSA III PEATÜKI II JAOS OSUTATUD EKSPORDITOETUSE TAGAMISEKS |
| --- | --- |

XX LISA

| I osa: | Teravili |
| --- | --- |

I osa:

| II osa: | Riis |
| --- | --- |

II osa:

| III osa: | Suhkur |
| --- | --- |

III osa:

| IV osa: | Piim |
| --- | --- |

IV osa:

| V osa: | Munad |
| --- | --- |

V osa:

| XXI LISA | SUHKRUT SISALDAVATE KAUPADE LOETELU III OSA III PEATÜKI II JAOS OSUTATUD EKSPORDITOETUSE TAGAMISE EESMÄRGIL |
| --- | --- |

XXI LISA

| XXII LISA | ARTIKLIS 202 OSUTATUD VASTAVUSTABELID |
| --- | --- |

XXII LISA

I OSA

SISSEJUHTAVAD SÄTTED

Artikkel 1

Reguleerimisala

1.   Käesoleva määrusega kehtestatakse toodete turgude ühine korraldus järgmistes sektorites, nagu on täpsemalt sätestatud I lisas:

| a) | teravili, I lisa I osa; |
| --- | --- |

a)

teravili, I lisa I osa;

| b) | riis, I lisa II osa; |
| --- | --- |

b)

riis, I lisa II osa;

| c) | suhkur, I lisa III osa; |
| --- | --- |

c)

suhkur, I lisa III osa;

| d) | kuivsööt, I lisa IV osa; |
| --- | --- |

d)

kuivsööt, I lisa IV osa;

| e) | seemned, I lisa V osa; |
| --- | --- |

e)

seemned, I lisa V osa;

| f) | humal, I lisa VI osa; |
| --- | --- |

f)

humal, I lisa VI osa;

| g) | oliiviõli ja lauaoliivid, I lisa VII osa; |
| --- | --- |

g)

oliiviõli ja lauaoliivid, I lisa VII osa;

| h) | lina ja kanep, I lisa VIII osa; |
| --- | --- |

h)

lina ja kanep, I lisa VIII osa;

| i) | puu- ja köögiviljad, I lisa IX osa; |
| --- | --- |

i)

puu- ja köögiviljad, I lisa IX osa;

| j) | töödeldud puu- ja köögiviljad, I lisa X osa; |
| --- | --- |

j)

töödeldud puu- ja köögiviljad, I lisa X osa;

| k) | banaanid, I lisa XI osa; |
| --- | --- |

k)

banaanid, I lisa XI osa;

| l) | vein, I lisa XII osa; |
| --- | --- |

l)

vein, I lisa XII osa;

| m) | elustaimed ja lillekasvatustooted, I lisa XIII osa (edaspidi „elustaimesektor”); |
| --- | --- |

m)

elustaimed ja lillekasvatustooted, I lisa XIII osa (edaspidi „elustaimesektor”);

| n) | toortubakas, I lisa XIV osa; |
| --- | --- |

n)

toortubakas, I lisa XIV osa;

| o) | veise- ja vasikaliha, I lisa XV osa; |
| --- | --- |

o)

veise- ja vasikaliha, I lisa XV osa;

| p) | piim ja piimatooted, I lisa XVI osa; |
| --- | --- |

p)

piim ja piimatooted, I lisa XVI osa;

| q) | sealiha, I lisa XVII osa; |
| --- | --- |

q)

sealiha, I lisa XVII osa;

| r) | lamba- ja kitseliha, I lisa XVIII osa; |
| --- | --- |

r)

lamba- ja kitseliha, I lisa XVIII osa;

| s) | munad, I lisa XIX osa; |
| --- | --- |

s)

munad, I lisa XIX osa;

| t) | linnuliha, I lisa XX osa; |
| --- | --- |

t)

linnuliha, I lisa XX osa;

| u) | muud tooted, I lisa XXI osa. |
| --- | --- |

u)

muud tooted, I lisa XXI osa.

2.   Puu- ja köögivilja-, töödeldud puu- ja köögivilja- ning veinisektori suhtes kohaldatakse üksnes käesoleva määruse artiklit 195.

3.   Käesoleva määrusega kehtestatakse erimeetmed järgmiste sektorite suhtes, mis on loetletud ja mõnel juhul täiendavalt määratletud II lisas:

| a) | põllumajandusliku päritoluga etüülalkohol, II lisa I osa (edaspidi „põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholi sektor”); |
| --- | --- |

a)

põllumajandusliku päritoluga etüülalkohol, II lisa I osa (edaspidi „põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholi sektor”);

| b) | mesindustooted, II lisa II osa (edaspidi „mesindussektor”); |
| --- | --- |

b)

mesindustooted, II lisa II osa (edaspidi „mesindussektor”);

| c) | siidiussid, II lisa III osa. |
| --- | --- |

c)

siidiussid, II lisa III osa.

Artikkel 2

Mõisted

1.   Käesolevas määruses kasutatakse teatavate sektorite puhul III lisas sätestatud mõisteid.

2.   Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| a) | „põllumajandustootja” – põllumajandustootja vastavalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 määratlusele; |
| --- | --- |

a)

„põllumajandustootja” – põllumajandustootja vastavalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 määratlusele;

| b) | „makseasutus” – liikmesriigi poolt määruse (EÜ) nr 1290/2005 alusel määratud asutus või asutused; |
| --- | --- |

b)

„makseasutus” – liikmesriigi poolt määruse (EÜ) nr 1290/2005 alusel määratud asutus või asutused;

| c) | „sekkumishind” – hind, millega tooted ostetakse riikliku sekkumise korras. |
| --- | --- |

c)

„sekkumishind” – hind, millega tooted ostetakse riikliku sekkumise korras.

Artikkel 3

Turustusaastad

Kehtestatakse järgmised turustusaastad:

| a) | banaanisektori puhul jooksva aasta 1. jaanuarist 31. detsembrini; |
| --- | --- |

a)

banaanisektori puhul jooksva aasta 1. jaanuarist 31. detsembrini;

| b) | 1. aprillist järgmise aasta 31. märtsini järgmiste sektorite puhul:






  i) | kuivsöödasektor; |
| --- | --- | --- |

b)

1. aprillist järgmise aasta 31. märtsini järgmiste sektorite puhul:

i)

kuivsöödasektor;

| ii) | siidiussisektor; |
| --- | --- |

ii)

siidiussisektor;

| c) | 1. juulist järgmise aasta 30. juunini järgmiste sektorite puhul:






  i) | teraviljasektor; |
| --- | --- | --- |

c)

1. juulist järgmise aasta 30. juunini järgmiste sektorite puhul:

i)

teraviljasektor;

| ii) | seemnesektor; |
| --- | --- |

ii)

seemnesektor;

| iii) | oliiviõli ja lauaoliivide sektor; |
| --- | --- |

iii)

oliiviõli ja lauaoliivide sektor;

| iv) | lina- ja kanepisektor; |
| --- | --- |

iv)

lina- ja kanepisektor;

| v) | piima- ja piimatoote sektor; |
| --- | --- |

v)

piima- ja piimatoote sektor;

| d) | riisisektori puhul 1. septembrist järgmise aasta 31. augustini; |
| --- | --- |

d)

riisisektori puhul 1. septembrist järgmise aasta 31. augustini;

| e) | suhkrusektori puhul 1. oktoobrist järgmise aasta 30. septembrini. |
| --- | --- |

e)

suhkrusektori puhul 1. oktoobrist järgmise aasta 30. septembrini.

Artikkel 4

Komisjoni volitused

Kui käesoleva määrusega ei ole sätestatud teisiti, tegutseb komisjon talle antud volituste korral artikli 195 lõikes 2 osutatud korras.

Artikkel 5

Rakenduseeskirjad

Komisjon võib artikli 2 kohaldamiseks võtta vastu üksikasjalikud eeskirjad.

Komisjon võib muuta III lisa I osas sätestatud riisiga seotud määratlusi ja selle lisa II osa punktis 12 sätestatud mõiste „AKV/India suhkur” määratlust.

Komisjon võib kindlaks määrata ka töötlemise eri etappidel oleva riisi ümberarvestusmäära, töötluskulud ja kõrvalsaaduste väärtuse.

II OSA

SISETURG

I JAOTIS

TURUSEKKUMINE

I PEATÜKK

Riiklik sekkumine ja eraladustamine

I jagu

Üldsätted

Artikkel 6

Reguleerimisala

1.   Käesolevas peatükis sätestatakse eeskirjad, mis käsitlevad vajaduse korral riikliku sekkumise korras toimuvat kokkuostu ning eraladustamisele antavaid toetusi järgmistes sektorites:

| a) | teravili; |
| --- | --- |

a)

teravili;

| b) | riis; |
| --- | --- |

b)

riis;

| c) | suhkur; |
| --- | --- |

c)

suhkur;

| d) | oliiviõli ja lauaoliivid; |
| --- | --- |

d)

oliiviõli ja lauaoliivid;

| e) | veise- ja vasikaliha; |
| --- | --- |

e)

veise- ja vasikaliha;

| f) | piim ja piimatooted; |
| --- | --- |

f)

piim ja piimatooted;

| g) | sealiha; |
| --- | --- |

g)

sealiha;

| h) | lamba- ja kitseliha. |
| --- | --- |

h)

lamba- ja kitseliha.

2.   Käesolevas peatükis kasutatakse järgmisi mõisteid:

| a) | „teravili” – ühenduses koristatud teravili; |
| --- | --- |

a)

„teravili” – ühenduses koristatud teravili;

| b) | „piim” – ühenduses toodetud lehmapiim; |
| --- | --- |

b)

„piim” – ühenduses toodetud lehmapiim;

| c) | „lõss” – lõss, mis on saadud otseselt ja ainult ühenduses toodetud lehmapiimast; |
| --- | --- |

c)

„lõss” – lõss, mis on saadud otseselt ja ainult ühenduses toodetud lehmapiimast;

| d) | „koor” – otseselt ja ainult piimast saadud koor. |
| --- | --- |

d)

„koor” – otseselt ja ainult piimast saadud koor.

Artikkel 7

Ühenduse päritolu

Ilma et see piiraks artikli 6 lõike 2 kohaldamist, ostetakse riikliku sekkumise korras kokku ainult ühenduse päritolu tooteid ning eraladustamise toetust antakse ainult ühenduse päritolu toodetele.

Artikkel 8

Võrdlushinnad

1.   Toodetele, mille suhtes kohaldatakse artikli 6 lõikes 1 osutatud sekkumismeetmeid, määratakse kindlaks järgmised võrdlushinnad:

| a) | teraviljasektor:
  101,31 eurot tonni kohta, mida igakuiselt suurendatakse järgmiselt:






  — | november: 0,46 euro võrra tonni kohta; |
| --- | --- | --- |

a)

teraviljasektor:

101,31 eurot tonni kohta, mida igakuiselt suurendatakse järgmiselt:

—

november: 0,46 euro võrra tonni kohta;

| — | detsember: 0,92 euro võrra tonni kohta; |
| --- | --- |

—

detsember: 0,92 euro võrra tonni kohta;

| — | jaanuar: 1,38 euro võrra tonni kohta; |
| --- | --- |

—

jaanuar: 1,38 euro võrra tonni kohta;

| — | veebruar: 1,84 euro võrra tonni kohta; |
| --- | --- |

—

veebruar: 1,84 euro võrra tonni kohta;

| — | märts: 2,3 euro võrra tonni kohta; |
| --- | --- |

—

märts: 2,3 euro võrra tonni kohta;

| — | aprill: 2,76 euro võrra tonni kohta; |
| --- | --- |

—

aprill: 2,76 euro võrra tonni kohta;

| — | mai: 3,22 euro võrra tonni kohta; |
| --- | --- |

—

mai: 3,22 euro võrra tonni kohta;

| — | juuni: 3,22 euro võrra tonni kohta. |
| --- | --- |

—

juuni: 3,22 euro võrra tonni kohta.

Maisi ja terasorgo juuni võrdlushind jääb kehtima ka sama aasta juulis, augustis ja septembris;

| b) | koorimata riis: 150 eurot tonni kohta standardkvaliteedi korral, nagu on määratletud IV lisa punktis A; |
| --- | --- |

b)

koorimata riis: 150 eurot tonni kohta standardkvaliteedi korral, nagu on määratletud IV lisa punktis A;

| c) | suhkur:






  i) | valge suhkur:






  — | 541,5 eurot tonni kohta turustusaastal 2008/2009; |
| --- | --- | --- | --- |

c)

suhkur:

i)

valge suhkur:

—

541,5 eurot tonni kohta turustusaastal 2008/2009;

| — | 404,4 eurot tonni kohta turustusaastal 2009/2010; |
| --- | --- |

—

404,4 eurot tonni kohta turustusaastal 2009/2010;

| ii) | toorsuhkur:






  — | 448,8 eurot tonni kohta turustusaastal 2008/2009; |
| --- | --- | --- |

ii)

toorsuhkur:

—

448,8 eurot tonni kohta turustusaastal 2008/2009;

| — | 335,2 eurot tonni kohta turustusaastal 2009/2010. |
| --- | --- |

—

335,2 eurot tonni kohta turustusaastal 2009/2010.

Punktides i ja ii kehtestatud võrdlushinnad kehtivad tehasest hangitud, pakendamata ja standardkvaliteediga suhkru puhul, nagu on määratletud IV lisa punktis B;

| d) | veise- ja vasikalihasektor: 2 224 eurot R3-kvaliteediklassi isasveiste rümba tonni kohta, nagu on sätestatud artikli 42 lõike 1 punktis a esitatud ühenduse täiskasvanud veiste rümpade klassifitseerimisskaalas; |
| --- | --- |

d)

veise- ja vasikalihasektor: 2 224 eurot R3-kvaliteediklassi isasveiste rümba tonni kohta, nagu on sätestatud artikli 42 lõike 1 punktis a esitatud ühenduse täiskasvanud veiste rümpade klassifitseerimisskaalas;

| e) | piima- ja piimatoodete sektor:






  i) | 246,39 eurot 100 kg või kohta, |
| --- | --- | --- |

e)

piima- ja piimatoodete sektor:

i)

246,39 eurot 100 kg või kohta,

| ii) | 174,69 eurot 100 kg lõssipulbri kohta; |
| --- | --- |

ii)

174,69 eurot 100 kg lõssipulbri kohta;

| f) | sealihasektor: 1 509,39 eurot searümba tonni kohta standardkvaliteedi korral, mis on määratletud kaalu ja tailihasisalduse alusel vastavalt artikli 42 lõike 1 punktis b esitatud ühenduse searümpade klassifitseerimisskaalale järgmiselt:






  i) | 60—120 kg kaaluvad rümbad: E-kvaliteediklass, nagu on sätestatud V lisa punktis B.II; |
| --- | --- | --- |

f)

sealihasektor: 1 509,39 eurot searümba tonni kohta standardkvaliteedi korral, mis on määratletud kaalu ja tailihasisalduse alusel vastavalt artikli 42 lõike 1 punktis b esitatud ühenduse searümpade klassifitseerimisskaalale järgmiselt:

i)

60—120 kg kaaluvad rümbad: E-kvaliteediklass, nagu on sätestatud V lisa punktis B.II;

| ii) | 120–180 kg kaaluvad rümbad: R-kvaliteediklass, nagu on sätestatud V lisa punktis B.II. |
| --- | --- |

ii)

120–180 kg kaaluvad rümbad: R-kvaliteediklass, nagu on sätestatud V lisa punktis B.II.

2.   Vastavalt lõike 1 punktides a ja b sätestatud teravilja ja riisi võrdlushinnad seonduvad lattu tarnitud kauba hulgimüügi etapiga enne mahalaadimist. Need võrdlushinnad on kehtivad kõikide ühenduse sekkumiskeskuste jaoks, mis on määratud vastavalt artiklile 41.

3.   Nõukogu võib asutamislepingu artikli 37 lõikes 2 sätestatud korras muuta käesoleva artikli lõikes 1 kindlaksmääratud võrdlushindu, võttes arvesse tootmise ja turgude arengut.

Artikkel 9

Hinnaaruandlus suhkruturul

Komisjon loob suhkruturu hindade kohta teabesüsteemi, mis sisaldab suhkruturu hinnatasemete avaldamise süsteemi.

Süsteem põhineb valget suhkrut tootvate ettevõtjate või teiste suhkrukaubandusega seotud käitlejate esitatud teabel. Seda teavet käsitletakse konfidentsiaalsena.

Komisjon tagab, et avaldatud teave ei võimalda tuvastada üksikute ettevõtjate hindu.

II jagu

Riiklik sekkumine

I alajagu

Üldsätted

Artikkel 10

Riikliku sekkumise tingimustele vastavad tooted

1.   Lähtudes käesolevas jaos kehtestatud tingimustest ning lisanõuetest ja -tingimustest, mille komisjon määrab kindlaks artikli 43 kohaselt, kohaldatakse riiklikku sekkumist järgmistele toodetele:

| a) | pehme nisu, kõva nisu, oder, mais ja sorgo; |
| --- | --- |

a)

pehme nisu, kõva nisu, oder, mais ja sorgo;

| b) | koorimata riis; |
| --- | --- |

b)

koorimata riis;

| c) | valge või toorsuhkur tingimusel, et suhkur on toodetud kvoodi piires ja valmistatud ühenduses koristatud peedist või suhkruroost; |
| --- | --- |

c)

valge või toorsuhkur tingimusel, et suhkur on toodetud kvoodi piires ja valmistatud ühenduses koristatud peedist või suhkruroost;

| d) | värske veise- ja vasikalihasektori jahutatud liha, mis kuulub CN-koodide 0201 10 00 ja 0201 20 20 – 0201 20 50 alla; |
| --- | --- |

d)

värske veise- ja vasikalihasektori jahutatud liha, mis kuulub CN-koodide 0201 10 00 ja 0201 20 20 – 0201 20 50 alla;

| e) | või, mis on valmistatud ühenduse tunnustatud ettevõttes otseselt ja ainult pastöriseeritud koorest ning mille piimarasvasisaldus on vähemalt 82 % massist ja veesisaldus kõige enam 16 % massist; |
| --- | --- |

e)

või, mis on valmistatud ühenduse tunnustatud ettevõttes otseselt ja ainult pastöriseeritud koorest ning mille piimarasvasisaldus on vähemalt 82 % massist ja veesisaldus kõige enam 16 % massist;

| f) | kõrgeima kvaliteediga lõssipulber, mis on valmistatud pihustusmenetlusel ja saadud ühenduses tunnustatud ettevõttes otseselt ja ainult lõssist, mille valgusisaldus on vähemalt 35,6 % rasvata kuivekstrakti massist. |
| --- | --- |

f)

kõrgeima kvaliteediga lõssipulber, mis on valmistatud pihustusmenetlusel ja saadud ühenduses tunnustatud ettevõttes otseselt ja ainult lõssist, mille valgusisaldus on vähemalt 35,6 % rasvata kuivekstrakti massist.

2.   Lähtudes käesolevas jaos kehtestatud tingimustest ning lisanõuetest ja -tingimustest, mille komisjon määrab kindlaks artikli 43 kohaselt, kohaldatakse riiklikku sekkumist sealihasektoris CN-koodi 0203 11 10 alla kuuluvate värskete või külmutatud rümpade või poolrümpade, CN-koodi ex 0203 19 15 alla kuuluvate värskete või külmutatud kõhutükkide (läbikasvanud) ja CN-koodi ex 0209 00 11 alla kuuluva värske või külmutatud sulatamata searasva suhtes.

II alajagu

Kokkuostu väljakuulutamine ja peatamine

Artikkel 11

Teravili

1.   Teravilja osas toimub riiklik sekkumine:

| a) | Kreekas, Hispaanias, Itaalias ja Portugalis 1. augustist 30. aprillini; |
| --- | --- |

a)

Kreekas, Hispaanias, Itaalias ja Portugalis 1. augustist 30. aprillini;

| b) | Rootsis 1. detsembrist 30. juunini; |
| --- | --- |

b)

Rootsis 1. detsembrist 30. juunini;

| c) | teistes liikmesriikides 1. novembrist 31. maini. |
| --- | --- |

c)

teistes liikmesriikides 1. novembrist 31. maini.

Maisi ostetakse riikliku sekkumise korras kokku siiski üksnes järgmistes piirides:

| a) | 700 000 tonni turustusaastaks 2008/2009; |
| --- | --- |

a)

700 000 tonni turustusaastaks 2008/2009;

| b) | 0 tonni alates turustusaastast 2009/2010. |
| --- | --- |

b)

0 tonni alates turustusaastast 2009/2010.

2.   Kui Rootsi sekkumisperiood tingib sellise teravilja viimise teistest liikmesriikidest Rootsi selle sekkumisperioodi eeliste kasutamiseks, võtab komisjon vastu meetmed olukorra heastamiseks.

Artikkel 12

Riis

Koorimata riisi puhul toimub riiklik sekkumine 1. aprillist 31. juulini. Riikliku sekkumise korras ostetakse perioodi jooksul kokku ainult kuni 75 000 tonni riisi.

Artikkel 13

Suhkur

1.   Suhkru puhul toimub riiklik sekkumine turustusaastatel 2008/2009 ja 2009/2010. Riiklik sekkumine piirdub siiski ainult 600 000 tonni valge suhkruga turustusaasta kohta.

2.   Turustusaastal lõike 1 kohaselt ladustatud suhkru suhtes ei tohi kohaldada muid artiklites 32, 52 või 63 sätestatud ladustamismeetmeid.

Artikkel 14

Veise- ja vasikaliha

1.   Komisjon algatab ilma artikli 195 lõikes 1 osutatud komitee abita veise- ja vasikaliha suhtes riikliku sekkumise, kui liikmesriigi või liikmesriigi piirkonna keskmine turuhind, mis on registreeritud artikli 42 lõikes 1 sätestatud ühenduse rümpade klassifitseerimisskaala alusel, langeb kaheks järjestikuseks nädalaks alla 1 560 euro tonni kohta.

2.   Komisjon lõpetab ilma artikli 195 lõikes 1 osutatud komitee abita riikliku sekkumise, kui lõikes 1 osutatud tingimus ei ole vähemalt ühe nädala jooksul enam täidetud.

Artikkel 15

Või

1.   Kui või turuhind ühes või mitmes liikmesriigis on vaatlusperioodil madalam kui 92 % võrdlushinnast, avab komisjon ilma artikli 195 lõikes 1 osutatud komitee abita asjaomases liikmesriigis või asjaomastes liikmesriikides või suhtes riikliku sekkumise 1. märtsist kuni 31. augustini.

2.   Kui või turuhind asjaomases liikmesriigis või asjaomastes liikmesriikides on vaatlusperioodil vähemalt 92 % võrdlushinnast, peatab komisjon ilma artikli 195 lõikes 1 osutatud komitee abita riikliku sekkumise korras kokkuostu.

Lisaks võib komisjon riikliku sekkumise korras kokkuostu peatada, kui lõikes 1 kehtestatud perioodi jooksul ületavad pakutud kogused 30 000 tonni piiri. Sellisel juhul võib kokkuostu teostada pakkumismenetluse alusel komisjoni kindlaksmääratud tingimuste kohaselt.

3.   Komisjon kehtestab või turuhinna kindlaksmääramise üksikasjalikud eeskirjad.

Artikkel 16

Lõssipulber

Lõssipulbri puhul toimub riiklik sekkumine 1. märtsist 31. augustini.

Komisjon võib siiski riikliku sekkumise peatada kohe, kui sel perioodil sekkumiseks pakutavad kogused ületavad 109 000 tonni piiri. Sellisel juhul võib kokkuostu teostada pakkumismenetluse alusel komisjoni kindlaksmääratud tingimuste kohaselt.

Artikkel 17

Sealiha

Komisjon võib otsustada kohaldada riiklikku sekkumist sealihasektoris, kui searümpade keskmine turuhind ühenduses, nagu see on kehtestatud igas liikmesriigis ühenduse tüüpilistel turgudel kindlaksmääratud hindu arvestades ja kaalutud koefitsientide abil, mis kajastavad iga liikmesriigi suhtelist sigade arvu, on väiksem ja tõenäoliselt ka jääb väiksemaks kui 103 % võrdlushinnast.

III alajagu

Sekkumishind

Artikkel 18

Teravili

Teravilja sekkumishind on võrdne võrdlushinnaga, ilma et see piiraks hinna tõstmist või alandamist kvaliteediga seonduvatel põhjustel.

Artikkel 19

Riis

Riisi sekkumishind on võrdne võrdlushinnaga.

Kui aga makseasutusele pakutavate toodete kvaliteet erineb IV lisa A punktis määratletud standardkvaliteedist, tõstetakse või alandatakse sekkumishinda vastavalt.

Lisaks võib komisjon kindlaks määrata sekkumishinna tõstmised ja alandamised, et tagada tootmise suunatus teatavatele sortidele.

Artikkel 20

Suhkur

Suhkru sekkumishind on 80 % pakkumise esitamise turustusaastale järgnevaks turustusaastaks kindlaksmääratud võrdlushinnast.

Kui aga makseasutusele pakutava suhkru kvaliteet erineb IV lisa B punktis määratletud standardkvaliteedist, tõstetakse või alandatakse sekkumishinda vastavalt.

Artikkel 21

Veise- ja vasikaliha

1.   Komisjon määrab veise- ja vasikaliha sekkumishinnad ning sekkumise raames vastuvõetavad kogused kindlaks pakkumismenetluste teel. Eriolukordades võib need kindlaks määrata liikmesriigi või liikmesriigi piirkonna kohta registreeritud keskmiste turuhindade alusel.

2.   Vastu võib võtta ainult pakkumisi, mis on võrdsed liikmesriigis või liikmesriigi piirkonnas registreeritud keskmise turuhinnaga või sellest väiksemad ning mida on suurendatud summa võrra, mille komisjon määrab kindlaks objektiivsete kriteeriumide alusel.

Artikkel 22

Või

Ilma et see piiraks sekkumishinna kindlaksmääramist pakkumismenetluse teel artikli 15 lõikes 2 osutatud juhul, on või sekkumishind 90 % võrdlushinnast.

Artikkel 23

Lõssipulber

Ilma et see piiraks sekkumishinna kindlaksmääramist pakkumismenetluse teel artikli 16 teises lõigus osutatud juhul, on lõssipulbri sekkumishind võrdne võrdlushinnaga.

Kui aga tegelik valgusisaldus on väiksem kui artikli 10 punktis f kindlaksmääratud valgu miinimumsisaldus 35,6 % massist, kuid vähemalt 31,4 % rasvata kuivekstrakti massist, on sekkumishind võrdne võrdlushinnaga, mida on vähendatud 1,75 % iga protsendipunkti kohta, mille võrra valgusisaldus on väiksem kui 35,6 % massist.

Artikkel 24

Sealiha

1.   Komisjon määrab riikliku sekkumise sealihasektoris kindlaks standardkvaliteediga searümpade kohta. Sekkumishind ei või olla rohkem kui 92 % ja vähem kui 78 % võrdlushinnast.

2.   Peale searümpade muude standardkvaliteediga toodete sekkumishinnad tuletatakse searümpade sekkumishinnast, tuginedes kõnealuste toodete ja searümpade kaubandusliku väärtuse vahelisele suhtele.

3.   Muude kui standardkvaliteediga toodete puhul tuletatakse sekkumishinnad asjaomaste standardkvaliteediga toodetele kehtivatest sekkumishindadest, võttes arvesse kvaliteedierinevusi standardkvaliteediga võrreldes. Seda hinda kohaldatakse kindlaksmääratud kvaliteedi suhtes.

IV alajagu

Sekkumisvarude müük

Artikkel 25

Üldpõhimõtted

Riiklikesse sekkumisladudesse ostetud toodete müük toimub viisil, millega välditakse turuhäireid, tagatakse ostjate võrdne ligipääs kaupadele ja võrdne kohtlemine ning mis vastab asutamislepingu artikli 300 kohaselt sõlmitud lepingutest tulenevatele kohustustele.

Artikkel 26

Suhkru müük

Riikliku sekkumise korras kokkuostetud suhkrut võivad makseasutused müüa ainult hinnaga, mis on kõrgem selleks turustusaastaks kindlaksmääratud võrdlushinnast, mil müük toimub.

Komisjon võib siiski otsustada, et makseasutused:

| a) | võivad müüa suhkrut esimeses lõigus osutatud võrdlushinnaga võrdse või sellest madalama hinnaga, kui suhkrut kasutatakse:






  i) | loomasöödaks või |
| --- | --- | --- |

a)

võivad müüa suhkrut esimeses lõigus osutatud võrdlushinnaga võrdse või sellest madalama hinnaga, kui suhkrut kasutatakse:

i)

loomasöödaks või

| ii) | ekspordiks kas lisatöötluseta või asutamislepingu I lisas loetletud toodeteks või käesoleva määruse XX lisa III osas loetletud toodeteks töödelduna; |
| --- | --- |

ii)

ekspordiks kas lisatöötluseta või asutamislepingu I lisas loetletud toodeteks või käesoleva määruse XX lisa III osas loetletud toodeteks töödelduna;

| b) | peavad tegema nende käes hoitava töötlemata suhkru inimtarbimiseks kättesaadavaks ühenduse siseturul või heategevusorganisatsioonide jaoks, keda on tunnustanud asjaomane liikmesriik või komisjon (juhul kui liikmesriik ei ole ühtegi sellist organisatsiooni tunnustanud), kehtivast võrdlushinnast madalama hinnaga või tasuta jagamiseks konkreetsete hädaabioperatsioonide raames. |
| --- | --- |

b)

peavad tegema nende käes hoitava töötlemata suhkru inimtarbimiseks kättesaadavaks ühenduse siseturul või heategevusorganisatsioonide jaoks, keda on tunnustanud asjaomane liikmesriik või komisjon (juhul kui liikmesriik ei ole ühtegi sellist organisatsiooni tunnustanud), kehtivast võrdlushinnast madalama hinnaga või tasuta jagamiseks konkreetsete hädaabioperatsioonide raames.

Artikkel 27

Ühenduses enim puudust kannatavatele isikutele jaotamine

1.   Sekkumisvarudes hoitavad tooted tehakse kättesaadavaks teatavatele kindlaksmääratud organisatsioonidele, et võimaldada toidu jaotamist ühenduses enim puudust kannatavatele isikutele vastavalt iga-aastasele kavale.

Jaotatakse:

| a) | tasuta või |
| --- | --- |

a)

tasuta või

| b) | hinnaga, mis ei ole kõrgem määratud organisatsiooni poolt meetme rakendamisel tehtud põhjendatud kuludest. |
| --- | --- |

b)

hinnaga, mis ei ole kõrgem määratud organisatsiooni poolt meetme rakendamisel tehtud põhjendatud kuludest.

2.   Toodet võib ühenduse turult mobiliseerida, kui:

| a) | see ei ole lõikes 1 osutatud iga-aastase kava rakendamise ajal ühenduse sekkumisvarudes ajutiselt kättesaadav; toodet võib mobiliseerida kava ühes või mitmes liikmesriigis rakendamiseks vajalikus ulatuses ning tingimusel, et kulud jäävad ühenduse eelarves selleks eesmärgiks ette nähtud kulude piiridesse, või |
| --- | --- |

a)

see ei ole lõikes 1 osutatud iga-aastase kava rakendamise ajal ühenduse sekkumisvarudes ajutiselt kättesaadav; toodet võib mobiliseerida kava ühes või mitmes liikmesriigis rakendamiseks vajalikus ulatuses ning tingimusel, et kulud jäävad ühenduse eelarves selleks eesmärgiks ette nähtud kulude piiridesse, või

| b) | kava rakendamine tooks kaasa mõnes muus liikmesriigis kui toodet vajavas liikmesriigis või liikmesriikides sekkumises olevate toodete väikeste koguste ülekandmise liikmesriikide vahel. |
| --- | --- |

b)

kava rakendamine tooks kaasa mõnes muus liikmesriigis kui toodet vajavas liikmesriigis või liikmesriikides sekkumises olevate toodete väikeste koguste ülekandmise liikmesriikide vahel.

3.   Asjaomased liikmesriigid määravad lõikes 1 osutatud organisatsioonid ja teatavad komisjonile igal aastal õigeaegselt, kas nad soovivad seda kava kohaldada.

4.   Lõigetes 1 ja 2 osutatud tooted antakse määratud organisatsioonidele üle tasuta. Selliste toodete arvestuslik väärtus on sekkumishind, mida kvaliteedierinevustega arvestamiseks kohandatakse vajaduse korral koefitsientidega.

5.   Ilma et see piiraks artikli 190 kohaldamist, rahastatakse käesoleva artikli lõigete 1 ja 2 alusel kättesaadavaks tehtud tooteid Euroopa ühenduste eelarve EAGFi asjakohase eelarverubriigi assigneeringutest. Samuti võib ette näha, et samal viisil rahastatakse toodete veokulud sekkumiskeskustest ja määratud organisatsioonide halduskulusid käesolevas artiklis kehtestatud kava rakendamisel, välja arvatud mis tahes kulud, mida abisaajad lõigete 1 ja 2 kohaldamise raames kanda võisid.

III jagu

Eraladustamine

I alajagu

Kohustuslik abi

Artikkel 28

Abikõlblikud tooted

Kui käesolevas jaos sätestatud tingimustest ning komisjoni poolt vastavalt artiklile 43 vastuvõetud lisanõuetest ja -tingimustest ei tulene teisiti, antakse eraladustamise toetust järgmistele toodetele:

| a) | piimatoodete puhul:






  i) | koor; |
| --- | --- | --- |

a)

piimatoodete puhul:

i)

koor;

| ii) | ühenduse tunnustatud ettevõttes koorest või piimast valmistatud mage või, mille piimarasvasisaldus on vähemalt 82 % massist ja veesisaldus kõige rohkem 16 % massist; |
| --- | --- |

ii)

ühenduse tunnustatud ettevõttes koorest või piimast valmistatud mage või, mille piimarasvasisaldus on vähemalt 82 % massist ja veesisaldus kõige rohkem 16 % massist;

| iii) | ühenduse tunnustatud ettevõttes koorest või piimast valmistatud soolavõi, mille piimarasvasisaldus on vähemalt 80 % massist, veesisaldus kõige rohkem 16 % massist ja soolasisaldus kõige rohkem 2 % massist; |
| --- | --- |

iii)

ühenduse tunnustatud ettevõttes koorest või piimast valmistatud soolavõi, mille piimarasvasisaldus on vähemalt 80 % massist, veesisaldus kõige rohkem 16 % massist ja soolasisaldus kõige rohkem 2 % massist;

| b) | juustu puhul:






  i) | vähemalt üheksa kuud vana Grana Padano juust; |
| --- | --- | --- |

b)

juustu puhul:

i)

vähemalt üheksa kuud vana Grana Padano juust;

| ii) | vähemalt 15 kuud vana Parmigiano Reggiano juust; |
| --- | --- |

ii)

vähemalt 15 kuud vana Parmigiano Reggiano juust;

| iii) | vähemalt kolm kuud vana Provolone juust. |
| --- | --- |

iii)

vähemalt kolm kuud vana Provolone juust.

Artikkel 29

Koorele ja võile kohaldatavad tingimused ja abimäär

Komisjon määrab kindlaks, milliste siseriiklike kvaliteediklasside korral on või abikõlblik. Või märgistatakse sellele vastavalt.

Komisjon määrab kindlaks koorele ja võile antava abi suuruse, pidades silmas ladustamiskulusid ning värske või ja varudest pärineva või eeldatavaid hindu.

Abi võib suurendada, kui laost väljaviimise ajaks on lattu paigutamise ajaga võrreldes turul toimunud etteaimamatu muutus halvenemise suunas.

Artikkel 30

Juustule kohaldatavad tingimused ja abimäär

Juustusektoris makstava abi tingimused ja suuruse kehtestab komisjon. Abi suuruse kindlaksmääramisel võetakse arvesse ladustamiskulusid ja arvatavat turuhindade dünaamikat.

Komisjoni poolt vastavalt esimesele lõigule võetavaid meetmeid rakendab makseasutus, kelle määrab liikmesriik, kelle territooriumil nimetatud juuste toodetakse ja kelle päritolumärgistust need juustud kannavad.

II alajagu

Vabatahtlik abi

Artikkel 31

Abikõlblikud tooted

1.   Kui käesolevas jaos sätestatud tingimustest ning komisjoni poolt vastavalt artiklile 43 vastuvõetud lisanõuetest ja -tingimustest ei tulene teisiti, antakse eraladustamise abi järgmistele toodetele:

| a) | valge suhkur; |
| --- | --- |

a)

valge suhkur;

| b) | oliiviõli; |
| --- | --- |

b)

oliiviõli;

| c) | artikli 42 lõikes 1 sätestatud ühenduse täiskasvanud veiste rümpade klassifitseerimisskaala alusel liigitatud täiskasvanud veiste värske või jahutatud liha, mis on esitatud rümpade, poolrümpade, komplekteeruvate ees- ja tagaveerandite, eesveerandite või tagaveerandite kujul; |
| --- | --- |

c)

artikli 42 lõikes 1 sätestatud ühenduse täiskasvanud veiste rümpade klassifitseerimisskaala alusel liigitatud täiskasvanud veiste värske või jahutatud liha, mis on esitatud rümpade, poolrümpade, komplekteeruvate ees- ja tagaveerandite, eesveerandite või tagaveerandite kujul;

| d) | kõrgeima kvaliteediga lõssipulber, mis on saadud ühenduses tunnustatud ettevõttes otseselt ja ainult lõssist; |
| --- | --- |

d)

kõrgeima kvaliteediga lõssipulber, mis on saadud ühenduses tunnustatud ettevõttes otseselt ja ainult lõssist;

| e) | kaua säilivad juustud ning lamba- ja/või kitsepiimast valmistatud juustud, mille valmimisaeg on vähemalt kuus kuud; |
| --- | --- |

e)

kaua säilivad juustud ning lamba- ja/või kitsepiimast valmistatud juustud, mille valmimisaeg on vähemalt kuus kuud;

| f) | sealiha; |
| --- | --- |

f)

sealiha;

| g) | lamba- ja kitseliha. |
| --- | --- |

g)

lamba- ja kitseliha.

Komisjon võib muuta esimese lõigu punktis c sätestatud toodete nimekirja, kui turuolukord seda nõuab.

2.   Komisjon määrab lõikes 1 sätestatud eraladustusabi kindlaks eelnevalt või pakkumismenetluste teel.

Lõike 1 punktides d ja e sätestatud toodete jaoks määratakse abi kindlaks pidades silmas ladustamiskulusid ning vastavalt järgmist:

| i) | lõssipulbri eeldatavad hinnasuundumused; |
| --- | --- |

i)

lõssipulbri eeldatavad hinnasuundumused;

| ii) | tasakaalu säilitamine abi saavate juustude ja muude turule tulevate juustude vahel. |
| --- | --- |

ii)

tasakaalu säilitamine abi saavate juustude ja muude turule tulevate juustude vahel.

Artikkel 32

Valge suhkru jaoks abi andmise tingimused

1.   Kui ühenduse keskmine registreeritud valge suhkru hind on vaatlusperioodil võrdlushinnast madalam ning turuolukorda arvestades on tõenäoline selle samale tasemele jäämine, võib komisjon otsustada anda valge suhkru eraladustamise abi ettevõtjatele, kellele on antud suhkrukvoot.

2.   Turustusaastal lõike 1 kohaselt ladustatud suhkru suhtes ei tohi kohaldada muid artiklites 13, 52 või 63 sätestatud ladustamismeetmeid.

Artikkel 33

Oliiviõli jaoks abi andmise tingimused

Komisjon võib otsustada lubada piisavaid tagatisi pakkuvatel ja liikmesriikide heakskiidetud asutustel sõlmida nende poolt turustatava oliiviõli kohta laolepinguid tõsiste turuhäirete korral teatavates ühenduse piirkondades, sealhulgas juhul, kui vaatlusperioodil registreeritud keskmine turuhind on väiksem kui:

| a) | 1 779 eurot tonni kohta ekstra neitsioliiviõli puhul või |
| --- | --- |

a)

1 779 eurot tonni kohta ekstra neitsioliiviõli puhul või

| b) | 1 710 eurot tonni kohta neitsioliiviõli puhul või |
| --- | --- |

b)

1 710 eurot tonni kohta neitsioliiviõli puhul või

| c) | 1 524 eurot tonni kohta lambiõli puhul, mille vabade rasvhapete määr on kaks; seda summat vähendatakse 36,70 euro võrra tonnilt iga happesuse lisaühiku kohta. |
| --- | --- |

c)

1 524 eurot tonni kohta lambiõli puhul, mille vabade rasvhapete määr on kaks; seda summat vähendatakse 36,70 euro võrra tonnilt iga happesuse lisaühiku kohta.

Artikkel 34

Veise- ja vasikalihasektori toodete jaoks abi andmise tingimused

Komisjon võib otsustada anda eraladustamise abi, kui ühenduse keskmine turuhind, mis on registreeritud artikli 42 lõike 1 kohaselt vastuvõetud ühenduse täiskasvanud veiste rümpade klassifitseerimisskaala alusel, on madalam kui 103 % võrdlushinnast ning on tõenäoline selle samal tasemel püsimine.

Artikkel 35

Lõssipulbri jaoks abi andmise tingimused

Komisjon võib otsustada anda lõssipulbri eraladustamise abi eelkõige juhul, kui toodete hinnasuundumused ja varud osutavad turu tõsisele tasakaalutusele, mida saaks hooajalise ladustamisega vältida või vähendada.

Artikkel 36

Juustu jaoks abi andmise tingimused

1.   Komisjon võib otsustada anda eraladustamise abi, kui artikli 31 lõike 1 punktis e osutatud juustutoodete hindade areng ja varude olukord viitavad turu tõsisele tasakaalutusele, mida võib hooajalise ladustamisega kõrvaldada või vähendada.

2.   Kui ladustamislepingu tähtaja lõpul on ladustatud juustude turuhind kõrgem kui enne lepingu sõlmimist, võib komisjon otsustada vastavalt kohandada antava abi suurust.

Artikkel 37

Sealiha jaoks abi andmise tingimused

Komisjon võib otsustada anda eraladustamise abi, kui searümpade keskmine turuhind ühenduses, nagu see on kehtestatud igas liikmesriigis ühenduse tüüpilistel turgudel kindlaksmääratud hindu arvestades ja kaalutud koefitsientide abil, mis kajastavad iga liikmesriigi suhtelist sigade arvu, on väiksem ja tõenäoliselt ka jääb väiksemaks kui 103 % võrdlushinnast.

Artikkel 38

Lamba- ja kitseliha jaoks abi andmise tingimused

Komisjon võib otsustada anda eraladustamise abi lamba- ja kitselihaturu eriti raske olukorra puhul ühes või mitmes järgmistest noteeringualadest:

| a) | Suurbritannia; |
| --- | --- |

a)

Suurbritannia;

| b) | Põhja-Iirimaa; |
| --- | --- |

b)

Põhja-Iirimaa;

| c) | iga liikmesriik eraldi, välja arvatud Ühendkuningriik. |
| --- | --- |

c)

iga liikmesriik eraldi, välja arvatud Ühendkuningriik.

IV jagu

Ühissätted

Artikkel 39

Ladustamise eeskirjad

1.   Makseasutused ei või ladustada kokkuostetud tooteid väljaspool selle liikmesriigi territooriumi, kelle jurisdiktsiooni alla nad kuuluvad, kui nad ei ole komisjonilt selleks eelnevalt luba saanud.

Käesoleva artikli tähenduses loetakse Belgia ja Luksemburgi territooriume üheks liikmesriigiks.

2.   Luba antakse juhul, kui ladustamine on oluline, võttes arvesse järgmisi tegureid:

| a) | ladustusvõimalused ja -nõuded liikmesriigis, kelle jurisdiktsiooni alla makseasutus kuulub, ning teistes liikmesriikides; |
| --- | --- |

a)

ladustusvõimalused ja -nõuded liikmesriigis, kelle jurisdiktsiooni alla makseasutus kuulub, ning teistes liikmesriikides;

| b) | ladustamisest ja transpordist tulenevad täiendavad kulud selles liikmesriigis, kelle jurisdiktsiooni alla makseasutus kuulub. |
| --- | --- |

b)

ladustamisest ja transpordist tulenevad täiendavad kulud selles liikmesriigis, kelle jurisdiktsiooni alla makseasutus kuulub.

3.   Kolmandas riigis ladustamiseks antakse luba üksnes juhul, kui lõikes 2 sätestatud kriteeriumide alusel põhjustaks ladustamine teises liikmesriigis märkimisväärseid raskusi.

4.   Lõike 2 punktis a osutatud teave koostatakse pärast kõikide liikmesriikidega konsulteerimist.

5.   Tollimakse ja muid ühise põllumajanduspoliitika raames makstavaid või sissenõutavaid summasid ei kohaldata:

| a) | pärast lõigete 1, 2 ja 3 alusel antud loa andmist transporditavatele toodetele ega |
| --- | --- |

a)

pärast lõigete 1, 2 ja 3 alusel antud loa andmist transporditavatele toodetele ega

| b) | ühe makseasutuse poolt teisele üle antavatele toodetele. |
| --- | --- |

b)

ühe makseasutuse poolt teisele üle antavatele toodetele.

6.   Vastavalt lõigetele 1, 2 ja 3 tegutsev makseasutus jääb vastutavaks toodete eest, mida ladustatakse väljaspool liikmesriiki, kelle jurisdiktsiooni alla ta kuulub.

7.   Kui tooteid, mida makseasutus ladustab väljaspool selle liikmesriigi territooriumi, kelle jurisdiktsiooni alla ta kuulub, ei tooda sellesse liikmesriiki tagasi, müüakse need ladustamiskohas kehtivate või kehtestatavate hindadega ja tingimustel.

Artikkel 40

Pakkumismenetluste eeskirjad

Pakkumismenetlused peavad tagama kõikidele asjaomastele isikutele võrdse juurdepääsu.

Pakkumiste valikul eelistatakse ühendusele kõige soodsamaid pakkumisi. Igal juhul ei pea pakkumismenetlusele tingimata järgnema lepingu sõlmimine.

Artikkel 41

Sekkumiskeskused

1.   Komisjon määrab sekkumiskeskused teravilja- ja riisisektoris ning määrab kindlaks nendes ladustamise tingimused.

Teraviljasektori toodete osas võib komisjon määrata iga teravilja jaoks eraldi sekkumiskeskused.

2.   Sekkumiskeskuste loetelu koostamisel võtab komisjon eelkõige arvesse järgmisi tegureid:

| a) | keskuste asukoht asjaomaste toodetega seotud ületootmise aladel; |
| --- | --- |

a)

keskuste asukoht asjaomaste toodetega seotud ületootmise aladel;

| b) | piisavate ruumide ja tehnilise varustuse olemasolu; |
| --- | --- |

b)

piisavate ruumide ja tehnilise varustuse olemasolu;

| c) | soodne asukoht transpordi seisukohalt. |
| --- | --- |

c)

soodne asukoht transpordi seisukohalt.

Artikkel 42

Rümpade klassifitseerimine

1.   Ühenduse rümpade klassifitseerimisskaalasid kohaldatakse vastavalt V lisas sätestatud eeskirjadele järgmistes sektorites:

| a) | veise- ja vasikalihasektor täiskasvanud veiserümpade osas; |
| --- | --- |

a)

veise- ja vasikalihasektor täiskasvanud veiserümpade osas;

| b) | sealihasektor muude kui aretuseks kasutatud sigade rümpade osas; |
| --- | --- |

b)

sealihasektor muude kui aretuseks kasutatud sigade rümpade osas;

Lamba- ja kitselihasektoris võivad liikmesriigid kohaldada ühenduse lambarümpade klassifitseerimisskaalat vastavalt V lisa C punktis sätestatud eeskirjadele.

2.   Kohapealseid kontrollimisi seoses täiskasvanud veiste ja lammaste rümpade klassifitseerimisega viib ühenduse nimel läbi ühenduse inspekteerimiskomitee, kuhu kuuluvad komisjoni eksperdid ja liikmesriikide poolt määratud eksperdid. Komitee annab läbiviidud kontrollimistest aru komisjonile ja liikmesriikidele.

Ühendus kannab läbiviidud kontrollimistest tulenevad kulud.

Artikkel 43

Rakenduseeskirjad

Ilma et see piiraks käeoleva peatüki sätetega komisjonile antud volituste kohaldamist, võtab komisjon vastu selle peatüki rakendamise üksikasjalikud eeskirjad, mis võivad eelkõige seonduda järgmisega:

| a) | nõuded ja tingimused, millele peavad vastama artiklis 10 osutatud riikliku sekkumise korras kokkuostetavad tooted või tooted, mille suhtes antakse artiklites 28 ja 31 osutatud eraladustamise abi, eelkõige seoses kvaliteedi, kvaliteedigruppide, kvaliteediklasside, kategooriate, koguste, pakendi, sealhulgas selle märgistuse, maksimumvanuse, säilitamise, sekkumishinnaga seonduva toodete etapi ja eraladustamise kestusega ning sealiha puhul selliste toodete loetelu; |
| --- | --- |

a)

nõuded ja tingimused, millele peavad vastama artiklis 10 osutatud riikliku sekkumise korras kokkuostetavad tooted või tooted, mille suhtes antakse artiklites 28 ja 31 osutatud eraladustamise abi, eelkõige seoses kvaliteedi, kvaliteedigruppide, kvaliteediklasside, kategooriate, koguste, pakendi, sealhulgas selle märgistuse, maksimumvanuse, säilitamise, sekkumishinnaga seonduva toodete etapi ja eraladustamise kestusega ning sealiha puhul selliste toodete loetelu;

| b) | IV lisa B osa muudatused; |
| --- | --- |

b)

IV lisa B osa muudatused;

| c) | hinna tõstmiste ja alandamiste kohaldatav ulatus, kui see on asjakohane; |
| --- | --- |

c)

hinna tõstmiste ja alandamiste kohaldatav ulatus, kui see on asjakohane;

| d) | makseasutuste poolt riikliku sekkumisena ülevõtmise ning eraladustamise abi andmise tingimused ja kord, eelkõige:






  i) | seoses lepingute sõlmimise ja sisuga; |
| --- | --- | --- |

d)

makseasutuste poolt riikliku sekkumisena ülevõtmise ning eraladustamise abi andmise tingimused ja kord, eelkõige:

i)

seoses lepingute sõlmimise ja sisuga;

| ii) | eraladustamise perioodi kestus ning lepingus sätestatud ladustamisperioodide lühendamise või pikendamise tingimused; |
| --- | --- |

ii)

eraladustamise perioodi kestus ning lepingus sätestatud ladustamisperioodide lühendamise või pikendamise tingimused;

| iii) | tingimused, mille kohaselt võib otsustada, et eraladustamislepingute alusel ladustatud tooteid võib uuesti turustada või müüa; |
| --- | --- |

iii)

tingimused, mille kohaselt võib otsustada, et eraladustamislepingute alusel ladustatud tooteid võib uuesti turustada või müüa;

| iv) | liikmesriigiga, kus eraladustamispalve võib esitada; |
| --- | --- |

iv)

liikmesriigiga, kus eraladustamispalve võib esitada;

| e) | artiklites 17 ja 37 osutatud tüüpiliste turgude loetelu vastuvõtmine; |
| --- | --- |

e)

artiklites 17 ja 37 osutatud tüüpiliste turgude loetelu vastuvõtmine;

| f) | eeskirjad, mis käsitlevad riikliku sekkumise korras kokkuostetud toodete müügitingimusi, eelkõige müügihindu, laost väljaviimise tingimusi, kui see on asjakohane, väljaviidud toodete edasist kasutamist või sihtkohta, läbiviidavat kontrolli ning vajaduse korral kohaldatavat tagatissüsteemi; |
| --- | --- |

f)

eeskirjad, mis käsitlevad riikliku sekkumise korras kokkuostetud toodete müügitingimusi, eelkõige müügihindu, laost väljaviimise tingimusi, kui see on asjakohane, väljaviidud toodete edasist kasutamist või sihtkohta, läbiviidavat kontrolli ning vajaduse korral kohaldatavat tagatissüsteemi;

| g) | artikli 27 lõikes 1 osutatud iga-aastase kava koostamine; |
| --- | --- |

g)

artikli 27 lõikes 1 osutatud iga-aastase kava koostamine;

| h) | artikli 27 lõikes 2 osutatud ühenduse turu mobiliseerimise tingimused; |
| --- | --- |

h)

artikli 27 lõikes 2 osutatud ühenduse turu mobiliseerimise tingimused;

| i) | artiklis 39 osutatud lube käsitlevad eeskirjad, sealhulgas kaubanduseeskirjade erandid ulatuses, mil need on rangelt vajalikud; |
| --- | --- |

i)

artiklis 39 osutatud lube käsitlevad eeskirjad, sealhulgas kaubanduseeskirjade erandid ulatuses, mil need on rangelt vajalikud;

| j) | pakkumismenetluste kasutamise korral järgitavat korda käsitlevad eeskirjad; |
| --- | --- |

j)

pakkumismenetluste kasutamise korral järgitavat korda käsitlevad eeskirjad;

| k) | artiklis 41 osutatud sekkumiskeskuste määramist käsitlevad eeskirjad; |
| --- | --- |

k)

artiklis 41 osutatud sekkumiskeskuste määramist käsitlevad eeskirjad;

| l) | ladudele, milles tooteid võib ladustada, esitatavad tingimused; |
| --- | --- |

l)

ladudele, milles tooteid võib ladustada, esitatavad tingimused;

| m) | artikli 42 lõikes 1 sätestatud ühenduse rümpade klassifitseerimisskaalad, eelkõige seoses järgmisega:






  i) | mõisted; |
| --- | --- | --- |

m)

artikli 42 lõikes 1 sätestatud ühenduse rümpade klassifitseerimisskaalad, eelkõige seoses järgmisega:

i)

mõisted;

| ii) | rümba esitusviis hinnaaruandluse eesmärgil seoses täiskasvanud veiste rümpade klassifitseerimisega; |
| --- | --- |

ii)

rümba esitusviis hinnaaruandluse eesmärgil seoses täiskasvanud veiste rümpade klassifitseerimisega;

| iii) | V lisa punktis A. III sätestatud tapamajade võetavad meetmed:






  — | direktiivi 88/409/EMÜ artiklis 5 osutatud erandid selliste tapamajade kohta, mis soovivad piirata oma tootmist kohaliku turuga; |
| --- | --- | --- |

iii)

V lisa punktis A. III sätestatud tapamajade võetavad meetmed:

—

direktiivi 88/409/EMÜ artiklis 5 osutatud erandid selliste tapamajade kohta, mis soovivad piirata oma tootmist kohaliku turuga;

| — | erandid, mida võib teha liikmesriikidele, kes on esitanud vastava soovi tapamajade suhtes, milles tapetakse vähe veiseid; |
| --- | --- |

—

erandid, mida võib teha liikmesriikidele, kes on esitanud vastava soovi tapamajade suhtes, milles tapetakse vähe veiseid;

| iv) | liikmesriikidele antud luba loobuda searümpade klassifitseerimisskaala kohaldamisest ning kasutada hindamiskriteeriume lisaks kaalule ja hinnangulisele tailihasisaldusele; |
| --- | --- |

iv)

liikmesriikidele antud luba loobuda searümpade klassifitseerimisskaala kohaldamisest ning kasutada hindamiskriteeriume lisaks kaalule ja hinnangulisele tailihasisaldusele;

| v) | eeskirjad, mis käsitlevad liikmesriikide hinnaaruandlust teatud toodete kohta. |
| --- | --- |

v)

eeskirjad, mis käsitlevad liikmesriikide hinnaaruandlust teatud toodete kohta.

II PEATÜKK

Sekkumise erimeetmed

I jagu

Erandlikud turutoetusmeetmed

Artikkel 44

Loomataudid

1.   Komisjon võib rakendada mõjutatava turu suhtes erandlikke toetusmeetmeid, et võtta arvesse ühendusesisese kaubanduse ja kolmandate riikidega toimuva kaubanduse piiranguid, mis võivad tuleneda loomataudide leviku tõkestamise meetmete kohaldamisest.

Esimeses lõigus sätestatud meetmeid kohaldatakse järgmiste sektorite suhtes:

| a) | veise- ja vasikaliha; |
| --- | --- |

a)

veise- ja vasikaliha;

| b) | piim ja piimatooted; |
| --- | --- |

b)

piim ja piimatooted;

| c) | sealiha; |
| --- | --- |

c)

sealiha;

| d) | lamba- ja kitseliha; |
| --- | --- |

d)

lamba- ja kitseliha;

| e) | munad; |
| --- | --- |

e)

munad;

| f) | linnuliha. |
| --- | --- |

f)

linnuliha.

2.   Lõike 1 esimeses lõigus sätestatud meetmed võetakse asjaomase liikmesriigi või asjaomaste liikmesriikide palvel.

Selliseid meetmeid võib võtta üksnes juhul, kui asjaomane liikmesriik või asjaomased liikmesriigid on võtnud tervishoiu- ja veterinaarmeetmed loomataudide puhangute kiireks tõkestamiseks, ning ainult sellises ulatuses ja ajaks, mis on asjaomase turu toetamiseks rangelt vajalik.

Artikkel 45

Tarbijate usalduse kaotus

Komisjon võib võtta erandlikke turutoetusmeetmeid linnuliha- ja munasektori suhtes, et võtta arvesse tõsiseid turuhäireid, mis on otseselt seotud tarbijate usalduse kaotusega rahva- või loomatervise riskide tõttu.

Need meetmed võetakse asjaomase liikmesriigi või asjaomaste liikmesriikide palvel.

Artikkel 46

Rahastamine

1.   Komisjon rahastab artiklites 44 ja 45 osutatud erandlikke meetmeid osaliselt, hüvitades kuni 50 % liikmesriigi kantud kuludest.

Suu- ja sõrataudi tõrje korral veise- ja vasikaliha-, piima- ja piimatoote, sealiha- ning lamba- ja kitselihasektorite osas on ühenduse osaline rahastamine 60 % sellistest kuludest.

2.   Liikmesriigid tagavad, et kui tootjad kannavad osa liikmesriikide kantud kuludest, ei põhjusta see konkurentsimoonutusi eri liikmesriikide tootjate vahel.

3.   Asutamislepingu artikleid 87, 88 ja 89 ei kohaldata liikmesriikide rahalise toetuse suhtes artiklites 44 ja 45 osutatud erandlikele meetmetele.

II jagu

Teravilja- ja riisisektori meetmed

Artikkel 47

Turu-erimeetmed teraviljasektoris

1.   Komisjon võib võtta teraviljasektori suhtes sekkumise erimeetmeid, kui turuolukord seda nõuab. Eelkõige võib selliseid sekkumismeetmeid võtta siis, kui ühes või mitmes ühenduse piirkonnas turuhinnad seoses sekkumishinnaga langevad või ähvardavad langeda.

2.   Sekkumise erimeetmete olemuse ja kohaldamise ning nende meetmetega hõlmatud toodete müügi või muu käsutamise tingimused ja korra võtab vastu komisjon.

Artikkel 48

Turu-erimeetmed riisisektoris

1.   Komisjon võib võtta erimeetmeid, et:

| a) | vältida käesoleva osa I peatüki II jaos sätestatud ühenduse teatavates piirkondades ulatuslikku riiklikku sekkumist riisisektoris; |
| --- | --- |

a)

vältida käesoleva osa I peatüki II jaos sätestatud ühenduse teatavates piirkondades ulatuslikku riiklikku sekkumist riisisektoris;

| b) | katta loodusõnnetustest põhjustatud koorimata riisi puudujääki. |
| --- | --- |

b)

katta loodusõnnetustest põhjustatud koorimata riisi puudujääki.

2.   Komisjon kehtestab käesoleva artikli rakendamiseks üksikasjalikud eeskirjad.

III jagu

Suhkrusektori meetmed

Artikkel 49

Suhkrupeedi miinimumhind

1.   Kvoodikohase suhkrupeedi miinimumhind on järgmine:

| a) | 27,83 eurot tonni kohta turustusaastal 2008/2009; |
| --- | --- |

a)

27,83 eurot tonni kohta turustusaastal 2008/2009;

| b) | 26,29 eurot tonni kohta turustusaastal 2009/2010. |
| --- | --- |

b)

26,29 eurot tonni kohta turustusaastal 2009/2010.

2.   Lõikes 1 nimetatud miinimumhinda kohaldatakse IV lisa osas B määratletud standardkvaliteediga suhkrupeedi puhul.

3.   Suhkruettevõtjad, kes ostavad suhkruks töötlemiseks kõlblikku ja kvoodikohaseks suhkruks töötlemiseks mõeldud kvoodikohast suhkrupeeti, peavad maksma vähemalt miinimumhinna, mida on korrigeeritud hinnatõusude ja -langustega kõrvalekallete võimaldamiseks standardkvaliteedist.

Esimeses lõigus osutatud hinnatõuse ja -langusi kohaldatakse vastavalt komisjoni kehtestatud rakenduseeskirjadele.

4.   Suhkrupeedikoguste puhul, mis vastavad neile tööstusliku suhkru või suhkru ülejäägi kogustele, mille suhtes kehtib artiklis 64 sätestatud kvoodiületamise tasu, korrigeerib asjaomane suhkruettevõtja ostuhinda nii, et see on vähemalt võrdne kvoodikohase suhkrupeedi miinimumhinnaga.

Artikkel 50

Mitme kutseala vahelised kokkulepped

1.   Majandusharusisesed kokkulepped ning tarnelepingud peavad vastama lõikele 3 ning komisjoni kindlaksmääratavatele ostutingimustele, eelkõige suhkrupeedi ostu-, tarne-, ülevõtu- ja maksetingimuste osas.

2.   Suhkrupeedi ja suhkruroo ostutingimusi reguleerivad ühenduse vastava tooraine kasvatajate ja ühenduse suhkruettevõtjate vahel sõlmitud majandusharusisesed kokkulepped.

3.   Tarnelepingus eristatakse suhkrupeeti selle alusel, kas sellest suhkrupeedist valmistatavad suhkrukogused on:

| a) | kvoodikohased või |
| --- | --- |

a)

kvoodikohased või

| b) | kvoodivälised. |
| --- | --- |

b)

kvoodivälised.

4.   Kõik suhkruettevõtjad edastavad liikmesriigile, kus suhkur toodetakse, järgmise teabe:

| a) | lõike 3 punktis a nimetatud suhkrupeedikogused, mille kohta on sõlmitud külvieelsed tarnelepingud, ja suhkrusisalduse, millel lepingud põhinevad; |
| --- | --- |

a)

lõike 3 punktis a nimetatud suhkrupeedikogused, mille kohta on sõlmitud külvieelsed tarnelepingud, ja suhkrusisalduse, millel lepingud põhinevad;

| b) | vastava hinnangulise saagise. |
| --- | --- |

b)

vastava hinnangulise saagise.

Liikmesriigid võivad nõuda lisateavet.

5.   Suhkruettevõtjad, kes ei ole sõlminud külvieelset tarnelepingut, millega määratakse kindlaks kvoodikohase suhkrupeedi miinimumhind nende kvoodikohasele suhkrule vastava suhkrupeedikoguse kohta, peavad maksma vähemalt kvoodikohase suhkrupeedi miinimumhinna suhkru tootmiseks ette nähtud kogu suhkrupeedi eest.

6.   Sõltuvalt asjaomase liikmesriigi heakskiidust võivad majandusharusisesed kokkulepped kalduda kõrvale lõigetest 3 ja 4.

7.   Juhul kui majandusharusiseseid kokkuleppeid ei ole sõlmitud, võtab asjaomane liikmesriik ette vajalikud käesoleva määruse kohased sammud, et kaitsta asjaomaste osapoolte huvisid.

Artikkel 51

Tootmismaks

1.   Artikli 56 lõikes 2 osutatud suhkrut, isoglükoosi ja inuliinisiirupit tootvate ettevõtete valduses olevad suhkru-, isoglükoosi- ja inuliinisiirupikvoodid maksustatakse tootmismaksuga.

2.   Kvoodikohasele suhkrule ja kvoodikohasele inuliinisiirupile kehtestatakse tootmismaks 12 eurot tonni kohta. Isoglükoosile kehtestatav tootmismaks moodustab 50 % suhkrule kohaldatavast tootmismaksust.

3.   Lõike 1 kohaselt makstava tootmismaksu kogusumma kogub liikmesriik oma territooriumil asuvatelt ettevõtjatelt vastavalt asjaomase turustusaasta kvoodile.

Ettevõtjad sooritavad maksed hiljemalt asjaomase turustusaasta veebruari lõpuks.

4.   Ühenduse suhkru ja inuliinisiirupi tootmisega tegelevad ettevõtjad võivad taotleda, et suhkrupeedi või suhkruroo kasvatajad või siguritarnijad kannaksid kuni 50 % kõnealusest tootmismaksust.

Artikkel 52

Suhkru kõrvaldamine

1.   Selleks et säilitada turu struktuurilist tasakaalu võrdlushinna- lähedasel tasemel, võidakse turult kuni järgmise turustusaasta alguseni kõrvaldada kõigi liikmesriikide jaoks ühine protsendimäär kvoodikohast suhkrut, kvoodikohast isoglükoosi ja kvoodikohast inuliinisiirupit, võttes arvesse asutamislepingu artikli 300 alusel sõlmitud lepingutest tulenevaid ühenduse kohustusi.

Sellisel juhul vähendatakse asjaomasel turustusaastal artiklis 153 sätestatud traditsioonilist tarnevajadust importtoorsuhkru rafineerimiseks sama protsendimäära võrra.

2.   Lõikes 1 nimetatud kõrvaldamise protsendimäär määratakse hiljemalt asjaomase turustusaasta 31. oktoobriks selle turustusaasta jooksul oodatavate turusuundumuste põhjal.

3.   Iga ettevõtja, kellele on määratud kvoot, ladustab kõrvaldamisperioodi vältel enda kulul suhkrukogused, mis vastavad asjaomase turustusaasta kvoodikohase toodangu suhtes kohaldatavale lõikes 1 osutatud protsendimäärale.

Turustusaasta jooksul kõrvaldatud suhkrukogused loetakse esimesteks järgmisel turustusaastal kvoodikohaselt toodetud kogusteks. Võttes aga arvesse eeldatavaid suhkruturu suundumusi, võib komisjon otsustada käsitada kogu kõrvaldatud suhkrut, isoglükoosi või inuliinisiirupit või osa sellest jooksval ja/või järgneval turustusaastal:

| a) | suhkru, isoglükoosi või inuliinisiirupi ülejäägina, mida võib kasutada tööstusliku suhkru, tööstusliku isoglükoosi või tööstusliku inuliinisiirupina või |
| --- | --- |

a)

suhkru, isoglükoosi või inuliinisiirupi ülejäägina, mida võib kasutada tööstusliku suhkru, tööstusliku isoglükoosi või tööstusliku inuliinisiirupina või

| b) | täiendavaks kvoodikohaseks toodanguks, millest ühe osa võib reserveerida ekspordiks vastavalt asutamislepingu artikli 300 alusel sõlmitud lepingutest tulenevatele ühenduse kohustustele. |
| --- | --- |

b)

täiendavaks kvoodikohaseks toodanguks, millest ühe osa võib reserveerida ekspordiks vastavalt asutamislepingu artikli 300 alusel sõlmitud lepingutest tulenevatele ühenduse kohustustele.

4.   Juhul kui ühenduse suhkruvarud on ebapiisavad, võib komisjon otsustada, et teatava koguse kõrvaldatud suhkrut, isoglükoosi ja inuliinisiirupit võib müüa ühenduse turul enne kõrvaldamisperioodi lõppu.

5.   Käesoleva artikli sätete alusel ladustatud suhkru suhtes ei tohi turustusaastal kasutada muid artiklites 13, 32 või 63 sätestatud ladustamismeetmeid.

Artikkel 53

Rakenduseeskirjad

Komisjon võib vastu võtta käesoleva jao rakendamise üksikasjalikud eeskirjad ning eelkõige:

| a) | kriteeriume, mida kohaldavad suhkruettevõtjad, kui nad jaotavad suhkrupeedimüüjate vahel suhkrupeedi koguseid, mille kohta sõlmitakse artikli 50 lõikes 4 osutatud külvieelsed tarnelepingud; |
| --- | --- |

a)

kriteeriume, mida kohaldavad suhkruettevõtjad, kui nad jaotavad suhkrupeedimüüjate vahel suhkrupeedi koguseid, mille kohta sõlmitakse artikli 50 lõikes 4 osutatud külvieelsed tarnelepingud;

| b) | artikli 52 lõikes 1 osutatud kõrvaldatud kvoodikohase suhkru protsendimäära; |
| --- | --- |

b)

artikli 52 lõikes 1 osutatud kõrvaldatud kvoodikohase suhkru protsendimäära;

| c) | miinimumhinna maksmistingimusi, kui kõrvaldatud suhkrut müüakse ühenduse turul artikli 52 lõike 4 kohaselt. |
| --- | --- |

c)

miinimumhinna maksmistingimusi, kui kõrvaldatud suhkrut müüakse ühenduse turul artikli 52 lõike 4 kohaselt.

IV jagu

Pakkumise kohandamine

Artikkel 54

Pakkumise turunõuetega kohandamist hõlbustavad meetmed

Et soodustada tootmisharusiseste ja tootmisharudevaheliste organisatsioonide tegevust, mis hõlbustaks pakkumise kohandamist turunõuetega, välja arvatud turult kõrvaldamisega seotud tegevust, võib komisjon elustaime-, veise- ja vasikaliha-, sealiha-, lamba- ja kitseliha-, muna- ja linnulihasektori suhtes võtta järgmisi meetmeid, et:

| a) | parandada kvaliteeti; |
| --- | --- |

a)

parandada kvaliteeti;

| b) | edendada tootmis-, töötlemis- ja turustuskorraldust; |
| --- | --- |

b)

edendada tootmis-, töötlemis- ja turustuskorraldust;

| c) | hõlbustada turuhinnadünaamika registreerimist; |
| --- | --- |

c)

hõlbustada turuhinnadünaamika registreerimist;

| d) | kujundada kasutatud tootmisvahenditel põhinevaid lühi- ja pikaajalisi prognoose. |
| --- | --- |

d)

kujundada kasutatud tootmisvahenditel põhinevaid lühi- ja pikaajalisi prognoose.

III PEATÜKK

Tootmise piiramise süsteemid

I jagu

Üldsätted

Artikkel 55

Kvoodisüsteemid

1.   Kvoodisüsteemi kohaldatakse järgmiste toodete suhtes:

| a) | piim ja muud artikli 65 punktides a ja b määratletud piimatooted; |
| --- | --- |

a)

piim ja muud artikli 65 punktides a ja b määratletud piimatooted;

| b) | suhkur, isoglükoos ja inuliinisiirup. |
| --- | --- |

b)

suhkur, isoglükoos ja inuliinisiirup.

2.   Kui tootja ületab asjaomast kvooti ning ei kasuta suhkru puhul artiklis 61 sätestatud ülemääraseid koguseid, peab ta sellistelt kogustelt maksma kvoodiületamise tasu vastavalt II ja III jaos sätestatud tingimustele.

3.   Käesoleva määruse kohaldamine ei piira nõukogu määruse (EÜ) nr 1868/94 (millega kehtestatakse kartulitärklise tootmise kvoodisüsteem) (59) kohaldamist.

II jagu

Suhkur

I alajagu

Kvootide määramine ja haldamine

Artikkel 56

Kvootide määramine

1.   Suhkru, isoglükoosi ja inuliinisiirupi tootmise kohta kehtivad kvoodid riiklikul või piirkondlikul tasandil on määratud kindlaks VI lisas.

2.   Liikmesriigid määravad kvoodi igale suhkru, isoglükoosi või inuliinisiirupi tootmisega tegelevale ettevõtjale, kes on asutatud nende territooriumil ning on vastavalt artiklile 57 tunnustatud.

Kõikide ettevõtjate jaoks on määratud kvoot võrdne ettevõtjale turustusaastaks 2007/2008 määruse (EÜ) nr 318/2006 alusel määratud kvoodiga.

3.   Juhul kui kvoot määratakse suhkruettevõtjale, kellel on rohkem kui üks tootmisüksus, võtavad liikmesriigid vajalikud meetmed, et piisavalt arvestada suhkrupeedi- ja suhkrurookasvatajate huvidega.

Artikkel 57

Tunnustatud ettevõtjad

1.   Taotluse korral annavad liikmesriigid tunnustuse suhkrut, isoglükoosi või inuliinisiirupit tootvale ettevõtjale või ettevõtjale, kes neid tooteid töötleb artikli 62 lõikes 2 esitatud nimekirjas osutatud toodeteks, tingimusel et ettevõtja:

| a) | tõendab oma professionaalset tootmisvõimsust; |
| --- | --- |

a)

tõendab oma professionaalset tootmisvõimsust;

| b) | nõustub esitama mis tahes teavet ning lubama käesoleva määrusega seotud kontrollimist; |
| --- | --- |

b)

nõustub esitama mis tahes teavet ning lubama käesoleva määrusega seotud kontrollimist;

| c) | ei ole andnud põhjust tunnustuse peatamiseks või tagasivõtmiseks. |
| --- | --- |

c)

ei ole andnud põhjust tunnustuse peatamiseks või tagasivõtmiseks.

2.   Tunnustatud ettevõtjad esitavad liikmesriigile, mille territooriumil suhkrupeedi ja suhkruroo koristamine või rafineerimine aset leiab, järgmise teabe:

| a) | suhkrupeedi või suhkruroo kogused, mille kohta on sõlmitud tarneleping, ning vastavad hinnangulised suhkrupeedi või suhkruroo ja suhkru saagised hektari kohta; |
| --- | --- |

a)

suhkrupeedi või suhkruroo kogused, mille kohta on sõlmitud tarneleping, ning vastavad hinnangulised suhkrupeedi või suhkruroo ja suhkru saagised hektari kohta;

| b) | andmed suhkrupeedi, suhkruroo ja toorsuhkru esialgsete ja tegelike tarnete kohta ning suhkrutootmise ja suhkruvarude olukorra kohta; |
| --- | --- |

b)

andmed suhkrupeedi, suhkruroo ja toorsuhkru esialgsete ja tegelike tarnete kohta ning suhkrutootmise ja suhkruvarude olukorra kohta;

| c) | müüdud valge suhkru kogused ning vastavad hinnad ja tingimused. |
| --- | --- |

c)

müüdud valge suhkru kogused ning vastavad hinnad ja tingimused.

Artikkel 58

Isoglükoosi lisa- ja täiendav kvoot

1.   Turustusaastal 2008/2009 lisatakse eelneva turustusaasta kvoodile täiendav 100 000 tonni suurune isoglükoosikvoot. Kõnealust suurendamist ei kohaldata Bulgaaria ja Rumeenia suhtes.

Turustusaastal 2008/2009 lisatakse eelneva turustusaasta kvoodile Bulgaaria puhul täiendav 11 045 tonni suurune isoglükoosikvoot ja Rumeenia puhul täiendav 1 966 tonni suurune isoglükoosikvoot.

Liikmesriigid määravad ettevõtjatele lisakvoodid proportsionaalselt isoglükoosikvootidega, mis on määratud kooskõlas artikli 56 lõikega 2.

2.   Itaalia, Leedu ja Rootsi võivad nende territooriumil asutatud ettevõtjate taotlusel määrata täiendava isoglükoosikvoodi turustusaastatel 2008/2009 ja 2009/2010. Liikmesriikide maksimaalsed täiendavad kvoodid on kindlaks määratud VII lisas.

3.   Kooskõlas lõikega 2 ettevõtjatele määratud kvoodid maksustatakse ühekordselt makstava summaga, mille suurus on 730 eurot. Maksu kogutakse määratud täiendava kvoodi tonni kohta.

Artikkel 59

Kvootide haldamine

1.   Komisjon kohandab VI lisas kehtestatud kvoote turustusaastateks 2008/2009, 2009/2010 ja 2010/2011 hiljemalt eelneva turustusaasta veebruarikuu lõpuks. Kõnealused kohandused tulenevad käesoleva artikli lõike 2, käesoleva määruse artikli 58 ning määruse (EÜ) nr 320/2006 artikli 3 kohaldamisest.

2.   Võttes arvesse määruses (EÜ) nr 320/2006 sätestatud ümberkorralduskava tulemusi, määrab komisjon hiljemalt 28. veebruariks 2010 kindlaks, milline on vajaminev protsendimäär kehtivate suhkru-, isoglükoosi- ja inuliinisiirupikvootide vähendamiseks liikmesriigi või piirkonna kohta, pidades silmas turgude tasakaalustamatuse vältimist alates turustusaastast 2010/2011.

3.   Vastavalt sellele kohandavad liikmesriigid iga ettevõtja kvoodi.

Artikkel 60

Riigisiseste kvootide määramine

1.   Liikmesriik võib vähendada oma territooriumil asutatud ettevõtjale määratud suhkru- või isoglükoosikvooti kuni 10 % igal turustusaastal.

2.   Liikmesriigid võivad kvoote ettevõtjate vahel üle kanda kooskõlas VIII lisas kehtestatud eeskirjadega ning võttes arvesse kõigi asjaomaste osapoolte, eriti suhkrupeedi- ja suhkrurookasvatajate huve.

3.   Vastavalt lõigetele 1 ja 2 vähendatud kogused määrab asjaomane liikmesriik ühele või mitmele ettevõtjale oma territooriumil, hoolimata sellest, kas neil on kehtivaid kvoote.

II alajagu

Kvootide ületamine

Artikkel 61

Reguleerimisala

Turustusaasta jooksul toodetud suhkrut, isoglükoosi või inuliinisiirupit, mis ületab artiklis 56 nimetatud kvoote, võib:

| a) | kasutada artiklis 62 nimetatud teatavate toodete töötlemiseks; |
| --- | --- |

a)

kasutada artiklis 62 nimetatud teatavate toodete töötlemiseks;

| b) | kanda üle järgmise turustusaasta kvoodikohasesse tootmisesse kooskõlas artikliga 63; |
| --- | --- |

b)

kanda üle järgmise turustusaasta kvoodikohasesse tootmisesse kooskõlas artikliga 63;

| c) | kasutada tarnete erikorra raames äärepoolseimates piirkondades kooskõlas nõukogu määruse (EÜ) nr 247/2006 II jaotisega (60) või |
| --- | --- |

c)

kasutada tarnete erikorra raames äärepoolseimates piirkondades kooskõlas nõukogu määruse (EÜ) nr 247/2006 II jaotisega (60) või

| d) | eksportida komisjoni kindlaksmääratud koguselise piirangu raames, järgides asutamislepingu artikli 300 alusel sõlmitud lepingutest tulenevaid kohustusi. |
| --- | --- |

d)

eksportida komisjoni kindlaksmääratud koguselise piirangu raames, järgides asutamislepingu artikli 300 alusel sõlmitud lepingutest tulenevaid kohustusi.

Muude koguste suhtes kohaldatakse artiklis 64 osutatud kvoodiületamise tasu.

Artikkel 62

Tööstuslik suhkur

1.   Tööstuslik suhkur, tööstuslik isoglükoos ja tööstuslik inuliinisiirup säilitatakse ühe lõikes 2 nimetatud toote tootmiseks, kui:

| a) | artikli 57 kohaselt tunnustatud tootja ja tunnustatud kasutaja on kauba kohta sõlminud tarnelepingu enne turustusaasta lõppu ja |
| --- | --- |

a)

artikli 57 kohaselt tunnustatud tootja ja tunnustatud kasutaja on kauba kohta sõlminud tarnelepingu enne turustusaasta lõppu ja

| b) | kaup on tarnitud kasutajale hiljemalt järgmise turustusaasta 30. novembriks. |
| --- | --- |

b)

kaup on tarnitud kasutajale hiljemalt järgmise turustusaasta 30. novembriks.

2.   Komisjon koostab nimekirja toodetest, mille tootmiseks kasutatakse tööstuslikku suhkrut, tööstuslikku isoglükoosi ja tööstuslikku inuliinisiirupit.

Nimekiri hõlmab eelkõige järgmist:

| a) | bioetanool, alkohol, rumm, eluspärm ning võieteks kasutatavad ja Rinse Appelstroopiks töödeldavad siirupite kogused; |
| --- | --- |

a)

bioetanool, alkohol, rumm, eluspärm ning võieteks kasutatavad ja Rinse Appelstroopiks töödeldavad siirupite kogused;

| b) | teatavad suhkrut mittesisaldavad tööstustooted, mille töötlemisel kasutatakse suhkrut, isoglükoosi või inuliinisiirupit; |
| --- | --- |

b)

teatavad suhkrut mittesisaldavad tööstustooted, mille töötlemisel kasutatakse suhkrut, isoglükoosi või inuliinisiirupit;

| c) | teatavad keemia- või farmaatsiatööstuse tooted, mis sisaldavad suhkrut, isoglükoosi või inuliinisiirupit. |
| --- | --- |

c)

teatavad keemia- või farmaatsiatööstuse tooted, mis sisaldavad suhkrut, isoglükoosi või inuliinisiirupit.

Artikkel 63

Suhkru ülejäägi ülekandmine

1.   Iga ettevõtja võib otsustada kanda kogu oma toodang või osa toodangust, mis ületab ettevõtjale määratud suhkru-, isoglükoosi- või inuliinisiirupikvooti, üle järgmisesse turustusaastasse. Ilma et see piiraks lõike 3 kohaldamist, on kõnealune otsus lõplik.

2.   Ettevõtjad, kes võtavad vastu lõikes 1 nimetatud otsuse:

| a) | teavitavad asjaomast liikmesriiki enne selle liikmesriigi poolt määratavat kuupäeva:






  — | ülekantavatest roosuhkru kogustest jooksva turustusaasta 1. veebruarist kuni 30. juunini; |
| --- | --- | --- |

a)

teavitavad asjaomast liikmesriiki enne selle liikmesriigi poolt määratavat kuupäeva:

—

ülekantavatest roosuhkru kogustest jooksva turustusaasta 1. veebruarist kuni 30. juunini;

| — | ülekantavatest suhkru või inuliinisiirupi muudest kogustest jooksva turustusaasta 1. veebruarist kuni 15. aprillini; |
| --- | --- |

—

ülekantavatest suhkru või inuliinisiirupi muudest kogustest jooksva turustusaasta 1. veebruarist kuni 15. aprillini;

| b) | korraldavad asjaomaste koguste ladustamise omal kulul kuni jooksva turustusaasta lõpuni. |
| --- | --- |

b)

korraldavad asjaomaste koguste ladustamise omal kulul kuni jooksva turustusaasta lõpuni.

3.   Kui ettevõtja lõplik toodang asjaomasel turustusaastal oli väiksem kui lõike 1 kohase otsuse tegemise hetkel tehtud hinnang, võib ülekantavat kogust enne järgmise turustusaasta 31. oktoobrit tagasiulatuvalt muuta.

4.   Ülekantud kogused loetakse esimesteks järgmisel turustusaastal toodetud kvoodikohasteks kogusteks.

5.   Käesoleva artikli alusel ladustatud suhkru suhtes ei tohi turustusaastal kasutada muid artiklites 13, 32 või 52 sätestatud ladustamismeetmeid.

Artikkel 64

Kvoodiületamise tasu

1.   Kvoodiületamise tasu võetakse järgmistelt kogustelt:

| a) | mis tahes turustusaasta vältel toodetud suhkru, isoglükoosi ja inuliinisiirupi ülejääk, välja arvatud kogused, mis on kantud üle järgmise turustusaasta kvoodikohasesse tootmisesse ning mis on ladustatud kooskõlas artikliga 63, või artikli 61 punktides c ja d nimetatud kogused; |
| --- | --- |

a)

mis tahes turustusaasta vältel toodetud suhkru, isoglükoosi ja inuliinisiirupi ülejääk, välja arvatud kogused, mis on kantud üle järgmise turustusaasta kvoodikohasesse tootmisesse ning mis on ladustatud kooskõlas artikliga 63, või artikli 61 punktides c ja d nimetatud kogused;

| b) | tööstuslik suhkur, tööstuslik isoglükoos ja tööstuslik inuliinisiirup, mille puhul ei ole komisjoni määratud tähtajaks esitatud mingeid tõendeid selle kohta, et see on töödeldud üheks artikli 62 lõikes 2 nimetatud toodetest; |
| --- | --- |

b)

tööstuslik suhkur, tööstuslik isoglükoos ja tööstuslik inuliinisiirup, mille puhul ei ole komisjoni määratud tähtajaks esitatud mingeid tõendeid selle kohta, et see on töödeldud üheks artikli 62 lõikes 2 nimetatud toodetest;

| c) | suhkur, isoglükoos ja inuliinisiirup, mis on kõrvaldatud turult kooskõlas artikliga 52 ja mille puhul ei ole täidetud artikli 52 lõikes 3 sätestatud kohustusi. |
| --- | --- |

c)

suhkur, isoglükoos ja inuliinisiirup, mis on kõrvaldatud turult kooskõlas artikliga 52 ja mille puhul ei ole täidetud artikli 52 lõikes 3 sätestatud kohustusi.

2.   Komisjon kehtestab kvoodiületamise tasu piisavalt kõrgel tasemel, et vältida lõikes 1 osutatud koguste kuhjumist.

3.   Lõikes 1 nimetatud kvoodiületamise tasu nõuab liikmesriik sisse oma territooriumil asuvatelt ettevõtjatelt vastavalt lõikes 1 nimetatud tootmiskogustele, mis on asjaomasel turustusaastal ettevõtjatele kehtestatud.

III jagu

Piim

I alajagu

Üldsätted

Artikkel 65

Mõisted

Käesolevas jaos kasutatakse järgmisi mõisteid:

| a) | „piim” – ühe või mitme lehma lüpsmise saadus; |
| --- | --- |

a)

„piim” – ühe või mitme lehma lüpsmise saadus;

| b) | „muud piimatooted” – mis tahes muu piimatoode kui piim, eelkõige lõss, koor, või, jogurt ja juust; vajadusel arvestatakse need komisjoni kindlaksmääratud koefitsiente kasutades ümber piimaekvivalentideks; |
| --- | --- |

b)

„muud piimatooted” – mis tahes muu piimatoode kui piim, eelkõige lõss, koor, või, jogurt ja juust; vajadusel arvestatakse need komisjoni kindlaksmääratud koefitsiente kasutades ümber piimaekvivalentideks;

| c) | „tootja” – põllumajandustootja, kelle põllumajandusettevõte asub liikmesriigi geograafilisel territooriumil ning kes toodab ja turustab piima või kavatseb seda lähitulevikus teha; |
| --- | --- |

c)

„tootja” – põllumajandustootja, kelle põllumajandusettevõte asub liikmesriigi geograafilisel territooriumil ning kes toodab ja turustab piima või kavatseb seda lähitulevikus teha;

| d) | „põllumajandusettevõte” – määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 2 määratletud põllumajandusettevõte; |
| --- | --- |

d)

„põllumajandusettevõte” – määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 2 määratletud põllumajandusettevõte;

| e) | „kokkuostja” – ettevõtjad või nende rühmad, kes ostavad tootjatelt piima:






  — | selle kogumiseks, pakendamiseks, ladustamiseks, jahutamiseks või töötlemiseks, sealhulgas lepingu alusel; |
| --- | --- | --- |

e)

„kokkuostja” – ettevõtjad või nende rühmad, kes ostavad tootjatelt piima:

—

selle kogumiseks, pakendamiseks, ladustamiseks, jahutamiseks või töötlemiseks, sealhulgas lepingu alusel;

| — | selle müümiseks ühele või mitmele piima või muid piimatooteid ümbertöötavale või töötlevale ettevõtjale. |
| --- | --- |

—

selle müümiseks ühele või mitmele piima või muid piimatooteid ümbertöötavale või töötlevale ettevõtjale.

Kokkuostjana käsitatakse ka iga samal geograafilisel alal asuvat kokkuostjate rühma, kes teeb oma liikmete nimel nende kvoodiületamise tasu maksmiseks vajalikke haldus- ja raamatupidamistoiminguid. Käesoleva lõigu esimese lause kohaldamisel peetakse Kreekat üheks geograafiliseks alaks ja teda võib käsitada eespool osutatud kokkuostjate rühmana;

| f) | „tarne” – kõik tootjalt kokkuostjale tehtavad piima tarned, välja arvatud mis tahes muude piimatoodete tarned, ükskõik kas tootja, kokkuostja, selliseid tooteid töötleva või ümber töötava ettevõtja või kolmanda isiku veovahendiga; |
| --- | --- |

f)

„tarne” – kõik tootjalt kokkuostjale tehtavad piima tarned, välja arvatud mis tahes muude piimatoodete tarned, ükskõik kas tootja, kokkuostja, selliseid tooteid töötleva või ümber töötava ettevõtja või kolmanda isiku veovahendiga;

| g) | „otseturustamine” – tootjalt otse tarbijale piima mis tahes müük või üleandmine ning samuti tootjalt muude piimatoodete mis tahes vahetu müük või üleandmine. Komisjon võib punktis f esitatud „tarne” mõistet arvestades kohandada „otseturustamise” mõistet, et välistada eelkõige mõne piimakoguse või muude turustatud piimatoodete kvoodisüsteemist väljajäämine; |
| --- | --- |

g)

„otseturustamine” – tootjalt otse tarbijale piima mis tahes müük või üleandmine ning samuti tootjalt muude piimatoodete mis tahes vahetu müük või üleandmine. Komisjon võib punktis f esitatud „tarne” mõistet arvestades kohandada „otseturustamise” mõistet, et välistada eelkõige mõne piimakoguse või muude turustatud piimatoodete kvoodisüsteemist väljajäämine;

| h) | „turustamine” – piima tarned või piima või muude piimatoodete otseturustamine; |
| --- | --- |

h)

„turustamine” – piima tarned või piima või muude piimatoodete otseturustamine;

| i) | „individuaalne kvoot” – tootja kvoot mis tahes 12-kuulise perioodi 1. aprillil; |
| --- | --- |

i)

„individuaalne kvoot” – tootja kvoot mis tahes 12-kuulise perioodi 1. aprillil;

| j) | „tootmiskvoot” – iga liikmesriigi jaoks kindlaksmääratud, artiklis 63 osutatud kvoot; |
| --- | --- |

j)

„tootmiskvoot” – iga liikmesriigi jaoks kindlaksmääratud, artiklis 63 osutatud kvoot;

| k) | „kasutada olev kvoot” – kvoot, mis on tootja kasutuses selle 12-kuulise perioodi 31. märtsil, mille kohta kvoodiületamise tasu arvutati, võttes arvesse kõiki käesoleva määrusega ette nähtud ülekandmisi, müüke, turustamisviisist lähtuvaid muutmisi ja ajutisi ümberjaotamisi, mis selle 12-kuulise perioodi jooksul on toimunud. |
| --- | --- |

k)

„kasutada olev kvoot” – kvoot, mis on tootja kasutuses selle 12-kuulise perioodi 31. märtsil, mille kohta kvoodiületamise tasu arvutati, võttes arvesse kõiki käesoleva määrusega ette nähtud ülekandmisi, müüke, turustamisviisist lähtuvaid muutmisi ja ajutisi ümberjaotamisi, mis selle 12-kuulise perioodi jooksul on toimunud.

II alajagu

Kvootide määramine ja haldamine

Artikkel 66

Tootmiskvoodid

1.   1. aprillil 2008 algava seitsme järjestikuse 12-kuulise perioodi (edaspidi „kvoodiaastad”) jooksul turustatud piima ja muude piimatoodete tootmiskvoodid on kindlaks määratud IX lisa punktis 1.

2.   Lõikes 1 osutatud kvoodid jaotatakse tootjate vahel vastavalt artiklile 67, eristades tarneid ja otseturustamist. Tootmiskvootide mis tahes ületamine määratakse igas liikmesriigis käesoleva jao põhjal kindlaks üleriigiliselt, eristades tarneid ja otseturustamist.

3.   IX lisa punktis 1 sätestatud tootmiskvoodid määratakse kindlaks ilma, et see piiraks kvootide võimalikku läbivaatamist, võttes arvesse üldist turuolukorda ning teatavates liikmesriikides valitsevaid konkreetseid tingimusi.

4.   Bulgaaria ja Rumeenia jaoks luuakse restruktureerimise erireserv, nagu on sätestatud IX lisa punktis 2. See reserv vabaneb 1. aprillist 2009 niisuguses ulatuses, nagu on igas nimetatud riigis vähenenud piima ja piimatoodete farmis omatarbeks tootmine alates 2002. aastast.

Reservi vabastamise ja selle jagamise tarnete ja otseturustamise kvoodiks otsustab komisjon Bulgaaria ja Rumeenia poolt komisjonile 31. detsembriks 2008 esitatud aruande põhjal. Nimetatud aruandes esitatakse üksikasjad riigi piimasektori tegeliku restruktureerimisprotsessi tulemuste ja suundumuste kohta ning eelkõige põllumajandustootjate poolt omatarbeks tootmiselt turule suunatud tootmisele ülemineku kohta.

5.   Bulgaaria, Tšehhi Vabariigi, Eesti, Küprose, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Rumeenia, Sloveenia ja Slovakkia tootmiskvoodid sisaldavad kogu piima või piimaekvivalenti, mis on tarnitud kokkuostjale või otseturustatud, olenemata sellest, kas see on toodetud või turustatud nendes riikides kohaldatava üleminekumeetme alusel.

Artikkel 67

Individuaalsed kvoodid

1.   Tootjate individuaalne kvoot või individuaalsed kvoodid on 1. aprillil 2008 võrdsed nende individuaalse kvoodi või individuaalsete kvootidega 31. märtsil 2008, ilma et see piiraks 1. aprillil 2008 toimuvaid kvootide ülekandeid, nende müüki ega turustamisviisist lähtuvaid muutmisi.

2.   Tootjail võib olla üks või kaks individuaalset kvooti – üks tarneteks ja teine otseturustamiseks. Tootjate koguseid võib ühest kvoodist teise ümber muuta üksnes liikmesriigi pädev asutus tootja nõuetekohaselt põhjendatud taotluse alusel.

3.   Kui tootjal on kaks kvooti, arvutatakse tema osa kvoodiületamise tasust kummagi kvoodi kohta eraldi.

4.   Komisjon võib suurendada artiklis 66 osutatud tarnetele jaotatud Soome tootmiskvoodi osa, et anda Soome SLOMi tootjatele kuni 200 000 tonni ulatuses hüvitist. Seda ühenduse õigusaktide alusel eraldatavat reservi tohib kasutada ainult nende tootjate huvides, kelle tootmise taasalustamise õigust on ühinemine mõjutanud.

5.   Vajadusel kohandatakse individuaalseid kvoote iga asjaomase kvoodiaasta puhul nii, et iga liikmesriigi tarnete ja otseturustamise jaoks ette nähtud individuaalsed kvoodid kokku ei ületaks tootmiskvoodi vastavat osa, mida on kohandatud artikli 69 kohaselt, võttes arvesse mis tahes riiklikust reservist jaotamiseks tehtud vähendusi, nagu on ette nähtud artikliga 71.

Artikkel 68

Kvootide eraldamine riiklikust reservist

Liikmesriigid võtavad vastu eeskirjad, millega lubatakse artikliga 71 ette nähtud riiklikust reservist eraldada tootjatele kõik kvoodid või osa neist, võttes aluseks komisjonile teatatud objektiivsed kriteeriumid.

Artikkel 69

Kvootide haldamine

1.   Komisjon kohandab iga liikmesriigi ja iga perioodi kohta enne vastava perioodi lõppu tootmiskvootide jagunemist tarnete ja otseturustamise vahel, pidades silmas tootjate taotletud turustamisviisist lähtuvaid muutmisi tarnete ja tarnete individuaalsete kvootide ning otseturustamise vahel.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile igal aastal komisjoni poolt artikli 192 lõike 2 alusel kindlaksmääratud kuupäevadeks ja eeskirjade kohaselt teabe, mis on vajalik:

| a) | käesoleva artikli lõikes 1 osutatud kohanduse tegemiseks; |
| --- | --- |

a)

käesoleva artikli lõikes 1 osutatud kohanduse tegemiseks;

| b) | nende poolt makstava kvoodiületamise tasu arvutamiseks. |
| --- | --- |

b)

nende poolt makstava kvoodiületamise tasu arvutamiseks.

Artikkel 70

Rasvasisaldus

1.   Igale tootjale määratakse referentsrasvasisaldus, mida kohaldatakse talle eraldatava individuaalse tarnekvoodi suhtes.

2.   Tootjatele artikli 67 lõike 1 kohaselt 31. märtsil 2008 eraldatud kvootide puhul on lõikes 1 osutatud referentsrasvasisaldus sama kui selle kvoodi referentsrasvasisaldus kõnealusel kuupäeval.

3.   Referentsrasvasisaldust muudetakse artikli 67 lõikes 2 osutatud turustamisviisist lähtuva muutmise käigus ning piimakvootide omandamisel, ülekandmisel või ajutisel ülekandmisel vastavalt komisjoni poolt kehtestatavatele eeskirjadele.

4.   Uute tootjate puhul, kes on saanud individuaalse tarnekvoodi kogu ulatuses riiklikust reservist, määratakse rasvasisaldus kindlaks vastavalt komisjoni poolt kehtestatavatele eeskirjadele.

5.   Lõikes 1 osutatud individuaalset referentsrasvasisaldust kohandatakse vajadusel käesoleva määruse jõustumisel ja pärast seda iga kvoodiaasta alguses nii, et iga liikmesriigi puhul ei ületaks individuaalsete tegelike rasvasisalduste kaalutud keskmine rohkem kui 0,1 grammi kilogrammi kohta X lisas kehtestatud referentsrasvasisaldust.

Rumeenia puhul vaadatakse X lisas sätestatud referentsrasvasisaldus läbi kogu 2004. aasta näitajate alusel ning komisjon kohandab seda vajaduse korral.

Artikkel 71

Riiklik reserv

1.   Iga liikmesriik kehtestab IX lisas kindlaksmääratud tootmiskvootide osana riikliku reservi, võttes eelkõige arvesse artikli 68 kohaseid eraldisi. Vajadusel täiendatakse riiklikku reservi, võttes tagasi mõned artiklis 72 sätestatud kogused, pidades artikli 76 kohaselt kinni teatava osa ülekantust või vähendades kõiki individuaalseid kvoote. Kõnealused kvoodid säilitavad oma esialgse eesmärgi, st need jäävad kas tarnete või otseturustamise jaoks.

2.   Kõik liikmesriigile eraldatud lisakvoodid suunatakse automaatselt riiklikku reservi ning jagatakse vastavalt prognoositavatele vajadustele tarnete ja otseturustamise vahel.

3.   Riiklikku reservi suunatud kvootidel ei ole referentsrasvasisaldust.

Artikkel 72

Tegevusetuse juhud

1.   Kui füüsiline või juriidiline isik, kellel on individuaalsed kvoodid, ei vasta kvoodiaasta jooksul enam artikli 65 punktis c osutatud nõuetele, lähevad vastavad kogused hiljemalt järgmise kalendriaasta 1. aprilliks tagasi riiklikku reservi, välja arvatud juhul, kui kõnealune isik alustab enne kõnealust kuupäeva uuesti tootmistegevust artikli 65 punkti c tähenduses.

Kui isik või üksus alustab taas tootmistegevusega hiljemalt kvootidest ilmajäämisele järgneva teise kvoodiaasta lõpus, tagastatakse sellele isikule hiljemalt taotluse esitamise kuupäevale järgnevaks 1. aprilliks kõik individuaalsed kvoodid või osa neist, millest ta on ilma jäänud.

2.   Kui tootjad ei turusta vähemalt ühe kvoodiaasta jooksul kogust, mis on võrdne vähemalt 70 %-ga nende individuaalsest kvoodist, võivad liikmesriigid otsustada, kas ja millistel tingimustel suunata kasutamata kvoot või osa sellest tagasi riiklikku reservi.

Liikmesriigid võivad määrata kindlaks, millistel tingimustel kvoot uuesti asjaomasele tootjale jagatakse, kui ta peaks turustamisega uuesti alustama.

3.   Lõikeid 1 ja 2 ei kohaldata siiski vääramatu jõu juhtude ning nõuetekohaselt põhjendatud ja pädeva asutuse tunnustatud juhtude korral, mis mõjutavad ajutiselt asjaomaste tootjate tootmisvõimsust.

Artikkel 73

Ajutised ülekanded

1.   Liikmesriigid lubavad iga kvoodiaasta lõpus selle kvoodiaasta kohta anda ajutiselt üle individuaalsete kvootide osa, mida tootjad, kelle kasutuses need on, ei kavatse kasutada.

Liikmesriigid võivad korraldada ülekandetoiminguid asjaomaste tootjakategooriate või piimatootmise struktuuride alusel, piirata nende tegemist kokkuostjate tasandil või teatavates piirkondades, lubada artikli 72 lõikes 3 osutatud juhtudel täielikke üleandmisi ning määrata kindlaks, millises ulatuses võib üleandja teha uusi ülekandmistoiminguid.

2.   Iga liikmesriik võib teha otsuse mitte kohaldada lõiget 1 ühel või mõlemal järgmisel põhjusel:

| a) | vajadus soodustada struktuurimuutusi ja -kohandusi; |
| --- | --- |

a)

vajadus soodustada struktuurimuutusi ja -kohandusi;

| b) | peamiselt halduslikud vajadused. |
| --- | --- |

b)

peamiselt halduslikud vajadused.

Artikkel 74

Kvootide koos maaga ülekandmine

1.   Individuaalsed kvoodid lähevad koos põllumajandusettevõttega üle selle üle võtnud tootjatele, kui ettevõte müüakse, liisitakse, antakse üle tegeliku või eeldatava pärandina või mis tahes muul viisil, millel on tootjatele samalaadsed õiguslikud tagajärjed, vastavalt liikmesriikide määratletavatele üksikasjalikele eeskirjadele, võttes arvesse piimatootmiseks kasutatavat maa-ala või muid objektiivseid kriteeriume ning vajadusel mis tahes kokkuleppeid poolte vahel. See osa kvoodist, mida ei ole asjakohasel juhul koos põllumajandusettevõttega üle kantud, lisatakse riiklikku reservi.

2.   Kui kvoodid on lõike 1 kohaselt üle kantud või kantakse üle rendilepingute või muu samalaadseid õiguslikke tagajärgi kaasa toova vahendi abil, võivad liikmesriigid otsustada objektiivsete kriteeriumide alusel ja eesmärgiga tagada kvootide jaotamine üksnes tootjatele, et kvooti ei kanta üle koos ettevõttega.

3.   Kui maa kantakse üle ametiasutustele ja/või üldsuse huvides kasutamiseks või kui valduse üleminek toimub mittepõllumajanduslikel eesmärkidel, tagavad liikmesriigid vajalike meetmete võtmise poolte seaduslike huvide kaitseks ja eelkõige selleks, et valduse loovutanud tootjatel oleks võimalus piimatootmist soovi korral jätkata.

4.   Kui pooled ei saavuta maa rendilepingu aegumisel kokkulepet ja rendilepingut ei ole võimalik samadel tingimustel pikendada, samuti samalaadsete õiguslike tagajärgedega olukordades, kantakse kõnealused individuaalsed kvoodid kooskõlas liikmesriikide vastuvõetud sätetega täielikult või osaliselt üle tootjale, kelle valdusesse põllumajandusettevõte läheb, võttes arvesse poolte õiguspäraseid huve.

Artikkel 75

Ülekandmise erimeetmed

1.   Piimatootmise struktuuri edukaks muutmiseks või keskkonna parandamiseks võivad liikmesriigid kooskõlas oma sätestatavate eeskirjadega ja asjaomaste poolte õiguspäraseid huve arvesse võttes:

| a) | maksta tootjatele, kes kogu piimatootmisest või osast sellest lõplikult loobuvad, hüvitist ühe või mitme aastase osamaksuna ning suunata sel teel vabanevad individuaalsed kvoodid riiklikku reservi; |
| --- | --- |

a)

maksta tootjatele, kes kogu piimatootmisest või osast sellest lõplikult loobuvad, hüvitist ühe või mitme aastase osamaksuna ning suunata sel teel vabanevad individuaalsed kvoodid riiklikku reservi;

| b) | määrata objektiivsete kriteeriumide alusel kindlaks tingimused, mille korral pädev asutus või selle asutuse määratud organ võib kvoodiaasta alguses tootjatele tasu eest ümber jaotada individuaalseid kvoote, millest teised tootjad on eelmise kvoodiaasta lõpuks lõplikult loobunud, saades selle eest hüvitist ühe või mitme aastase osamaksuna, mis on võrdne eespool nimetatud tasuga; |
| --- | --- |

b)

määrata objektiivsete kriteeriumide alusel kindlaks tingimused, mille korral pädev asutus või selle asutuse määratud organ võib kvoodiaasta alguses tootjatele tasu eest ümber jaotada individuaalseid kvoote, millest teised tootjad on eelmise kvoodiaasta lõpuks lõplikult loobunud, saades selle eest hüvitist ühe või mitme aastase osamaksuna, mis on võrdne eespool nimetatud tasuga;

| c) | koondada ja kontrollida kvootide ilma maata üleminekuid; |
| --- | --- |

c)

koondada ja kontrollida kvootide ilma maata üleminekuid;

| d) | näha ette juhul, kui maa on kantud üle eesmärgiga parandada keskkonda, et asjaomane individuaalne kvoot eraldatakse tootjale, kes on maast loobunud, kuid soovib piimatootmist jätkata; |
| --- | --- |

d)

näha ette juhul, kui maa on kantud üle eesmärgiga parandada keskkonda, et asjaomane individuaalne kvoot eraldatakse tootjale, kes on maast loobunud, kuid soovib piimatootmist jätkata;

| e) | määrata objektiivsete kriteeriumide alusel kindlaks piirkonnad või varumisalad, mille piires piimatootmise struktuuri parandamiseks lubatakse individuaalseid piimakvoote üle kanda, ilma et läheks üle vastav maa; |
| --- | --- |

e)

määrata objektiivsete kriteeriumide alusel kindlaks piirkonnad või varumisalad, mille piires piimatootmise struktuuri parandamiseks lubatakse individuaalseid piimakvoote üle kanda, ilma et läheks üle vastav maa;

| f) | lubada tootja poolt pädevale asutusele või selle asutuse määratud organile esitatud taotluse korral piimatootmise struktuuri põllumajandusettevõtte tasandil parandamiseks või tootmise laiendamise võimaldamiseks kvoote lõplikult üle kanda, ilma et läheks üle vastav maa, või vastupidi. |
| --- | --- |

f)

lubada tootja poolt pädevale asutusele või selle asutuse määratud organile esitatud taotluse korral piimatootmise struktuuri põllumajandusettevõtte tasandil parandamiseks või tootmise laiendamise võimaldamiseks kvoote lõplikult üle kanda, ilma et läheks üle vastav maa, või vastupidi.

2.   Lõiget 1 võib rakendada liikmesriigi tasandil, asjakohasel piirkondlikul tasandil või määratletud varumisaladel.

Artikkel 76

Kvootide kinnipidamine

1.   Artiklites 74 ja 75 osutatud ülekandmiste korral võivad liikmesriigid objektiivsete kriteeriumide alusel osa individuaalseid kvoote oma riikliku reservi jaoks kinni pidada.

2.   Kui kvoote on artiklite 74 ja 75 kohaselt üle kantud või kantakse üle kas koos vastava maaga või ilma selleta rendilepingute või muude samalaadseid õiguslikke tagajärgi kaasa toovate vahendite abil, võivad liikmesriigid otsustada objektiivsete kriteeriumide alusel ja eesmärgiga tagada kvootide jaotamine üksnes tootjatele, kas ja millistel tingimustel suunatakse kõik ülekantud kvoodid või osa nendest tagasi riiklikku reservi.

Artikkel 77

Abi kvootide saamiseks

Ükski ametiasutus ei tohi anda kvootide omandamisega vahetult seotud rahalist abi käesoleva jao alusel kvootide ostmisel, ülekandmisel või jaotamisel.

III alajagu

Kvootide ületamine

Artikkel 78

Kvoodiületamise tasu

1.   Üle II alajao kohaselt kehtestatud tootmiskvoodi turustatud piimalt ja muudelt piimatoodetelt tuleb maksta kvoodiületamise tasu.

Tasu suurus on 27,83 eurot 100 kg piima kohta.

2.   Liikmesriigid vastutavad ühenduse ees riigi tasandil eraldi tarnete ja otseturustamise osas tuvastatava tootmiskvoodi ületamise tasu maksmise pärast, ja maksavad 99 % EAGFi saada olevatest summadest asjaomasele kvoodiaastale järgneva aasta 16. oktoobri ja 30. novembri vahel.

3.   Kui lõikes 1 ette nähtud kvoodiületamise tasu ei ole enne maksetähtaega makstud, arvab komisjon pärast põllumajandusfondide komiteega konsulteerimist maksmata jäänud kvoodiületamise tasuga võrdse summa maha määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 14 ja artikli 15 lõike 2 kohastest igakuistest maksetest. Enne otsuse vastuvõtmist hoiatab komisjon asjaomast liikmesriiki, kes teatab oma seisukoha ühe nädala jooksul. Nõukogu määruse (EÜ) nr 2040/2000 (61) artiklit 14 ei kohaldata.

4.   Komisjon määrab kindlaks käesoleva artikli rakendamise korra.

Artikkel 79

Tootjate osa makstavast kvoodiületamise tasust

Artiklite 80 ja 83 sätete kohaselt jaotatakse kvoodiületamise tasu täielikult nende tootjate vahel, kes on iga artikli 66 lõikes 2 osutatud tootmiskvoodi ületamise põhjustanud.

Ilma et see piiraks artikli 80 lõike 3 ja artikli 83 lõike 1 kohaldamist, on tootjad kohustatud maksma liikmesriigile oma osa makstavast kvoodiületamise tasust, mis arvutatakse artiklite 69, 70 ja 80 sätete kohaselt, üksnes asjaolu tõttu, et nad on ületanud oma kasutada olevaid kvoote.

Artikkel 80

Tarnetelt makstav kvoodiületamise tasu

1.   Lõpliku aruande koostamiseks kvoodiületamise tasu kohta suurendatakse või vähendatakse koefitsientide abil ja komisjoni sätestatud tingimustel iga tootja tarnitud koguseid, et need kajastaks kõiki erinevusi piima tegeliku rasvasisalduse ja referentsrasvasisalduse vahel.

2.   Kui riiklikul tasandil on lõike 1 kohaselt korrigeeritud tarnete summa väiksem tegelikult tehtud tarnetest, arvutatakse tasu tegelikult tehtud tarnete põhjal. Sellistel juhtudel vähendatakse iga vähendust proportsionaalselt nii, et korrigeeritud tarnete summa oleks vastavuses tegelikult tehtud tarnetega.

Kui lõike 1 kohaselt korrigeeritud tarnete summa on suurem tegelikult tehtud tarnetest, arvutatakse kvoodiületamise tasu korrigeeritud tarnete põhjal.

3.   Iga tootja osa makstavast kvoodiületamise tasust kehtestatakse liikmesriigi otsusega pärast seda, kui kogu tarnete jaoks eraldatud tootmiskvoodi kasutamata osa on või ei ole ümber jaotatud, proportsionaalselt iga tootja individuaalsete kvootidega või liikmesriikide kehtestatavate objektiivsete kriteeriumide järgi:

| a) | kas riiklikul tasandil selle summa põhjal, mille võrra iga tootja kvooti on ületatud; |
| --- | --- |

a)

kas riiklikul tasandil selle summa põhjal, mille võrra iga tootja kvooti on ületatud;

| b) | või kõigepealt kokkuostja tasandil ja seejärel vajaduse korral riiklikul tasandil. |
| --- | --- |

b)

või kõigepealt kokkuostja tasandil ja seejärel vajaduse korral riiklikul tasandil.

Artikkel 81

Kokkuostjate roll

1.   Kokkuostjad vastutavad kvoodiületamise tasust tootjate osa kogumise eest ning maksavad enne komisjoni kehtestatavat kuupäeva ning komisjoni sätestatavas korras liikmesriigile selliste osamaksude summa, mis arvatakse maha kvoodiületamise eest vastutavatele tootjatele makstavast piimahinnast, või kui see ei õnnestu, siis muude asjakohaste vahendite abil kogutud summa.

2.   Kui üks kokkuostja asendab osaliselt või täielikult mõnda teist kokkuostjat või -ostjaid, tuleb jooksva kvoodiaasta ülejäänud osa puhul arvesse võtta tootja individuaalseid kvoote, millest on tarnitud kogused juba maha arvatud ning mille puhul on arvesse võetud nende koguste rasvasisaldust. Käesolev lõige kehtib ka juhul, kui tootja vahetab ühe kokkuostja teise vastu.

3.   Kui võrdlusperioodi jooksul ületavad tootja tarnitud kogused selle tootja kasutada olevat kvooti, võib asjaomane liikmesriik otsustada, et vastavalt liikmesriigi sätestatud üksikasjalikele eeskirjadele arvestab kokkuostja osa asjaomase tootja poolt mis tahes üle kvoodi tarnitud piima hinnast selle tootja koodiületamise tasu ettemaksena maha. Liikmesriik võib kehtestada konkreetse korra, et võimaldada kokkuostjatel arvestada see ettemakse maha juhul, kui tootjad tarnivad mitmele kokkuostjale.

Artikkel 82

Heakskiitmine

Kokkuostja staatuse peab liikmesriik vastavalt komisjoni sätestatud kriteeriumitele eelnevalt heaks kiitma.

Otseturustamise korral määrab komisjon kindlaks tootjate poolt täidetavad tingimused ja esitatava teabe.

Artikkel 83

Otseturustamiselt makstav kvoodiületamise tasu

1.   Otseturustamise korral kehtestatakse liikmesriigi otsusega iga tootja osa makstavast kvoodiületamise tasust pärast seda, kui kogu otseturustamise jaoks eraldatud tootmiskvoodi kasutamata osa on asjakohasel territoriaalsel või riiklikul tasandil ümber jaotatud või mitte.

2.   Liikmesriigid kehtestavad müüdud piima, üleantud piima või müüdud või üleantud piimatoodete valmistamiseks kasutatud piima üldkoguselt makstavast kvoodiületamise tasust tootjate osa arvutamise aluse, kohaldades komisjoni kehtestatud kriteeriume.

3.   Kvoodiületamise tasu kohta lõpliku aruande koostamisel ei võeta arvesse rasvasisaldusega seonduvaid parandusi.

4.   Komisjon määrab kindlaks kvoodiületamise tasu liikmesriigi pädevale asutusele maksmise viisi ja aja.

Artikkel 84

Liigselt makstud või maksmata summad

1.   Kui tarnete või otseturustamise puhul leitakse, et tasu tuleb maksta, ja kui tootjatelt kogutud maksete summa on sellest tasust suurem, võib liikmesriik:

| a) | kasutada ülejääki osaliselt või tervikuna artikli 75 lõike 1 punktis a sisalduvate meetmete rahastamiseks ja/või |
| --- | --- |

a)

kasutada ülejääki osaliselt või tervikuna artikli 75 lõike 1 punktis a sisalduvate meetmete rahastamiseks ja/või

| b) | jagada selle osaliselt või tervikuna tootjatele, kes:






  — | kuuluvad eelistatud tootjate rühma, mille liikmesriik on kindlaks määranud objektiivsete kriteeriumide alusel ja komisjoni kehtestatava ajavahemiku jooksul, või |
| --- | --- | --- |

b)

jagada selle osaliselt või tervikuna tootjatele, kes:

—

kuuluvad eelistatud tootjate rühma, mille liikmesriik on kindlaks määranud objektiivsete kriteeriumide alusel ja komisjoni kehtestatava ajavahemiku jooksul, või

| — | on erandlikus olukorras käesoleva peatükiga kehtestatud piima ja muude piimatoodete kvoodisüsteemiga mitteseonduvate riiklike eeskirjade tõttu. |
| --- | --- |

—

on erandlikus olukorras käesoleva peatükiga kehtestatud piima ja muude piimatoodete kvoodisüsteemiga mitteseonduvate riiklike eeskirjade tõttu.

2.   Kui kvoodiületamise tasu ei ole vaja maksta, tagastatakse kõik kokkuostjate või liikmesriigi kogutud ettemaksed hiljemalt järgmise kvoodiaasta lõpuks.

3.   Kui kokkuostja ei täida kohustust koguda artikli 81 kohaselt tootjate osa makstavast kvoodiületamise tasust, võib liikmesriik koguda tasumata summad otse tootjalt, ilma et see piiraks karistusi, mida liikmesriik võib kohaldada oma kohustusi mittetäitnud kokkuostja suhtes.

4.   Kui tootja või kokkuostja ei järgi maksetähtaega, tuleb liikmesriigile maksta komisjoni kindlaksmääratud viivist.

IV jagu

Menetlussätted

Artikkel 85

Rakenduseeskirjad

Komisjon võtab vastu käesoleva peatüki kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad, mis võivad käsitleda eelkõige:

| a) | lisateavet, mille peavad esitama artiklis 57 nimetatud tunnustatud ettevõtjad, samuti kriteeriume halduskaristuste ning ettevõtjate tunnustamise peatamise ja lõpetamise kohta; |
| --- | --- |

a)

lisateavet, mille peavad esitama artiklis 57 nimetatud tunnustatud ettevõtjad, samuti kriteeriume halduskaristuste ning ettevõtjate tunnustamise peatamise ja lõpetamise kohta;

| b) | artiklis 58 osutatud summade kehtestamist ja nendest teatamist ning artiklis 64 osutatud kvoodiületamise tasu; |
| --- | --- |

b)

artiklis 58 osutatud summade kehtestamist ja nendest teatamist ning artiklis 64 osutatud kvoodiületamise tasu;

| c) | kõrvalekaldumisi artiklis 63 sätestatud tähtaegadest. |
| --- | --- |

c)

kõrvalekaldumisi artiklis 63 sätestatud tähtaegadest.

IV PEATÜKK

Toetuskavad

I jagu

Töötlemistoetus

I alajagu

Kuivsööt

Artikkel 86

Abikõlblikud ettevõtjad

1.   Kuivsöödasektori toodete puhul antakse töötlemistoetust ettevõtjatele, kes töötlevad kõnealuse sektori tooteid, mis kuuluvad vähemalt ühte järgmistest kategooriatest:

| a) | töötlemisettevõtjad, kes on sõlminud lepingud kuivatatava sööda tootjatega. Kui tegemist on tootja tarnitud sööda töötlemist käsitleva töötlemislepinguga, peab lepingus olema klausel, mis sisaldab töötlemisettevõtja kohustust maksta tootjale lepingu alusel töödeldud koguse eest saadud toetust; |
| --- | --- |

a)

töötlemisettevõtjad, kes on sõlminud lepingud kuivatatava sööda tootjatega. Kui tegemist on tootja tarnitud sööda töötlemist käsitleva töötlemislepinguga, peab lepingus olema klausel, mis sisaldab töötlemisettevõtja kohustust maksta tootjale lepingu alusel töödeldud koguse eest saadud toetust;

| b) | ettevõtjad, kes töötlevad oma saaki või, kui tegemist on kontserniga, selle liikmete saaki; |
| --- | --- |

b)

ettevõtjad, kes töötlevad oma saaki või, kui tegemist on kontserniga, selle liikmete saaki;

| c) | ettevõtjad, kes on saanud oma tarned juriidilistelt või füüsilistelt isikutelt, kes on sõlminud lepingud kuivatatava sööda tootjatega. |
| --- | --- |

c)

ettevõtjad, kes on saanud oma tarned juriidilistelt või füüsilistelt isikutelt, kes on sõlminud lepingud kuivatatava sööda tootjatega.

2.   Lõikes 1 sätestatud toetust antakse kuivsööda puhul, mis on töötlemisettevõttest välja viidud ja vastab järgmistele tingimustele:

| a) | sööda maksimaalne niiskusesisaldus on 11–14 %, mis võib varieeruda olenevalt toote esitusviisist; |
| --- | --- |

a)

sööda maksimaalne niiskusesisaldus on 11–14 %, mis võib varieeruda olenevalt toote esitusviisist;

| b) | kuivaine minimaalne toorvalgusisaldus on vähemalt:






  i) | 15 % I lisa IV osa punktis a ja punkti b teises taandes nimetatud toodete puhul; |
| --- | --- | --- |

b)

kuivaine minimaalne toorvalgusisaldus on vähemalt:

i)

15 % I lisa IV osa punktis a ja punkti b teises taandes nimetatud toodete puhul;

| ii) | 45 % I lisa IV osa punkti b esimeses taandes nimetatud toodete puhul; |
| --- | --- |

ii)

45 % I lisa IV osa punkti b esimeses taandes nimetatud toodete puhul;

| c) | toode on veatu ja standardse turustuskvaliteediga. |
| --- | --- |

c)

toode on veatu ja standardse turustuskvaliteediga.

Artikkel 87

Ettemakse

1.   Töötlemisettevõtjatel on õigus saada ettemakset suuruses 19,80 eurot tonni kohta või 26,40 eurot tonni kohta juhul, kui ettevõtja on esitanud tagatise 6,60 eurot tonni kohta.

Liikmesriigid viivad läbi vajalikud kontrollid toetuse saamise õiguse kohta. Kui toetuse saamise õigus on kindlaks tehtud, makstakse ettemakse välja.

Ettemakse võidakse välja maksta ka enne toetuse saamise õiguse kindlakstegemist, kui töötleja esitab tagatise, mis on võrdne ettemakse summaga, millele on liidetud 10 %. Nimetatud tagatist kasutatakse ka tagatisena esimese lõigu tähenduses. Niipea kui toetuse saamise õigus on kindlaks tehtud, vähendatakse tagatist esimeses lõigus märgitud tasemeni; tagatis vabastatakse täielikult toetuse jääksumma väljamaksmisel.

2.   Enne ettemakse tasumist peab kuivsööt olema töötlemisettevõttest välja viidud.

3.   Kui on tehtud ettemakse, makstakse lõppsumma, mis võrdub ettemaksu summa ja töötlemisettevõtjale makstava toetuse kogusumma vahelise erinevusega, kui artikli 88 lõikes 2 ei sätestata teisiti.

4.   Kui tehtud ettemakse ületab kogusummat, millele töötlemisettevõtjal on artikli 88 lõike 2 kohaldamisel õigus, maksab töötleja liikmesriigi pädevale asutusele selle nõudmise korral tagasi toetuse summat ületava osa.

Artikkel 88

Abimäär

1.   Artiklis 86 ette nähtud abi suurus on 33 eurot tonni kohta.

2.   Erandina lõikest 1, kui mõnel turustusaastal kuivsöödakogus, mille puhul toetust taotletakse, ületab artiklis 89 kehtestatud garanteeritud maksimumkoguse, siis vähendatakse toetust neis liikmesriikides, kus tootmine ületab garanteeritud riikliku koguse, vähendades kulusid asjaomase liikmesriigi garanteeritud maksimumkoguse ületamisega võrdelise protsendi võrra.

Komisjon kehtestab vähendamise tasemel, mille puhul eelarvekulud ei ületa kulusid, mis oleksid tekkinud, kui garanteeritud maksimumkogust ei oleks ületatud.

Artikkel 89

Garanteeritud kogus

Käesolevaga kehtestatakse ühe turustusaasta garanteeritud maksimumkoguseks, mille puhul võib anda artiklis 86 sätestatud abi,4 960 723 tonni kunstlikult kuivatatud ja/või päikesekuivatatud sööta. See kogus jagatakse asjaomaste liikmesriikide vahel garanteeritud riiklike kogustena vastavalt XI lisa B punktile.

Artikkel 90

Rakenduseeskirjad

Komisjon võtab vastu käesoleva alajao rakendamise üksikasjalikud eeskirjad, mis võivad sisaldada eelkõige eeskirju, mis käsitlevad:

| a) | abi taotlevate ettevõtjate esitatavaid deklaratsioone; |
| --- | --- |

a)

abi taotlevate ettevõtjate esitatavaid deklaratsioone;

| b) | abikõlblikkuse tingimusi, eelkõige laoarvestuse pidamist ja lisadokumentatsiooni; |
| --- | --- |

b)

abikõlblikkuse tingimusi, eelkõige laoarvestuse pidamist ja lisadokumentatsiooni;

| c) | käesolevas alajaos ette nähtud abi andmist ja ettemakset, samuti artikli 87 lõikes 1 ette nähtud tagatiste vabastamist; |
| --- | --- |

c)

käesolevas alajaos ette nähtud abi andmist ja ettemakset, samuti artikli 87 lõikes 1 ette nähtud tagatiste vabastamist;

| d) | tingimusi ja kriteeriume, mida peavad täitma artiklis 86 osutatud ettevõtjad, ning kui ettevõtjad saavad oma tarned juriidilistelt või füüsilistelt isikutelt, siis nende isikute antavate garantiide eeskirju; |
| --- | --- |

d)

tingimusi ja kriteeriume, mida peavad täitma artiklis 86 osutatud ettevõtjad, ning kui ettevõtjad saavad oma tarned juriidilistelt või füüsilistelt isikutelt, siis nende isikute antavate garantiide eeskirju;

| e) | liikmesriikide kohaldatavaid kuivatatava sööda ostjate tunnustamise tingimusi; |
| --- | --- |

e)

liikmesriikide kohaldatavaid kuivatatava sööda ostjate tunnustamise tingimusi;

| f) | artikli 86 lõikes 2 sätestatud nõudeid; |
| --- | --- |

f)

artikli 86 lõikes 2 sätestatud nõudeid;

| g) | lepingute sõlmimise kriteeriume ja lepingutes sisalduvaid andmeid; |
| --- | --- |

g)

lepingute sõlmimise kriteeriume ja lepingutes sisalduvaid andmeid;

| h) | artiklis 89 sätestatud garanteeritud maksimumkoguse kohaldamist; |
| --- | --- |

h)

artiklis 89 sätestatud garanteeritud maksimumkoguse kohaldamist;

| i) | lisanõudeid lisaks artiklis 86 sätestatuile, eelkõige karoteeni- ja kiusisalduse kohta. |
| --- | --- |

i)

lisanõudeid lisaks artiklis 86 sätestatuile, eelkõige karoteeni- ja kiusisalduse kohta.

II alajagu

Kiu tootmiseks kasvatatud lina

Artikkel 91

Abikõlblikkus

1.   Abi kiu tootmiseks kasvatatud linavarte töötlemiseks antakse heakskiidetud esmatöötlejatele selle kiukoguse põhjal, mis tegelikult saadakse vartest, mille suhtes on põllumajandustootjaga sõlmitud müügileping.

Kui põllumajandustootjad säilitavad nende varte omandiõiguse, mida nad on lasknud töödelda heakskiidetud esmatöötlejaga sõlmitud lepingu alusel, ja tõendavad, et nad on saadud kiu turule viinud, antakse abi põllumajandustootjatele.

Kui heakskiidetud esmatöötleja ja põllumajandustootja on üks ja sama isik, asendatakse müügileping asjaomase poole kohustusega ise töötlemistoimingud teha.

2.   Käesolevas alajaos on „heakskiidetud esmatöötleja” füüsiline või juriidiline isik või füüsiliste või juriidiliste isikute rühm (sõltumata rühma või selle liikmete õiguslikust seisundist vastavalt liikmesriigi õigusele), kelle on heaks kiitnud selle liikmesriigi pädev asutus, mille territooriumil asuvad linakiu tootmisseadmed.

Artikkel 92

Abimäär

1.   Artiklis 91 ette nähtud töötlemisabi suurus on 200 eurot pika linakiu tonni kohta.

2.   Abikõlbliku kiu koguseid piiratakse nende alade alusel, mille kohta kehtib üks artiklis 91 nimetatud lepingutest või kohustustest.

Esimeses lõigus nimetatud piirangute määramisel peavad liikmesriigid järgima artiklis 94 nimetatud garanteeritud riiklikke koguseid.

Artikkel 93

Ettemakse

Heakskiidetud esmatöötlejate taotluse korral tehakse saadud kiu koguse põhjal artiklis 91 osutatud abi ettemakse.

Artikkel 94

Garanteeritud kogus

1.   Pika linakiu garanteeritud maksimumkoguseks, mille puhul võib anda abi, kehtestatakse 80 878 tonni turustusaasta kohta. See kogus jagatakse asjaomaste liikmesriikide vahel garanteeritud riiklike kogustena vastavalt XI lisa punktile A.

2.   Kui ühes liikmesriigis saadud kiud pärineb mõnes teises liikmesriigis toodetud vartest, arvatakse asjaomase kiu kogused maha selle liikmesriigi garanteeritud riiklikust kogusest, kus varred koristati. Abi maksab see liikmesriik, kelle garanteeritud riikliku koguse suhtes tasaarvestus tehti.

Artikkel 95

Rakenduseeskirjad

Komisjon võtab vastu käesoleva alajao rakendamise üksikasjalikud eeskirjad, mis võivad sisaldada eelkõige eeskirju, mis käsitlevad:

| a) | artiklis 91 osutatud esmatöötlejate heakskiitmise tingimusi; |
| --- | --- |

a)

artiklis 91 osutatud esmatöötlejate heakskiitmise tingimusi;

| b) | tingimusi, millele peavad vastama heakskiidetud esmatöötlejad artikli 91 lõikes 1 osutatud müügi lepingute ja kohustuste puhul; |
| --- | --- |

b)

tingimusi, millele peavad vastama heakskiidetud esmatöötlejad artikli 91 lõikes 1 osutatud müügi lepingute ja kohustuste puhul;

| c) | nõudeid, mille põllumajandustootjad peavad täitma artikli 91 lõike 1 teises lõigus osutatud juhul; |
| --- | --- |

c)

nõudeid, mille põllumajandustootjad peavad täitma artikli 91 lõike 1 teises lõigus osutatud juhul;

| d) | kriteeriume, millele peab vastama pikk linakiud; |
| --- | --- |

d)

kriteeriume, millele peab vastama pikk linakiud;

| e) | abiandmise ja ettemakse tingimusi, eelkõige tõendust varte töötlemise kohta; |
| --- | --- |

e)

abiandmise ja ettemakse tingimusi, eelkõige tõendust varte töötlemise kohta;

| f) | artikli 92 lõikes 2 osutatud piirangu kindlaksmääramise tingimusi. |
| --- | --- |

f)

artikli 92 lõikes 2 osutatud piirangu kindlaksmääramise tingimusi.

II jagu

Tootmistoetus

Artikkel 96

Tärklise tootmistoetus

1.   Tootmistoetust võib anda:

| a) | maisist, nisust või kartulist saadud tärklise ning teatavate kaupade valmistamiseks kasutatavate derivaatide puhul, mille loetelu koostab komisjon; |
| --- | --- |

a)

maisist, nisust või kartulist saadud tärklise ning teatavate kaupade valmistamiseks kasutatavate derivaatide puhul, mille loetelu koostab komisjon;

| b) | tärklise tootmiseks kasutatava muu teravilja märkimisväärse kodumaise tootmise puudumisel järgmiste Soomes ja Rootsis igal turustusaastal odrast ja kaerast saadud tärklise koguste puhul, kui see ei põhjusta nimetatud kahest teraviljast toodetava tärklisetoodangu suurenemist:






  i) | 50 000 tonni Soomes; |
| --- | --- | --- |

b)

tärklise tootmiseks kasutatava muu teravilja märkimisväärse kodumaise tootmise puudumisel järgmiste Soomes ja Rootsis igal turustusaastal odrast ja kaerast saadud tärklise koguste puhul, kui see ei põhjusta nimetatud kahest teraviljast toodetava tärklisetoodangu suurenemist:

i)

50 000 tonni Soomes;

| ii) | 10 000 tonni Rootsis. |
| --- | --- |

ii)

10 000 tonni Rootsis.

2.   Komisjon määrab lõikes 1 nimetatud toetuse kindlaks korrapäraste ajavahemike järel.

Artikkel 97

Suhkrusektori tootmistoetus

1.   I lisa III osa punktides b–e loetletud suhkrusektori toodetele võib anda tootmistoetust juhul, kui suhkru ülejääk või imporditud suhkur, isoglükoosi ülejääk või inuliinisiirupi ülejääk ei ole kättesaadav hinnaga, mis vastab artikli 62 lõike 2 punktides b ja c nimetatud toodete tootmise maailmahinnale.

2.   Lõikes 1 osutatud tootmistoetus määratakse kindlaks, võttes arvesse eelkõige importsuhkru kasutamisest tingitud kulusid, mis ettevõtjatel tuleks kanda maailmaturult tarnimise korral, ning ühenduse turul olemasoleva suhkru ülejäägi hinda või võrdlushinda, juhul kui suhkru ülejääki ei ole.

Artikkel 98

Toetuse andmise tingimused

Komisjon võtab vastu käesolevas jaos osutatud tootmistoetuste andmise tingimused, selliste toetuste suuruse ja seoses artiklis 97 sätestatud suhkrusektori tootmistoetusega toetuskõlblikud kogused.

III jagu

Piima- ja piimatootesektori toetused

Artikkel 99

Toetus lõssi ja lõssipulbri loomasöödana kasutamiseks

1.   Loomasöödaks kasutatava lõssi ja lõssipulbri puhul antakse toetust vastavalt komisjoni kindlaksmääratud tingimustele ja tootestandarditele.

Käesoleva artikli kohaldamisel kasutatakse mõisteid „pett” ja „petipulber” samas tähenduses kui mõisteid „lõss” ja „lõssipulber”.

2.   Komisjon määrab toetuse suuruse kindlaks, arvestades järgmisi tegureid:

| a) | artikli 8 lõike 1 punkti e alapunktis ii kindlaksmääratud lõssipulbri võrdlushind; |
| --- | --- |

a)

artikli 8 lõike 1 punkti e alapunktis ii kindlaksmääratud lõssipulbri võrdlushind;

| b) | lõssi ja lõssipulbri tarneolukorra ja nende loomasöödana kasutamise arengud; |
| --- | --- |

b)

lõssi ja lõssipulbri tarneolukorra ja nende loomasöödana kasutamise arengud;

| c) | vasikate hinna suundumused; |
| --- | --- |

c)

vasikate hinna suundumused;

| d) | lõssipulbriga konkureerivate valgurikaste söötade turuhindade suundumused. |
| --- | --- |

d)

lõssipulbriga konkureerivate valgurikaste söötade turuhindade suundumused.

Artikkel 100

Toetus lõssi töötlemiseks kaseiiniks või kaseinaatideks

1.   Ühenduses toodetud lõssi puhul, mis on töödeldud kaseiiniks või kaseinaatideks, antakse toetust vastavalt komisjoni kindlaksmääratud tingimustele ning sellise lõssi ja sellest toodetud kaseiini või kaseinaatide tootestandarditele.

2.   Komisjon määrab toetuse suuruse kindlaks, arvestades järgmisi tegureid:

| a) | lõssipulbri võrdlushind või esmaklassilise pihustusmenetlusel saadud lõssipulbri turuhind, kui see on võrdlushinnast kõrgem; |
| --- | --- |

a)

lõssipulbri võrdlushind või esmaklassilise pihustusmenetlusel saadud lõssipulbri turuhind, kui see on võrdlushinnast kõrgem;

| b) | kaseiini ja kaseinaatide turuhinnad ühenduse turul ja maailmaturul. |
| --- | --- |

b)

kaseiini ja kaseinaatide turuhinnad ühenduse turul ja maailmaturul.

Toetuse suurus võib erineda vastavalt sellele, kas lõss on töödeldud kaseiiniks või kaseinaatideks, ning vastavalt nimetatud toodete kvaliteedile.

Artikkel 101

Toetus koore, või ja kontsentreeritud või ostmiseks alandatud hindadega

Kui tekivad piimatoodete ülejäägid või on nende tekkimise oht, võib komisjon otsustada, et komisjoni kindlaksmääratud tingimustel antakse toetust selleks, et koort, võid ja kontsentreeritud võid saaksid alandatud hindadega osta järgmised tarbijad:

| a) | mittetulundusasutused ja -organisatsioonid; |
| --- | --- |

a)

mittetulundusasutused ja -organisatsioonid;

| b) | sõjavägi ja sellega võrdsustatud üksused liikmesriikides; |
| --- | --- |

b)

sõjavägi ja sellega võrdsustatud üksused liikmesriikides;

| c) | kondiitritoodete ja jäätise tootjad; |
| --- | --- |

c)

kondiitritoodete ja jäätise tootjad;

| d) | muude komisjoni kindlaksmääratavate toiduainete tootjad; |
| --- | --- |

d)

muude komisjoni kindlaksmääratavate toiduainete tootjad;

| e) | kontsentreeritud või otsetarbijad. |
| --- | --- |

e)

kontsentreeritud või otsetarbijad.

Artikkel 102

Toetus õpilaste varustamiseks piimatoodetega

1.   Komisjoni kindlaksmääratud tingimustel antakse ühenduse toetust selleks, et pakkuda haridusasutuste õpilastele teatavaid komisjoni kindlaksmääratud töödeldud piimatooteid, mis kuuluvad CN-koodide 0401, 0403, 0404 90 ja 0406 alla või CN-koodi 2202 90 alla.

2.   Erandina artiklist 180 võivad liikmesriigid lisaks ühenduse toetusele anda riiklikku toetust haridusasutuste õpilaste varustamiseks lõikes 1 osutatud toodetega. Liikmesriigid võivad rahastada riiklikku toetust piimasektoris kehtestatava maksu abil või piimasektori mis tahes muu panuse abil.

3.   Täispiima puhul on ühenduse toetus 18,15 eurot 100 kg kohta.

Muude piimatoodete puhul määrab komisjon toetuse suuruse kindlaks asjaomaste toodete piimasisaldust arvestades.

4.   Lõikes 1 osutatud toetust antakse maksimaalselt 0,25 liitri piimaekvivalendi eest õpilase kohta päevas.

IV jagu

Oliiviõli ja lauaoliivide sektori toetused

Artikkel 103

Ettevõtjate organisatsioonidele antavad toetused

1.   Ühendus rahastab määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 110i lõike 4 kohaselt liikmesriikide poolt kinnipeetud summade abil artiklis 125 osutatud ettevõtjate organisatsioonide koostatud kolmeaastaseid tööprogramme ühes või mitmes järgmises valdkonnas:

| a) | oliiviõli ja lauaoliivide sektori turu järelevalve ja haldamine; |
| --- | --- |

a)

oliiviõli ja lauaoliivide sektori turu järelevalve ja haldamine;

| b) | oliivikasvatuse keskkonnamõjude parandamine; |
| --- | --- |

b)

oliivikasvatuse keskkonnamõjude parandamine;

| c) | oliiviõli ja lauaoliivide tootmise kvaliteedi parandamine; |
| --- | --- |

c)

oliiviõli ja lauaoliivide tootmise kvaliteedi parandamine;

| d) | riiklike asutuste järelevalve all oliiviõli ja lauaoliivide kvaliteedi jälgitavus, sertifitseerimine ja kaitsmine, eelkõige lõpptarbijale müüdavate oliiviõlide kvaliteedi kontrollimine; |
| --- | --- |

d)

riiklike asutuste järelevalve all oliiviõli ja lauaoliivide kvaliteedi jälgitavus, sertifitseerimine ja kaitsmine, eelkõige lõpptarbijale müüdavate oliiviõlide kvaliteedi kontrollimine;

| e) | teabe levitamine ettevõtjate organisatsioonide tehtava töö kohta, mille eesmärk on parandada oliiviõli kvaliteeti. |
| --- | --- |

e)

teabe levitamine ettevõtjate organisatsioonide tehtava töö kohta, mille eesmärk on parandada oliiviõli kvaliteeti.

2.   Lõikes 1 osutatud tööprogrammide ühendusepoolse rahastamise maksimummäär on võrdne liikmesriikide poolt kinnipeetud osaga. Rahastatakse abikõlblikke kulusid, mille ülempiir on:

| a) | 100 % tegevuste puhul lõike 1 punktides a ja b osutatud valdkondades; |
| --- | --- |

a)

100 % tegevuste puhul lõike 1 punktides a ja b osutatud valdkondades;

| b) | 100 % põhivarasse investeerimise puhul ja 75 % muude tegevuste puhul lõike 1 punktis c osutatud valdkondades; |
| --- | --- |

b)

100 % põhivarasse investeerimise puhul ja 75 % muude tegevuste puhul lõike 1 punktis c osutatud valdkondades;

| c) | 75 % tööprogrammide puhul, mida vähemalt kahe tootjaliikmesriigi tunnustatud ettevõtjate organisatsioonid viivad läbi vähemalt kolmes kolmandas riigis või muus liikmesriigis lõike 1 punktides d ja e osutatud valdkondades, ja 50 % muu tegevuse puhul nendes valdkondades. |
| --- | --- |

c)

75 % tööprogrammide puhul, mida vähemalt kahe tootjaliikmesriigi tunnustatud ettevõtjate organisatsioonid viivad läbi vähemalt kolmes kolmandas riigis või muus liikmesriigis lõike 1 punktides d ja e osutatud valdkondades, ja 50 % muu tegevuse puhul nendes valdkondades.

Asjaomane liikmesriik tagab lisarahastamise, mis moodustab kuni 50 % kuludest, mida ühendusepoolne rahastamine ei kata.

Komisjon kehtestab käesoleva artikli rakendamise üksikasjalikud eeskirjad, eelkõige liikmesriikide vastuvõetud tööprogrammide heakskiitmise korra ning programmide raames abikõlblike tegevuste liigid.

3.   Ilma et see piiraks mis tahes erisätteid, mida komisjon võib artikli 194 kohaselt vastu võtta, kontrollivad liikmesriigid ühenduse rahalise toetuse andmiseks sätestatud tingimuste täitmist. Selleks auditeerivad liikmesriigid tööprogramme ja täidavad kontrollikava, mis sisaldab riskianalüüsi alusel kindlaksmääratud proovi ning hõlmab vähemalt 30 % oliivisektori tootjaorganisatsioonidest ja kõikidest käesoleva artikli alusel ühenduse rahalist toetust saavatest ettevõtjate organisatsioonidest iga aasta kohta.

V jagu

Ühenduse tubakaalase uurimistöö ja teabelevi fond

Artikkel 104

Ühenduse tubakaalase uurimistöö ja teabelevi fond

1.   Asutatakse ühenduse tubakaalase uurimistöö ja teabelevi fond (edaspidi „fond”), millest rahastatakse järgmiste valdkondade meetmeid:

| a) | üldsuse teadlikkuse tõstmine tubaka mis tahes viisil tarbimise kahjulikest mõjudest, eelkõige teavitamise ja koolitamise abil; tubaka tarbimise suundumuste kindlaksmääramiseks andmete kogumise toetamine ning suitsetamise epidemioloogiliste uuringute tegemine kogu ühenduses ja nikotiinist sõltuvusse sattumise vältimist käsitlevad uurimused; |
| --- | --- |

a)

üldsuse teadlikkuse tõstmine tubaka mis tahes viisil tarbimise kahjulikest mõjudest, eelkõige teavitamise ja koolitamise abil; tubaka tarbimise suundumuste kindlaksmääramiseks andmete kogumise toetamine ning suitsetamise epidemioloogiliste uuringute tegemine kogu ühenduses ja nikotiinist sõltuvusse sattumise vältimist käsitlevad uurimused;

| b) | tubakakasvatajate muude põllukultuuride kasvatamisele üleminekut või uusi töökohti loovat majandustegevust soodustavad erimeetmed ning sellekohaseid võimalusi käsitlevad uuringud. |
| --- | --- |

b)

tubakakasvatajate muude põllukultuuride kasvatamisele üleminekut või uusi töökohti loovat majandustegevust soodustavad erimeetmed ning sellekohaseid võimalusi käsitlevad uuringud.

2.   Fondi rahastatakse:

| a) | lõikes 1 osutatud mis tahes liiki meetmete osas 2002. saagiaastal 2 % ning 2003., 2004. ja 2005. saagiaastal 3 % määruse (EMÜ) nr 2075/92 I jaotises ette nähtud lisatasust kuni 2005. saagiaastani (kaasa arvatud); |
| --- | --- |

a)

lõikes 1 osutatud mis tahes liiki meetmete osas 2002. saagiaastal 2 % ning 2003., 2004. ja 2005. saagiaastal 3 % määruse (EMÜ) nr 2075/92 I jaotises ette nähtud lisatasust kuni 2005. saagiaastani (kaasa arvatud);

| b) | 2006. ja 2007. kalendriaastal vastavalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklile 110m. |
| --- | --- |

b)

2006. ja 2007. kalendriaastal vastavalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklile 110m.

3.   Komisjon võtab vastu käesoleva artikli kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad.

VI jagu

Mesindussektori erisätted

Artikkel 105

Reguleerimisala

1.   Mesindustoodete tootmise ja turustamise üldtingimuste parandamiseks võib iga liikmesriik koostada kolmeaastase riikliku programmi (edaspidi „mesindusprogramm”).

2.   Erandina artiklist 180 ei kohaldata asutamislepingu artikleid 87, 88 ja 89:

| a) | rahaliste toetuste suhtes, mida liikmesriigid annavad meetmetele, mis saavad ühenduse toetust vastavalt käesoleva jao sätetele; |
| --- | --- |

a)

rahaliste toetuste suhtes, mida liikmesriigid annavad meetmetele, mis saavad ühenduse toetust vastavalt käesoleva jao sätetele;

| b) | riikliku eriabi suhtes, mida antakse struktuuri- või loodustingimuste poolest ebasoodsas olukorras olevate mesilate kaitsmiseks või majandusarengu programmide raames, välja arvatud tootmiseks või turustamiseks mõeldud abi. |
| --- | --- |

b)

riikliku eriabi suhtes, mida antakse struktuuri- või loodustingimuste poolest ebasoodsas olukorras olevate mesilate kaitsmiseks või majandusarengu programmide raames, välja arvatud tootmiseks või turustamiseks mõeldud abi.

Punktis b nimetatud abist peavad liikmesriigid komisjonile teatama artiklis 109 sätestatud mesindusprogrammi esitamisel.

Artikkel 106

Abikõlblikud meetmed

Mesindusprogrammides võib ette näha järgmisi meetmeid:

| a) | tehniline abi mesinikele ja mesinike rühmitustele; |
| --- | --- |

a)

tehniline abi mesinikele ja mesinike rühmitustele;

| b) | varroatoositõrje; |
| --- | --- |

b)

varroatoositõrje;

| c) | mesilaste rändpidamise ratsionaliseerimine; |
| --- | --- |

c)

mesilaste rändpidamise ratsionaliseerimine;

| d) | meetmed mee füüsikalis-keemilisi analüüse tegevate laborite toetamiseks; |
| --- | --- |

d)

meetmed mee füüsikalis-keemilisi analüüse tegevate laborite toetamiseks;

| e) | toetusmeetmed mesitarude hulga suurendamiseks ühenduses; |
| --- | --- |

e)

toetusmeetmed mesitarude hulga suurendamiseks ühenduses;

| f) | koostöö asutustega, kes on spetsialiseerunud mesindust ja mesindustooteid käsitlevate rakendusuuringute programmide täitmisele. |
| --- | --- |

f)

koostöö asutustega, kes on spetsialiseerunud mesindust ja mesindustooteid käsitlevate rakendusuuringute programmide täitmisele.

Vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 1698/2005 (62) EAFRDst rahastatavate meetmete suhtes mesindusprogrammi ei kohaldata.

Artikkel 107

Mesindussektori tootmis- ja turustusstruktuuri uuring

Selleks et vastata artikli 108 lõikes 1 sätestatud osalise rahastamise tingimustele, peavad liikmesriigid oma territooriumil korraldama mesindussektori tootmis- ja turustusstruktuuri uuringuid.

Artikkel 108

Rahastamine

1.   Ühendus rahastab mesindusprogramme osaliselt, hüvitades kuni 50 % liikmesriikide tehtud kuludest.

2.   Mesindusprogrammide raames võetud meetmetega seotud kulud peavad liikmesriikidel olema tehtud iga aasta 15. oktoobriks.

Artikkel 109

Nõustamine

Mesindusprogramm tuleb koostada tihedas koostöös esindusorganisatsioonide ja mesindusühistutega. Programm esitatakse komisjonile kinnitamiseks.

Artikkel 110

Rakenduseeskirjad

Komisjon kehtestab käesoleva jao kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad.

VII jagu

Siidiussisektori toetused

Artikkel 111

Siidiussikasvatajatele antav toetus

1.   Toetust antakse ühenduses kasvatatud ja CN-koodi ex 0106 90 00 alla kuuluvate siidiusside ja CN-koodi ex 0511 99 85 alla kuuluvate siidiussimunade puhul.

2.   Toetust antakse siidiussikasvatajatele iga kasutatud siidiussimunade kasti kohta tingimusel, et kastid sisaldavad kindlaksmääratavat munade miinimumkogust ja usside kasvatamine on edukalt lõpetatud.

3.   Ühe kasutatud siidiussimunade kasti kohta makstav toetus on 133,26 eurot.

Artikkel 112

Rakenduseeskirjad

Komisjon võtab vastu käesoleva jao kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad, mis hõlmavad eelkõige artikli 111 lõikes 2 osutatud munade miinimumkogust.

II JAOTIS

TURUSTAMIST JA TOOTMIST KÄSITLEVAD EESKIRJAD

I PEATÜKK

Turustamisstandardid ja tootmistingimused

I jagu

Turustamisstandardid

Artikkel 113

Turustamisstandardid

1.   Komisjon võib ette näha järgmiste sektorite ühe või mitme toote turustamisstandardid:

| a) | oliiviõli ja lauaoliivid I lisa VII osa punktis a osutatud toodete puhul; |
| --- | --- |

a)

oliiviõli ja lauaoliivid I lisa VII osa punktis a osutatud toodete puhul;

| b) | banaanid; |
| --- | --- |

b)

banaanid;

| c) | elustaimed; |
| --- | --- |

c)

elustaimed;

2.   Lõikes 1 osutatud standardid:

| a) | kehtestatakse, võttes arvesse eelkõige järgmist:






  i) | asjaomaste toodete eripära; |
| --- | --- | --- |

a)

kehtestatakse, võttes arvesse eelkõige järgmist:

i)

asjaomaste toodete eripära;

| ii) | vajadust tagada tingimused nende toodete sujuvaks müügiks turul; |
| --- | --- |

ii)

vajadust tagada tingimused nende toodete sujuvaks müügiks turul;

| iii) | tarbijate huvi piisavate ja läbipaistvate tootekirjelduste saamise vastu; |
| --- | --- |

iii)

tarbijate huvi piisavate ja läbipaistvate tootekirjelduste saamise vastu;

| iv) | I lisa VII osa punktis a nimetatud oliiviõlide puhul nende füüsiliste, keemiliste ja organoleptiliste omaduste kindlaksmääramiseks kasutatavate meetodite muudatusi. |
| --- | --- |

iv)

I lisa VII osa punktis a nimetatud oliiviõlide puhul nende füüsiliste, keemiliste ja organoleptiliste omaduste kindlaksmääramiseks kasutatavate meetodite muudatusi.

| b) | võivad eelkõige seonduda kvaliteedi, liigitamise, kaalu, suuruse järgi jaotamise, pakendamise, ümbriste, ladustamise, transpordi, esitluse, päritolu ja märgistamisega. |
| --- | --- |

b)

võivad eelkõige seonduda kvaliteedi, liigitamise, kaalu, suuruse järgi jaotamise, pakendamise, ümbriste, ladustamise, transpordi, esitluse, päritolu ja märgistamisega.

3.   Kui komisjon ei ole lõike 2 punktis a osutatud kriteeriumide kohaselt ette näinud teisiti, võib tooteid, mille kohta on sätestatud turustamisstandardid, ühenduses turustada üksnes nende standardite kohaselt.

Ilma et see piiraks erisätteid, mille komisjon võib vastu võtta käesoleva määruse artikli 194 alusel, kontrollivad liikmesriigid, kas need tooted vastavad neile standarditele, ning kohaldavad asjakohaseid karistusi.

Artikkel 114

Piima ja piimatoodete turustamisstandardid

1.   Inimtarbimiseks ette nähtud toiduaineid võib turustada piima ja piimatoodetena üksnes juhul, kui need vastavad XII lisas sätestatud mõistetele ja nimetustele.

2.   Ilma et see piiraks ühenduse õiguses rahvatervise kaitsemeetmete suhtes sätestatud erandite kohaldamist, võib CN-koodi 0401 alla kuuluvat inimtarbimiseks ette nähtud piima ühenduses turustada üksnes vastavalt XIII lisale ning eelkõige selle lisa punktis I sätestatud mõistetele.

Artikkel 115

Rasvade turustamisstandardid

Ilma et see piiraks artikli 114 lõike 1 või nende veterinaaria ja toiduainete sektorites vastuvõetud sätete kohaldamist, millega tagatakse toodete vastavus hügieeni- ja tervishoiunormidele ning loomade ja inimeste tervise kaitse, kohaldatakse XV lisas sätestatud norme järgmiste inimtarbimiseks ette nähtud toodete suhtes, mille rasvasisaldus on vähemalt 10 %, kuid mitte rohkem kui 90 % massist:

| a) | piimarasvad, mille CN-kood on 0405 ja ex 2106; |
| --- | --- |

a)

piimarasvad, mille CN-kood on 0405 ja ex 2106;

| b) | rasvad, mille CN-kood on ex 1517; |
| --- | --- |

b)

rasvad, mille CN-kood on ex 1517;

| c) | rasvad, mis koosnevad taimse ja/või loomse päritoluga toodetest, mille CN-kood on ex 1517 ja ex 2106. |
| --- | --- |

c)

rasvad, mis koosnevad taimse ja/või loomse päritoluga toodetest, mille CN-kood on ex 1517 ja ex 2106.

Rasvasisaldus peab soola arvestamata olema vähemalt kaks kolmandikku nende toodete kuivainest.

Neid norme kohaldatakse üksnes toodete suhtes, mis on 20 oC juures tahked ja sobivad kasutamiseks võietena.

Artikkel 116

Muna- ja linnulihasektori toodete turustamisstandardid

Muna- ja linnulihasektori tooteid turustatakse vastavalt XIV lisas esitatud sätetele.

Artikkel 117

Humala sertifitseerimine

1.   Humalasektori toodete suhtes, mis on koristatud või valmistatud ühenduses, kohaldatakse sertifitseerimismenetlust.

2.   Sertifikaadi võib välja anda üksnes toodete puhul, millel on konkreetsele turustusetapile vastavad minimaalsed kvaliteediomadused. Humalapulbri, suurema lupuliinisisaldusega humalapulbri, humalaekstrakti ja segatud humalatoodete puhul võib sertifikaadi välja anda üksnes juhul, kui nende toodete alfahappe sisaldus ei ole madalam kui nende valmistamiseks kasutatud humala alfahappe sisaldus.

3.   Sertifikaatidel peab olema näidatud vähemalt:

| a) | humala tootmise koht; |
| --- | --- |

a)

humala tootmise koht;

| b) | saagiaasta; |
| --- | --- |

b)

saagiaasta;

| c) | sort või sordid. |
| --- | --- |

c)

sort või sordid.

4.   Humalasektori tooteid võib turustada või eksportida üksnes juhul, kui on välja antud lõigetes 1, 2 ja 3 osutatud sertifikaat.

Humalasektori importtoodete puhul loetakse artikli 158 lõikes 2 ette nähtud tõend sertifikaadiga samaväärseks.

5.   Komisjon võib vastu võtta meetmed, millega kehtestatakse erandid lõikest 4:

| a) | teatavate kolmandate riikide kaubandusnõuete rahuldamiseks või |
| --- | --- |

a)

teatavate kolmandate riikide kaubandusnõuete rahuldamiseks või

| b) | erikasutuseks ette nähtud toodete puhul. |
| --- | --- |

b)

erikasutuseks ette nähtud toodete puhul.

Esimeses lõigus osutatud meetmed:

| a) | ei tohi takistada tavapäraste toodete turustamist, millele on sertifikaat välja antud; |
| --- | --- |

a)

ei tohi takistada tavapäraste toodete turustamist, millele on sertifikaat välja antud;

| b) | nendega peavad kaasnema tagatised, et vältida segiminekut nende toodetega. |
| --- | --- |

b)

nendega peavad kaasnema tagatised, et vältida segiminekut nende toodetega.

Artikkel 118

Oliiviõlide ja oliivijääkõlide turustamisstandardid

1.   XVI lisas sätestatud oliiviõlide ja oliivijääkõlide kirjelduste ja määratluste kasutamine on kohustuslik asjaomaste toodete turustamisel ühenduses ning, kui see on vastavuses kohustuslike rahvusvaheliste eeskirjadega, kauplemisel kolmandate riikidega.

2.   Jaemüügi etapis võib turustada üksnes XVI lisa punkti 1 alapunktides a ja b ning punktides 3 ja 6 nimetatud õli.

II jagu

Tootmistingimused

Artikkel 119

Kaseiini ja kaseinaatide kasutamine juustu tootmisel

Kaseiini ja kaseinaatide kasutamiseks juustu tootmisel on vaja eelnevat luba, mis antakse ainult juhul, kui nende ainete kasutamine on selliste toodete valmistamisel hädavajalik.

Artikkel 120

Põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholi tootmismeetod

Komisjon võib kehtestada asutamislepingu I lisas loetletud konkreetsetest põllumajandustoodetest valmistatava põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholi tootmismeetodi ja omadused.

III jagu

Menetluseeskirjad

Artikkel 121

Standardite, rakenduseeskirjade ja erandite vastuvõtmine

Komisjon kehtestab käesoleva peatüki rakendamise üksikasjalikud eeskirjad, mis võivad eelkõige seonduda järgmisega:

| a) | artiklis 113 osutatud turustamisstandardid, sealhulgas eeskirjad, mis käsitlevad standarditest erandite tegemist, standardites nõutud üksikasjade esitamist ning standardite kohaldamist ühendusse imporditavate ja ühendusest eksporditavate toodete kohta; |
| --- | --- |

a)

artiklis 113 osutatud turustamisstandardid, sealhulgas eeskirjad, mis käsitlevad standarditest erandite tegemist, standardites nõutud üksikasjade esitamist ning standardite kohaldamist ühendusse imporditavate ja ühendusest eksporditavate toodete kohta;

| b) | seoses määratluste ja nimetustega, mida võib kasutada piima ja piimatoodete turustamisel vastavalt artikli 114 lõikele 1:






  i) | XII lisa III punkti lõike 1 teises lõigus nimetatud toodete nimekirja koostamine ja vajaduse korral täiendamine liikmesriikide saadetud nimekirjade põhjal; |
| --- | --- | --- |

b)

seoses määratluste ja nimetustega, mida võib kasutada piima ja piimatoodete turustamisel vastavalt artikli 114 lõikele 1:

i)

XII lisa III punkti lõike 1 teises lõigus nimetatud toodete nimekirja koostamine ja vajaduse korral täiendamine liikmesriikide saadetud nimekirjade põhjal;

| ii) | vajaduse korral XII lisa II punkti teise lõike teise lõigu punktis a esitatud nimetuste loendi täiendamine; |
| --- | --- |

ii)

vajaduse korral XII lisa II punkti teise lõike teise lõigu punktis a esitatud nimetuste loendi täiendamine;

| c) | seoses artiklis 115 osutatud võiderasvade normidega:






  i) | XV lisa I punkti lõike 2 kolmanda lõigu punktis a nimetatud toodete nimekiri, mis koostatakse liikmesriikide poolt komisjonile saadetud nimekirjade alusel; |
| --- | --- | --- |

c)

seoses artiklis 115 osutatud võiderasvade normidega:

i)

XV lisa I punkti lõike 2 kolmanda lõigu punktis a nimetatud toodete nimekiri, mis koostatakse liikmesriikide poolt komisjonile saadetud nimekirjade alusel;

| ii) | analüüsimeetodid artiklis 115 märgitud toodete koostise ja tootmisviisi kontrollimiseks; |
| --- | --- |

ii)

analüüsimeetodid artiklis 115 märgitud toodete koostise ja tootmisviisi kontrollimiseks;

| iii) | proovivõtmise üksikasjalikud eeskirjad; |
| --- | --- |

iii)

proovivõtmise üksikasjalikud eeskirjad;

| iv) | üksikasjalikud eeskirjad statistikaalase teabe hankimiseks artiklis 115 märgitud toodete turgude kohta; |
| --- | --- |

iv)

üksikasjalikud eeskirjad statistikaalase teabe hankimiseks artiklis 115 märgitud toodete turgude kohta;

| d) | seoses XIV lisa A osas esitatud munade turustamist käsitlevate sätetega:






  i) | mõisted; |
| --- | --- | --- |

d)

seoses XIV lisa A osas esitatud munade turustamist käsitlevate sätetega:

i)

mõisted;

| ii) | munade kogumise, tarnimise, säilitamise ja käitlemise sagedus; |
| --- | --- |

ii)

munade kogumise, tarnimise, säilitamise ja käitlemise sagedus;

| iii) | kvaliteedikriteeriumid, eelkõige munakoore välimus, munavalge ja rebu konsistents ning õhuruumi kõrgus; |
| --- | --- |

iii)

kvaliteedikriteeriumid, eelkõige munakoore välimus, munavalge ja rebu konsistents ning õhuruumi kõrgus;

| iv) | kaaluklassidesse liigitamine, kaasa arvatud erandid; |
| --- | --- |

iv)

kaaluklassidesse liigitamine, kaasa arvatud erandid;

| v) | munade ja pakendite märgistused, sealhulgas märked erandite kohta; |
| --- | --- |

v)

munade ja pakendite märgistused, sealhulgas märked erandite kohta;

| vi) | kauplemine kolmandate riikidega; |
| --- | --- |

vi)

kauplemine kolmandate riikidega;

| vii) | tootmisviisid; |
| --- | --- |

vii)

tootmisviisid;

| e) | seoses XIV lisa B osas esitatud kodulinnuliha turustamist käsitlevate sätetega:






  i) | mõisted; |
| --- | --- | --- |

e)

seoses XIV lisa B osas esitatud kodulinnuliha turustamist käsitlevate sätetega:

i)

mõisted;

| ii) | kodulinnuliharümpade, rümbaosade ja rupside, sealhulgas rasvamaksa loetelu, mille suhtes kohaldatakse XIV lisa B osa; |
| --- | --- |

ii)

kodulinnuliharümpade, rümbaosade ja rupside, sealhulgas rasvamaksa loetelu, mille suhtes kohaldatakse XIV lisa B osa;

| iii) | klassifitseerimiskriteeriumid XIV lisa B osa III punkti alapunkti 1 tähenduses; |
| --- | --- |

iii)

klassifitseerimiskriteeriumid XIV lisa B osa III punkti alapunkti 1 tähenduses;

| iv) | eeskirjad, mis käsitlevad kaasnevatel äridokumentidel esitatavaid täiendavaid märkeid, lõpptarbijale mõeldud kodulinnuliha märgistamist, müügiks pakkumise viisi ja reklaami ning nimetust, mille all kõnealust toodet direktiivi 2000/13/EÜ artikli 3 lõike 1 punkti 1 tähenduses müüakse; |
| --- | --- |

iv)

eeskirjad, mis käsitlevad kaasnevatel äridokumentidel esitatavaid täiendavaid märkeid, lõpptarbijale mõeldud kodulinnuliha märgistamist, müügiks pakkumise viisi ja reklaami ning nimetust, mille all kõnealust toodet direktiivi 2000/13/EÜ artikli 3 lõike 1 punkti 1 tähenduses müüakse;

| v) | valikulised märked kasutatud jahutamisviisi ja tootmistüübi kohta; |
| --- | --- |

v)

valikulised märked kasutatud jahutamisviisi ja tootmistüübi kohta;

| vi) | erandid, mida võib kohaldada lihalõikus- või -töötlemisettevõtetesse tarnimise korral; |
| --- | --- |

vi)

erandid, mida võib kohaldada lihalõikus- või -töötlemisettevõtetesse tarnimise korral;

| vii) | jahutatud, külmutatud ja kiirkülmutatud rümpade ja nende jaotustükkide valmistamise ajal vee sisseimamise protsendi suhtes kohaldatavad eeskirjad ning selle kohta tehtavad märked; |
| --- | --- |

vii)

jahutatud, külmutatud ja kiirkülmutatud rümpade ja nende jaotustükkide valmistamise ajal vee sisseimamise protsendi suhtes kohaldatavad eeskirjad ning selle kohta tehtavad märked;

| f) | seoses XIV lisa C osas esitatud haudemunade ja kodulindude tibude tootmis- ja turustamisstandardeid käsitlevate sätetega:






  i) | mõisted; |
| --- | --- | --- |

f)

seoses XIV lisa C osas esitatud haudemunade ja kodulindude tibude tootmis- ja turustamisstandardeid käsitlevate sätetega:

i)

mõisted;

| ii) | haudemunade ja kodulindude tibude tootmis- või turustamisettevõtete registreerimine; |
| --- | --- |

ii)

haudemunade ja kodulindude tibude tootmis- või turustamisettevõtete registreerimine;

| iii) | haudemunadele, sealhulgas kolmandatest riikidest imporditud või neisse eksporditud haudemunadele, ning pakenditele tehtavad märked, samuti kolmandatest riikidest pärinevate tibude suhtes kohaldatavad eeskirjad; |
| --- | --- |

iii)

haudemunadele, sealhulgas kolmandatest riikidest imporditud või neisse eksporditud haudemunadele, ning pakenditele tehtavad märked, samuti kolmandatest riikidest pärinevate tibude suhtes kohaldatavad eeskirjad;

| iv) | haudejaamade poolt peetavad registrid; |
| --- | --- |

iv)

haudejaamade poolt peetavad registrid;

| v) | inkubaatorist välja võetud hauduma pandud munade kasutamine muuks otstarbeks kui inimtoiduks; |
| --- | --- |

v)

inkubaatorist välja võetud hauduma pandud munade kasutamine muuks otstarbeks kui inimtoiduks;

| vi) | haudejaamadest ja muudest asutustest liikmesriikide pädevatele asutustele teabe edastamised; |
| --- | --- |

vi)

haudejaamadest ja muudest asutustest liikmesriikide pädevatele asutustele teabe edastamised;

| vii) | saatedokumendid; |
| --- | --- |

vii)

saatedokumendid;

| g) | artiklis 117 nimetatud humalasektori toodete minimaalsed kvaliteediomadused; |
| --- | --- |

g)

artiklis 117 nimetatud humalasektori toodete minimaalsed kvaliteediomadused;

| h) | kasutatavad analüüsimeetodid, kui neid kohaldatakse; |
| --- | --- |

h)

kasutatavad analüüsimeetodid, kui neid kohaldatakse;

| i) | seoses artiklis 119 osutatud kaseiini ja kaseinaatide kasutamisega:






  i) | tingimused, millest lähtudes liikmesriigid lube välja annavad, samuti maksimaalsed lisatavad protsendimäärad objektiivsete kriteeriumide alusel ja tehnoloogilisi vajadusi arvesse võttes; |
| --- | --- | --- |

i)

seoses artiklis 119 osutatud kaseiini ja kaseinaatide kasutamisega:

i)

tingimused, millest lähtudes liikmesriigid lube välja annavad, samuti maksimaalsed lisatavad protsendimäärad objektiivsete kriteeriumide alusel ja tehnoloogilisi vajadusi arvesse võttes;

| ii) | alapunkti i kohaselt loa saanud ettevõtete kohustused. |
| --- | --- |

ii)

alapunkti i kohaselt loa saanud ettevõtete kohustused.

II PEATÜKK

Tootjaorganisatsioonid, tootmisharudevahelised organisatsioonid, ettevõtjate organisatsioonid

I jagu

Üldpõhimõtted

Artikkel 122

Tootjaorganisatsioonid

Liikmesriigid tunnustavad tootjaorganisatsioone, mis:

| a) | koosnevad tootjatest, kes kuuluvad ühte järgmistest sektoritest:






  i) | humalasektor; |
| --- | --- | --- |

a)

koosnevad tootjatest, kes kuuluvad ühte järgmistest sektoritest:

i)

humalasektor;

| ii) | oliiviõli ja lauaoliivide sektor; |
| --- | --- |

ii)

oliiviõli ja lauaoliivide sektor;

| iii) | siidiussisektor; |
| --- | --- |

iii)

siidiussisektor;

| b) | on asutatud tootjate algatusel; |
| --- | --- |

b)

on asutatud tootjate algatusel;

| c) | järgivad konkreetset eesmärki, mis võib seonduda eelkõige järgmisega:






  i) | tarnete koondamine ja liikmete toodangu turustamine; |
| --- | --- | --- |

c)

järgivad konkreetset eesmärki, mis võib seonduda eelkõige järgmisega:

i)

tarnete koondamine ja liikmete toodangu turustamine;

| ii) | tootmise ühiselt kohandamine turu nõudmisele ja toote täiustamine; |
| --- | --- |

ii)

tootmise ühiselt kohandamine turu nõudmisele ja toote täiustamine;

| iii) | tootmise ratsionaliseerimise ja mehhaniseerimise edendamine. |
| --- | --- |

iii)

tootmise ratsionaliseerimise ja mehhaniseerimise edendamine.

Artikkel 123

Tootmisharudevahelised organisatsioonid

Liikmesriigid tunnustavad tootmisharudevahelisi organisatsioone, mis:

| a) | koosnevad järgmiste sektorite toodete tootmise, kaubanduse ja/või töötlemisega seotud majandustegevuse esindajatest:






  i) | oliiviõli ja lauaoliivide sektor; |
| --- | --- | --- |

a)

koosnevad järgmiste sektorite toodete tootmise, kaubanduse ja/või töötlemisega seotud majandustegevuse esindajatest:

i)

oliiviõli ja lauaoliivide sektor;

| ii) | tubakasektor; |
| --- | --- |

ii)

tubakasektor;

| b) | on moodustatud kõigi või osa liikmesorganisatsioonide või -ühenduste algatusel; |
| --- | --- |

b)

on moodustatud kõigi või osa liikmesorganisatsioonide või -ühenduste algatusel;

| c) | järgivad konkreetset eesmärki, mis võib seonduda eelkõige järgmisega:






  i) | liikmete toodangu tarnimise ja turustamise koondamine ja koordineerimine; |
| --- | --- | --- |

c)

järgivad konkreetset eesmärki, mis võib seonduda eelkõige järgmisega:

i)

liikmete toodangu tarnimise ja turustamise koondamine ja koordineerimine;

| ii) | tootmise ja töötlemise ühiselt kohandamine turu nõudmisele ja toote täiustamine; |
| --- | --- |

ii)

tootmise ja töötlemise ühiselt kohandamine turu nõudmisele ja toote täiustamine;

| iii) | tootmise ja töötlemise ratsionaliseerimise ja täiustamise edendamine; |
| --- | --- |

iii)

tootmise ja töötlemise ratsionaliseerimise ja täiustamise edendamine;

| iv) | uuringute tegemine jätkusuutlike tootmismeetodite ja turuarengute kohta. |
| --- | --- |

iv)

uuringute tegemine jätkusuutlike tootmismeetodite ja turuarengute kohta.

Kui tootmisharudevahelised organisatsioonid tegutsevad mitme liikmesriigi territooriumil, annab neile tunnustuse komisjon ilma artikli 195 lõikes 1 nimetatud komitee abita.

Artikkel 124

Tootjaorganisatsioone ja tootmisharudevahelisi organisatsioone käsitlevad ühissätted

1.   Ilma et see piiraks tunnustamist, mille kohta liikmesriigid võtavad vastu otsuse siseriikliku õiguse alusel ning kooskõlas ühenduse õigusega, kohaldatakse artiklit 122 ja artikli 123 esimest lõiget vastavalt tootjaorganisatsioonidele ja tootmisharudevahelistele organisatsioonidele kõikides artiklis 1 nimetatud sektorites, välja arvatud artiklis 122 ja artikli 123 esimeses lõikes osutatud sektorites.

2.   Vastavalt määrustele (EÜ) nr 865/2004, (EÜ) nr 1952/2005 ja (EÜ) nr 1544/2006 tunnustatud või heakskiidetud tootjaorganisatsioone käsitatakse käesoleva määruse artikli 122 kohaselt tunnustatud tootjaorganisatsioonidena.

Vastavalt määrustele (EMÜ) 2077/92 ja (EÜ) nr 865/2004 tunnustatud või heakskiidetud tootmisharudevahelisi organisatsioone käsitatakse käesoleva määruse artikli 123 kohaselt tunnustatud tootmisharudevaheliste organisatsioonidena.

Artikkel 125

Ettevõtjate organisatsioonid

Käesoleva määruse kohaldamisel hõlmavad ettevõtjate organisatsioonid oliiviõli ja lauaoliivide sektori tunnustatud tootjaorganisatsioone, tunnustatud tootmisharudevahelised organisatsioone või muude tunnustatud ettevõtjate organisatsioone või nende ühendusi.

II jagu

Tubakasektori tootmisharudevahelisi organisatsioone käsitlevad eeskirjad

Artikkel 126

Organisatsioonivälistelt isikutelt kogutav tasu

1.   Kui ühte või mitut lõikes 2 loetletud tegevust korraldab tubakasektori tunnustatud tootmisharudevaheline organisatsioon ning tegevus vastab nende isikute üldistele majanduslikele huvidele, kelle tegevus on ühe või mitme asjaomase tootega seotud, võib tunnustuse andnud liikmesriik või komisjon (juhul kui tunnustus on antud komisjoni poolt) ilma artikli 195 lõikes 1 nimetatud komitee abita otsustada, et isikud või ühendused, kes organisatsiooni ei kuulu, kuid saavad nimetatud tegevustest kasu, peavad maksma organisatsioonile tema liikmete poolt makstuga võrdse või sellest väiksema summa, kuivõrd neid summasid kasutatakse kõnealuste tegevuste otseste kulude, välja arvatud halduskulude katmiseks.

2.   Lõikes 1 osutatud tegevused peavad olema seotud vähemalt ühega järgmistest eesmärkidest:

| a) | toodete lisandväärtuse, eelkõige uute, rahvatervist mitteohustavate kasutusalade uuringud; |
| --- | --- |

a)

toodete lisandväärtuse, eelkõige uute, rahvatervist mitteohustavate kasutusalade uuringud;

| b) | uuringud lehttubaka või pallpakendis tubaka kvaliteedi parandamiseks; |
| --- | --- |

b)

uuringud lehttubaka või pallpakendis tubaka kvaliteedi parandamiseks;

| c) | taimekaitsevahendite kasutamise vähenemist ning mulla ja keskkonna kaitset tagavate viljelusmeetodite uuringud. |
| --- | --- |

c)

taimekaitsevahendite kasutamise vähenemist ning mulla ja keskkonna kaitset tagavate viljelusmeetodite uuringud.

3.   Asjaomased liikmesriigid peavad komisjonile teatama otsustest, mille nad kavatsevad lõike 1 alusel vastu võtta. Selliseid otsuseid ei või kohaldada kolme kuu jooksul alates neist komisjonile teatamise kuupäevast. Komisjon võib selle aja jooksul nõuda otsuse eelnõu täielikku või osalist tagasilükkamist, kui kavandatav üldine majandushuvi ei ole piisavalt põhjendatud.

4.   Kui komisjoni poolt käesoleva peatüki kohaselt tunnustatud tootmisharudevahelise organisatsiooni tegevus vastab üldistele majandushuvidele, teatab komisjon oma otsuse eelnõust asjaomastele liikmesriikidele, kes võivad seejärel kahe kuu jooksul oma märkused esitada.

III jagu

Menetluseeskirjad

Artikkel 127

Rakenduseeskirjad

Komisjon võtab vastu käesoleva peatüki kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad, eelkõige üksikute sektorite tootja-, tootmisharudevaheliste ja ettevõtjate organisatsioonide tunnustamise tingimused ja korra, sealhulgas:

| a) | selliste organisatsioonide konkreetsed eesmärgid; |
| --- | --- |

a)

selliste organisatsioonide konkreetsed eesmärgid;

| b) | selliste organisatsioonide põhikirjad; |
| --- | --- |

b)

selliste organisatsioonide põhikirjad;

| c) | selliste organisatsioonide tegevused; |
| --- | --- |

c)

selliste organisatsioonide tegevused;

| d) | erandid artiklites 122, 123 ja 125 sätestatud nõuetest; |
| --- | --- |

d)

erandid artiklites 122, 123 ja 125 sätestatud nõuetest;

| e) | vajadusel tootmisharudevahelise organisatsioonina tunnustamise mis tahes mõju. |
| --- | --- |

e)

vajadusel tootmisharudevahelise organisatsioonina tunnustamise mis tahes mõju.

III OSA

KAUBANDUS KOLMANDATE RIIKIDEGA

I PEATÜKK

Üldsätted

Artikkel 128

Üldpõhimõtted

Kui käesolevas määruses või vastavalt sellele vastuvõetud sätetes ei ole sätestatud teisiti, on kolmandate riikidega kauplemisel keelatud:

| a) | nõuda tasusid, mis on toimelt samaväärsed tollimaksuga; |
| --- | --- |

a)

nõuda tasusid, mis on toimelt samaväärsed tollimaksuga;

| b) | kohaldada koguselisi piiranguid või nendega samaväärse toimega meetmeid. |
| --- | --- |

b)

kohaldada koguselisi piiranguid või nendega samaväärse toimega meetmeid.

Artikkel 129

Kombineeritud nomenklatuur

Käesoleva määrusega hõlmatud toodete tariifse klassifitseerimise suhtes kohaldatakse kombineeritud nomenklatuuri tõlgendamise üldeeskirju, mis on sätestatud nõukogu 23. juuli 1987. aasta määruse (EMÜ) nr 2658/87 (tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta) (63) I lisas (edaspidi „kombineeritud nomenklatuur”), ja selle rakendamise erieeskirju. Käesoleva määruse, sealhulgas vajaduse korral III lisa määratluste kohaldamisest tulenev tariifinomenklatuur moodustab osa ühtsest tollitariifistikust.

II PEATÜKK

Import

I jagu

Impordilitsentsid

Artikkel 130

Impordilitsentsid

1.   Ilma et see piiraks selliste juhtude kohaldamist, mil käesoleva määruse kohaselt nõutakse impordilitsentsi, võib komisjon nõuda impordilitsentsi esitamist järgmiste sektorite ühe või mitme toote ühendusse importimisel:

| a) | teravili; |
| --- | --- |

a)

teravili;

| b) | riis; |
| --- | --- |

b)

riis;

| c) | suhkur; |
| --- | --- |

c)

suhkur;

| d) | seemned; |
| --- | --- |

d)

seemned;

| e) | oliiviõli ja lauaoliivid: tooted, mille CN-kood on 1509, 1510 00, 0709 90 39, 0711 20 90, 2306 90 19, 1522 00 31 ja 1522 00 39; |
| --- | --- |

e)

oliiviõli ja lauaoliivid: tooted, mille CN-kood on 1509, 1510 00, 0709 90 39, 0711 20 90, 2306 90 19, 1522 00 31 ja 1522 00 39;

| f) | lina ja kanep: kanepi puhul; |
| --- | --- |

f)

lina ja kanep: kanepi puhul;

| g) | banaanid; |
| --- | --- |

g)

banaanid;

| h) | elustaimed; |
| --- | --- |

h)

elustaimed;

| i) | veise- ja vasikaliha; |
| --- | --- |

i)

veise- ja vasikaliha;

| j) | piim ja piimatooted; |
| --- | --- |

j)

piim ja piimatooted;

| k) | sealiha; |
| --- | --- |

k)

sealiha;

| l) | lamba- ja kitseliha; |
| --- | --- |

l)

lamba- ja kitseliha;

| m) | munad; |
| --- | --- |

m)

munad;

| n) | linnuliha; |
| --- | --- |

n)

linnuliha;

| o) | põllumajandusliku päritoluga etüülalkohol. |
| --- | --- |

o)

põllumajandusliku päritoluga etüülalkohol.

2.   Komisjon võtab lõike 1 kohaldamisel arvesse impordilitsentside vajadust asjaomaste turgude korraldamisel ja eelkõige kõnealuste toodete impordi üle järelevalve pidamisel.

Artikkel 131

Litsentside väljaandmine

Liikmesriigid annavad impordilitsentsi igale taotlejale, sõltumata tema asukohast ühenduses, kui nõukogu määruses või muus nõukogu õigusaktis ei ole ette nähtud teisiti ning ilma et see piiraks käesoleva peatüki kohaldamiseks võetud meetmeid.

Artikkel 132

Kehtivus

Impordilitsentsid kehtivad kogu ühenduses.

Artikkel 133

Tagatis

1.   Kui komisjon ei ole ette näinud teisiti, antakse litsentse välja tagatise alusel, millega garanteeritakse toodete importimine litsentsi kehtivusajal.

2.   Kui litsentsi kehtivusajal importi ei toimu või toimub ainult osaliselt, jääb tagatise esitaja tagatisest täielikult või osaliselt ilma, välja arvatud vääramatu jõu korral.

Artikkel 134

Rakenduseeskirjad

Komisjon võtab vastu käesoleva jao kohaldamist, sealhulgas litsentside kehtivustingimusi ja tagatise määra käsitlevad üksikasjalikud eeskirjad.

II jagu

Imporditollimaksud

Artikkel 135

Imporditollimaksud

Kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse artiklis 1 nimetatud toodete suhtes ühise tollitariifistiku imporditollimaksu määrasid.

Artikkel 136

Teravilja imporditollimaksu arvutamine

1.   Olenemata artiklist 135 võrdub CN-koodide 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (kõrge kvaliteediga pehme nisu), 1002 00 00, 1005 10 90, 1005 90 00 ja 1007 00 90 alla kuuluvate toodete, välja arvatud hübriidkülviseemned, imporditollimaks nende toodete suhtes impordi korral kohaldatava sekkumishinnaga ning seda suurendatakse 55 % võrra, miinus kõnealuse kaubasaadetise suhtes kehtiv CIF-impordihind. See tollimaks ei tohi siiski ületada kombineeritud nomenklatuuri alusel kindlaksmääratud kokkuleppelist tollimaksumäära.

2.   Lõikes 1 viidatud imporditollimaksu arvutamiseks kehtestatakse kõnealuses lõikes viidatud toodetele regulaarselt tüüpilised CIF-impordihinnad.

Artikkel 137

Kooritud riisi imporditollimaksu arvutamine

1.   Olenemata artiklist 135 määrab komisjon ilma artikli 195 lõikes 1 osutatud komitee abita CN-koodi 1006 20 alla kuuluva kooritud riisi imporditollimaksu kindlaks kümne päeva jooksul pärast asjaomase võrdlusperioodi lõppu vastavalt XVII lisa punktile 1.

Komisjon määrab ilma artikli 195 lõikes 1 osutatud komitee abita kindlaks uue kohaldatava tollimaksu, kui nimetatud lisa kohaselt tehtud arvutused osutavad vajadusele seda muuta. Kuni uue maksumäära kindlaksmääramiseni kohaldatakse varem kindlaksmääratud maksumäära.

2.   XVII lisa punktis 1 osutatud impordi arvutamisel võetakse arvesse koguseid, mille importimiseks CN-koodi 1006 20 alla kuuluva kooritud riisi, välja arvatud artiklis 138 osutatud basmati riisi- impordilitsentse asjaomasel võrdlusperioodil välja anti.

3.   Aastakvoot on 449 678 tonni. Iga turustusaasta osakvoot vastab poolele aastakvoodist.

Artikkel 138

Kooritud basmati riisi imporditollimaksu arvutamine

Olenemata artiklist 135 kohaldatakse XVIII lisas loetletud basmati riisi sortide suhtes, mille CN-kood on 1006 20 17 ja 1006 20 98, komisjoni kindlaksmääratud tingimustel nullmääraga imporditollimaksu.

Artikkel 139

Kroovitud riisi imporditollimaksu arvutamine

1.   Olenemata artiklist 135 määrab komisjon ilma artikli 195 lõikes 1 osutatud komitee abita kindlaks CN-koodi 1006 30 alla kuuluva poolkroovitud või kroovitud riisi imporditollimaksu kümne päeva jooksul pärast asjaomase võrdlusperioodi lõppu vastavalt XVII lisa punktile 2.

Komisjon määrab ilma artikli 195 lõikes 1 osutatud komitee abita kindlaks uue kohaldatava tollimaksu, kui nimetatud lisa kohaselt tehtud arvutused osutavad vajadusele seda muuta. Kuni uue maksumäära kindlaksmääramiseni kohaldatakse varem kindlaksmääratud maksumäära.

2.   XVII lisa punktis 2 osutatud impordi arvutamisel võetakse arvesse koguseid, mille importimiseks CN-koodi 1006 30 alla kuuluva poolkroovitud või kroovitud riisi impordilitsentse asjaomasel võrdlusperioodil välja anti.

Artikkel 140

Purustatud riisi imporditollimaksu arvutamine

Olenemata artiklist 135 on CN-koodi 1006 40 00 alla kuuluva purustatud riisi imporditollimaks 65 eurot tonni kohta.

Artikkel 141

Täiendavad imporditollimaksud

1.   Täiendavat imporditollimaksu kohaldatakse artiklites 135–140 sätestatud maksumääraga teravilja-, riisi-, suhkru-, veise- ja vasikaliha-, piima- ja piimatoodete-, sealiha-, lamba- ja kitseliha-, muna-, linnuliha- ja banaanisektori ühe või mitme toote impordi puhul, et vältida või kõrvaldada nende toodete impordist ühenduse turule avalduvat ebasoodsat mõju, kui:

| a) | imporditakse hinnaga, mis on ühenduse poolt WTOle teatatud hinnast („käivitushinnast”) madalam, või |
| --- | --- |

a)

imporditakse hinnaga, mis on ühenduse poolt WTOle teatatud hinnast („käivitushinnast”) madalam, või

| b) | impordi maht ületab mis tahes aastal teatava taseme („käivituskoguse”). |
| --- | --- |

b)

impordi maht ületab mis tahes aastal teatava taseme („käivituskoguse”).

Käivituskogus põhineb turulepääsu võimalustel, mida asjakohasel juhul määratletakse impordi protsendina kolme eelmise aasta vastavast sisetarbimisest.

2.   Täiendavaid imporditollimakse ei kehtestata, kui import tõenäoliselt ühenduse turgu ei häiri või kui nende mõju oleks kavandatava eesmärgiga võrreldes ebaproportsionaalne.

3.   Lõike 1 punkti a kohaldamisel määratakse impordihinnad kindlaks kõnealuse kaubasaadetise CIF-impordihinna alusel.

CIF-impordihindu kontrollitakse kõnealuse toote tüüpiliste maailmaturu- või ühenduse impordituru hindade alusel.

Artikkel 142

Imporditollimaksude peatamine suhkrusektoris

Komisjon võib täielikult või osaliselt peatada imporditollimaksud järgmiste toodete teatavate koguste suhtes, et tagada artikli 62 lõikes 2 osutatud toodete tootmiseks vajalik pakkumine:

| a) | CN-koodi 1701 alla kuuluv suhkur; |
| --- | --- |

a)

CN-koodi 1701 alla kuuluv suhkur;

| b) | CN-koodide 1702 30 10, 1702 40 10, 1702 60 10 ja 1702 90 30 alla kuuluv isoglükoos. |
| --- | --- |

b)

CN-koodide 1702 30 10, 1702 40 10, 1702 60 10 ja 1702 90 30 alla kuuluv isoglükoos.

Artikkel 143

Rakenduseeskirjad

Komisjon võtab vastu käesoleva jao kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad, milles käsitletakse eelkõige järgmist:

| a) | artikli 136 osas:






  i) | kõrge kvaliteediga pehmele nisule esitatavad miinimumnõuded; |
| --- | --- | --- |

a)

artikli 136 osas:

i)

kõrge kvaliteediga pehmele nisule esitatavad miinimumnõuded;

| ii) | arvessevõetavad hinnanoteeringud; |
| --- | --- |

ii)

arvessevõetavad hinnanoteeringud;

| iii) | võimalus teavitada vajaduse korral ettevõtjaid kohaldatavast tollimaksust konkreetsetel juhtudel enne kõnealuste kaubasaadetiste saabumist. |
| --- | --- |

iii)

võimalus teavitada vajaduse korral ettevõtjaid kohaldatavast tollimaksust konkreetsetel juhtudel enne kõnealuste kaubasaadetiste saabumist.

| b) | artikli 141 osas tooted, mille suhtes kohaldatakse täiendavaid imporditollimakse, ja muud nimetatud artikli lõike 1 kohaldamiseks vajalikud kriteeriumid. |
| --- | --- |

b)

artikli 141 osas tooted, mille suhtes kohaldatakse täiendavaid imporditollimakse, ja muud nimetatud artikli lõike 1 kohaldamiseks vajalikud kriteeriumid.

III jagu

Impordikvootide haldamine

Artikkel 144

Tariifikvoodid

1.   Artiklis 1 nimetatud toodete impordi tariifikvoodid, mis tulenevad asutamislepingu artikli 300 alusel sõlmitud lepingutest või mis tahes muust nõukogu aktist, avab ja neid haldab komisjon vastavalt enda poolt vastuvõetud üksikasjalikele eeskirjadele.

2.   Tariifikvoote hallatakse viisil, millega välditakse asjaomaste ettevõtjate diskrimineerimist, kasutades ühte järgmistest meetoditest või nende kombinatsiooni või mõnda muud asjakohast meetodit:

| a) | meetod, mis põhineb taotluste saabumise kronoloogilisel järjekorral (põhimõttel „kes ees, see mees”); |
| --- | --- |

a)

meetod, mis põhineb taotluste saabumise kronoloogilisel järjekorral (põhimõttel „kes ees, see mees”);

| b) | meetod, millega jaotatakse kvoodid taotluste esitamisel taotletud koguste alusel („üheaegse läbivaatamise meetodit” kasutades); |
| --- | --- |

b)

meetod, millega jaotatakse kvoodid taotluste esitamisel taotletud koguste alusel („üheaegse läbivaatamise meetodit” kasutades);

| c) | meetod, mis põhineb tavapärase kaubanduse struktuuri arvessevõtmisel („vanade olijate / uute taotlejate meetodit” kasutades). |
| --- | --- |

c)

meetod, mis põhineb tavapärase kaubanduse struktuuri arvessevõtmisel („vanade olijate / uute taotlejate meetodit” kasutades).

3.   Vastuvõetud haldusmeetodi puhul võetakse vajaduse korral arvesse ühenduse turu tarnevajadusi ja selle turu tasakaalu kindlustamise vajadust.

Artikkel 145

Tariifikvootide avamine

Komisjon sätestab aasta tariifikvoodid, mis on vajaduse korral aasta lõikes sobivalt jaotatud, ning määrab kindlaks kasutatava haldusmeetodi.

Artikkel 146

Erieeskirjad

1.   CN-koodide 0202 20 30, 0202 30 ja 0206 29 91 alla kuuluva töötlemiseks mõeldud külmutatud veise- ja vasikaliha 54 703 tonni impordikvoodi puhul võib nõukogu asutamislepingu artikli 37 lõikes 2 sätestatud korras ette näha, et kogu kõnealune kvoot või osa sellest hõlmab samaväärseid kvaliteetliha koguseid, mis vastavad ümberarvestuskursile 4,375.

2.   Hispaaniasse 2 000 000 tonni maisi ja 300 000 tonni sorgo importimise tariifikvoodi ning Portugali 500 000 tonni maisi importimise tariifikvoodi korral sisaldavad artiklis 148 osutatud üksikasjalikud eeskirjad ka sätteid, mida on vaja tariifikvoodiimpordiks, ning vajaduse korral asjaomaste liikmesriikide makseasutuste imporditud koguste riiklikuks ladustamiseks ja realiseerimiseks nende liikmesriikide turul.

Artikkel 147

Banaanide tariifimäärad

Käesolevat peatükki kohaldatakse, ilma et see piiraks nõukogu määruse (EÜ) nr 1964/2005 (64) kohaldamist.

Artikkel 148

Rakenduseeskirjad

Komisjon võtab vastu käesoleva jao rakendamise üksikasjalikud eeskirjad, milles käsitletakse eelkõige järgmist:

| a) | tagatisi, mis kinnitavad toote iseloomu, lähtekohta ja päritolu; |
| --- | --- |

a)

tagatisi, mis kinnitavad toote iseloomu, lähtekohta ja päritolu;

| b) | punktis a nimetatud tagatiste tõendamiseks kasutatava dokumendi tunnustamist; |
| --- | --- |

b)

punktis a nimetatud tagatiste tõendamiseks kasutatava dokumendi tunnustamist;

| c) | impordilitsentside väljaandmise tingimusi ja nende kehtivusaega. |
| --- | --- |

c)

impordilitsentside väljaandmise tingimusi ja nende kehtivusaega.

IV jagu

Teatavaid tooteid käsitlevad erisätted

I alajagu

Teravilja- ja riisisektori impordi erisätted

Artikkel 149

Teraviljasegude import

I lisa I osa punktides a ja b loetletud teraviljadest koosnevate segude suhtes kohaldatav imporditollimaks kehtestatakse järgmiselt:

| a) | kahe sellise teravilja segu korral kohaldatakse imporditollimaksu, mis kehtib:






  i) | ülekaalus oleva teraviljakomponendi kohta, kui see teraviljakomponent moodustab vähemalt 90 % segu kaalust; |
| --- | --- | --- |

a)

kahe sellise teravilja segu korral kohaldatakse imporditollimaksu, mis kehtib:

i)

ülekaalus oleva teraviljakomponendi kohta, kui see teraviljakomponent moodustab vähemalt 90 % segu kaalust;

| ii) | teraviljakomponendi kohta, millelt tuleb tasuda kõrgem imporditollimaks, kui kumbki teraviljakomponent ei moodusta vähemalt 90 % segu kaalust; |
| --- | --- |

ii)

teraviljakomponendi kohta, millelt tuleb tasuda kõrgem imporditollimaks, kui kumbki teraviljakomponent ei moodusta vähemalt 90 % segu kaalust;

| b) | kui segu koosneb rohkem kui kahest sellisest teraviljast ja kui rohkem kui üht teravilja on üle 10 % segu kaalust, kohaldatakse segu suhtes imporditollimaksuna selliste teraviljade kohta kehtivatest impordimaksudest kõige kõrgemat, isegi kui kahel või enamal neist on ühesuurune imporditollimaks.
  Kui ainult üks teraviljakomponent moodustab üle 10 % segu kaalust, kohaldatakse selle teravilja kohta kehtivat imporditollimaksu; |
| --- | --- |

b)

kui segu koosneb rohkem kui kahest sellisest teraviljast ja kui rohkem kui üht teravilja on üle 10 % segu kaalust, kohaldatakse segu suhtes imporditollimaksuna selliste teraviljade kohta kehtivatest impordimaksudest kõige kõrgemat, isegi kui kahel või enamal neist on ühesuurune imporditollimaks.

Kui ainult üks teraviljakomponent moodustab üle 10 % segu kaalust, kohaldatakse selle teravilja kohta kehtivat imporditollimaksu;

| c) | kõikidel muudel juhtudel peale punktides a ja b sätestatu kohaldatakse imporditollimaksuna segus sisalduvate teraviljade kohta kehtivatest imporditollimaksudest kõige kõrgemat, isegi kui kahel või enamal neist on ühesuurune imporditollimaks. |
| --- | --- |

c)

kõikidel muudel juhtudel peale punktides a ja b sätestatu kohaldatakse imporditollimaksuna segus sisalduvate teraviljade kohta kehtivatest imporditollimaksudest kõige kõrgemat, isegi kui kahel või enamal neist on ühesuurune imporditollimaks.

Artikkel 150

Teravilja- ja riisisegude import

I lisa I osa punktides a ja b loetletud ühest või mitmest teraviljast ning I lisa II osa punktides a ja b loetletud ühest või mitmest tootest koosnevate segude suhtes kohaldatakse imporditollimaksu, mis kehtib kõige kõrgema imporditollimaksuga teraviljakomponendi või toote kohta.

Artikkel 151

Riisisegude import

Eri töötlemisrühmadesse või -etappidesse kuuluvast riisist või sellistest riisisortidest, mis kuuluvad ühte või mitmesse erinevasse töötlemisrühma või -etappi, ning purustatud riisist koosnevate segude suhtes kohaldatakse imporditollimaksu, mis kehtib:

| a) | ülekaalus oleva komponendi kohta, kui see komponent moodustab vähemalt 90 % segu kaalust; |
| --- | --- |

a)

ülekaalus oleva komponendi kohta, kui see komponent moodustab vähemalt 90 % segu kaalust;

| b) | komponendi kohta, millelt tuleb tasuda kõige kõrgemat impordimaksu, kui ükski komponent ei moodusta vähemalt 90 % segu kaalust. |
| --- | --- |

b)

komponendi kohta, millelt tuleb tasuda kõige kõrgemat impordimaksu, kui ükski komponent ei moodusta vähemalt 90 % segu kaalust.

Artikkel 152

Tariifse klassifitseerimise kohaldatavus

Kui artiklites 149–141 sätestatud imporditollimaksu kindlaksmääramise meetodit ei saa nendes artiklites osutatud segude suhtes kohaldada, tuleb kohaldada nende segude tariifsest klassifikatsioonist tulenevat imporditollimaksu.

II alajagu

Suhkru impordi sooduskord

Artikkel 153

Traditsiooniline tarnevajadus rafineerimiseks

1.   Olenemata artikli 52 lõikest 1, on kindlaksmääratud traditsiooniline tarnevajadus ühenduses suhkru rafineerimiseks 2 424 735 tonni igal turustusaastal väljendatuna valge suhkruna.

Turustusaastal 2008/2009 jaotatakse traditsiooniline tarnevajadus järgmiselt:

| a) | 198 748 tonni Bulgaaria jaoks; |
| --- | --- |

a)

198 748 tonni Bulgaaria jaoks;

| b) | 296 627 tonni Prantsusmaa jaoks; |
| --- | --- |

b)

296 627 tonni Prantsusmaa jaoks;

| c) | 100 000 tonni Itaalia jaoks; |
| --- | --- |

c)

100 000 tonni Itaalia jaoks;

| d) | 291 633 tonni Portugali jaoks; |
| --- | --- |

d)

291 633 tonni Portugali jaoks;

| e) | 329 636 tonni Rumeenia jaoks; |
| --- | --- |

e)

329 636 tonni Rumeenia jaoks;

| f) | 19 585 tonni Sloveenia jaoks; |
| --- | --- |

f)

19 585 tonni Sloveenia jaoks;

| g) | 59 925 tonni Soome jaoks; |
| --- | --- |

g)

59 925 tonni Soome jaoks;

| h) | 1 128 581 tonni Ühendkuningriigi jaoks. |
| --- | --- |

h)

1 128 581 tonni Ühendkuningriigi jaoks.

2.   Lõike 1 esimeses lõigus osutatud traditsioonilist tarnevajadust suurendatakse 65 000 tonni võrra. See kogus on antud toor-roosuhkru kohta ja see reserveeritakse turustusaastaks 2008/2009 Portugali ainsa 2005. aastal töötanud suhkrupeedi töötlemise tehase jaoks. Kõnealust töötlemistehast loetakse täiskoormusega rafineerimistehaseks.

3.   Rafineerimiseks ette nähtud suhkru impordilitsentse väljastatakse ainult täiskoormusega rafineerimistehastele, tingimusel et asjaomased kogused ei ületa koguseid, mida tohib importida lõikes 1 osutatud traditsioonilise tarnevajaduse raames. Kõnealuseid litsentse võib üle kanda ainult täiskoormusega rafineerimistehaste vahel ning litsentside kehtivus lõpeb selle turustusaasta lõpul, milleks need on väljastatud.

Käesolevat lõiget kohaldatakse turustusaasta 2008/2009 ning iga järgneva turustusaasta esimese kolme kuu suhtes.

4.   Imporditollimaksude kohaldamine rafineerimiseks mõeldud roosuhkru suhtes, mis kuulub CN-koodi 1701 11 10 alla ja on pärit XIX lisas loetletud riikidest, peatatakse lisakoguse suhtes, mida on vaja täiskoormusega rafineerimistehaste piisava varustatuse tagamiseks turustusaastal 2008/2009.

Lisakoguse määrab kindlaks komisjon, lähtudes lõikes 1 osutatud traditsioonilise tarnevajaduse ja asjaomase turustusaasta rafineerimiseks mõeldud suhkru tarneprognoosi vahelisest tasakaalust. Komisjon võib turustusaasta jooksul seda tasakaalu muuta, lähtudes ajaloolisest kindlaksmääratud hinnangust tarbimiseks mõeldud toorsuhkru kohta.

Artikkel 154

Garanteeritud hind

1.   AKV/India suhkru garanteeritud hind kehtib standardkvaliteediga toorsuhkru ja valge suhkru impordi korral järgmistest riikidest:

| a) | vähim arenenud riigid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 980/2005 (65) artiklites 12 ja 13 kehtestatud korrale; |
| --- | --- |

a)

vähim arenenud riigid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 980/2005 (65) artiklites 12 ja 13 kehtestatud korrale;

| b) | XIX lisas loetletud riigid artikli 153 lõikes 3 osutatud lisakoguse puhul. |
| --- | --- |

b)

XIX lisas loetletud riigid artikli 153 lõikes 3 osutatud lisakoguse puhul.

2.   Garanteeritud hinnaga suhkru impordilitsentside taotlustele tuleb lisada ekspordiriigi ametiasutuste väljastatud ekspordilitsents, mis tõendab suhkru vastavust asjaomaste lepingutega ette nähtud eeskirjadele.

Artikkel 155

Suhkruprotokollist tulenevad kohustused

Komisjon võib võtta meetmeid tagamaks, et AKV/India suhkur imporditakse ühendusse AKV-EÜ partnerluslepingu V lisa protokollis nr 3 ning Euroopa Ühenduse ja India Vabariigi vahel sõlmitud roosuhkrut käsitlevas lepingus sätestatud tingimustel. Kõnealused meetmed võivad vajadusel kalduda kõrvale käesoleva määruse artiklist 53.

Artikkel 156

Rakenduseeskirjad

Komisjon võtab vastu käesoleva alajao kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad eelkõige selleks, et täita rahvusvahelisi lepinguid. Need võivad hõlmata XIX lisa muudatusi.

III alajagu

Kanepi impordi erisätted

Artikkel 157

Kanepi import

1.   Järgmisi tooteid võib ühendusse importida üksnes juhul, kui on täidetud järgmised tingimused:

| a) | CN-koodi 5302 10 00 alla kuuluv harilik kanep vastab määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikliga 52 ette nähtud tingimustele; |
| --- | --- |

a)

CN-koodi 5302 10 00 alla kuuluv harilik kanep vastab määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikliga 52 ette nähtud tingimustele;

| b) | CN-koodi ex 1207 99 15 alla kuuluvate külvamiseks ette nähtud kanepisortide seemnega on kaasas tõend selle kohta, et tetrahüdrokannabinooli sisaldus ei ületa määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 52 kohaselt kindlaks määratud piirnormi; |
| --- | --- |

b)

CN-koodi ex 1207 99 15 alla kuuluvate külvamiseks ette nähtud kanepisortide seemnega on kaasas tõend selle kohta, et tetrahüdrokannabinooli sisaldus ei ületa määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 52 kohaselt kindlaks määratud piirnormi;

| c) | CN-koodi 1207 99 91 alla kuuluvaid muuks otstarbeks kui külvamiseks ette nähtud kanepiseemneid impordivad üksnes liikmesriigi heakskiidu saanud importijad, tagamaks, et neid seemneid ei kasutata külvamiseks. |
| --- | --- |

c)

CN-koodi 1207 99 91 alla kuuluvaid muuks otstarbeks kui külvamiseks ette nähtud kanepiseemneid impordivad üksnes liikmesriigi heakskiidu saanud importijad, tagamaks, et neid seemneid ei kasutata külvamiseks.

2.   Ilma et see piiraks komisjoni poolt käesoleva määruse artikli 194 kohaselt vastuvõetavaid võimalikke erisätteid, tuleb käesoleva artikli lõike 1 punktides a ja b nimetatud toodete ühendusse importimisel kontrollida, kas käesoleva artikli lõike 1 tingimused on täidetud.

3.   Käesoleva artikli kohaldamine ei piira nende piiravamate sätete kohaldamist, mille liikmesriigid on vastu võtnud kooskõlas asutamislepinguga ja WTO põllumajanduslepingust tulenevate kohustustega.

IV alajagu

Humala impordi erisätted

Artikkel 158

Humala import

1.   Humalasektori tooteid võib kolmandatest riikidest importida üksnes juhul, kui nende kvaliteedistandardid on vähemalt samaväärsed ühenduses koristatud sarnaste saaduste või nendest saadustest valmistatud toodete kvaliteedistandarditega.

2.   Tooteid käsitletakse lõikes 1 osutatud standardile vastavatena, kui nendega on kaasas päritoluriigi ametiasutuse väljastatud tõend, mis on tunnistatud samaväärseks artiklis 117 osutatud sertifikaadiga.

Humalapulbri, suurema lupuliinisisaldusega humalapulbri, humalaekstrakti ja segatud humalatoodete puhul võib tõendi samaväärseks tunnistada üksnes juhul, kui nende toodete alfahappe sisaldus ei ole madalam kui nende valmistamiseks kasutatud humala alfahappe sisaldus.

Nende tõendite samaväärsust kontrollitakse komisjoni vastuvõetud üksikasjalike eeskirjade järgi.

V jagu

Kaitse ja seestöötlemine

Artikkel 159

Kaitsemeetmed

1.   Komisjon võtab kaitsemeetmed ühendusse impordi vastu vastavalt käesoleva artikli lõikele 3 ning kooskõlas nõukogu määrustega (EÜ) nr 519/94 (66) ja (EÜ) nr 3285/94 (67).

2.   Kui nõukogu muude õigusaktidega ei ole ette nähtud teisiti, võtab komisjon asutamislepingu artikli 300 kohaselt sõlmitud rahvusvahelistes lepingutes ette nähtud kaitsemeetmed ühendusse impordi vastu vastavalt käesoleva artikli lõikele 3.

3.   Komisjon võib võtta lõigetes 1 ja 2 osutatud meetmed liikmesriigi taotlusel või omal algatusel ilma artikli 195 lõikes 1 nimetatud komitee abita. Kui komisjon saab liikmesriigilt taotluse, võtab ta sellekohase otsuse vastu viie tööpäeva jooksul pärast taotluse saamist.

Liikmesriikidele teatatakse nendest meetmetest ja neid kohaldatakse viivitamata.

Iga liikmesriik võib komisjoni poolt vastavalt lõigetele 1 ja 2 võetud otsused esitada nõukogule viie tööpäeva jooksul alates nende teatavakstegemise päevast. Nõukogu koguneb viivitamata. Ühe kuu jooksul alates otsuse nõukogule edastamise kuupäevast võib nõukogu kvalifitseeritud häälteenamusega neid muuta või tühistada.

4.   Kui komisjon leiab, et lõike 1 või 2 kohaselt võetud kaitsemeedet tuleks muuta või see tuleks tühistada, toimib ta järgmiselt:

| a) | kui meetme kehtestas nõukogu, teeb komisjon nõukogule ettepaneku meedet muuta või see tühistada. Nõukogu teeb otsuse kvalifitseeritud häälteenamusega; |
| --- | --- |

a)

kui meetme kehtestas nõukogu, teeb komisjon nõukogule ettepaneku meedet muuta või see tühistada. Nõukogu teeb otsuse kvalifitseeritud häälteenamusega;

| b) | kõikidel muudel juhtudel muudab ühenduse kaitsemeedet või tühistab selle komisjon ilma artikli 195 lõikes 1 nimetatud komitee abita. |
| --- | --- |

b)

kõikidel muudel juhtudel muudab ühenduse kaitsemeedet või tühistab selle komisjon ilma artikli 195 lõikes 1 nimetatud komitee abita.

Artikkel 160

Seestöötlemise tolliprotseduuri peatamine

1.   Kui seestöötlemise tolliprotseduur häirib või võib häirida ühenduse turgu, võib komisjon liikmesriigi taotluse põhjal või omal algatusel täielikult või osaliselt peatada seestöötlemise tolliprotseduuri teravilja-, riisi-, suhkru-, oliiviõli ja lauaoliivide, veise- ja vasikaliha-, piima- ja piimatoodete-, sealiha-, lamba- ja kitseliha-, muna-, linnuliha- ja põllumajandusliku päritolu etüülalkoholi sektori toodete suhtes. Kui komisjon saab liikmesriigilt taotluse, võtab ta sellekohase otsuse vastu viie tööpäeva jooksul pärast taotluse saamist.

Liikmesriikidele teatatakse nendest meetmetest ja neid kohaldatakse viivitamata.

Iga liikmesriik võib komisjoni poolt esimese lõigu kohaselt võetud meetmed esitada nõukogule viie tööpäeva jooksul alates nende teatavakstegemise päevast. Nõukogu koguneb viivitamata. Ühe kuu jooksul alates meetmete nõukogule edastamise kuupäevast võib nõukogu kvalifitseeritud häälteenamusega meetmeid muuta või need tühistada.

2.   Ühise turukorralduse nõuetekohaseks toimimiseks vajalikus ulatuses võib nõukogu asutamislepingu artikli 37 lõikes 2 sätestatud menetluse kohaselt tegutsedes täielikult või osaliselt keelata seestöötlemise tolliprotseduuri kasutamise lõikes 1 nimetatud toodete suhtes.

III PEATÜKK

Eksport

I jagu

Ekspordilitsentsid

Artikkel 161

Ekspordilitsentsid

1.   Ilma et see piiraks selliste juhtude kohaldamist, mil käesoleva määruse kohaselt nõutakse ekspordilitsentsi, võib komisjon nõuda ekspordilitsentsi esitamist järgmiste sektorite ühe või mitme toote ühendusest eksportimisel:

| a) | teravili; |
| --- | --- |

a)

teravili;

| b) | riis; |
| --- | --- |

b)

riis;

| c) | suhkur; |
| --- | --- |

c)

suhkur;

| d) | oliiviõli ja lauaoliivid: I lisa VII osa punktis a osutatud oliiviõli osas; |
| --- | --- |

d)

oliiviõli ja lauaoliivid: I lisa VII osa punktis a osutatud oliiviõli osas;

| e) | veise- ja vasikaliha; |
| --- | --- |

e)

veise- ja vasikaliha;

| f) | piim ja piimatooted; |
| --- | --- |

f)

piim ja piimatooted;

| g) | sealiha; |
| --- | --- |

g)

sealiha;

| h) | lamba- ja kitseliha; |
| --- | --- |

h)

lamba- ja kitseliha;

| i) | munad; |
| --- | --- |

i)

munad;

| j) | linnuliha; |
| --- | --- |

j)

linnuliha;

| k) | põllumajandusliku päritoluga etüülalkohol. |
| --- | --- |

k)

põllumajandusliku päritoluga etüülalkohol.

Komisjon võtab esimese lõigu kohaldamisel arvesse ekspordilitsentside vajadust asjaomaste turgude korraldamisel ja eelkõige kõnealuste toodete ekspordi üle järelevalve pidamisel.

2.   Artikleid 131–133 kohaldatakse mutatis mutandis.

3.   Komisjon võtab vastu lõigete 1 ja 2 kohaldamist, sealhulgas litsentside kehtivustingimusi ja tagatise määra käsitlevad üksikasjalikud eeskirjad.

II jagu

Eksporditoetused

Artikkel 162

Eksporditoetuste ulatus

1.   Maailmaturu noteeringutel või hindadel põhineva ekspordi võimaldamiseks vajalikul määral ja asutamislepingu artikli 300 kohaselt sõlmitud lepingutest tulenevates piirides võib maailmaturu noteeringute või hindade ja ühenduse hindade vahe katta eksporditoetusega järgmiste toodete puhul:

| a) | järgmiste sektorite tooted, mida eksporditakse töötlemata kujul:






  i) | teravili; |
| --- | --- | --- |

a)

järgmiste sektorite tooted, mida eksporditakse töötlemata kujul:

i)

teravili;

| ii) | riis; |
| --- | --- |

ii)

riis;

| iii) | suhkur: I lisa III osa punktides b, c, d ja g loetletud toodete osas; |
| --- | --- |

iii)

suhkur: I lisa III osa punktides b, c, d ja g loetletud toodete osas;

| iv) | veise- ja vasikaliha; |
| --- | --- |

iv)

veise- ja vasikaliha;

| v) | piim ja piimatooted; |
| --- | --- |

v)

piim ja piimatooted;

| vi) | sealiha; |
| --- | --- |

vi)

sealiha;

| vii) | munad; |
| --- | --- |

vii)

munad;

| viii) | linnuliha; |
| --- | --- |

viii)

linnuliha;

| b) | punkti a alapunktides i, ii, iii, v ja vii loetletud tooted, mida eksporditakse XX ja XXI lisa loetletud kaupade kujul. |
| --- | --- |

b)

punkti a alapunktides i, ii, iii, v ja vii loetletud tooted, mida eksporditakse XX ja XXI lisa loetletud kaupade kujul.

Piima ja piimatoodete puhul, mida eksporditakse XX lisa IV osas loetletud toodetena, võib eksporditoetust anda üksnes I lisa XVI osa punktides a–e ja g loetletud toodete puhul.

2.   XX ja XXI lisa loetletud töödeldud kaupade kujul eksporditavate toodete eksporditoetused ei või olla suuremad kui eksporditoetused samade toodete puhul, mida eksporditakse töötlemata kujul.

3.   Kui on vaja arvesse võtta teatavate teraviljast saadud piiritusjookide tootmise eripärasid, võib komisjon lõigetes 1 ja 2 osutatud eksporditoetuste andmise kriteeriume ning järelevalve korda kohandada vastavalt konkreetsele olukorrale.

Artikkel 163

Eksporditoetuse jaotamine

Kogused, mida võib eksporditoetusega eksportida, määratakse meetodiga, mis:

| a) | on kõige asjakohasem toote iseloomu ja kõnealuse turusituatsiooni seisukohalt ning mis võimaldab olemasolevate vahendite kõige tulemuslikumat kasutamist, võttes arvesse ühenduse ekspordi tõhusust ja korraldust, põhjustamata sealjuures asjaomaste ettevõtjate diskrimineerimist, eelkõige suurte ja väikeste ettevõtjate vahel; |
| --- | --- |

a)

on kõige asjakohasem toote iseloomu ja kõnealuse turusituatsiooni seisukohalt ning mis võimaldab olemasolevate vahendite kõige tulemuslikumat kasutamist, võttes arvesse ühenduse ekspordi tõhusust ja korraldust, põhjustamata sealjuures asjaomaste ettevõtjate diskrimineerimist, eelkõige suurte ja väikeste ettevõtjate vahel;

| b) | on ettevõtjate jaoks haldusnõudeid arvesse võttes halduslikult kõige vähem koormav; |
| --- | --- |

b)

on ettevõtjate jaoks haldusnõudeid arvesse võttes halduslikult kõige vähem koormav;

| c) | väldib igasugust diskrimineerimist asjaomaste ettevõtjate vahel. |
| --- | --- |

c)

väldib igasugust diskrimineerimist asjaomaste ettevõtjate vahel.

Artikkel 164

Eksporditoetuse kindlaksmääramine

1.   Eksporditoetused on kogu ühenduses ühesuurused. Need võivad erineda vastavalt sihtkohale, eriti kui olukord maailmaturul, konkreetsed nõuded teatavatel turgudel või asutamislepingu artikli 300 kohaselt sõlmitud lepingutest tulenevad kohustused seda tingivad.

2.   Toetused määrab kindlaks komisjon.

Toetusi võib kindlaks määrata:

| a) | korrapäraste ajavahemike järel; |
| --- | --- |

a)

korrapäraste ajavahemike järel;

| b) | pakkumismenetluse kaudu toodete jaoks, mille puhul selline kord oli ette nähtud enne käesoleva määruse kohaldamise kuupäeva vastavalt artikli 204 lõikele 2; |
| --- | --- |

b)

pakkumismenetluse kaudu toodete jaoks, mille puhul selline kord oli ette nähtud enne käesoleva määruse kohaldamise kuupäeva vastavalt artikli 204 lõikele 2;

Nende toodete loetelu, mille puhul antakse eksporditoetust, ning toetuse suurus määratakse kindlaks vähemalt kord kolme kuu jooksul, kui seda ei määrata pakkumismenetluse kaudu. Toetuse suurus võib jääda muutumatuks rohkem kui kolmeks kuuks ja vajaduse korral võib komisjon seda liikmesriigi taotlusel või omal algatusel ilma artikli 195 lõikes 1 nimetatud komitee abita vahepeal muuta.

3.   Teatava toote jaoks toetuse määramisel võetakse arvesse üht või mitut järgmist asjaolu:

| a) | olemasolevat olukorda ja tulevikusuundumusi, pidades silmas:






  — | selle toote hindu ja kättesaadavust ühenduse turul; |
| --- | --- | --- |

a)

olemasolevat olukorda ja tulevikusuundumusi, pidades silmas:

—

selle toote hindu ja kättesaadavust ühenduse turul;

| — | selle toote hindu maailmaturul; |
| --- | --- |

—

selle toote hindu maailmaturul;

| b) | turu ühise korralduse eesmärke, milleks on tasakaalu ning hindade ja kaubanduse loomuliku arengu tagamine turul; |
| --- | --- |

b)

turu ühise korralduse eesmärke, milleks on tasakaalu ning hindade ja kaubanduse loomuliku arengu tagamine turul;

| c) | vajadust vältida häireid, mis võivad põhjustada pikaajalise tasakaalutuse nõudmise ja pakkumise vahel ühenduse turul; |
| --- | --- |

c)

vajadust vältida häireid, mis võivad põhjustada pikaajalise tasakaalutuse nõudmise ja pakkumise vahel ühenduse turul;

| d) | kavandatava ekspordi majanduslikku aspekti; |
| --- | --- |

d)

kavandatava ekspordi majanduslikku aspekti;

| e) | asutamislepingu artikli 300 kohaselt sõlmitud lepingutest tulenevaid piiranguid; |
| --- | --- |

e)

asutamislepingu artikli 300 kohaselt sõlmitud lepingutest tulenevaid piiranguid;

| f) | vajadust tasakaalustada ühenduse põhiliste põllumajandustoodete kasutamine kolmandatesse riikidesse eksporditavate kaupade tootmisel ning nendest riikidest töötlemiseks sissetoodud toodete kasutamine; |
| --- | --- |

f)

vajadust tasakaalustada ühenduse põhiliste põllumajandustoodete kasutamine kolmandatesse riikidesse eksporditavate kaupade tootmisel ning nendest riikidest töötlemiseks sissetoodud toodete kasutamine;

| g) | kõige soodsamaid turustus- ja transpordikulusid ühenduse turgudelt ühenduse sadamatesse või muudesse ekspordikohtadesse, samuti kõnealuse kauba sihtriikidesse saatmise kulusid; |
| --- | --- |

g)

kõige soodsamaid turustus- ja transpordikulusid ühenduse turgudelt ühenduse sadamatesse või muudesse ekspordikohtadesse, samuti kõnealuse kauba sihtriikidesse saatmise kulusid;

| h) | nõudlust ühenduse turul; |
| --- | --- |

h)

nõudlust ühenduse turul;

| i) | sealiha-, muna- ja linnulihasektori osas nende sektorite toodete ühenduses tootmiseks vajaliku söödateravilja koguse ühenduse hindade ja maailmaturu hindade erinevust. |
| --- | --- |

i)

sealiha-, muna- ja linnulihasektori osas nende sektorite toodete ühenduses tootmiseks vajaliku söödateravilja koguse ühenduse hindade ja maailmaturu hindade erinevust.

4.   Komisjon võib teravilja- ja riisisektori puhul kindlaks määrata eksporditoetuste suhtes kohaldatava korrigeeriva summa. Vajaduse korral võib komisjon ilma artikli 195 lõikes 1 osutatud komitee abita korrigeerivaid summasid muuta.

Esimest lõiku võib kohaldada ka toodete suhtes, mis eksporditakse XX lisas loetletud kaupade kujul.

Artikkel 165

Ladustatud linnase eksporditoetus

Turustusaasta esimese kolme kuu jooksul kohaldatakse eelmise turustusaasta lõpus hoidlas olnud linnaste või sel ajal hoidlas olnud odrast valmistatud linnaste ekspordi suhtes toetust, mida oleks kõnealuse ekspordilitsentsi suhtes kohaldatud eksportimisele eelnenud turustusaasta viimasel kuul.

Artikkel 166

Teravilja eksporditoetuse kohandamine

Kui komisjon ei ole ette näinud teisiti, kohandatakse I lisa I osa punktides a ja b loetletud toodete jaoks vastavalt artikli 167 lõikele 2 kehtestatud toetust kooskõlas sekkumishinna igakuise kasvutasemega ja asjakohastel juhtudel kooskõlas kõnealuse hinna muutustega.

Esimest lõiku võib täielikult või osaliselt kohaldada I lisa I osa punktides c ja d loetletud toodete suhtes ning I lisa I osas osutatud toodete suhtes, mis on eksporditud kaupade kujul XX lisa I osa kohaselt. Sel juhul korrigeeritakse esimeses lõigus nimetatud kohandust, rakendades igakuisele sekkumishinna kasvule koefitsienti, mis väljendab suhet põhitoote koguse ning eksporditavas töödeldud tootes sisalduva või eksporditavas kaubas kasutatud põhitoote koguse vahel.

Artikkel 167

Eksporditoetuse andmine

1.   Artikli 162 lõike 1 punktis a loetletud ja edasise töötlemiseta eksporditavate toodete puhul antakse eksporditoetust üksnes taotluse ja ekspordilitsentsi esitamisel.

2.   Lõikes 1 osutatud toodete suhtes kohaldatakse toetusmäära, mis kehtis litsentsi taotlemise päeval või tulenes asjaomasest pakkumismenetlusest, ning diferentseeritud toetuse korral seda, mis kehtib nimetatud päeval:

| a) | litsentsil osutatud sihtkoha puhul või |
| --- | --- |

a)

litsentsil osutatud sihtkoha puhul või

| b) | kui see on asjakohane, tegeliku sihtkoha puhul, kui see erineb litsentsil osutatud sihtkohast; sel juhul ei või kohaldatav summa ületada litsentsil osutatud sihtkoha puhul kehtivat summat. |
| --- | --- |

b)

kui see on asjakohane, tegeliku sihtkoha puhul, kui see erineb litsentsil osutatud sihtkohast; sel juhul ei või kohaldatav summa ületada litsentsil osutatud sihtkoha puhul kehtivat summat.

Käesolevas lõikes sätestatud paindlikkuse kuritarvitamise vältimiseks võib komisjon võtta asjakohaseid meetmeid.

3.   Erandina lõikest 1 võib komisjon otsustada, et haudemunade ja ühepäevaste tibude korral võib litsentse anda tagantjärele.

4.   Nõukogu määruse (EÜ) nr 3448/93 (68) artikli 16 lõikes 2 osutatud korras võidakse otsustada kohaldada lõikeid 1 ja 2 käesoleva määruse artikli 162 lõike 1 punktis b osutatud kaupade suhtes.

5.   Komisjon võib teha lõigetest 1 ja 2 erandeid toodete puhul, mille eest makstakse eksporditoetust toiduabiprogrammide raames.

6.   Toetust makstakse järgmiste asjaolude tõendamisel:

| a) | tooted on ühendusest eksporditud; |
| --- | --- |

a)

tooted on ühendusest eksporditud;

| b) | diferentseeritud toetuse korral on tooted jõudnud litsentsil osutatud sihtkohta või muusse sihtkohta, mille puhul oli määratud toetus, ilma et see piiraks lõike 2 punkti b kohaldamist. |
| --- | --- |

b)

diferentseeritud toetuse korral on tooted jõudnud litsentsil osutatud sihtkohta või muusse sihtkohta, mille puhul oli määratud toetus, ilma et see piiraks lõike 2 punkti b kohaldamist.

Komisjon võib teha erandeid, kui sätestatakse tingimused, mis pakuvad samaväärseid tagatisi.

7.   Komisjon võib ühe või mitme toote puhul kehtestada eksporditoetuse andmise lisatingimusi. Need tingimused võivad muu hulgas olla järgmised:

| a) | toetusi makstakse üksnes ühenduse päritolu toodete puhul; |
| --- | --- |

a)

toetusi makstakse üksnes ühenduse päritolu toodete puhul;

| b) | importtoodete toetuse summa piirdub impordilt kogutud maksudega, kui need maksud on kehtivast toetusest väiksemad. |
| --- | --- |

b)

importtoodete toetuse summa piirdub impordilt kogutud maksudega, kui need maksud on kehtivast toetusest väiksemad.

Artikkel 168

Elusloomade eksporditoetused veise- ja vasikalihasektoris

Veise- ja vasikalihasektori toodete osas peavad elusloomade eksporditoetuse andmisel ja maksmisel olema täidetud tingimused, mis on kehtestatud ühenduse õigusaktide sätetega, mis käsitlevad loomade heaolu ja eelkõige loomade kaitset transportimisel.

Artikkel 169

Ekspordipiirangud

Kooskõlas asutamislepingu artikliga 300 sõlmitud lepingutest tulenevate koguseliste kohustuste järgimine tagatakse ekspordilitsentsidega, mida antakse välja lepingutes sätestatud võrdlusperioodideks, mis kehtivad kõnealuste toodete suhtes. WTO põllumajanduslepingust tulenevate kohustuste täitmisega seoses ei mõjuta võrdlusperioodi lõpp ekspordilitsentside kehtivust.

Artikkel 170

Rakenduseeskirjad

Komisjon võtab vastu käesoleva jao kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad, eelkõige:

| a) | nende eksporditavate koguste ümberjaotamise kohta, mida ei ole eraldatud või kasutatud; |
| --- | --- |

a)

nende eksporditavate koguste ümberjaotamise kohta, mida ei ole eraldatud või kasutatud;

| b) | eksporditoetuse saamiseks nõutava toodete kvaliteedi ning muude nõuete ja tingimuste kohta; |
| --- | --- |

b)

eksporditoetuse saamiseks nõutava toodete kvaliteedi ning muude nõuete ja tingimuste kohta;

| c) | kontrolli kohta selle üle, kas toimingud, mis annavad õiguse toetuste ja muude eksporditehingutega seotud summade saamiseks, tegelikult toimuvad ning on tehtud korrektselt, sealhulgas füüsiline kontroll ja dokumentide kontroll. |
| --- | --- |

c)

kontrolli kohta selle üle, kas toimingud, mis annavad õiguse toetuste ja muude eksporditehingutega seotud summade saamiseks, tegelikult toimuvad ning on tehtud korrektselt, sealhulgas füüsiline kontroll ja dokumentide kontroll.

Komisjon teeb XX lisasse kõik vajalikud muudatused, võttes arvesse määruse (EÜ) nr 3448/93 artikli 8 lõike 2 esimeses lõigus nimetatud kriteeriume.

Üksikasjalikud eeskirjad, mis käsitlevad artikli 167 kohaldamist artikli 162 lõike 1 punktis b osutatud toodete suhtes, võetakse vastu määruse (EÜ) nr 3448/93 artikli 16 lõikes 2 sätestatud korras.

III jagu

Piima- ja piimatootesektori ekspordikvootide haldamine

Artikkel 171

Kolmandate riikide avatud tariifikvootide haldamine

1.   Kui kooskõlas asutamislepingu artikliga 300 sõlmitud leping näeb piima ja piimatoodete jaoks ette kolmandas riigis avatud tariifikvoodi täielikku või osalist haldamist, võtab komisjon vastu kohaldatava haldusmeetodi ja selle meetodiga seonduvad üksikasjalikud eeskirjad.

2.   Lõikes 1 osutatud tariifikvoote hallatakse viisil, millega välditakse asjaomaste ettevõtjate igasugust diskrimineerimist ning tagatakse asjaomaste kvootide alusel kättesaadavate võimaluste täielik kasutamine, kohaldades üht järgmistest meetoditest või nende kombinatsiooni või muud asjakohast meetodit:

| a) | meetod, mis põhineb taotluste saabumise kronoloogilisel järjekorral (põhimõttel „kes ees, see mees”); |
| --- | --- |

a)

meetod, mis põhineb taotluste saabumise kronoloogilisel järjekorral (põhimõttel „kes ees, see mees”);

| b) | meetod, millega jaotatakse kvoodid taotluste esitamisel taotletud koguste alusel („üheaegse läbivaatamise meetodit” kasutades); |
| --- | --- |

b)

meetod, millega jaotatakse kvoodid taotluste esitamisel taotletud koguste alusel („üheaegse läbivaatamise meetodit” kasutades);

| c) | meetod, mis põhineb tavapärase kaubanduse struktuuri arvessevõtmisel („vanade olijate / uute tulijate meetodit” kasutades). |
| --- | --- |

c)

meetod, mis põhineb tavapärase kaubanduse struktuuri arvessevõtmisel („vanade olijate / uute tulijate meetodit” kasutades).

IV jagu

Impordi erirežiim kolmandas riigis

Artikkel 172

Kolmandas riigis impordi erirežiimi alla kuuluvate toodete sertifikaadid

1.   Kui eksporditakse tooteid, mis ühenduse poolt asutamislepingu artikli 300 kohaselt sõlmitud lepingute kohaselt võivad kolmandasse riiki importimisel kuuluda erirežiimi alla, kui teatavad tingimused on täidetud, annavad liikmesriikide pädevad asutused taotluse korral ja pärast asjakohast kontrolli välja tingimuste täitmist tõendava dokumendi.

2.   Komisjon võtab vastu käesoleva artikli kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad.

V jagu

Elustaimede erisätted

Artikkel 173

Ekspordi miinimumhinnad

1.   Iga CN-koodi 0601 10 alla kuuluva elustaimesektori toote kohta võib komisjon aegsasti enne turustusaasta algust määrata kindlaks ühe või mitu miinimumhinda ekspordiks kolmandatesse riikidesse.

Selliseid tooteid lubatakse eksportida üksnes kõnealuse toote jaoks kindlaksmääratud miinimumhinnaga võrdse või sellest kõrgema hinnaga.

2.   Komisjon võtab vastu lõike 1 kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad, võttes arvesse asutamislepingu artikli 300 lõike 2 kohaselt sõlmitud lepingutest tulenevaid kohustusi.

VI jagu

Välistöötlemine

Artikkel 174

Välistöötlemise tolliprotseduuri peatamine

1.   Kui välistöötlemise tolliprotseduur häirib või võib häirida ühenduse turgu, võib komisjon liikmesriigi taotluse põhjal või omal algatusel täielikult või osaliselt peatada välistöötlemise tolliprotseduuri teravilja-, riisi-, veise- ja vasikaliha-, sealiha-, lamba- ja kitseliha- ja linnulihasektori toodete suhtes. Kui komisjon saab liikmesriigilt taotluse, võtab ta sellekohase otsuse vastu viie tööpäeva jooksul pärast taotluse saamist.

Liikmesriikidele teatatakse nendest meetmetest ja neid kohaldatakse viivitamata.

Iga liikmesriik võib komisjoni poolt vastavalt lõikele 1 võetud meetmed esitada nõukogule viie tööpäeva jooksul alates nende teatavakstegemise päevast. Nõukogu koguneb viivitamata. Ühe kuu jooksul alates meetmete nõukogule edastamise kuupäevast võib nõukogu kvalifitseeritud häälteenamusega meetmeid muuta või need tühistada.

2.   Ühise turukorralduse nõuetekohaseks toimimiseks vajalikus ulatuses võib nõukogu asutamislepingu artikli 37 lõikes 2 sätestatud menetluse kohaselt tegutsedes täielikult või osaliselt keelata välistöötlemise tolliprotseduuri kasutamise lõikes 1 nimetatud toodete suhtes.

IV OSA

KONKURENTSIEESKIRJAD

I PEATÜKK

Ettevõtjate suhtes kohaldatavad eeskirjad

Artikkel 175

Asutamislepingu artiklite 81–86 kohaldamine

Kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse asutamislepingu artikleid 81–86 ja nende rakendussätteid vastavalt käesoleva määruse artiklile 176 kõikide asutamislepingu artikli 81 lõikes 1 ja artiklis 82 osutatud kokkulepete, otsuste ja tegevuse suhtes, mis on seotud käesoleva määruse artikli 1 lõike 1 punktides a–h, k, m–u ja artikli 1 lõikes 3 osutatud toodete tootmise või nendega kauplemisega.

Artikkel 176

Erandid

1.   Asutamislepingu artikli 81 lõiget 1 ei kohaldata käesoleva määruse artiklis 175 osutatud kokkulepete, otsuste ja tegevuse suhtes, mis on osa riigi turukorraldusest või mis on vajalikud asutamislepingu artiklis 33 sätestatud eesmärkide saavutamiseks.

Eelkõige ei kohaldata asutamislepingu artikli 81 lõiget 1 ühe liikmesriigi põllumajandustootjate, põllumajandustootjate ühenduste või sellistest ühendustest moodustatud liitude kokkulepete, otsuste ja tegevuse suhtes, mis on seotud põllumajandussaaduste ja -toodete tootmise või müügiga või ühiste seadmete kasutamisega põllumajandussaaduste ja -toodete ladustamiseks, käitlemiseks või töötlemiseks, ning kui need ei kohusta kehtestama ühesuguseid hindu, välja arvatud siis, kui komisjon leiab, et seejuures välistatakse konkurents või ohustatakse asutamislepingu artikli 33 eesmärke.

2.   Pärast konsulteerimist liikmesriikidega ning asjaomaste ettevõtjate või ettevõtjate ühenduste ja kõikide teiste vajalikuks peetavate füüsiliste või juriidiliste isikute ärakuulamist on ainult komisjon, kelle otsuseid on pädev läbi vaatama Euroopa Kohus, volitatud avaldamisele kuuluva otsusega kindlaks määrama, millised kokkulepped, otsused ja tegevused vastavad lõikes 1 sätestatud tingimustele.

Komisjon langetab sellise otsuse kas omal algatusel või mõne liikmesriigi pädeva asutuse või huvitatud ettevõtja või ettevõtjate ühenduse taotlusel.

3.   Lõike 2 esimeses lõigus osutatud otsuses avaldatakse osapoolte nimed ja otsuse põhiline sisu. Seejuures tuleb arvesse võtta ettevõtjate õigustatud huvi kaitsta oma ärisaladusi.

Artikkel 177

Kokkulepped ja kooskõlastatud tegevus tubakasektoris

1.   Asutamislepingu artikli 81 lõiget 1 ei kohaldata tubakasektori tunnustatud tootmisharudevaheliste organisatsioonide kokkulepete ja kooskõlastatud tegevuse suhtes, mille eesmärk on rakendada käesoleva määruse artikli 123 punktis c osutatud eesmärke, tingimusel et:

| a) | kokkulepetest ja kooskõlastatud tegevusest on komisjonile teatatud; |
| --- | --- |

a)

kokkulepetest ja kooskõlastatud tegevusest on komisjonile teatatud;

| b) | komisjon ei ole kolme kuu jooksul pärast kõikide vajalike andmete saamist tuvastanud, et need kokkulepped või kooskõlastatud tegevus oleksid vastuolus ühenduse konkurentsieeskirjadega. |
| --- | --- |

b)

komisjon ei ole kolme kuu jooksul pärast kõikide vajalike andmete saamist tuvastanud, et need kokkulepped või kooskõlastatud tegevus oleksid vastuolus ühenduse konkurentsieeskirjadega.

Sellel kolmekuulisel ajavahemikul ei tohi nimetatud kokkuleppeid ega kooskõlastatud tegevust rakendada.

2.   Kokkulepped ja kooskõlastatud tegevus loetakse ühenduse konkurentsieeskirjadega vastuolus olevaks järgmistel juhtudel:

| a) | need võivad põhjustada ühenduse turgude mis tahes vormis jaotamist; |
| --- | --- |

a)

need võivad põhjustada ühenduse turgude mis tahes vormis jaotamist;

| b) | need võivad mõjutada turukorralduse nõuetekohast toimimist; |
| --- | --- |

b)

need võivad mõjutada turukorralduse nõuetekohast toimimist;

| c) | need võivad põhjustada konkurentsimoonutusi, mis ei ole vajalikud tootmisharudevahelise organisatsiooni meetmega järgitava ühise põllumajanduspoliitika eesmärkide saavutamiseks; |
| --- | --- |

c)

need võivad põhjustada konkurentsimoonutusi, mis ei ole vajalikud tootmisharudevahelise organisatsiooni meetmega järgitava ühise põllumajanduspoliitika eesmärkide saavutamiseks;

| d) | need kätkevad hindade või kvootide kindlaksmääramist, ilma et see piiraks meetmeid, mida võtavad tootmisharudevahelised organisatsioonid ühenduse eeskirjade erisätete kohaldamisel; |
| --- | --- |

d)

need kätkevad hindade või kvootide kindlaksmääramist, ilma et see piiraks meetmeid, mida võtavad tootmisharudevahelised organisatsioonid ühenduse eeskirjade erisätete kohaldamisel;

| e) | need võivad tekitada diskrimineerimist või kõrvaldada konkurentsi kõnealuste toodete olulise osa puhul. |
| --- | --- |

e)

need võivad tekitada diskrimineerimist või kõrvaldada konkurentsi kõnealuste toodete olulise osa puhul.

3.   Kui komisjon leiab pärast lõike 1 punktis b osutatud kolmekuulist ajavahemikku, et käesoleva peatüki kohaldamise tingimused ei ole täidetud, teeb ta ilma artikli 195 lõikes 1 osutatud komitee abita otsuse, milles teatatakse, et kõnealuse kokkuleppe või kooskõlastatud tegevuse suhtes kohaldatakse asutamislepingu artikli 81 lõiget 1.

Kõnealust otsust ei kohaldata enne sellest asjaomasele tootmisharudevahelisele organisatsioonile teatamise kuupäeval, välja arvatud juhul, kui tootmisharudevaheline organisatsioon on esitanud ebaõigeid andmeid või kuritarvitanud lõikes 1 ette nähtud erandit.

Artikkel 178

Kokkulepete ja kooskõlastatud tegevuse siduvus tubakasektori organisatsiooniväliste isikute suhtes

1.   Tubakasektori tootmisharudevahelised organisatsioonid võivad taotleda, et nende teatud kokkulepped või kooskõlastatud tegevused muudetaks piiratud ajavahemikuks siduvaks asjaomase majandussektori isikutele ja rühmadele, kes ei kuulu organisatsiooni poolt esindatavatesse tootmisharudesse nende tootmisharude tegevuspiirkondades.

Oma eeskirjade laiendamiseks peavad tootmisharudevahelised organisatsioonid esindama vähemalt kaht kolmandikku asjaomasest tootmisest ja/või kaubandusest. Kui eeskirjade kavandatava laiendamise ulatus on piirkondadevaheline, peavad tootmisharudevahelised organisatsioonid tõendama, et nad esindavad igas hõlmatavas piirkonnas iga tootmisharu piisavat osa.

2.   Eeskirjad, mille reguleerimisala laiendamist taotletakse, peavad olema kehtinud vähemalt ühe aasta ja seonduma ühega järgmistest eesmärkidest:

| a) | tootmise ja turu tundmine; |
| --- | --- |

a)

tootmise ja turu tundmine;

| b) | minimaalsete kvaliteediomaduste määratlemine; |
| --- | --- |

b)

minimaalsete kvaliteediomaduste määratlemine;

| c) | keskkonnakaitse seisukohalt sobivate viljelusmeetodite kasutamine; |
| --- | --- |

c)

keskkonnakaitse seisukohalt sobivate viljelusmeetodite kasutamine;

| d) | pakendamise ja esitluse miinimumnormide kindlaksmääramine; |
| --- | --- |

d)

pakendamise ja esitluse miinimumnormide kindlaksmääramine;

| e) | sertifitseeritud seemne kasutamine ja toote kvaliteedi järelevalve. |
| --- | --- |

e)

sertifitseeritud seemne kasutamine ja toote kvaliteedi järelevalve.

3.   Eeskirjade reguleerimisala laiendamise peab heaks kiitma komisjon.

Artikkel 179

Tubakasektori kokkulepete ja kooskõlastatud tegevusega seotud rakenduseeskirjad

Komisjon kehtestab artiklite 177 ja 178 kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad, sealhulgas eeskirjad teatamise ja avaldamise kohta.

II PEATÜKK

Riigiabieeskirjad

Artikkel 180

Asutamislepingu artiklite 87, 88 ja 89 kohaldamine

Kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti ning eelkõige arvates välja käesoleva määruse artiklis 182 käsitletud riigiabi, kohaldatakse asutamislepingu artikleid 87, 88 ja 89 käesoleva määruse artikli 1 lõike 1 punktides a–h, k, m–u ja artikli 1 lõikes 3 osutatud toodete tootmise ja nendega kauplemise suhtes.

Artikkel 181

Piima- ja piimatootesektori erisätted

Asutamislepingu artikli 87 lõike 2 kohaselt on keelatud abi, mille suurus määratakse kindlaks käesoleva määruse I lisa XVI osas loetletud toodete hinna või koguse põhjal.

Riigisisesed meetmed, mis võimaldavad käesoleva määruse I lisa XVI osas loetletud toodete hindu võrdsustada, on samuti keelatud.

Artikkel 182

Siseriiklikud erisätted

1.   Rootsi ja Soome võivad anda komisjoni loal abi põhjapõtrade ja põhjapõdratoodete (CN ex 0208 ja ex 0210) tootmiseks ja turustamiseks, kui see ei tingi tavapärase tootmismahu kasvu.

2.   Soome võib oma eriliste kliimatingimuste tõttu anda komisjoni loal abi teatavate koguste ainult Soomes toodetavate seemnete ja teraviljaseemnete tootmiseks.

3.   Liikmesriigid, kes vähendavad määruse (EÜ) nr 318/2006 III lisas 20. veebruaril 2006 kindlaksmääratud suhkrukvoote rohkem kui 50 %, võivad anda ajutist riigiabi ajavahemikul, mil peedikasvatajatele antakse üleminekutoetust määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV jaotise peatüki 10f alusel. Komisjon otsustab selle meetme raames antava riigiabi summa asjaomase liikmesriigi taotluse alusel.

Itaalia puhul ei ületa suhkrupeedikasvatajatele ja suhkrupeedi transpordile antav esimeses lõigus osutatud ajutine abi 11 eurot suhkrupeedi tonni kohta turustusaastal.

Soome võib anda suhkrupeedikasvatajatele abi kuni 350 eurot hektari kohta turustusaastal.

Asjaomased liikmesriigid teatavad komisjonile 30 päeva jooksul enne iga turustusaasta lõppu sel turustusaastal tegelikult antud riigiabi summa.

4.   Ilma et see piiraks asutamislepingu artikli 88 lõike 1 ja artikli 88 lõike 3 esimese lause kohaldamist, võib Saksamaa kuni 31. detsembrini 2010 anda Saksamaa alkoholimonopoli raames abi toodete puhul, mida monopol pärast täiendavat ümbertöötamist turustab asutamislepingu I lisas nimetatud põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholina. Kõnealuse abi kogusumma ei tohi ületada 110 miljonit eurot aastas.

Saksamaa esitab igal aastal enne 30. juunit komisjonile aruande süsteemi toimimise kohta.

V OSA

SEKTORITE ERISÄTTED

Artikkel 183

Müügiedendusmaks piima- ja piimatootesektoris

Ilma et see piiraks asutamislepingu artiklite 87, 88 ja 89 kohaldamist, nagu on sätestatud käesoleva määruse artiklis 180, võib liikmesriik kehtestada piimatootjatele turustatud piima või piimaekvivalendi eest müügiedendusmaksu, et rahastada meetmeid, mida võetakse, et edendada ühenduses tarbimist, laiendada piima- ja piimatooteturgu ning parandada kvaliteeti.

Artikkel 184

Teatavate sektorite aruanded

Komisjon esitab:

| 1) | nõukogule enne 30. septembrit 2008 kuivsöödasektorit käsitleva aruande, lähtudes käesoleva määruse sätete hinnangust, keskendudes eelkõige liblikõieliste taimede ja muu haljassööda, kuivsööda tootmise ja fossiilkütuse kokkuhoiu valdkondade arengule. Vajadusel lisatakse aruandele asjakohased ettepanekud; |
| --- | --- |

1)

nõukogule enne 30. septembrit 2008 kuivsöödasektorit käsitleva aruande, lähtudes käesoleva määruse sätete hinnangust, keskendudes eelkõige liblikõieliste taimede ja muu haljassööda, kuivsööda tootmise ja fossiilkütuse kokkuhoiu valdkondade arengule. Vajadusel lisatakse aruandele asjakohased ettepanekud;

| 2) | Euroopa Parlamendile ja nõukogule iga kolme aasta järel ja esimest korda 31. detsembriks 2010 aruande II osa I jaotise IV peatüki VI jaos sätestatud mesindussektori meetmete rakendamise kohta; |
| --- | --- |

2)

Euroopa Parlamendile ja nõukogule iga kolme aasta järel ja esimest korda 31. detsembriks 2010 aruande II osa I jaotise IV peatüki VI jaos sätestatud mesindussektori meetmete rakendamise kohta;

| 3) | Euroopa Parlamendile ja nõukogule enne 31. detsembrit 2009 aruande artikli 182 lõikes 4 sätestatud erandi kohaldamise kohta seoses Saksamaa alkoholimonopoliga, mis sisaldab hinnangut Saksamaa alkoholimonopoli raames antud abi kohta ning asjakohaseid ettepanekuid. |
| --- | --- |

3)

Euroopa Parlamendile ja nõukogule enne 31. detsembrit 2009 aruande artikli 182 lõikes 4 sätestatud erandi kohaldamise kohta seoses Saksamaa alkoholimonopoliga, mis sisaldab hinnangut Saksamaa alkoholimonopoli raames antud abi kohta ning asjakohaseid ettepanekuid.

Artikkel 185

Lepingute registreerimine humalasektoris

1.   Ühenduses toodetud humala kõik tarnelepingud, mis on sõlmitud ühelt poolt tootja või tootjate organisatsiooni ning teiselt poolt ostja vahel, tuleb registreerida iga tootja liikmesriigi poolt selleks puhuks nimetatud asutuste poolt.

2.   Lepinguid, mis on sõlmitud konkreetsete koguste kokkulepitud hinnaga tarnimiseks aja jooksul, mis hõlmab ühte või mitut saagikoristust, ning mis on sõlmitud enne esimese saagikoristuse aasta 1. augustit, nimetatakse „ette sõlmitud lepinguteks”. Need lepingud registreeritakse eraldi.

3.   Registreerimiseks kasutatavaid andmeid võib kasutada ainult käesoleva määruse eesmärkidel.

4.   Komisjon kehtestab humala tarnelepingute registreerimise üksikasjalikud eeskirjad.

Artikkel 186

Siseturuhindadega seotud häired

Komisjon võib võtta vajalikud meetmed järgmistes olukordades, kui need olukorrad tõenäoliselt jätkuvad, põhjustades turuhäireid või ähvardades neid esile kutsuda:

| a) | suhkru-, humala-, veise- ja vasikaliha, kitse- ja lambalihasektori toodete kohta, kui nende toodete hinnad ühenduse turul oluliselt tõusevad või langevad; |
| --- | --- |

a)

suhkru-, humala-, veise- ja vasikaliha, kitse- ja lambalihasektori toodete kohta, kui nende toodete hinnad ühenduse turul oluliselt tõusevad või langevad;

| b) | sealiha-, muna- ja linnulihasektori toodete ja oliiviõli kohta, kui nende toodete hinnad ühenduse turul oluliselt tõusevad. |
| --- | --- |

b)

sealiha-, muna- ja linnulihasektori toodete ja oliiviõli kohta, kui nende toodete hinnad ühenduse turul oluliselt tõusevad.

Artikkel 187

Maailmaturu hinnanoteeringute või hindade põhjustatud häired

Kui teravilja-, riisi-, suhkru-, piima- ja piimatootesektori toodete noteeringud või hinnad maailmaturul ulatuvad tasemeni, mis häirib või ähvardab häirida ühenduse turu varustamist, ja kui kõnealune olukord tõenäoliselt jätkub või halveneb, võib komisjon võtta asjaomases sektoris vajalikke meetmeid. Eelkõige võib komisjon peatada imporditollimaksud kas täielikult või osaliselt teatavate koguste kohta.

Artikkel 188

Häirete korral kohaldatavate meetmete tingimused ja rakenduseeskirjad

1.   Artiklites 186 ja 187 ette nähtud meetmeid võib vastu võtta:

| a) | tingimusel, et muud käesolevas määruses ette nähtud meetmed osutuvad ebapiisavaks; |
| --- | --- |

a)

tingimusel, et muud käesolevas määruses ette nähtud meetmed osutuvad ebapiisavaks;

| b) | asutamislepingu artikli 300 lõike 2 kohaselt sõlmitud lepingutest tulenevaid kohustusi arvesse võttes. |
| --- | --- |

b)

asutamislepingu artikli 300 lõike 2 kohaselt sõlmitud lepingutest tulenevaid kohustusi arvesse võttes.

2.   Komisjon võtab vastu artiklite 186 ja 187 kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad.

Artikkel 189

Teabevahetus etüülalkoholisektoris

1.   Liikmesriigid esitavad komisjonile etüülalkoholisektori toodete osas järgmised andmed:

| a) | põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholi toodangumaht väljendatuna puhta alkoholi hektoliitrites alkoholi valmistamiseks kasutatud toodete kaupa; |
| --- | --- |

a)

põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholi toodangumaht väljendatuna puhta alkoholi hektoliitrites alkoholi valmistamiseks kasutatud toodete kaupa;

| b) | põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholi müügimaht väljendatuna puhta alkoholi hektoliitrites kasutusvaldkondade kaupa; |
| --- | --- |

b)

põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholi müügimaht väljendatuna puhta alkoholi hektoliitrites kasutusvaldkondade kaupa;

| c) | asjaomases liikmesriigis eelmise aasta lõpus saadaval olnud põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholi varude suurus; |
| --- | --- |

c)

asjaomases liikmesriigis eelmise aasta lõpus saadaval olnud põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholi varude suurus;

| d) | jooksva aasta toodangumahu prognoos. |
| --- | --- |

d)

jooksva aasta toodangumahu prognoos.

Komisjon võtab vastu kõnealuse teabe edastamise eeskirjad, eelkõige teabeedastuse sageduse ja kasutusvaldkondade määratluse kohta.

2.   Lõikes 1 osutatud teabe ja muu kättesaadava teabe põhjal koostab komisjon ilma artikli 195 lõikes 1 osutatud komitee abita põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholi turu eelmise aasta ühenduse bilansi ning jooksva aasta hinnangulise bilansi.

Ühenduse bilanss hõlmab ka teavet muu kui põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholi kohta. Komisjon kehtestab sellise teabe täpse sisu ja selle kogumise viisid.

Käesolevas lõikes hõlmab mõiste „muu kui põllumajandusliku päritoluga etüülalkohol” CN-koodide 2207, 2208 90 91 ja 2208 90 99 alla kuuluvaid tooteid, mis ei ole saadud asutamislepingu I lisas loetletud konkreetsetest põllumajandustoodetest.

3.   Komisjon edastab liikmesriikidele lõikes 2 nimetatud bilansid.

VI OSA

ÜLDSÄTTED

Artikkel 190

Finantssätted

Käesolevas määruses sätestatud kohustuste täitmisest tulenevate liikmesriikide kulude suhtes kohaldatakse määrust (EÜ) nr 1290/2005 ja selle rakendussätteid.

Artikkel 191

Eriolukord

Komisjon võtab eriolukorras vajalikud ja põhjendatud meetmed konkreetsete praktiliste probleemide lahendamiseks.

Sellised meetmed võivad käesoleva määruse teatavatest sätetest kõrvale kalduda, kuid üksnes sellises ulatuses ja sellise aja jooksul, mis on hädavajalik.

Artikkel 192

Liikmesriikide ja komisjoni vaheline teabevahetus

1.   Liikmesriigid ja komisjon annavad üksteisele teavet, mis on vajalik käesoleva määruse kohaldamiseks või turu järelevalveks ja analüüsiks ning artiklis 1 osutatud toodetega seotud rahvusvaheliste kohustuste täitmiseks.

2.   Komisjon võtab vastu üksikasjalikud eeskirjad, et määrata kindlaks lõike 1 kohaldamiseks vajalik teave ning sellise teabe vormi, sisu, ajastust ja tähtaegu ning teabe ja dokumentide edastamist või kättesaadavaks tegemist käsitlevad eeskirjad.

Artikkel 193

Kõrvalehoidumisklausel

Ilma et see piiraks erisätete kohaldamist, ei anta käesolevas määruses ette nähtud eeliseid füüsilistele ega juriidilistele isikutele, kelle puhul on kindlaks tehtud, et nad tekitasid selliste eeliste saamiseks vajalikud tingimused kunstlikult vastupidiselt käesoleva määruse eesmärkidele.

Artikkel 194

Kontroll, haldusmeetmed ja -karistused ning nendest teatamine

Komisjon määrab kindlaks:

| a) | liikmesriikide korraldatava haldus- ja füüsilise kontrolli eeskirjad käesoleva määruse kohaldamisest tulenevate kohustuste kohta; |
| --- | --- |

a)

liikmesriikide korraldatava haldus- ja füüsilise kontrolli eeskirjad käesoleva määruse kohaldamisest tulenevate kohustuste kohta;

| b) | haldusmeetmete ja -karistuste kohaldamissüsteemi juhtudeks, mil rikutakse käesoleva määruse kohaldamisest tulenevaid kohustusi; |
| --- | --- |

b)

haldusmeetmete ja -karistuste kohaldamissüsteemi juhtudeks, mil rikutakse käesoleva määruse kohaldamisest tulenevaid kohustusi;

| c) | eeskirjad, mis käsitlevad alusetult makstud summade tagasimaksmist käesoleva määruse kohaldamisest tulenevalt; |
| --- | --- |

c)

eeskirjad, mis käsitlevad alusetult makstud summade tagasimaksmist käesoleva määruse kohaldamisest tulenevalt;

| d) | tehtud kontrolli ja selle tulemuste aruandluse eeskirjad. |
| --- | --- |

d)

tehtud kontrolli ja selle tulemuste aruandluse eeskirjad.

Punktis b osutatud halduskaristused jagatakse tuvastatud rikkumise tõsiduse, ulatuse, püsivuse ja korduvuse järgi.

VII OSA

RAKENDUS-, ÜLEMINEKU- JA LÕPPSÄTTED

I PEATÜKK

Rakendussätted

Artikkel 195

Komitee

1.   Komisjoni abistab põllumajandusturgude ühise korralduse komitee (edaspidi „komitee”).

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 4 ja 7.

Tähtajaks otsuse 1999/468/EÜ artikli 4 lõike 3 tähenduses kehtestatakse üks kuu.

Artikkel 196

Komitee töökorraldus

Artiklis 195 osutatud komitee koosolekute korraldamisel võetakse eelkõige arvesse komitee vastutusala ulatust, käsitletavate küsimuste eripära ja vajadust kaasata asjakohaseid eksperte.

II PEATÜKK

Ülemineku- ja lõppsätted

Artikkel 197

Määruse (EÜ) nr 1493/1999 muutmine

Määruse (EÜ) nr 1493/1999 artiklid 74–76 jäetakse välja.

Artikkel 198

Määruse (EÜ) nr 2200/96 muutmine

Määruse (EÜ) nr 2200/96 artiklid 46 ja 47 jäetakse välja.

Artikkel 199

Määruse (EÜ) nr 2201/96 muutmine

Määruse (EÜ) nr 2201/96 artiklid 29 ja 30 jäetakse välja.

Artikkel 200

Määruse (EÜ) nr 1184/2006 muutmine

Määrust (EÜ) nr 1184/2006 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Pealkiri asendatakse järgmisega:
  „Nõukogu määrus (EÜ) nr 1184/2006, 24. juuli 2006, millega kohaldatakse teatavaid konkurentsieeskirju teatavate põllumajandustoodete ja -saaduste tootmise ja nendega kauplemise suhtes”. |
| --- | --- |

1)

Pealkiri asendatakse järgmisega:

„Nõukogu määrus (EÜ) nr 1184/2006, 24. juuli 2006, millega kohaldatakse teatavaid konkurentsieeskirju teatavate põllumajandustoodete ja -saaduste tootmise ja nendega kauplemise suhtes”.

| 2) | Artikkel 1 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 1
  Käesoleva määrusega kehtestatakse eeskirjad, mida kohaldatakse asutamislepingu artiklite 81–86 ja artikli 88 teatavate sätete kohaldatavuse suhtes asutamislepingu I lisas loetletud toodete, välja arvatud nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 (69) artiklis 1 lõike 1 punktides a–h, k, m–u ja artikli 1 lõikes 3 nimetatud toodete, tootmise või nendega kauplemise puhul.
  Artikkel 1a
  Asutamislepingu artikleid 81–86 ja nende rakendussätteid kohaldatakse kõikide asutamislepingu artikli 81 lõikes 1 ja artiklis 82 osutatud kokkulepete, otsuste ja tegevuse suhtes, mis on seotud artiklis 1 osutatud toodete tootmise või nendega kauplemisega, kui käesoleva määruse artiklist 2 ei tulene teisiti. |
| --- | --- |

2)

Artikkel 1 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 1

Käesoleva määrusega kehtestatakse eeskirjad, mida kohaldatakse asutamislepingu artiklite 81–86 ja artikli 88 teatavate sätete kohaldatavuse suhtes asutamislepingu I lisas loetletud toodete, välja arvatud nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 (69) artiklis 1 lõike 1 punktides a–h, k, m–u ja artikli 1 lõikes 3 nimetatud toodete, tootmise või nendega kauplemise puhul.

Artikkel 1a

Asutamislepingu artikleid 81–86 ja nende rakendussätteid kohaldatakse kõikide asutamislepingu artikli 81 lõikes 1 ja artiklis 82 osutatud kokkulepete, otsuste ja tegevuse suhtes, mis on seotud artiklis 1 osutatud toodete tootmise või nendega kauplemisega, kui käesoleva määruse artiklist 2 ei tulene teisiti.

| 3) | Artikli 2 lõike 1 esimene lõik asendatakse järgmisega:
  „1.   Asutamislepingu artikli 81 lõiget 1 ei kohaldata käesoleva määruse artiklis 1a osutatud kokkulepete, otsuste ja tegevuse suhtes, mis moodustavad riigisisese turukorralduse lahutamatu osa või mida on vaja asutamislepingu artiklis 33 sätestatud eesmärkide saavutamiseks.” |
| --- | --- |

3)

Artikli 2 lõike 1 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„1.   Asutamislepingu artikli 81 lõiget 1 ei kohaldata käesoleva määruse artiklis 1a osutatud kokkulepete, otsuste ja tegevuse suhtes, mis moodustavad riigisisese turukorralduse lahutamatu osa või mida on vaja asutamislepingu artiklis 33 sätestatud eesmärkide saavutamiseks.”

| 4) | Artikkel 3 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 3
  Asutamislepingu artikli 88 lõiget 1 ja artikli 88 lõike 3 esimest lauset kohaldatakse toetuste suhtes, mida antakse seoses artiklis 1 osutatud toodete tootmise või nendega kauplemisega.” |
| --- | --- |

4)

Artikkel 3 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 3

Asutamislepingu artikli 88 lõiget 1 ja artikli 88 lõike 3 esimest lauset kohaldatakse toetuste suhtes, mida antakse seoses artiklis 1 osutatud toodete tootmise või nendega kauplemisega.”

Artikkel 201

Kehtetuks tunnistamine

1.   Kui lõikest 3 ei tulene teisiti, tunnistatakse kehtetuks järgmised määrused:

| a) | määrused (EMÜ) nr 234/68, (EMÜ) nr 827/68, (EMÜ) nr 2517/69, (EMÜ) nr 2728/75, (EMÜ) nr 1055/77, (EMÜ) nr 2931/79, (EMÜ) nr 1358/80, (EMÜ) nr 3730/87, (EMÜ) nr 4088/87, (EMÜ) nr 404/93, (EÜ) no 670/2003 ja (EÜ) nr 797/2004 alates 1. jaanuarist 2008; |
| --- | --- |

a)

määrused (EMÜ) nr 234/68, (EMÜ) nr 827/68, (EMÜ) nr 2517/69, (EMÜ) nr 2728/75, (EMÜ) nr 1055/77, (EMÜ) nr 2931/79, (EMÜ) nr 1358/80, (EMÜ) nr 3730/87, (EMÜ) nr 4088/87, (EMÜ) nr 404/93, (EÜ) no 670/2003 ja (EÜ) nr 797/2004 alates 1. jaanuarist 2008;

| b) | määrused (EMÜ) nr 707/76, (EÜ) nr 1786/2003, (EÜ) nr 1788/2003 ja (EÜ) nr 1544/2006 alates 1. aprillist 2008; |
| --- | --- |

b)

määrused (EMÜ) nr 707/76, (EÜ) nr 1786/2003, (EÜ) nr 1788/2003 ja (EÜ) nr 1544/2006 alates 1. aprillist 2008;

| c) | määrused (EMÜ) nr 315/68, (EMÜ) nr 316/68, (EMÜ) nr 2729/75, (EMÜ) nr 2759/75, (EMÜ) nr 2763/75, (EMÜ) nr 2771/75, (EMÜ) nr 2777/75, (EMÜ) nr 2782/75, (EMÜ) nr 1898/87, (EMÜ) nr 1906/90, (EMÜ) nr 2204/90, (EMÜ) nr 2075/92, (EMÜ) nr 2077/92, (EMÜ) nr 2991/94, (EÜ) nr 2597/97 (EÜ) nr 1254/1999, (EÜ) nr 1255/1999, (EÜ) nr 2250/1999, (EÜ) nr 1673/2000, (EÜ) nr 2529/2001, (EÜ) nr 1784/2003, (EÜ) nr 865/2004, (EÜ) nr 1947/2005 (EÜ) nr 1952/2005 ja (EÜ) nr 1028/2006 alates 1. juulist 2008; |
| --- | --- |

c)

määrused (EMÜ) nr 315/68, (EMÜ) nr 316/68, (EMÜ) nr 2729/75, (EMÜ) nr 2759/75, (EMÜ) nr 2763/75, (EMÜ) nr 2771/75, (EMÜ) nr 2777/75, (EMÜ) nr 2782/75, (EMÜ) nr 1898/87, (EMÜ) nr 1906/90, (EMÜ) nr 2204/90, (EMÜ) nr 2075/92, (EMÜ) nr 2077/92, (EMÜ) nr 2991/94, (EÜ) nr 2597/97 (EÜ) nr 1254/1999, (EÜ) nr 1255/1999, (EÜ) nr 2250/1999, (EÜ) nr 1673/2000, (EÜ) nr 2529/2001, (EÜ) nr 1784/2003, (EÜ) nr 865/2004, (EÜ) nr 1947/2005 (EÜ) nr 1952/2005 ja (EÜ) nr 1028/2006 alates 1. juulist 2008;

| d) | määrus (EÜ) nr 1785/2003 alates 1. septembrist 2008; |
| --- | --- |

d)

määrus (EÜ) nr 1785/2003 alates 1. septembrist 2008;

| e) | määrus (EÜ) nr 318/2006 alates 1. oktoobrist 2008; |
| --- | --- |

e)

määrus (EÜ) nr 318/2006 alates 1. oktoobrist 2008;

| f) | määrused (EMÜ) nr 3220/84, (EMÜ) nr 386/90, (EMÜ) nr 1186/90, (EMÜ) nr 2137/92 ja (EÜ) nr 1183/2006 alates 1. jaanuarist 2009. |
| --- | --- |

f)

määrused (EMÜ) nr 3220/84, (EMÜ) nr 386/90, (EMÜ) nr 1186/90, (EMÜ) nr 2137/92 ja (EÜ) nr 1183/2006 alates 1. jaanuarist 2009.

2.   Otsus 74/583/EMÜ tunnistatakse kehtetuks alates 1. jaanuarist 2008.

3.   Lõikes 1 osutatud määruste kehtetuks tunnistamine ei piira:

| a) | nimetatud määruste alusel vastuvõetud nõukogu õigusaktide jõusse jäämist ega |
| --- | --- |

a)

nimetatud määruste alusel vastuvõetud nõukogu õigusaktide jõusse jäämist ega

| b) | nende muudatuste kehtima jäämist, mida on nimetatud määruste alusel tehtud teistesse ühenduse õigusaktisse, mida ei ole käesoleva määrusega kehtetuks tunnistatud. |
| --- | --- |

b)

nende muudatuste kehtima jäämist, mida on nimetatud määruste alusel tehtud teistesse ühenduse õigusaktisse, mida ei ole käesoleva määrusega kehtetuks tunnistatud.

Artikkel 202

Viidete tõlgendamine

Viiteid sätetele ja määrustele, mida muudetakse või mis tunnistatakse kehtetuks artiklitega 197–201, loetakse viideteks käesolevale määrusele ning neid loetakse vastavalt XXII lisas esitatud vastavustabelitele.

Artikkel 203

Üleminekueeskirjad

Komisjon võib vastu võtta meetmeid, mis on vajalikud, et hõlbustada üleminekut korralt, mis on sätestatud artiklitega 197–201 muudetavates või kehtetuks tunnistatavates määrustes, käesoleva määrusega kehtestatud korrale.

Artikkel 204

Jõustumine

1.   Käeolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

2.   Käesolevat määrust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2008.

Sellele vaatamata kohaldatakse seda:

| a) | teravilja-, seemne-, humala-, oliiviõli ja lauaoliivide, lina- ja kanepi-, toortubaka-, veise- ja vasikaliha-, sealiha-, lamba- ja kitseliha ning muna- ja linnulihasektori suhtes alates 1. juulist 2008; |
| --- | --- |

a)

teravilja-, seemne-, humala-, oliiviõli ja lauaoliivide, lina- ja kanepi-, toortubaka-, veise- ja vasikaliha-, sealiha-, lamba- ja kitseliha ning muna- ja linnulihasektori suhtes alates 1. juulist 2008;

| b) | riisisektori suhtes alates 1. septembrist 2008; |
| --- | --- |

b)

riisisektori suhtes alates 1. septembrist 2008;

| c) | suhkrusektori suhtes alates 1. oktoobrist 2008, välja arvatud artikkel 59, mida kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2008; |
| --- | --- |

c)

suhkrusektori suhtes alates 1. oktoobrist 2008, välja arvatud artikkel 59, mida kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2008;

| d) | kuivsööda- ja siidiussisektori suhtes alates 1. aprillist 2008; |
| --- | --- |

d)

kuivsööda- ja siidiussisektori suhtes alates 1. aprillist 2008;

| e) | veinisektori suhtes artikli 197 osas alates 1. augustist 2008; |
| --- | --- |

e)

veinisektori suhtes artikli 197 osas alates 1. augustist 2008;

| f) | piima- ja piimatootesektori suhtes alates 1. juulist 2008, välja arvatud II osa I jaotise III peatüki sätted; |
| --- | --- |

f)

piima- ja piimatootesektori suhtes alates 1. juulist 2008, välja arvatud II osa I jaotise III peatüki sätted;

| g) | II osa I jaotise III peatükis kehtestatud piima tootmise piiramise süsteemi suhtes alates 1. aprillist 2008; |
| --- | --- |

g)

II osa I jaotise III peatükis kehtestatud piima tootmise piiramise süsteemi suhtes alates 1. aprillist 2008;

| h) | artikli 42 lõikes 1 nimetatud ühenduse rümpade klassifitseerimisskaala suhtes 1. jaanuarist 2009; |
| --- | --- |

h)

artikli 42 lõikes 1 nimetatud ühenduse rümpade klassifitseerimisskaala suhtes 1. jaanuarist 2009;

Artikleid 27, 39 ja 172 kohaldatakse kõikide asjaomaste toodete suhtes alates 1. jaanuarist 2008 ning artikleid 149–152 alates 1. juulist 2008.

3.   Suhkrusektori suhtes kohaldatakse II osa I jaotist kuni suhkru turustusaasta 2014/2015 lõpuni.

4.   II osa I jaotise III peatükis kehtestatud piima tootmise piiramise süsteemiga seotud sätteid kohaldatakse vastavalt artiklile 66 kuni 31. märtsini 2015.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Luxembourg, 22. oktoober 2007

Nõukogu nimel

eesistuja

J. SILVA

---

(1)  24. mai 2007. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  EÜT L 55, 2.3.1968, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 806/2003 (ELT L 122, 16.5.2003, lk 1).

2

(3)  EÜT L 151, 30.6.1968, lk 16. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 865/2004 (ELT L 161, 30.4.2004, lk 97).

3

(4)  EÜT L 282, 1.11.1975, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1913/2005 (ELT L 307, 25.11.2005, lk 2).

4

(5)  EÜT L 282, 1.11.1975, lk 49. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 679/2006 (ELT L 119, 4.5.2006, lk 1).

5

(6)  EÜT L 282, 1.11.1975, lk 77. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 679/2006.

6

(7)  EÜT L 215, 30.7.1992, lk 70. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1679/2005 (ELT L 271, 15.10.2005, lk 1).

7

(8)  EÜT L 47, 25.2.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2013/2006 (ELT L 384, 29.12.2006, lk 13).

8

(9)  EÜT L 297, 21.11.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1182/2007 (ELT L 273, 17.10.2007, lk 1).

9

(10)  EÜT L 297, 21.11.1996, lk 29. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1182/2007.

10

(11)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 21. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1913/2005.

11

(12)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 48. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1152/2007 (ELT L 258, 4.10.2007, lk 3).

12

(13)  EÜT L 179, 14.7.1999, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1791/2006 (ELT L 363, 20.12.2006, lk 1).

13

(14)  EÜT L 193, 29.7.2000, lk 16. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 953/2006 (ELT L 175, 29.6.2006, lk 1).

14

(15)  EÜT L 341, 22.12.2001, lk 3. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1913/2005.

15

(16)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 735/2007 (ELT L 169, 29.6.2007, lk 6).

16

(17)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 96. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 797/2006 (ELT L 144, 31.5.2006, lk 1).

17

(18)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 114. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 456/2006 (ELT L 82, 21.3.2006, lk 1).

18

(19)  ELT L 161, 30.4.2004, lk 97.

19

(20)  ELT L 312, 29.11.2005, lk 3. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1247/2007 (ELT L 282, 26.10.2007, lk 1).

20

(21)  ELT L 314, 30.11.2005, lk 1.

21

(22)  ELT L 58, 28.2.2006, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1260/2007 (ELT L 283, 27.10.2007, lk 1).

22

(23)  ELT L 97, 15.4.2003, lk 6.

23

(24)  ELT L 125, 28.4.2004, lk 1.

24

(25)  ELT L 286, 17.10.2006, lk 1.

25

(26)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 552/2007 (ELT L 131, 23.5.2007, lk 10).

26

(27)  EÜT L 352, 15.12.1987, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 2535/95 (EÜT L 260, 31.10.1995, lk 3).

27

(28)  ELT L 214, 4.8.2006, lk 1.

28

(29)  EÜT L 119, 11.5.1990, lk 32. Määrust on muudetud 1994. aasta ühinemisaktiga.

29

(30)  EÜT L 301, 20.11.1984, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 3513/93 (EÜT L 320, 22.12.1993, lk 5).

30

(31)  EÜT L 214, 30.7.1992, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1791/2006.

31

(32)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 123. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1186/2007 (ELT L 265, 11.10.2007, lk 22).

32

(33)  ELT L 58, 28.2.2006, lk 42. Määrust on viimati muudetud määrusega/EÜ) nr 1261/2007 (ELT L 283, 27.10.2007, lk 8).

33

(34)  ELT L 209, 11.8.2005, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 378/2007 (ELT L 95 5.4.2007, lk 1).

34

(35)  EÜT L 182, 3.7.1987, lk 36. Määrust on muudetud 1994. aasta ühinemisaktiga.

35

(36)  EÜT L 351, 23.12.1997, lk 13. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1153/2007 (EÜT L 258, 4.10.2007, lk 6).

36

(37)  EÜT L 316, 9.12.1994, lk 2.

37

(38)  ELT L 186, 7.7.2006, lk 1.

38

(39)  EÜT L 173, 6.7.1990, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1029/2006 (ELT L 186, 7.7.2006, lk 6).

39

(40)  EÜT L 282, 1.11.1975, lk 100. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1791/2006.

40

(41)  EÜT L 201, 31.7.1990, lk 7. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 2583/2001 (EÜT L 345, 29.12.2001, lk 6).

41

(42)  EÜT L 281, 1.11.1975, lk 18. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 3290/94 (EÜT L 349, 31.12.1994, lk 105).

42

(43)  ELT L 214, 4.8.2006, lk 7.

43

(44)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23. Otsust on muudetud otsusega 2006/512/EÜ (ELT L 200, 22.7.2006, lk 11).

44

(45)  EÜT L 282, 1.11.1975, lk 19.

45

(46)  EÜT L 84, 31.3.1976, lk 1.

46

(47)  EÜT L 128, 24.5.1977, lk 1.

47

(48)  EÜT L 334, 28.12.1979, lk 8.

48

(49)  EÜT L 42, 16.2.1990, lk 6. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 163/94 (EÜT L 24, 29.1.1994, lk 2).

49

(50)  EÜT L 215, 30.7.1992, lk 80.

50

(51)  EÜT L 275, 26.10.1999, lk 4.

51

(52)  EÜT L 71, 21.3.1968, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EMÜ) nr 4112/88 (EÜT L 361, 29.12.1988, lk 7).

52

(53)  EÜT L 71, 21.3.1968, lk 8. Määrust on viimati muudetud määrusega (EMÜ) nr 309/79 (EÜT L 42, 17.2.1979, lk 21).

53

(54)  EÜT L 318, 18.12.1969, lk 15. Määrust on viimati muudetud määrusega (EMÜ) nr 1153/78 (EÜT L 144, 31.5.1978, lk 4).

54

(55)  EÜT L 281, 1.11.1975, lk 17.

55

(56)  EÜT L 140, 5.6.1980, lk 4.

56

(57)  EÜT L 382, 31.12.1987, lk 22. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1300/97 (EÜT L 177 5.7.1997, lk 1).

57

(58)  EÜT L 317, 27.11.1974, lk 21.

58

(59)  EÜT L 197, 30.7.1994, lk 4. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 671/2007 (ELT L 145, 16.6.2007, lk 1).

59

(60)  ELT L 42, 14.2.2006, lk 1.

60

(61)  EÜT L 244, 29.9.2000, lk 27.

61

(62)  ELT L 277, 21.10.2005, lk 1.

62

(63)  EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 733/2007 (ELT L 169, 29.6.2007, lk 1).

63

(64)  ELT L 316, 2.12.2005, lk 1.

64

(65)  ELT L 169, 30.6.2005, lk 1.

65

(66)  EÜT L 67, 10.3.1994, lk 89.

66

(67)  EÜT L 349, 31.12.1994, lk 53.

67

(68)  EÜT L 318, 20.12.1993, lk 18.

68

(69)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1”.

69

---

I LISA

ARTIKLI 1 LÕIKES 1 OSUTATUD TOODETE LOETELU

I osa: Teravili

Teraviljasektoris reguleerib käesolev määrus järgmises tabelis loetletud tooteid:

| CN-kood | Kirjeldus |
| --- | --- |
| a) | 0709 90 60 | Suhkrumais, värske või jahutatud |
| 0712 90 19 | Kuivatatud suhkrumais (tervelt, tükeldatult, viilutatult, purustatult või pulbrina), muul viisil töötlemata (v.a hübriidid seemneks) |
| 1001 90 91 | Harilik nisu ja meslin seemneks |
| 1001 90 99 | Speltanisu, harilik nisu ja meslin (v.a seemneks) |
| 1002 00 00 | Rukis |
| 1003 00 | Oder |
| 1004 00 | Kaer |
| 1005 10 90 | Maisiterad, seemneks, v.a hübriidid seemneks |
| 1005 90 00 | Mais, v.a seemneks |
| 1007 00 90 | Terasorgo, v.a hübriidid seemneks |
| 1008 | Tatar, hirss ja kanaari paelrohi; muu teravili |
| b) | 1001 10 | Kõva nisu |
| c) | 1101 00 00 | Püülijahu nisust või meslinist |
| 1102 10 00 | Rukkipüül |
| 1103 11 | Nisutangud ja -lihtjahu |
| 1107 | Linnased, röstitud või röstimata |
| d) | 0714 | Maniokk, maranta, saalep, maapirn, bataat jms kõrge tärklise- või inuliinisisaldusega juured ja mugulad (värsked, jahutatud, külmutatud või kuivatatud, tükeldamata või tükeldatud või graanulitena); saagopalmi säsi |
| | ex 1102 | Püülijahu muust teraviljast, v.a nisust ja meslinist: |
| | 1102 20 | – | maisijahu |

CN-kood

Kirjeldus

a)

0709 90 60

Suhkrumais, värske või jahutatud

0712 90 19

Kuivatatud suhkrumais (tervelt, tükeldatult, viilutatult, purustatult või pulbrina), muul viisil töötlemata (v.a hübriidid seemneks)

1001 90 91

Harilik nisu ja meslin seemneks

1001 90 99

Speltanisu, harilik nisu ja meslin (v.a seemneks)

1002 00 00

Rukis

1003 00

Oder

1004 00

Kaer

1005 10 90

Maisiterad, seemneks, v.a hübriidid seemneks

1005 90 00

Mais, v.a seemneks

1007 00 90

Terasorgo, v.a hübriidid seemneks

1008

Tatar, hirss ja kanaari paelrohi; muu teravili

b)

1001 10

Kõva nisu

c)

1101 00 00

Püülijahu nisust või meslinist

1102 10 00

Rukkipüül

1103 11

Nisutangud ja -lihtjahu

1107

Linnased, röstitud või röstimata

d)

0714

Maniokk, maranta, saalep, maapirn, bataat jms kõrge tärklise- või inuliinisisaldusega juured ja mugulad (värsked, jahutatud, külmutatud või kuivatatud, tükeldamata või tükeldatud või graanulitena); saagopalmi säsi

ex 1102

Püülijahu muust teraviljast, v.a nisust ja meslinist:

1102 20

–

maisijahu

1102 90

| – | muud: |
| --- | --- |

–

muud:

1102 90 10

| – – | odrajahu |
| --- | --- |

– –

odrajahu

1102 90 30

| – – | kaerajahu |
| --- | --- |

– –

kaerajahu

1102 90 90

| – – | muud |
| --- | --- |

– –

muud

ex 1103

Teraviljatangud, lihtjahu ja graanulid, v.a nisutangud ja -lihtjahu (alamrubriik 1103 11), riisitangud ja -lihtjahu (alamrubriik 1103 19 50) ja riisigraanulid (alamrubriik 1103 20 50)

ex 1104

Muul viisil töödeldud teravili (näiteks kroovitud, valtsitud, helvestatud, kruupideks jahvatatud, lõigatud või jämejahvatusega), v.a rubriigi 1006 riis ja alamrubriigi 1104 19 91 helvestatud riis; terved, valtsitud, helvestatud või jahvatatud teraviljaidud

1106 20

Peen- ja jämejahu ning pulber rubriigi 0714 saagost, juurtest või mugulatest

ex 1108

Tärklis; inuliin:

| – | tärklis: |
| --- | --- |

–

tärklis:

1108 11 00

| – – | nisutärklis |
| --- | --- |

– –

nisutärklis

1108 12 00

| – – | maisitärklis |
| --- | --- |

– –

maisitärklis

1108 13 00

| – – | kartulitärklis |
| --- | --- |

– –

kartulitärklis

1108 14 00

| – – | maniokitärklis |
| --- | --- |

– –

maniokitärklis

ex 1108 19

| – – | muu tärklis: |
| --- | --- |

– –

muu tärklis:

1108 19 90

| – – – | muud |
| --- | --- |

– – –

muud

1109 00 00

Nisugluteen, kuivatatud või kuivatamata

1702

Muud suhkrud, sh keemiliselt puhas laktoos, maltoos, glükoos ja fruktoos, tahkel kujul; maitse- ja värvainelisanditeta suhkrusiirupid; tehismesi, naturaalse meega segatud või segamata; karamell:

ex 1702 30

| – | glükoos ja glükoosisiirup, mis ei sisalda fruktoosi või mille kuivaine fruktoosisisaldus on alla 20 % massist: |
| --- | --- |

–

glükoos ja glükoosisiirup, mis ei sisalda fruktoosi või mille kuivaine fruktoosisisaldus on alla 20 % massist:

| – – | muud: |
| --- | --- |

– –

muud:

| – – – | muud: |
| --- | --- |

– – –

muud:

1702 30 91

| – – – – | valge kristalliline aglomeeritud või aglomeerimata pulber |
| --- | --- |

– – – –

valge kristalliline aglomeeritud või aglomeerimata pulber

1702 30 99

| – – – – | muud |
| --- | --- |

– – – –

muud

ex 1702 40

| – | glükoos ja glükoosisiirup kuivaine fruktoosisisaldusega vähemalt 20 % massist, kuid alla 50 % massist, v.a invertsuhkur: |
| --- | --- |

–

glükoos ja glükoosisiirup kuivaine fruktoosisisaldusega vähemalt 20 % massist, kuid alla 50 % massist, v.a invertsuhkur:

1702 40 90

| – – | muud |
| --- | --- |

– –

muud

ex 1702 90

| – | muud, sealhulgas invertsuhkur ja muu suhkru ning suhkrusiirupi segud kuivaine fruktoosisisaldusega 50 % massist: |
| --- | --- |

–

muud, sealhulgas invertsuhkur ja muu suhkru ning suhkrusiirupi segud kuivaine fruktoosisisaldusega 50 % massist:

1702 90 50

| – – | maltodekstriin ja maltodekstriinisiirup |
| --- | --- |

– –

maltodekstriin ja maltodekstriinisiirup

| – – | karamell: |
| --- | --- |

– –

karamell:

| – – – | muud: |
| --- | --- |

– – –

muud:

1702 90 75

| – – – | pulbrina, aglomeeritud või aglomeerimata |
| --- | --- |

– – –

pulbrina, aglomeeritud või aglomeerimata

1702 90 79

| – – – – | muud |
| --- | --- |

– – – –

muud

2106

Mujal nimetamata toiduvalmistised:

ex 2106 90

| – | muud |
| --- | --- |

–

muud

| – – | lõhna- ja maitseainetega või värvilisandiga suhkrusiirupid: |
| --- | --- |

– –

lõhna- ja maitseainetega või värvilisandiga suhkrusiirupid:

| – – – | muud |
| --- | --- |

– – –

muud

2106 90 55

| – – – – | glükoosisiirupid ja siirupid maltodekstriinist |
| --- | --- |

– – – –

glükoosisiirupid ja siirupid maltodekstriinist

ex 2302

Kliid, pebred jm tera- või kaunviljade tuulamis-, jahvatus- vm töötlusjäägid, granuleeritud või granuleerimata

ex 2303

Tärklise tootmisjäägid jms jäätmed, suhkrupeedist, suhkruroost või muust toorainest suhkru tootmise, õllepruulimise ja piirituse destilleerimise jäätmed, granuleeritud või granuleerimata:

2303 10

| – | tärklise tootmisjäägid jms jäätmed |
| --- | --- |

–

tärklise tootmisjäägid jms jäätmed

2303 30 00

| – | õllepruulimise või piirituse destilleerimise jäätmed |
| --- | --- |

–

õllepruulimise või piirituse destilleerimise jäätmed

ex 2306

Õlikoogid jm taimsete rasvade või õlide (v.a rubriikides 2304 ja 2305 esitatute) ekstraheerimise tahked jäätmed, peenestatud või peenestamata, granuleeritud või granuleerimata:

| – | muud |
| --- | --- |

–

muud

2306 90 05

| – | maisi idudest |
| --- | --- |

–

maisi idudest

ex 2308

Mujal nimetamata taimse päritoluga loomasöödaks kasutatavad tooted, jäätmed ja kõrvalproduktid, granuleeritud või granuleerimata:

2308 00 40

| – | tammetõrud ja hobukastanid; puuviljade ja marjade, v.a viinamarjade pressimisjäägid |
| --- | --- |

–

tammetõrud ja hobukastanid; puuviljade ja marjade, v.a viinamarjade pressimisjäägid

2309

Loomasöödana kasutatavad tooted:

ex 2309 10

| – | kassi- ja koeratoit, jaemüügiks pakendatud: |
| --- | --- |

–

kassi- ja koeratoit, jaemüügiks pakendatud:

2309 10 11

2309 10 13

2309 10 31

2309 10 33

2309 10 51

2309 10 53

| – – – | tooted, mis sisaldavad alamrubriikide 1702 30 51–1702 30 99, 1702 40 90, 1702 90 50 ja 2106 90 55 tärklist, glükoosi, glükoosisiirupit, maltodekstriini või maltodekstriinisiirupit või piimatooteid, (1) v.a valmistised ja söödad, mis sisaldavad piimatooteid vähemalt 50 % massist |
| --- | --- |

– – –

tooted, mis sisaldavad alamrubriikide 1702 30 51–1702 30 99, 1702 40 90, 1702 90 50 ja 2106 90 55 tärklist, glükoosi, glükoosisiirupit, maltodekstriini või maltodekstriinisiirupit või piimatooteid, (1) v.a valmistised ja söödad, mis sisaldavad piimatooteid vähemalt 50 % massist

ex 2309 90

| – | muud |
| --- | --- |

–

muud

2309 90 20

| – | kombineeritud nomenklatuuri grupi 23 lisamärkuses 5 kirjeldatud tooted |
| --- | --- |

–

kombineeritud nomenklatuuri grupi 23 lisamärkuses 5 kirjeldatud tooted

| – | muud, sh eelsegud: |
| --- | --- |

–

muud, sh eelsegud:

2309 90 31

2309 90 33

2309 90 41

2309 90 43

2309 90 51

2309 90 53

| – – | tooted, mis sisaldavad alamrubriikide 1702 30 51–1702 30 99, 1702 40 90, 1702 90 50 ja 2106 90 55 tärklist, glükoosi, glükoosisiirupit, maltodekstriini või maltodekstriinisiirupit või piimatooteid, (1) v.a valmistised ja söödad, mis sisaldavad piimatooteid vähemalt 50 % massist |
| --- | --- |

– –

tooted, mis sisaldavad alamrubriikide 1702 30 51–1702 30 99, 1702 40 90, 1702 90 50 ja 2106 90 55 tärklist, glükoosi, glükoosisiirupit, maltodekstriini või maltodekstriinisiirupit või piimatooteid, (1) v.a valmistised ja söödad, mis sisaldavad piimatooteid vähemalt 50 % massist

II osa: Riis

Riisisektoris reguleerib käesolev määrus järgmises tabelis loetletud tooteid:

| CN-kood | Kirjeldus |
| --- | --- |
| a) | 1006 10 21
  1006 10 98 | Koorimata riis, v.a seemneks |
| 1006 20 | Kooritud (pruun) riis |
| 1006 30 | Poolkroovitud või kroovitud riis, poleeritud või poleerimata, glaseeritud või glaseerimata |
| b) | 1006 40 00 | Purustatud riis |
| c) | 1102 90 50 | Riisijahu |
| 1103 19 50 | Riisitangud ja -lihtjahu |
| 1103 20 50 | Riisigraanulid |
| 1104 19 91 | Helvestatud riis |
| ex 1104 19 99 | Valtsitud riisiterad |
| 1108 19 10 | Riisitärklis |

CN-kood

Kirjeldus

a)

1006 10 21

1006 10 98

Koorimata riis, v.a seemneks

1006 20

Kooritud (pruun) riis

1006 30

Poolkroovitud või kroovitud riis, poleeritud või poleerimata, glaseeritud või glaseerimata

b)

1006 40 00

Purustatud riis

c)

1102 90 50

Riisijahu

1103 19 50

Riisitangud ja -lihtjahu

1103 20 50

Riisigraanulid

1104 19 91

Helvestatud riis

ex 1104 19 99

Valtsitud riisiterad

1108 19 10

Riisitärklis

III osa: Suhkur

Suhkrusektoris reguleerib käesolev määrus järgmises tabelis loetletud tooteid:

| CN-kood | Kirjeldus |
| --- | --- |
| a) | 1212 91 | Suhkrupeet |
| 1212 99 20 | Suhkruroog |
| b) | 1701 | Roosuhkur ja peedisuhkur ning keemiliselt puhas sahharoos tahkel kujul |
| c) | 1702 20 | Vahtrasuhkur ja vahtrasiirup |
| 1702 60 95 ja
  1702 90 99 | Muud suhkrud, mis ei sisalda laktoosi, glükoosi, maltodekstriini ja isoglükoosi, tahkel kujul ja suhkrusiirupid, maitse- ja värviainelisanditeta |
| 1702 90 60 | Tehismesi, naturaalse meega segatud või segamata |
| 1702 90 71 | Karamell kuivaine sahharoosisisaldusega vähemalt 50 % massist |
| 2106 90 59 | Lõhna- ja maitseainetega või värvilisandiga suhkrusiirupid, v.a isoglükoosi-, laktoosi- ja glükoosisiirupid ning siirupid maltodekstriinist |
| d) | 1702 30 10
  1702 40 10
  1702 60 10
  1702 90 30 | Isoglükoos |
| e) | 1702 60 80
  1702 90 80 | Inuliinisiirup |
| f) | 1703 | Melass, mis on saadud suhkru ekstraheerimisel või rafineerimisel |
| g) | 2106 90 30 | Lõhna- ja maitseainetega või värvilisandiga isoglükoosisiirupid |
| h) | 2303 20 | Suhkrupeedi või suhkruroo pressimisjäägid jm suhkrutootmisjäätmed |

CN-kood

Kirjeldus

a)

1212 91

Suhkrupeet

1212 99 20

Suhkruroog

b)

1701

Roosuhkur ja peedisuhkur ning keemiliselt puhas sahharoos tahkel kujul

c)

1702 20

Vahtrasuhkur ja vahtrasiirup

1702 60 95 ja

1702 90 99

Muud suhkrud, mis ei sisalda laktoosi, glükoosi, maltodekstriini ja isoglükoosi, tahkel kujul ja suhkrusiirupid, maitse- ja värviainelisanditeta

1702 90 60

Tehismesi, naturaalse meega segatud või segamata

1702 90 71

Karamell kuivaine sahharoosisisaldusega vähemalt 50 % massist

2106 90 59

Lõhna- ja maitseainetega või värvilisandiga suhkrusiirupid, v.a isoglükoosi-, laktoosi- ja glükoosisiirupid ning siirupid maltodekstriinist

d)

1702 30 10

1702 40 10

1702 60 10

1702 90 30

Isoglükoos

e)

1702 60 80

1702 90 80

Inuliinisiirup

f)

1703

Melass, mis on saadud suhkru ekstraheerimisel või rafineerimisel

g)

2106 90 30

Lõhna- ja maitseainetega või värvilisandiga isoglükoosisiirupid

h)

2303 20

Suhkrupeedi või suhkruroo pressimisjäägid jm suhkrutootmisjäätmed

IV osa: Kuivsööt

Kuivsöödasektoris reguleerib käesolev määrus järgmises tabelis loetletud tooteid:

| CN-kood | Kirjeldus |
| --- | --- |
| a) | ex 1214 10 00 | – – | lutsernijahu ja -graanulid, kunstlikult kuuma õhu käes kuivatatud |

CN-kood

Kirjeldus

a)

ex 1214 10 00

– –

lutsernijahu ja -graanulid, kunstlikult kuuma õhu käes kuivatatud

| – – | muul viisil kuivatatud ja jahvatatud lutsernijahu ja -graanulid |
| --- | --- |

– –

muul viisil kuivatatud ja jahvatatud lutsernijahu ja -graanulid

ex 1214 90 90

| – – | lutsern, esparsett, ristik, lupiin, vikk jm kunstlikult kuuma õhu käes kuivatatud söödad, v.a hein, söödakapsas ja heina sisaldavad tooted |
| --- | --- |

– –

lutsern, esparsett, ristik, lupiin, vikk jm kunstlikult kuuma õhu käes kuivatatud söödad, v.a hein, söödakapsas ja heina sisaldavad tooted

| – – | muul viisil kuivatatud ja peenestatud lutsern, esparsett, ristik, lupiin, vikk, mesikas, põld-seahernes ja harilik nõiahammas |
| --- | --- |

– –

muul viisil kuivatatud ja peenestatud lutsern, esparsett, ristik, lupiin, vikk, mesikas, põld-seahernes ja harilik nõiahammas

b)

ex 2309 90 99

| – – | lutsernimahlast ja rohumahlast saadud valgukontsentraadid |
| --- | --- |

– –

lutsernimahlast ja rohumahlast saadud valgukontsentraadid

| – – | veetustatud tooted, mis on eranditult saadud eespool nimetatud kontsentraatide valmistamisel tekkinud tahketest jääkidest ja mahlast |
| --- | --- |

– –

veetustatud tooted, mis on eranditult saadud eespool nimetatud kontsentraatide valmistamisel tekkinud tahketest jääkidest ja mahlast

V osa: Seemned

Seemnesektoris reguleerib käesolev määrus järgmises tabelis loetletud tooteid:

| CN-kood | Kirjeldus |
| --- | --- |
| 0712 90 11 | Suhkrumaisi hübriidid: |
| – | külviks |

CN-kood

Kirjeldus

0712 90 11

Suhkrumaisi hübriidid:

–

külviks

0713 10 10

Herned (Pisum sativum):

| – | külviks |
| --- | --- |

–

külviks

ex 0713 20 00

kikerherned (nuudid):

| – | külviks |
| --- | --- |

–

külviks

ex 0713 31 00

Aedoad sordist Vigna mungo (L.) Hepper või Vigna radiata (L.) Wilczek:

| – | külviks |
| --- | --- |

–

külviks

ex 0713 32 00

Kandilised aedoad e adzukioad (Phaseolus või Vigna angularis):

| – | külviks |
| --- | --- |

–

külviks

0713 33 10

Harilikud aedoad, sh türgi oad (Phaseolus vulgaris):

| – | külviks |
| --- | --- |

–

külviks

ex 0713 39 00

Muud oad:

| – | külviks |
| --- | --- |

–

külviks

ex 0713 40 00

läätsed:

| – | külviks |
| --- | --- |

–

külviks

ex 0713 50 00

Põldoad (Vicia faba var. major) ja söödaoad (Vicia faba var. Equina, Vicia faba var. minor):

| – | külviks |
| --- | --- |

–

külviks

ex 0713 90 00

Muud kuivatatud kaunviljad:

| – | külviks |
| --- | --- |

–

külviks

1001 90 10

Speltanisu:

| – | külviks |
| --- | --- |

–

külviks

ex 1005 10

Maisi hübriidsordid seemneks

1006 10 10

Koorimata riis:

| – | külviks |
| --- | --- |

–

külviks

1007 00 10

Terasorgo hübriidid:

| – | külviks |
| --- | --- |

–

külviks

1201 00 10

Sojauba, purustatud või purustamata:

| – | külviks |
| --- | --- |

–

külviks

1202 10 10

Lüdimata maapähkel, röstimata või muul viisil kuumtöötlemata:

| – | külviks |
| --- | --- |

–

külviks

1204 00 10

Linaseemned, purustatud või purustamata:

| – | külviks |
| --- | --- |

–

külviks

1205 10 10 ja

ex 1205 90 00

Rapsi- või rüpsiseemned, purustatud või purustamata, seemneks

| – | muud |
| --- | --- |

–

muud

1206 00 10

Päevalilleseemned, purustatud või purustamata:

| – | külviks |
| --- | --- |

–

külviks

ex 1207

Muud õliseemned ja õliviljad, purustatud või purustamata:

| – | külviks |
| --- | --- |

–

külviks

1209

Seemned, viljad ja eosed:

| – | külviks |
| --- | --- |

–

külviks

VI osa: Humal

| 1. | Humalasektoris reguleerib käesolev määrus järgmises tabelis loetletud tooteid






  CN-kood | Kirjeldus |
| --- | --- | --- |
| 1210 | Humalakäbid, värsked või kuivatatud, ka jahvatatud, pulbristatud või graanulitena; lupuliin |

1.

Humalasektoris reguleerib käesolev määrus järgmises tabelis loetletud tooteid

CN-kood

Kirjeldus

1210

Humalakäbid, värsked või kuivatatud, ka jahvatatud, pulbristatud või graanulitena; lupuliin

| 2. | Käesoleva määruse eeskirju, mis käsitlevad turustamist ja kaubavahetust kolmandate riikidega, kohaldatakse ka järgmiste toodete suhtes:






  CN-kood | Kirjeldus |
| --- | --- | --- |
| 1302 13 00 | Humalamahlad ja -ekstraktid |

2.

Käesoleva määruse eeskirju, mis käsitlevad turustamist ja kaubavahetust kolmandate riikidega, kohaldatakse ka järgmiste toodete suhtes:

CN-kood

Kirjeldus

1302 13 00

Humalamahlad ja -ekstraktid

VII osa: Oliiviõli ja lauaoliivid

Oliivõli ja lauaoliivide sektoris reguleerib käesolev määrus järgmises tabelis loetletud tooteid:

| CN-kood | Kirjeldus |
| --- | --- |
| a) | 1509 | Oliiviõli ja selle fraktsioonid, rafineeritud või rafineerimata, kuid keemiliselt modifitseerimata |
| 1510 00 | Muud oliividest saadud õlid ja nende fraktsioonid, rafineeritud või rafineerimata, kuid keemiliselt modifitseerimata, k.a nende õlide või fraktsioonide segud rubriigi 1509 õlide või nende fraktsioonidega |
| b) | 0709 90 31 | Oliivid, värsked või jahutatud, muuks kasutuseks peale õli tootmise |
| 0709 90 39 | Muud oliivid, värsked või jahutatud |
| 0710 80 10 | Oliivid (kuumtöötlemata või eelnevalt aurutatud või keedetud), külmutatud |
| 0711 20 | Oliivid, lühiajaliseks säilitamiseks konserveeritud (näiteks gaasilise vääveldioksiidiga, soolvees, väävlishapus vees või muus konserveerivas lahuses), kuid kohe tarbimiseks kõlbmatud |
| ex 0712 90 90 | Kuivatatud oliivid, tervelt, tükeldatult, viilutatult, purustatult või pulbrina, muul viisil töötlemata |
| 2001 90 65 | Oliivid, äädika või äädikhappega toiduks valmistatud või konserveeritud |
| ex 2004 90 30 | Oliivid, toiduks valmistatud või konserveeritud ilma äädika või äädikhappeta, külmutatud |
| 2005 70 | Oliivid, toiduks valmistatud või konserveeritud ilma äädika või äädikhappeta, külmutamata |
| c) | 1522 00 31
  1522 00 39 | Loomsete või taimsete rasvainete või vahade töötlemise jäägid, mis sisaldavad oliiviõli omadustega õlisid |
| 2306 90 11
  2306 90 19 | Õlikoogid jm oliivõli ekstraheerimise tahked jäätmed |

CN-kood

Kirjeldus

a)

1509

Oliiviõli ja selle fraktsioonid, rafineeritud või rafineerimata, kuid keemiliselt modifitseerimata

1510 00

Muud oliividest saadud õlid ja nende fraktsioonid, rafineeritud või rafineerimata, kuid keemiliselt modifitseerimata, k.a nende õlide või fraktsioonide segud rubriigi 1509 õlide või nende fraktsioonidega

b)

0709 90 31

Oliivid, värsked või jahutatud, muuks kasutuseks peale õli tootmise

0709 90 39

Muud oliivid, värsked või jahutatud

0710 80 10

Oliivid (kuumtöötlemata või eelnevalt aurutatud või keedetud), külmutatud

0711 20

Oliivid, lühiajaliseks säilitamiseks konserveeritud (näiteks gaasilise vääveldioksiidiga, soolvees, väävlishapus vees või muus konserveerivas lahuses), kuid kohe tarbimiseks kõlbmatud

ex 0712 90 90

Kuivatatud oliivid, tervelt, tükeldatult, viilutatult, purustatult või pulbrina, muul viisil töötlemata

2001 90 65

Oliivid, äädika või äädikhappega toiduks valmistatud või konserveeritud

ex 2004 90 30

Oliivid, toiduks valmistatud või konserveeritud ilma äädika või äädikhappeta, külmutatud

2005 70

Oliivid, toiduks valmistatud või konserveeritud ilma äädika või äädikhappeta, külmutamata

c)

1522 00 31

1522 00 39

Loomsete või taimsete rasvainete või vahade töötlemise jäägid, mis sisaldavad oliiviõli omadustega õlisid

2306 90 11

2306 90 19

Õlikoogid jm oliivõli ekstraheerimise tahked jäätmed

VIII osa: Kiu tootmiseks kasvatatav lina ja kanep

Kiu tootmiseks kasvatatava lina ja kanepi sektoris reguleerib käesolev määrus järgmises tabelis loetletud tooteid:

| CN-kood | Kirjeldus |
| --- | --- |
| 5301 | Lina, toores või töödeldud (kuid ketramata); linatakud ja -jäätmed (sh lõngajäätmed ja kohestatud jäätmed) |
| 5302 | Harilik kanep (Cannabis sativa L.), toores või töödeldud, kuid ketramata; kanepitakud ja -jäätmed (sh lõngajäätmed ja kohestatud jäätmed) |

CN-kood

Kirjeldus

5301

Lina, toores või töödeldud (kuid ketramata); linatakud ja -jäätmed (sh lõngajäätmed ja kohestatud jäätmed)

5302

Harilik kanep (Cannabis sativa L.), toores või töödeldud, kuid ketramata; kanepitakud ja -jäätmed (sh lõngajäätmed ja kohestatud jäätmed)

IX osa: Puu- ja köögiviljad

Puu- ja köögiviljasektoris reguleerib käesolev määrus järgmises tabelis loetletud tooteid:

| CN-kood | Kirjeldus |
| --- | --- |
| 0702 00 00 | Tomatid, värsked või jahutatud |
| 0703 | Sibul, šalott, küüslauk, porrulauk jm sibulköögiviljad, värsked või jahutatud |
| 0704 | Kapsas, lillkapsas, nuikapsas, lehtkapsas ja muu söödav kapsas perekonnast Brassica, värske või jahutatud |
| 0705 | Aedsalat (Lactuca sativa) ja sigur (Cichorium spp.), värske või jahutatud |
| 0706 | Porgand, naeris, söögipeet, aed-piimjuur, juurseller, redis jms söödav juurvili, värske või jahutatud |
| 0707 00 | Kurgid ja kornišonid, värsked või jahutatud: |
| 0708 | Kaunviljad, poetatud või poetamata, värsked või jahutatud |
| ex 0709 | Muu köögivili, värsked või jahutatud, v.a alamrubriikide 0709 60 91, 0709 60 95, 0709 60 99, 0709 90 31, 0709 90 39 ja 0709 90 60 köögivili |
| ex 0802 | Muud pähklid, värsked või kuivatatud, lüditud või lüdimata, kooritud või koorimata, v.a alamrubriigi 0802 90 20 beetli- ja koolapähklid |
| 0803 00 11 | Värsked jahubanaanid |
| ex 0803 00 90 | Kuivatatud jahubanaanid |
| 0804 20 10 | Värsked viigimarjad |
| 0804 30 00 | Ananassid |
| 0804 40 00 | Avokaadod |
| 0804 50 00 | Guajaavid, mangod ja mangostanid |
| 0805 | Värsked või kuivatatud tsitrusviljad |
| 0806 10 10 | Värsked lauaviinamarjad |
| 0807 | Värsked melonid (k.a arbuusid) ja papaiad |
| 0808 | Värsked õunad, pirnid ja küdooniad |
| 0809 | Värsked aprikoosid, kirsid, virsikud (k.a nektariinid), ploomid ja laukaploomid |
| 0810 | Muud värsked marjad ja puuviljad |
| 0813 50 31
  0813 50 39 | Üksnes rubriikide 0801 ja 0802 kuivatatud pähklitest koosnevad segud |
| 0910 20 | Safran |
| ex 0910 99 | Aed-liivatee, värske või jahutatud |
| ex 1211 90 85 | Basiilik, meliss, münt, harilik pune (oregano), rosmariin, salvei, värske või jahutatud |
| 1212 99 30 | Jaanileivapuu kaunad |

CN-kood

Kirjeldus

0702 00 00

Tomatid, värsked või jahutatud

0703

Sibul, šalott, küüslauk, porrulauk jm sibulköögiviljad, värsked või jahutatud

0704

Kapsas, lillkapsas, nuikapsas, lehtkapsas ja muu söödav kapsas perekonnast Brassica, värske või jahutatud

0705

Aedsalat (Lactuca sativa) ja sigur (Cichorium spp.), värske või jahutatud

0706

Porgand, naeris, söögipeet, aed-piimjuur, juurseller, redis jms söödav juurvili, värske või jahutatud

0707 00

Kurgid ja kornišonid, värsked või jahutatud:

0708

Kaunviljad, poetatud või poetamata, värsked või jahutatud

ex 0709

Muu köögivili, värsked või jahutatud, v.a alamrubriikide 0709 60 91, 0709 60 95, 0709 60 99, 0709 90 31, 0709 90 39 ja 0709 90 60 köögivili

ex 0802

Muud pähklid, värsked või kuivatatud, lüditud või lüdimata, kooritud või koorimata, v.a alamrubriigi 0802 90 20 beetli- ja koolapähklid

0803 00 11

Värsked jahubanaanid

ex 0803 00 90

Kuivatatud jahubanaanid

0804 20 10

Värsked viigimarjad

0804 30 00

Ananassid

0804 40 00

Avokaadod

0804 50 00

Guajaavid, mangod ja mangostanid

0805

Värsked või kuivatatud tsitrusviljad

0806 10 10

Värsked lauaviinamarjad

0807

Värsked melonid (k.a arbuusid) ja papaiad

0808

Värsked õunad, pirnid ja küdooniad

0809

Värsked aprikoosid, kirsid, virsikud (k.a nektariinid), ploomid ja laukaploomid

0810

Muud värsked marjad ja puuviljad

0813 50 31

0813 50 39

Üksnes rubriikide 0801 ja 0802 kuivatatud pähklitest koosnevad segud

0910 20

Safran

ex 0910 99

Aed-liivatee, värske või jahutatud

ex 1211 90 85

Basiilik, meliss, münt, harilik pune (oregano), rosmariin, salvei, värske või jahutatud

1212 99 30

Jaanileivapuu kaunad

X osa: Töödeldud puu- ja köögiviljasaadused

Töödeldud puu- ja köögiviljasaaduste sektoris reguleerib käesolev määrus järgmises tabelis loetletud tooteid:

| CN-kood | Kirjeldus |
| --- | --- |
| a) | ex 0710 | Külmutatud köögivili (toores või eelnevalt aurutatud või keedetud), v.a alamrubriigi 0710 40 00 suhkrumais, alamrubriigi 0710 80 10 oliivid ja alamrubriigi 0710 80 59 puuviljad perekonnast Capsicum või Pimenta |
| | ex 0711 | Lühiajaliseks säilitamiseks konserveeritud köögivili (näiteks gaasilise vääveldioksiidiga, soolvees, väävlishapus vees või muus konserveerivas lahuses), kuid kohe tarbimiseks kõlbmatud, v.a alamrubriigi 0711 20 oliivid, alamrubriigi 0711 90 10 puuviljad perekonnast Capsicum või Pimenta ning alamrubriigi 0711 90 30 suhkrumais |
| | ex 0712 | Kuivatatud köögivili (tervelt, tükeldatult, viilutatult, purustatult või pulbrina), kuid muul viisil töötlemata, v.a alamrubriigi ex 0712 90 05 inimtarbimiseks kõlbmatud kunstlikult kuuma õhu käes kuivatatud kartulid, alamrubriikide ex 0712 90 11 ja 0712 90 19 suhkrumais ning alamrubriigi ex 0712 90 90 oliivid |
| | 0804 20 90 | Kuivatatud viigimarjad |
| | 0806 20 | Kuivatatud viinamarjad |
| | ex 0811 | Külmutatud puuviljad, marjad ja pähklid, kuumtöötlemata või aurutatud või vees keedetud, ilma suhkru- või muu magusainelisandita, v. a alamrubriigi ex 0811 90 95 külmutatud banaanid |
| | ex 0812 | Lühiajaliseks säilitamiseks konserveeritud puuviljad, marjad ja pähklid (näiteks gaasilise vääveldioksiidiga, soolvees, väävlishapus vees või muus konserveerivas lahuses), kuid kohe tarbimiseks kõlbmatud, v.a lühiajaliseks säilitamiseks konserveeritud banaanid, mis kuuluvad alamrubriiki ex 0812 90 98 |
| | ex 0813 | Kuivatatud puuviljad ja marjad, v.a rubriikide 0801–0806 puuviljad; selle grupi pähklite või kuivatatud puuviljade ja marjade segud, v.a segud ainult rubriikide 0801 ja 0802 pähklitest, mis kuulvad alamrubriikidesse 0813 50 31 ja 0813 50 39 |
| | 0814 00 00 | Tsitrusviljade või meloni (k.a arbuusi) koor, värske, külmutatud, kuivatatud või lühiajaliselt säilitatud soolvees, väävlishapus vees või muus konserveerivas lahuses |
| | 0904 20 10 | Kuivatatud paprika, purustamata ja jahvatamata |
| b) | ex 0811 | Külmutatud puuviljad, marjad ja pähklid, kuumtöötlemata, aurutatud või vees keedetud, suhkru- või muu magusainelisandiga |
| | ex 1302 20 | Pektiinid, pektinaadid ja pektaadid |
| | ex 2001 | Köögiviljad, puuviljad, marjad, pähklid jm taimede söödavad osad, äädika või äädikhappega toiduks valmistatud või konserveeritud, v.a:






  — | perekonda Capsicum kuuluvate taimede viljad, v.a alamrubriigi 2001 90 20 paprikad või pimendid |

CN-kood

Kirjeldus

a)

ex 0710

Külmutatud köögivili (toores või eelnevalt aurutatud või keedetud), v.a alamrubriigi 0710 40 00 suhkrumais, alamrubriigi 0710 80 10 oliivid ja alamrubriigi 0710 80 59 puuviljad perekonnast Capsicum või Pimenta

ex 0711

Lühiajaliseks säilitamiseks konserveeritud köögivili (näiteks gaasilise vääveldioksiidiga, soolvees, väävlishapus vees või muus konserveerivas lahuses), kuid kohe tarbimiseks kõlbmatud, v.a alamrubriigi 0711 20 oliivid, alamrubriigi 0711 90 10 puuviljad perekonnast Capsicum või Pimenta ning alamrubriigi 0711 90 30 suhkrumais

ex 0712

Kuivatatud köögivili (tervelt, tükeldatult, viilutatult, purustatult või pulbrina), kuid muul viisil töötlemata, v.a alamrubriigi ex 0712 90 05 inimtarbimiseks kõlbmatud kunstlikult kuuma õhu käes kuivatatud kartulid, alamrubriikide ex 0712 90 11 ja 0712 90 19 suhkrumais ning alamrubriigi ex 0712 90 90 oliivid

0804 20 90

Kuivatatud viigimarjad

0806 20

Kuivatatud viinamarjad

ex 0811

Külmutatud puuviljad, marjad ja pähklid, kuumtöötlemata või aurutatud või vees keedetud, ilma suhkru- või muu magusainelisandita, v. a alamrubriigi ex 0811 90 95 külmutatud banaanid

ex 0812

Lühiajaliseks säilitamiseks konserveeritud puuviljad, marjad ja pähklid (näiteks gaasilise vääveldioksiidiga, soolvees, väävlishapus vees või muus konserveerivas lahuses), kuid kohe tarbimiseks kõlbmatud, v.a lühiajaliseks säilitamiseks konserveeritud banaanid, mis kuuluvad alamrubriiki ex 0812 90 98

ex 0813

Kuivatatud puuviljad ja marjad, v.a rubriikide 0801–0806 puuviljad; selle grupi pähklite või kuivatatud puuviljade ja marjade segud, v.a segud ainult rubriikide 0801 ja 0802 pähklitest, mis kuulvad alamrubriikidesse 0813 50 31 ja 0813 50 39

0814 00 00

Tsitrusviljade või meloni (k.a arbuusi) koor, värske, külmutatud, kuivatatud või lühiajaliselt säilitatud soolvees, väävlishapus vees või muus konserveerivas lahuses

0904 20 10

Kuivatatud paprika, purustamata ja jahvatamata

b)

ex 0811

Külmutatud puuviljad, marjad ja pähklid, kuumtöötlemata, aurutatud või vees keedetud, suhkru- või muu magusainelisandiga

ex 1302 20

Pektiinid, pektinaadid ja pektaadid

ex 2001

Köögiviljad, puuviljad, marjad, pähklid jm taimede söödavad osad, äädika või äädikhappega toiduks valmistatud või konserveeritud, v.a:

—

perekonda Capsicum kuuluvate taimede viljad, v.a alamrubriigi 2001 90 20 paprikad või pimendid

| — | alamrubriigi 2001 90 30 suhkrumais (Zea mays var. saccharata) |
| --- | --- |

—

alamrubriigi 2001 90 30 suhkrumais (Zea mays var. saccharata)

| — | alamrubriigi 2001 90 40 jamss, bataat jms toiduks kasutatavad taimeosad, mis sisaldavad vähemalt 5 % massist tärklist |
| --- | --- |

—

alamrubriigi 2001 90 40 jamss, bataat jms toiduks kasutatavad taimeosad, mis sisaldavad vähemalt 5 % massist tärklist

| — | alamrubriigi 2001 90 60 palmipungad |
| --- | --- |

—

alamrubriigi 2001 90 60 palmipungad

| — | alamrubriigi 2001 90 65 oliivid |
| --- | --- |

—

alamrubriigi 2001 90 65 oliivid

| — | viinamarjalehed, humalavõrsed jm söödavad taimeosad, mis kuuluvad alamrubriiki ex 2001 90 99 |
| --- | --- |

—

viinamarjalehed, humalavõrsed jm söödavad taimeosad, mis kuuluvad alamrubriiki ex 2001 90 99

2002

Tomatid, toiduks valmistatud või konserveeritud ilma äädika või äädikhappeta

2003

Seened ja trühvlid, toiduks valmistatud või konserveeritud ilma äädika või äädikhappeta

ex 2004

Muud köögiviljad, toiduks valmistatud või konserveeritud ilma äädikata või äädikhappeta, külmutatud, v.a rubriigis 2006 nimetatud tooted, v.a alamrubriigi ex 2004 90 10 suhkrumais (Zea mays var. saccharata), alamrubriigi ex 2004 90 30 oliivid ja alamrubriigi 2004 10 91 kartulid, mis on valmistatud või konserveeritud peen- või jämejahuna või helvestena

ex 2005

Muud köögiviljad, toiduks valmistatud või konserveeritud ilma äädikata või äädikhappeta, külmutamata, v.a rubriigis 2006 nimetatud tooted, v.a alamrubriigi 2005 70 oliivid, alamrubriigi ex 2005 80 00 suhkrumais (Zea mays var. saccharata), ja Capsicumi perekonda kuuluvad puuviljad, v.a alamrubriigi 2005 99 10 paprika ja pimendid ja alamrubriigi 2005 20 10 kartulid, mis on valmistatud või konserveeritud peen- või jämejahuna või helvestena

ex 2006 00

Köögiviljad, puuviljad, pähklid, puuviljakoored jm taimeosad, suhkrus säilitatud (nõrutatud ja kuivatatud, glasuuritud või suhkrustatud), v.a rubriikide ex 2006 00 38 ja ex 2006 00 99 suhkrus konserveeritud banaanid

ex 2007

Džemmid, keedised, puuvilja- või marjaželeed, marmelaadid, puuvilja-, marja- või pähklipüreed ja pastad, saadud kuumtöötlemisel, suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma, v.a:

| — | alamrubriigi ex 2007 10 homogeenitud tooted banaanidest |
| --- | --- |

—

alamrubriigi ex 2007 10 homogeenitud tooted banaanidest

| — | alamrubriikide ex 2007 99 39, ex 2007 99 57 ja ex 2007 99 98 banaanikeedised, -želeed, -püreed või -pastad |
| --- | --- |

—

alamrubriikide ex 2007 99 39, ex 2007 99 57 ja ex 2007 99 98 banaanikeedised, -želeed, -püreed või -pastad

ex 2008

Puuviljad ja marjad, pähklid jm söödavad taimeosad, muul viisil toiduks valmistatud või konserveeritud, mujal nimetamata, suhkru-, muu magusaine- või alkoholilisandiga või ilma, v.a:

| — | alamrubriigi 2008 11 10 maapähklivõi |
| --- | --- |

—

alamrubriigi 2008 11 10 maapähklivõi

| — | alamrubriigi 2008 91 00 palmipungad |
| --- | --- |

—

alamrubriigi 2008 91 00 palmipungad

| — | alamrubriigi 2008 99 85 mais |
| --- | --- |

—

alamrubriigi 2008 99 85 mais

| — | alamrubriigi 2008 99 91 jamss, maguskartul ja muud söödavad taimeosad, mille tärklisesisaldus on vähemalt 5 % massist |
| --- | --- |

—

alamrubriigi 2008 99 91 jamss, maguskartul ja muud söödavad taimeosad, mille tärklisesisaldus on vähemalt 5 % massist

| — | viinamarjalehed, humalavõrsed jm söödavad taimeosad, mis kuuluvad alamrubriiki ex 2008 99 99 |
| --- | --- |

—

viinamarjalehed, humalavõrsed jm söödavad taimeosad, mis kuuluvad alamrubriiki ex 2008 99 99

| — | alamrubriikide ex 2008 92 59, ex 2008 92 78, ex 2008 92 93 ja ex 2008 92 98 segud banaanidest, muul moel valmistatud või konserveeritud |
| --- | --- |

—

alamrubriikide ex 2008 92 59, ex 2008 92 78, ex 2008 92 93 ja ex 2008 92 98 segud banaanidest, muul moel valmistatud või konserveeritud

| — | alamrubriikide ex 2008 99 49, ex 2008 99 67 ja ex 2008 99 99 muul viisil valmistatud ja konserveeritud banaanid |
| --- | --- |

—

alamrubriikide ex 2008 99 49, ex 2008 99 67 ja ex 2008 99 99 muul viisil valmistatud ja konserveeritud banaanid

ex 2009

Kääritamata, piirituselisandita marjamahlad, puu- ja köögiviljamahlad (v.a alamrubriikide 2009 61 ja 2009 69 viinamarjamahl ja viinamarjavirre ning alamrubriigi 2009 80 banaanimahl), suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma

XI osa: Banaanid

Banaanisektoris reguleerib käesolev määrus järgmises tabelis loetletud tooteid:

| CN-kood | Kirjeldus |
| --- | --- |
| 0803 00 19 | Värsked banaanid, v.a jahubanaanid |
| ex 0803 00 90 | Kuivatatud banaanid, v.a jahubanaanid |
| ex 0812 90 98 | Lühiajaliseks säilitamiseks konserveeritud banaanid |
| ex 0813 50 99 | Kuivatatud banaane sisaldavad segud |
| 1106 30 10 | Banaanidest valmistatud peen- ja jämejahu ning pulber |
| ex 2006 00 99 | Suhkrus säilitatud banaanid |
| ex 2007 10 99 | Homogeenitud tooted banaanidest |
| ex 2007 99 39
  ex 2007 99 57
  ex 2007 99 98 | Banaanikeedised, -želeed, -marmelaadid, -püreed ja -pastad |
| ex 2008 92 59
  ex 2008 92 78
  ex 2008 92 93
  ex 2008 92 98 | Muul viisil valmistatud või säilitatud banaane sisaldavad segud, piirituselisandita |
| ex 2008 99 49
  ex 2008 99 67
  ex 2008 99 99 | Muul viisil valmistatud või säilitatud banaanid |
| ex 2009 80 35
  ex 2009 80 38
  ex 2009 80 79
  ex 2009 80 86
  ex 2009 80 89
  ex 2009 80 99 | Banaanimahl |

CN-kood

Kirjeldus

0803 00 19

Värsked banaanid, v.a jahubanaanid

ex 0803 00 90

Kuivatatud banaanid, v.a jahubanaanid

ex 0812 90 98

Lühiajaliseks säilitamiseks konserveeritud banaanid

ex 0813 50 99

Kuivatatud banaane sisaldavad segud

1106 30 10

Banaanidest valmistatud peen- ja jämejahu ning pulber

ex 2006 00 99

Suhkrus säilitatud banaanid

ex 2007 10 99

Homogeenitud tooted banaanidest

ex 2007 99 39

ex 2007 99 57

ex 2007 99 98

Banaanikeedised, -želeed, -marmelaadid, -püreed ja -pastad

ex 2008 92 59

ex 2008 92 78

ex 2008 92 93

ex 2008 92 98

Muul viisil valmistatud või säilitatud banaane sisaldavad segud, piirituselisandita

ex 2008 99 49

ex 2008 99 67

ex 2008 99 99

Muul viisil valmistatud või säilitatud banaanid

ex 2009 80 35

ex 2009 80 38

ex 2009 80 79

ex 2009 80 86

ex 2009 80 89

ex 2009 80 99

Banaanimahl

XII osa: Vein

Veinisektoris reguleerib käesolev määrus järgmises tabelis loetletud tooteid:

| CN-kood | Kirjeldus |
| --- | --- |
| a) | 2009 61
  2009 69 | Viinamarjamahl (k.a viinamarjavirre) |
| 2204 30 92
  2204 30 94
  2204 30 96
  2204 30 98 | Muu viinamarjavirre, v.a osaliselt käärinud või kus käärimine on peatatud alkoholi lisamata |
| b) | ex 2204 | Viinamarjaveinid värsketest viinamarjadest, k.a kangendatud veinid; viinamarjavirre, v.a rubriiki 2009 kuuluv; v.a alamrubriikidesse 2204 30 92, 2204 30 94, 2204 30 96 ja 2204 30 98 kuuluvad muud viinamarjavirded |
| c) | 0806 10 90 | Värsked viinamarjad, v.a lauaviinamarjad |
| 2209 00 11
  2209 00 19 | Veiniäädikas |
| d) | 2206 00 10 | Piquette |
| 2307 00 11
  2307 00 19 | Veinisete |
| 2308 00 11
  2308 00 19 | Viinamarjade pressimisjäägid |

CN-kood

Kirjeldus

a)

2009 61

2009 69

Viinamarjamahl (k.a viinamarjavirre)

2204 30 92

2204 30 94

2204 30 96

2204 30 98

Muu viinamarjavirre, v.a osaliselt käärinud või kus käärimine on peatatud alkoholi lisamata

b)

ex 2204

Viinamarjaveinid värsketest viinamarjadest, k.a kangendatud veinid; viinamarjavirre, v.a rubriiki 2009 kuuluv; v.a alamrubriikidesse 2204 30 92, 2204 30 94, 2204 30 96 ja 2204 30 98 kuuluvad muud viinamarjavirded

c)

0806 10 90

Värsked viinamarjad, v.a lauaviinamarjad

2209 00 11

2209 00 19

Veiniäädikas

d)

2206 00 10

Piquette

2307 00 11

2307 00 19

Veinisete

2308 00 11

2308 00 19

Viinamarjade pressimisjäägid

XIII osa: Eluspuud ja muud taimed, taimesibulad, -juured jms; lõikelilled ja dekoratiivne taimmaterjal

Eluspuude ja muude taimede ja lillekasvatustoodete (sibulad, juured jm), lõikelillede ja dekoratiivse taimmaterjali valdkonnas reguleerib käesolev määrus kombineeritud nomenklatuuri gruppi 6 kuuluvaid tooteid.

XIV osa: Toortubakas

Toortubakasektoris reguleerib käesolev määrus kombineeritud nomenklatuuri rubriiki 2401 kuuluvat toor- või töötlemata tubakat ja tubakajäätmeid.

XV osa: Veise- ja vasikaliha

Veise- ja vasikalihasektoris reguleerib käesolev määrus järgmises tabelis loetletud tooteid:

| CN-kood | Kirjeldus |
| --- | --- |
| a) | 0102 90 05 kun
  0102 90 79 | Elusad koduveised, v.a tõupuhtad aretusloomad |
| 0201 | Värske või jahutatud veiseliha |
| 0202 | Külmutatud veiseliha |
| 0206 10 95 | Paks vaheliha ja õhuke vaheliha, värske või jahutatud |
| 0206 29 91 | Paks vaheliha ja õhuke vaheliha, külmutatud |
| 0210 20 | Veiseliha, soolatud, soolvees, kuivatatud või suitsutatud |
| 0210 99 51 | Paks vaheliha ja õhuke vaheliha, soolatud, soolvees, kuivatatud või suitsutatud |
| 0210 99 90 | Toiduks kasutatav jahu ja pulber lihast või rupsist |
| 1602 50 10 | Muud veiselihast või -rupsist valmistatud tooted ja konservid, kuumtöötlemata; segud kuumtöödeldud ja kuumtöötlemata lihast või rupsist |
| 1602 90 61 | Muud lihast või rupsist valmistatud tooted ja konservid, mis sisaldavad veiseliha või rupsi, kuumtöötlemata; segud kuumtöödeldud ja kuumtöötlemata lihast või rupsist |
| b) | 0102 10 | Elusveised, tõupuhtad aretusloomad |
| 0206 10 91
  0206 10 99 | Toidukõlblik veise rups, v.a paks vaheliha ja õhuke vaheliha, värske või jahutatud, välja arvatud farmaatsiatoodete tooraineks |
| 0206 21 00
  0206 22 00
  0206 29 99 | Toidukõlblik veise rups, v.a paks vaheliha ja õhuke vaheliha, külmutatud, välja arvatud farmaatsiatoodete tooraineks |
| 0210 99 59 | Toidukõlblik veise rups, soolatud, soolvees, kuivatatud või suitsutatud, v.a paks vaheliha ja õhuke vaheliha |
| ex 1502 00 90 | Veiserasv ja -raskude, v.a rubriiki 1503 kuuluv |
| 1602 50 31–
  1602 50 80 | Muud veiselihast või veiseliharupsist valmistatud tooted ja konservid, v.a kuumtöötlemata liha või liharups ning segud kuumtöödeldud ja kuumtöötlemata lihast või rupsist |
| 1602 90 69 | Muud lihast või rupsist valmistatud tooted ja konservid, mis sisaldavad veiseliha või rupsi, v.a kuumtöötlemata; segud kuumtöödeldud ja kuumtöötlemata lihast või rupsist |

CN-kood

Kirjeldus

a)

0102 90 05 kun

0102 90 79

Elusad koduveised, v.a tõupuhtad aretusloomad

0201

Värske või jahutatud veiseliha

0202

Külmutatud veiseliha

0206 10 95

Paks vaheliha ja õhuke vaheliha, värske või jahutatud

0206 29 91

Paks vaheliha ja õhuke vaheliha, külmutatud

0210 20

Veiseliha, soolatud, soolvees, kuivatatud või suitsutatud

0210 99 51

Paks vaheliha ja õhuke vaheliha, soolatud, soolvees, kuivatatud või suitsutatud

0210 99 90

Toiduks kasutatav jahu ja pulber lihast või rupsist

1602 50 10

Muud veiselihast või -rupsist valmistatud tooted ja konservid, kuumtöötlemata; segud kuumtöödeldud ja kuumtöötlemata lihast või rupsist

1602 90 61

Muud lihast või rupsist valmistatud tooted ja konservid, mis sisaldavad veiseliha või rupsi, kuumtöötlemata; segud kuumtöödeldud ja kuumtöötlemata lihast või rupsist

b)

0102 10

Elusveised, tõupuhtad aretusloomad

0206 10 91

0206 10 99

Toidukõlblik veise rups, v.a paks vaheliha ja õhuke vaheliha, värske või jahutatud, välja arvatud farmaatsiatoodete tooraineks

0206 21 00

0206 22 00

0206 29 99

Toidukõlblik veise rups, v.a paks vaheliha ja õhuke vaheliha, külmutatud, välja arvatud farmaatsiatoodete tooraineks

0210 99 59

Toidukõlblik veise rups, soolatud, soolvees, kuivatatud või suitsutatud, v.a paks vaheliha ja õhuke vaheliha

ex 1502 00 90

Veiserasv ja -raskude, v.a rubriiki 1503 kuuluv

1602 50 31–

1602 50 80

Muud veiselihast või veiseliharupsist valmistatud tooted ja konservid, v.a kuumtöötlemata liha või liharups ning segud kuumtöödeldud ja kuumtöötlemata lihast või rupsist

1602 90 69

Muud lihast või rupsist valmistatud tooted ja konservid, mis sisaldavad veiseliha või rupsi, v.a kuumtöötlemata; segud kuumtöödeldud ja kuumtöötlemata lihast või rupsist

XVI osa: Piim ja piimatooted

Piima ja piimatootesektoris reguleerib käesolev määrus järgmises tabelis loetletud tooteid:

| CN-kood | Kirjeldus |
| --- | --- |
| a) | 0401 | Piim ja rõõsk koor, kontsentreerimata, suhkru- või muu magusainelisandita |
| b) | 0402 | Piim ja rõõsk koor, kontsentreeritud või suhkru- või muu magusainelisandiga |
| c) | 0403 10 11
  kuni 0403 10 39
  0403 90 11
  kuni 0403 90 69 | Petipiim, kalgendatud piim ja koor, jogurt, keefir ja muu fermenteeritud või hapendatud piim ja koor, (kontsentreeritud või kontsentreerimata, suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma, lõhna- ja maitseaineteta, puuvilja-, pähkli- või kakaolisandita) |
| d) | 0404 | Vadak, kontsentreeritud või kontsentreerimata, suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma; mujal nimetamata tooted naturaalsetest piimakomponentidest, suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma |
| e) | ex 0405 | Või ja muud piimarasvad; piimarasvavõided rasvasisaldusega üle 75 %, kuid alla 80 % massist |
| f) | 0406 | Juust ja kohupiim |
| g) | 1702 19 00 | Lõhna- ja maitseaine või värvainelisanditeta laktoos ja laktoosisiirup, kuivaine laktoosisisaldusega vähem kui 99 % massist, väljendatud veevaba laktoosina kuivaines |
| h) | 2106 90 51 | Lõhna- ja maitseainetega või värvainelisandiga laktoosisiirupid |
| i) | ex 2309 | Loomasöödana kasutatavad tooted: |
| – | valmistoidud ja sööt, mis sisaldavad tooteid, mille suhtes kohaldatakse käesolevat määrust kas otseselt või määruse (EÜ) nr 1667/2006 alusel, v.a valmistoidud ja sööt, mille suhtes kehtib käesoleva lisa I osa. |

CN-kood

Kirjeldus

a)

0401

Piim ja rõõsk koor, kontsentreerimata, suhkru- või muu magusainelisandita

b)

0402

Piim ja rõõsk koor, kontsentreeritud või suhkru- või muu magusainelisandiga

c)

0403 10 11

kuni 0403 10 39

0403 90 11

kuni 0403 90 69

Petipiim, kalgendatud piim ja koor, jogurt, keefir ja muu fermenteeritud või hapendatud piim ja koor, (kontsentreeritud või kontsentreerimata, suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma, lõhna- ja maitseaineteta, puuvilja-, pähkli- või kakaolisandita)

d)

0404

Vadak, kontsentreeritud või kontsentreerimata, suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma; mujal nimetamata tooted naturaalsetest piimakomponentidest, suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma

e)

ex 0405

Või ja muud piimarasvad; piimarasvavõided rasvasisaldusega üle 75 %, kuid alla 80 % massist

f)

0406

Juust ja kohupiim

g)

1702 19 00

Lõhna- ja maitseaine või värvainelisanditeta laktoos ja laktoosisiirup, kuivaine laktoosisisaldusega vähem kui 99 % massist, väljendatud veevaba laktoosina kuivaines

h)

2106 90 51

Lõhna- ja maitseainetega või värvainelisandiga laktoosisiirupid

i)

ex 2309

Loomasöödana kasutatavad tooted:

–

valmistoidud ja sööt, mis sisaldavad tooteid, mille suhtes kohaldatakse käesolevat määrust kas otseselt või määruse (EÜ) nr 1667/2006 alusel, v.a valmistoidud ja sööt, mille suhtes kehtib käesoleva lisa I osa.

XVII osa: Sealiha

Sealihasektoris reguleerib käesolev määrus järgmises tabelis loetletud tooteid:

| CN-kood | Kirjeldus |
| --- | --- |
| a) | ex 0103 | Elusad kodusead, v.a tõupuhtad aretusloomad |
| b) | ex 0203 | Värske, jahutatud või külmutatud kodusealiha |
| ex 0206 | Kodusea söödav rups, värske, jahutatud või külmutatud, v.a farmaatsiatoodete tooraineks |
| ex 0209 00 | Seapekk ilma tailihata, sulatamata või muul viisil ekstraheerimata, värske, jahutatud, külmutatud, soolatud, soolvees, kuivatatud või suitsutatud |
| ex 0210 | Kodusea liha ja söödav rups, soolatud, soolvees, kuivatatud või suitsutatud |
| 1501 00 11
  1501 00 19 | Searasv ja -raskude (k.a seapekk) |
| c) | 1601 00 | Vorstid jms tooted lihast, rupsist või verest; nende baasil valmistatud toiduained |
| 1602 10 00 | Homogeenitud tooted lihast, rupsist või verest |
| 1602 20 90 | Loomamaksast, v.a hane- või pardimaksast tooted või konservid |
| 1602 41 10
  1602 42 10
  1602 49 11 –
  1602 49 50 | Muud kodusealiha või -rupsi sisaldavad tooted või konservid |
| 1602 90 10 | Tooted mis tahes looma verest |
| 1602 90 51 | Muud kodusealiha või -rupsi sisaldavad tooted või konservid |
| 1902 20 30 | Täidisega pastatooted, kuumtöödeldud või muul viisil toiduks valmistatud või mitte, mis sisaldavad üle 20 % massist vorsti või vorstitooteid, mis tahes liha või rupsi, k.a mis tahes liiki või päritoluga rasva |

CN-kood

Kirjeldus

a)

ex 0103

Elusad kodusead, v.a tõupuhtad aretusloomad

b)

ex 0203

Värske, jahutatud või külmutatud kodusealiha

ex 0206

Kodusea söödav rups, värske, jahutatud või külmutatud, v.a farmaatsiatoodete tooraineks

ex 0209 00

Seapekk ilma tailihata, sulatamata või muul viisil ekstraheerimata, värske, jahutatud, külmutatud, soolatud, soolvees, kuivatatud või suitsutatud

ex 0210

Kodusea liha ja söödav rups, soolatud, soolvees, kuivatatud või suitsutatud

1501 00 11

1501 00 19

Searasv ja -raskude (k.a seapekk)

c)

1601 00

Vorstid jms tooted lihast, rupsist või verest; nende baasil valmistatud toiduained

1602 10 00

Homogeenitud tooted lihast, rupsist või verest

1602 20 90

Loomamaksast, v.a hane- või pardimaksast tooted või konservid

1602 41 10

1602 42 10

1602 49 11 –

1602 49 50

Muud kodusealiha või -rupsi sisaldavad tooted või konservid

1602 90 10

Tooted mis tahes looma verest

1602 90 51

Muud kodusealiha või -rupsi sisaldavad tooted või konservid

1902 20 30

Täidisega pastatooted, kuumtöödeldud või muul viisil toiduks valmistatud või mitte, mis sisaldavad üle 20 % massist vorsti või vorstitooteid, mis tahes liha või rupsi, k.a mis tahes liiki või päritoluga rasva

XVIII osa: Lamba- ja kitseliha

Lamba- ja kitselihasektoris reguleerib käesolev määrus järgmises tabelis loetletud tooteid:

| CN-kood | Kirjeldus |
| --- | --- |
| a) | 0104 10 30 | Lambatalled (kuni aasta vanused) |
| | 0104 10 80 | Eluslambad, v.a. tõupuhtad aretusloomad ja lambatalled |
| | 0104 20 90 | Eluskitsed, v.a tõupuhtad aretusloomad |
| | 0204 | Lamba- ja kitseliha, värske, jahutatud või külmutatud |
| | 0210 99 21 | Lamba- ja kitseliha, kondiga, soolatud, soolvees, kuivatatud või suitsutatud |
| | 0210 99 29 | Lamba- ja kitseliha, kondita, soolatud, soolvees, kuivatatud või suitsutatud |
| b) | 0104 10 10 | Eluslambad – tõupuhtad aretusloomad |
| | 0104 20 10 | Eluskitsed – tõupuhtad aretusloomad |
| | 0206 80 99 | Lamba ja kitse söödav rups, värske või jahutatud, v.a farmaatsiatoodete tooraineks |
| | 0206 90 99 | Lamba ja kitse söödav rups, külmutatud, v.a farmaatsiatoodete tooraineks |
| | 0210 99 60 | Lamba ja kitse söödav rups, soolatud, soolvees, kuivatatud või suitsutatud |
| | ex 1502 00 90 | Lamba- või kitserasv ja -rasvkude, v.a rubriiki 1503 kuuluv |
| c) | 1602 90 72 | Muud lamba- ja kitselihast või lamba ja kitse rupsist valmistatud tooted või konservid, kuumtöötlemata; |
| | 1602 90 74 | Segud kuumtöödeldud ja kuumtöötlemata lihast või rupsist |
| d) | 1602 90 76
  1602 90 78 | Muud lihast või rupsist valmistatud tooted või konservid, v.a kuumtöötlemata või segud kuumtöödeldud ja kuumtöötlemata lihast või rupsist |

CN-kood

Kirjeldus

a)

0104 10 30

Lambatalled (kuni aasta vanused)

0104 10 80

Eluslambad, v.a. tõupuhtad aretusloomad ja lambatalled

0104 20 90

Eluskitsed, v.a tõupuhtad aretusloomad

0204

Lamba- ja kitseliha, värske, jahutatud või külmutatud

0210 99 21

Lamba- ja kitseliha, kondiga, soolatud, soolvees, kuivatatud või suitsutatud

0210 99 29

Lamba- ja kitseliha, kondita, soolatud, soolvees, kuivatatud või suitsutatud

b)

0104 10 10

Eluslambad – tõupuhtad aretusloomad

0104 20 10

Eluskitsed – tõupuhtad aretusloomad

0206 80 99

Lamba ja kitse söödav rups, värske või jahutatud, v.a farmaatsiatoodete tooraineks

0206 90 99

Lamba ja kitse söödav rups, külmutatud, v.a farmaatsiatoodete tooraineks

0210 99 60

Lamba ja kitse söödav rups, soolatud, soolvees, kuivatatud või suitsutatud

ex 1502 00 90

Lamba- või kitserasv ja -rasvkude, v.a rubriiki 1503 kuuluv

c)

1602 90 72

Muud lamba- ja kitselihast või lamba ja kitse rupsist valmistatud tooted või konservid, kuumtöötlemata;

1602 90 74

Segud kuumtöödeldud ja kuumtöötlemata lihast või rupsist

d)

1602 90 76

1602 90 78

Muud lihast või rupsist valmistatud tooted või konservid, v.a kuumtöötlemata või segud kuumtöödeldud ja kuumtöötlemata lihast või rupsist

XIX osa: Munad

Munasektoris reguleerib käesolev määrus järgmises tabelis loetletud tooteid:

| CN-kood | Kirjeldus |
| --- | --- |
| a) | 0407 00 11
  0407 00 19
  0407 00 30 | Kodulinnumunad (koorega), värsked, konserveeritud või kuumtöödeldud |
| b) | 0408 11 80
  0408 19 81
  0408 19 89
  0408 91 80
  0408 99 80 | Kooreta linnumunad ja munakollased, värsked, kuivatatud, vees või aurus keedetud, vormitud, külmutatud või muul viisil töödeldud (suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma), v.a inimtoiduks kõlbmatud |

CN-kood

Kirjeldus

a)

0407 00 11

0407 00 19

0407 00 30

Kodulinnumunad (koorega), värsked, konserveeritud või kuumtöödeldud

b)

0408 11 80

0408 19 81

0408 19 89

0408 91 80

0408 99 80

Kooreta linnumunad ja munakollased, värsked, kuivatatud, vees või aurus keedetud, vormitud, külmutatud või muul viisil töödeldud (suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma), v.a inimtoiduks kõlbmatud

XX osa: Kodulinnuliha

Kodulinnulihasektoris reguleerib käesolev määrus järgmises tabelis loetletud tooteid:

| CN-kood | Kirjeldus |
| --- | --- |
| a) | 0105 | Eluskodulinnud, s.o kanad liigist Gallus domesticus, pardid, haned, kalkunid ja pärlkanad |
| b) | ex 0207 | Rubriigi 0105 kodulindude värske, jahutatud või külmutatud liha ja söödav rups, v.a punkti c alla kuuluv maks |
| c) | 0207 13 91 | Kodulinnumaks, värske, jahutatud või külmutatud |
| 0207 14 91 | |
| 0207 26 91 | |
| 0207 27 91 | |
| 0207 34 | |
| 0207 35 91 | |
| 0207 36 81 | |
| 0207 36 85 | |
| 0207 36 89 | |
| 0210 99 71 | Kodulinnumaks, soolatud, soolvees, kuivatatud või suitsutatud |
| 0210 99 79 | |
| d) | 0209 00 90 | Kodulindude rasv, sulatamata või muul viisil ekstraheerimata, värske, jahutatud, külmutatud, soolatud, soolvees, kuivatatud või suitsutatud |
| e) | 1501 00 90 | Kodulindude rasv ja -rasvkude |
| f) | 1602 20 11 | Muul viisil valmistatud või konserveeritud hane- või pardimaks |
| 1602 20 19 | |
| 1602 31 | Rubriigis 0105 nimetatud kodulindude liha või söödav rups, muul viisil valmistatud või konserveeritud |
| 1602 32 | |
| 1602 39 | |

CN-kood

Kirjeldus

a)

0105

Eluskodulinnud, s.o kanad liigist Gallus domesticus, pardid, haned, kalkunid ja pärlkanad

b)

ex 0207

Rubriigi 0105 kodulindude värske, jahutatud või külmutatud liha ja söödav rups, v.a punkti c alla kuuluv maks

c)

0207 13 91

Kodulinnumaks, värske, jahutatud või külmutatud

0207 14 91

0207 26 91

0207 27 91

0207 34

0207 35 91

0207 36 81

0207 36 85

0207 36 89

0210 99 71

Kodulinnumaks, soolatud, soolvees, kuivatatud või suitsutatud

0210 99 79

d)

0209 00 90

Kodulindude rasv, sulatamata või muul viisil ekstraheerimata, värske, jahutatud, külmutatud, soolatud, soolvees, kuivatatud või suitsutatud

e)

1501 00 90

Kodulindude rasv ja -rasvkude

f)

1602 20 11

Muul viisil valmistatud või konserveeritud hane- või pardimaks

1602 20 19

1602 31

Rubriigis 0105 nimetatud kodulindude liha või söödav rups, muul viisil valmistatud või konserveeritud

1602 32

1602 39

XXI osa: Muud tooted

| CN-kood | Kirjeldus |
| --- | --- |
| ex 0101 | Elushobused, -eeslid, -muulad ja -hobueeslid: |
| 0101 10 | – | tõupuhtad aretusloomad: |

CN-kood

Kirjeldus

ex 0101

Elushobused, -eeslid, -muulad ja -hobueeslid:

0101 10

–

tõupuhtad aretusloomad:

0101 10 10

| – – | hobused (2) |
| --- | --- |

– –

hobused (2)

0101 10 90

| – – | muud |
| --- | --- |

– –

muud

0101 90

| – | muud: |
| --- | --- |

–

muud:

| – – | hobused: |
| --- | --- |

– –

hobused:

0101 90 19

| – – – | muud kui tapaloomad |
| --- | --- |

– – –

muud kui tapaloomad

0101 90 30

| – – | eeslid |
| --- | --- |

– –

eeslid

0101 90 90

| – – | muulad ja hobueeslid |
| --- | --- |

– –

muulad ja hobueeslid

ex 0102

Elusveised:

ex 0102 90

| – | muud kui tõupuhtad aretusloomad: |
| --- | --- |

–

muud kui tõupuhtad aretusloomad:

0102 90 90

| – – | muud kui kodusead |
| --- | --- |

– –

muud kui kodusead

ex 0103

Elussead:

0103 10 00

| – | tõupuhtad aretusloomad (3) |
| --- | --- |

–

tõupuhtad aretusloomad (3)

| – | muud: |
| --- | --- |

–

muud:

ex 0103 91

| – – | massiga alla 50 kg: |
| --- | --- |

– –

massiga alla 50 kg:

0103 91 90

| – – – | muud kui kodusead |
| --- | --- |

– – –

muud kui kodusead

ex 0103 92

| – – | massiga 50 kg ja rohkem |
| --- | --- |

– –

massiga 50 kg ja rohkem

0103 92 90

| – – | muud kui kodusead |
| --- | --- |

– –

muud kui kodusead

0106 00

Muud elusloomad

ex 0203

Värske, jahutatud või külmutatud sealiha:

| – | värske või jahutatud: |
| --- | --- |

–

värske või jahutatud:

ex 0203 11

| – – | rümbad ja poolrümbad: |
| --- | --- |

– –

rümbad ja poolrümbad:

0203 11 90

| – – – | muu kui kodusea |
| --- | --- |

– – –

muu kui kodusea

ex 0203 12

| – – | tagaosad, abatükid ja nende jaotustükid, kondiga: |
| --- | --- |

– –

tagaosad, abatükid ja nende jaotustükid, kondiga:

0203 12 90

| – – – | muu kui kodusea |
| --- | --- |

– – –

muu kui kodusea

ex 0203 19

| – – | muud: |
| --- | --- |

– –

muud:

0203 19 90

| – – – | muu kui kodusea |
| --- | --- |

– – –

muu kui kodusea

| – – | külmutatud: |
| --- | --- |

– –

külmutatud:

ex 0203 21

| – – | rümbad ja poolrümbad: |
| --- | --- |

– –

rümbad ja poolrümbad:

0203 21 90

| – – – | muu kui kodusea |
| --- | --- |

– – –

muu kui kodusea

ex 0203 22

| – – | tagaosad, abatükid ja nende jaotustükid, kondiga: |
| --- | --- |

– –

tagaosad, abatükid ja nende jaotustükid, kondiga:

0203 22 90

| – – – | muu kui kodusea |
| --- | --- |

– – –

muu kui kodusea

ex 0203 29

| – – | muud: |
| --- | --- |

– –

muud:

0203 29 90

| – – – | muu kui kodusea |
| --- | --- |

– – –

muu kui kodusea

ex 0205 00

Eesli-, muula- või hobueesliliha, värske, jahutatud või külmutatud

ex 0206

Veise, sea, lamba, kitse, hobuse, eesli, muula või hobueesli söödav rups, värske, jahutatud või külmutatud:

ex 0206 10

| – | veise rups, värske või jahutatud |
| --- | --- |

–

veise rups, värske või jahutatud

0206 10 10

| – – | farmaatsiatoodete tooraineks (4) |
| --- | --- |

– –

farmaatsiatoodete tooraineks (4)

| – | veise rups, külmutatud: |
| --- | --- |

–

veise rups, külmutatud:

ex 0206 22 00

| – – | maks: |
| --- | --- |

– –

maks:

| – – – | farmaatsiatoodete tooraineks (4) |
| --- | --- |

– – –

farmaatsiatoodete tooraineks (4)

ex 0206 29

| – – | muud: |
| --- | --- |

– –

muud:

0206 29 10

| – – – | farmaatsiatoodete tooraineks (4) |
| --- | --- |

– – –

farmaatsiatoodete tooraineks (4)

ex 0206 30 00

| – | searups, värske või jahutatud: |
| --- | --- |

–

searups, värske või jahutatud:

| – – – | farmaatsiatoodete tooraineks (4) |
| --- | --- |

– – –

farmaatsiatoodete tooraineks (4)

| – – | muud: |
| --- | --- |

– –

muud:

| – – – | muu kui kodusea |
| --- | --- |

– – –

muu kui kodusea

| – | sea rups, külmutatud: |
| --- | --- |

–

sea rups, külmutatud:

ex 0206 41 00

| – – | maks: |
| --- | --- |

– –

maks:

| – – – – | farmaatsiatoodete tooraineks (4) |
| --- | --- |

– – – –

farmaatsiatoodete tooraineks (4)

| – – – | muud: |
| --- | --- |

– – –

muud:

| – – – – | muu kui kodusea |
| --- | --- |

– – – –

muu kui kodusea

ex 0206 49

| – – | muud: |
| --- | --- |

– –

muud:

ex 0206 49 20

| – – – | kodusea rups: |
| --- | --- |

– – –

kodusea rups:

| – – – – | farmaatsiatoodete tooraineks (4) |
| --- | --- |

– – – –

farmaatsiatoodete tooraineks (4)

0206 49 80

| – – – | muud |
| --- | --- |

– – –

muud

ex 0206 80

| – | muu rups, värske või jahutatud: |
| --- | --- |

–

muu rups, värske või jahutatud:

0206 80 10

| – – | farmaatsiatoodete tooraineks (4) |
| --- | --- |

– –

farmaatsiatoodete tooraineks (4)

| – – | muud: |
| --- | --- |

– –

muud:

0206 80 91

| – – – | hobuse, eesli, muula ja hobueesli rups |
| --- | --- |

– – –

hobuse, eesli, muula ja hobueesli rups

ex 0206 90

| – | muu rups, külmutatud: |
| --- | --- |

–

muu rups, külmutatud:

0206 90 10

| – – | farmaatsiatoodete tooraineks (4) |
| --- | --- |

– –

farmaatsiatoodete tooraineks (4)

| – – | muud: |
| --- | --- |

– –

muud:

0206 90 91

| – – – | hobuse, eesli, muula ja hobueesli rups |
| --- | --- |

– – –

hobuse, eesli, muula ja hobueesli rups

0208

Muu liha ja söödav rups, värske, jahutatud või külmutatud

ex 0210

Liha ja söödav rups, soolatud, soolvees, kuivatatud või suitsutatud; toiduks kasutatav lihast või rupsist valmistatud jahu või pulber:

| – | sealiha: |
| --- | --- |

–

sealiha:

ex 0210 11

| – – | tagaosad, abatükid ja nende jaotustükid, kondiga: |
| --- | --- |

– –

tagaosad, abatükid ja nende jaotustükid, kondiga:

0210 11 90

| – – – | muu kui kodusea |
| --- | --- |

– – –

muu kui kodusea

ex 0210 12

| – – | kõhutükid (läbikasvanud) ja nende jaotustükid: |
| --- | --- |

– –

kõhutükid (läbikasvanud) ja nende jaotustükid:

0210 12 90

| – – – | muu kui kodusea |
| --- | --- |

– – –

muu kui kodusea

ex 0210 19

| – – | muud: |
| --- | --- |

– –

muud:

0210 19 90

| – – – | muu kui kodusea |
| --- | --- |

– – –

muu kui kodusea

| – | muu, k.a toidukõlblik peen- ja jämejahu lihast või rupsist: |
| --- | --- |

–

muu, k.a toidukõlblik peen- ja jämejahu lihast või rupsist:

0210 91 00

| – – | esikloomaliste |
| --- | --- |

– –

esikloomaliste

0210 92 00

| – – | vaala, delfiini ja pringli (imetajad seltsist Cetacea); lamantiini ja dugongi (imetajad seltsist Sirenia) |
| --- | --- |

– –

vaala, delfiini ja pringli (imetajad seltsist Cetacea); lamantiini ja dugongi (imetajad seltsist Sirenia)

0210 93 00

| – – | roomajate (k.a mao ja kilpkonna) |
| --- | --- |

– –

roomajate (k.a mao ja kilpkonna)

ex 0210 99

| – – | muud: |
| --- | --- |

– –

muud:

| – – – | liha: |
| --- | --- |

– – –

liha:

0210 99 31

| – – – – | põhjapõdra |
| --- | --- |

– – – –

põhjapõdra

0210 99 39

| – – – – | muud |
| --- | --- |

– – – –

muud

| – – – | rups: |
| --- | --- |

– – –

rups:

| – – – – | muu kui kodusea, veise, lamba ja kitse rups |
| --- | --- |

– – – –

muu kui kodusea, veise, lamba ja kitse rups

0210 99 80

| – – – – – | muu kui kodulinnumaks |
| --- | --- |

– – – – –

muu kui kodulinnumaks

ex 0407 00

Linnumunad (koorega), värsked, konserveeritud või kuumtöödeldud:

0407 00 90

| – | muud kui kodulinnumunad |
| --- | --- |

–

muud kui kodulinnumunad

ex 0408

Kooreta linnumunad ja munakollased, värsked, kuivatatud, vees või aurus keedetud, külmutatud või muul viisil töödeldud (suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma):

| – | munakollane: |
| --- | --- |

–

munakollane:

ex 0408 11

| – – | kuivatatud: |
| --- | --- |

– –

kuivatatud:

0408 11 20

| – – – | inimtoiduks kõlbmatu (5) |
| --- | --- |

– – –

inimtoiduks kõlbmatu (5)

ex 0408 19

| – – | muud: |
| --- | --- |

– –

muud:

0408 19 20

| – – – | inimtoiduks kõlbmatu (5) |
| --- | --- |

– – –

inimtoiduks kõlbmatu (5)

| – | muud: |
| --- | --- |

–

muud:

ex 0408 91

| – – | kuivatatud: |
| --- | --- |

– –

kuivatatud:

0408 91 20

| – – – | inimtoiduks kõlbmatu (5) |
| --- | --- |

– – –

inimtoiduks kõlbmatu (5)

ex 0408 99

| – – | muud: |
| --- | --- |

– –

muud:

0408 99 20

| – – – | inimtoiduks kõlbmatu (5) |
| --- | --- |

– – –

inimtoiduks kõlbmatu (5)

0410 00 00

Mujal nimetamata loomse päritoluga toiduained

0504 00 00

Loomasooled, -põied ja -maod (v.a kalade omad), terved või tükeldatud, värsked, jahutatud, külmutatud, soolatud, soolvees, kuivatatud või suitsutatud

ex 0511

Mujal nimetamata loomsed tooted; inimtoiduks kõlbmatud surnud loomad grupist 1 või 3:

0511 10 00

| – | veisesperma |
| --- | --- |

–

veisesperma

| – | muud: |
| --- | --- |

–

muud:

0511 91

| – – | tooted kaladest, vähkidest, limustest või muudest vees elavatest selgrootutest; surnud loomad grupist 3 |
| --- | --- |

– –

tooted kaladest, vähkidest, limustest või muudest vees elavatest selgrootutest; surnud loomad grupist 3

ex 0511 99

| – – | muud: |
| --- | --- |

– –

muud:

0511 99 31

ja

0511 99 39

0511 99 85

| – – – | looduslikud loomsed käsnad |
| --- | --- |

– – –

looduslikud loomsed käsnad

| – – – | muud |
| --- | --- |

– – –

muud

ex 0709

Muu köögivili, värske või jahutatud:

ex 0709 60

| – | perekonda Capsicum või Pimenta kuuluvad viljad |
| --- | --- |

–

perekonda Capsicum või Pimenta kuuluvad viljad

| – – | muud: |
| --- | --- |

– –

muud:

0709 60 91

| – – – – | perekonna Capsicum viljad kapsaitsiini või õlivaikvärvide tootmiseks (4) |
| --- | --- |

– – – –

perekonna Capsicum viljad kapsaitsiini või õlivaikvärvide tootmiseks (4)

0709 60 95

| – – – | eeterlike õlide või resinoidide tööstuslikuks tootmiseks (4) |
| --- | --- |

– – –

eeterlike õlide või resinoidide tööstuslikuks tootmiseks (4)

0709 60 99

| – – – | muud |
| --- | --- |

– – –

muud

ex 0710

Külmutatud köögivili, toores või eelnevalt aurutatud või keedetud:

ex 0710 80

| – | muu köögivili: |
| --- | --- |

–

muu köögivili:

| – – | perekonda Capsicum või Pimenta kuuluvad viljad |
| --- | --- |

– –

perekonda Capsicum või Pimenta kuuluvad viljad

0710 80 59

| – – – | muu kui paprika |
| --- | --- |

– – –

muu kui paprika

ex 0711

Lühiajaliseks säilitamiseks konserveeritud köögivili (näiteks gaasilise vääveldioksiidiga, soolvees, väävlishapus vees või muus konserveerivas lahuses), kuid kohe tarbimiseks kõlbmatud:

ex 0711 90

| – | muu köögivili; köögiviljasegud: |
| --- | --- |

–

muu köögivili; köögiviljasegud:

| – – | köögivili: |
| --- | --- |

– –

köögivili:

0711 90 10

| – – – | Perekonda Capsicum või Pimenta kuuluvad viljad, v.a paprika |
| --- | --- |

– – –

Perekonda Capsicum või Pimenta kuuluvad viljad, v.a paprika

ex 0713

Kuivatatud kaunviljad (poetatud, kooritud või koorimata, tükeldatud või tükeldamata):

ex 0713 10

| – | Herned (Pisum sativum): |
| --- | --- |

–

Herned (Pisum sativum):

0713 10 90

| – – | v.a seemneks |
| --- | --- |

– –

v.a seemneks

ex 0713 20 00

| – | kikerherned (nuudid): |
| --- | --- |

–

kikerherned (nuudid):

| – – | v.a seemneks |
| --- | --- |

– –

v.a seemneks

| – | aedoad (Vigna spp., Phaseolus spp.): |
| --- | --- |

–

aedoad (Vigna spp., Phaseolus spp.):

ex 0713 31 00

| – – – | aedoad sortidest Vigna mungo (L.) Hepper või Vigna radiata (L.) Wilczek: |
| --- | --- |

– – –

aedoad sortidest Vigna mungo (L.) Hepper või Vigna radiata (L.) Wilczek:

| – – – | v.a seemneks |
| --- | --- |

– – –

v.a seemneks

ex 0713 32 00

| – – | Kandilised aedoad e adzukioad (Phaseolus või Vigna angularis): |
| --- | --- |

– –

Kandilised aedoad e adzukioad (Phaseolus või Vigna angularis):

| – – – | v.a seemneks |
| --- | --- |

– – –

v.a seemneks

ex 0713 33

| – – | Harilikud aedoad, sh türgi oad (Phaseolus vulgaris): |
| --- | --- |

– –

Harilikud aedoad, sh türgi oad (Phaseolus vulgaris):

0713 33 90

| – – – | v.a seemneks |
| --- | --- |

– – –

v.a seemneks

ex 0713 39 00

| – – | muud: |
| --- | --- |

– –

muud:

| – – – | v.a seemneks |
| --- | --- |

– – –

v.a seemneks

ex 0713 40 00

| – | läätsed: |
| --- | --- |

–

läätsed:

| – – – | v.a seemneks |
| --- | --- |

– – –

v.a seemneks

ex 0713 50 00

| – | põldoad (Vicia faba var. major) ja söödaoad (Vicia faba var. equina ja Vicia faba var. minor): |
| --- | --- |

–

põldoad (Vicia faba var. major) ja söödaoad (Vicia faba var. equina ja Vicia faba var. minor):

| – – | v.a seemneks |
| --- | --- |

– –

v.a seemneks

ex 0713 90 00

| – | muud: |
| --- | --- |

–

muud:

| – – | v.a seemneks |
| --- | --- |

– –

v.a seemneks

0801

Kookospähklid, brasiilia pähklid ja kašupähklid, värsked või kuivatatud, lüditud või lüdimata, kooritud või koorimata:

ex 0802

Muud pähklid, värsked või kuivatatud, lüditud või lüdimata, kooritud või koorimata:

ex 0802 90

| – | muud: |
| --- | --- |

–

muud:

ex 0802 90 20

| – – | beetli- ja koolapähklid |
| --- | --- |

– –

beetli- ja koolapähklid

ex 0804

Värsked või kuivatatud datlid, viigimarjad, ananassid, avokaadod, guajaavid, mangod ja mangostanid:

0804 10 00

| – | datlid |
| --- | --- |

–

datlid

0902

Tee, lõhna- või maitseainetega või ilma

ex 0904

Piprad perekonnast Piper; perekonna Capsicum või Pimenta kuivatatud, purustatud või jahvatatud viljad, v.a alamrubriigi 0904 20 10 paprika

0905 00 00

Vanill

0906

Kaneel ja kaneelipuu õied

0907 00 00

Nelk (kogu vili, pungad ja varred)

0908

Muskaatpähkel, muskaatõis ja kardemon

0909

Aniisi, tähtaniisi, apteegitilli, koriandri, ristiköömne või köömne seemned; kadakamarjad

ex 0910

Ingver, kollajuur e kurkum, loorberilehed, karri ja muud vürtsid, v.a aed-liivatee ja safran

ex 1106

Rubriigi 0713 kuivatatud kaunviljadest, rubriigi 0714 saagost, juurtest või mugulatest ning grupi 8 toodetest valmistatud peen- ja jämejahu ning pulber:

1106 10 00

| – | rubriigi 0713 kuivatatud kaunviljadest |
| --- | --- |

–

rubriigi 0713 kuivatatud kaunviljadest

ex 1106 30

| – | grupi 8 toodetest: |
| --- | --- |

–

grupi 8 toodetest:

1106 30 90

| – – | muu kui banaanid |
| --- | --- |

– –

muu kui banaanid

ex 1108

Tärklis; inuliin:

1108 20 00

| – | inuliin |
| --- | --- |

–

inuliin

1201 00 90

Sojauba, purustatud või purustamata, v.a seemneks

1202 10 90

Maapähkel, röstimata või muul viisil kuumtöötlemata, lüdimata, v.a seemneks

1202 20 00

Maapähkel, röstimata või muul viisil kuumtöötlemata, lüditud, purustatud või purustamata

1203 00 00

Kopra

1204 00 90

Linaseemned, purustatud või purustamata, v.a seemneks

1205 10 90 ja

ex 1205 90 00

Rapsi- või rüpsiseemned, purustatud või purustamata, v.a seemneks

1206 00 91

Päevalilleseemned, purustatud või purustamata, v.a seemneks

1206 00 99

1207 20 90

Puuvillaseemned, purustatud või purustamata, v.a seemneks

1207 40 90

Seesamiseemned, purustatud või purustamata, v.a seemneks

1207 50 90

Sinepiseemned, purustatud või purustamata, v.a seemneks

1207 91 90

Unimagunaseemned, purustatud või purustamata, v.a seemneks

1207 99 91

Kanepiseemned, purustatud või purustamata, v.a seemneks

ex 1207 99 97

Muud õliseemned ja õliviljad, purustatud või purustamata, v.a seemneks

1208

Peen- ja jämejahu õliseemnetest või õliviljadest (v.a sinep)

1211

Taimed ja taimeosad (sh seemned ja viljad), mida kasutatakse peamiselt parfümeerias või farmaatsias, insektitsiididena, fungitsiididena vms otstarbel, värsked või kuivatatud, ka tükeldatud, purustatud, pulbristatud:

ex 1212

Jaanileivapuukaunad, mere- ja muud vetikad, suhkrupeet ja suhkruroog, värsked, jahutatud, külmutatud või kuivatatud, jahvatatud või jahvatamata; puuviljade kivid ja tuumad ning mujal nimetamata, inimtoiduks kasutatavad taimsed tooted (k.a sigurisordi Cichorium intybus sativum röstimata juured):

ex 1212 20 00

| – | mere- või muud vetikad, mida kasutatakse peamiselt farmaatsiatööstuses või inimtoiduks |
| --- | --- |

–

mere- või muud vetikad, mida kasutatakse peamiselt farmaatsiatööstuses või inimtoiduks

| – | muud: |
| --- | --- |

–

muud:

ex 1212 99

| – – | muu kui suhkruroog: |
| --- | --- |

– –

muu kui suhkruroog:

1212 99 41

ja 1212 99 49

| – – – | jaanileivapuu seemned: |
| --- | --- |

– – –

jaanileivapuu seemned:

ex 1212 99 70

| – – – | muud, v.a sigurijuur |
| --- | --- |

– – –

muud, v.a sigurijuur

1213 00 00

Teraviljaõled ja aganad, töötlemata, ka hekseldatud, jahvatatud, pressitud või granuleeritud

ex 1214

Kaalikas, söödapeet ja muud söödajuurviljad, hein, lutsern, ristik, esparsett, söödakapsas, lupiin, vikk jms söödad, ka graanulitena:

ex 1214 10 00

| – | Lutsernijahu ja -graanulid, v.a kunstlikult kuuma õhu käes kuivatatud või muul viisil kuivatatud ja jahvatatud lutsern |
| --- | --- |

–

Lutsernijahu ja -graanulid, v.a kunstlikult kuuma õhu käes kuivatatud või muul viisil kuivatatud ja jahvatatud lutsern

ex 1214 90

| – | muud: |
| --- | --- |

–

muud:

1214 90 10

| – – | söödapeet, kaalikas ja muud söödajuurviljad |
| --- | --- |

– –

söödapeet, kaalikas ja muud söödajuurviljad

ex 1214 90 90

| – – | muud, v.a: |
| --- | --- |

– –

muud, v.a:

| – | lutsern, esparsett, ristik, lupiin, vikk jm kunstlikult kuuma õhu käes kuivatatud söödad, v.a hein, söödakapsas ja heina sisaldavad tooted |
| --- | --- |

–

lutsern, esparsett, ristik, lupiin, vikk jm kunstlikult kuuma õhu käes kuivatatud söödad, v.a hein, söödakapsas ja heina sisaldavad tooted

| – | lutsern, esparsett, ristik, lupiin, vikk, mesikas, kikerhernes ja harilik nõiahammas, muul viisil kuivatatud ja jahvatatud |
| --- | --- |

–

lutsern, esparsett, ristik, lupiin, vikk, mesikas, kikerhernes ja harilik nõiahammas, muul viisil kuivatatud ja jahvatatud

ex 1502 00

Veise-, lamba- või kitserasv ja -rasvkude, v.a rubriiki 1503 kuuluv:

ex 1502 00 10

| – | kasutamiseks tööstusliku toorainena, v.a toiduainete tootmiseks, v.a luudest ja jäätmetest saadud rasv (4) |
| --- | --- |

–

kasutamiseks tööstusliku toorainena, v.a toiduainete tootmiseks, v.a luudest ja jäätmetest saadud rasv (4)

1503 00

Rasvasteariin, sulatatud searasva õli, oleosteariin, oleoõli ja rasvõli (emulgeerimata, segamata või muul viisil töötlemata)

1504

Kalade või mereimetajate rasvad, õlid ja nende fraktsioonid (rafineeritud või rafineerimata, kuid keemiliselt modifitseerimata)

1507

Sojaõli ja selle fraktsioonid, rafineeritud või rafineerimata, kuid keemiliselt modifitseerimata

1508

Maapähkliõli (arahhiseõli) ja selle fraktsioonid, rafineeritud või rafineerimata, kuid keemiliselt modifitseerimata

1511

Palmiõli ja selle fraktsioonid, rafineeritud või rafineerimata, kuid keemiliselt modifitseerimata

1512

Päevalille-, safloori- või puuvillaõli ja nende fraktsioonid, rafineeritud või rafineerimata, kuid keemiliselt modifitseerimata

1513

Kookospähkli- (kopra-), palmituuma- või babassupalmiõli ja nende fraktsioonid, rafineeritud või rafineerimata, kuid keemiliselt modifitseerimata

1514

Rapsi-, rüpsi- või sinepiõli ja nende fraktsioonid, rafineeritud või rafineerimata, kuid keemiliselt modifitseerimata

ex 1515

Muud taimerasvad ja -õlid (v.a alamrubriigi ex 1515 90 11 jojoobiõli) ja nende fraktsioonid, rafineeritud või rafineerimata, kuid keemiliselt modifitseerimata

ex 1516

Loomsed või taimsed rasvad või õlid ja nende fraktsioonid, osaliselt või täielikult hüdrogeenitud, esterdatud, ümberesterdatud või elaidiseeritud, rafineeritud või rafineerimata, kuid edasi töötlemata (v.a alamrubriigi 1516 20 10 hüdrogeenitud kastoorõli, nn opaalvaha)

ex 1517

Margariin; söödavad segud või valmistised loomsetest või taimsetest rasvadest või õlidest või selle grupi erinevate rasvade või õlide fraktsioonidest, v.a rubriigi 1516 toidurasvadest või -õlidest ning nende fraktsioonidest, v.a alamrubriigid 1517 10 10, 1517 90 10 ja 1517 90 93

1518 00 31

1518 00 39

Taimsete rasvõlide vedelad segud, kasutamiseks tehnilisel otstarbel või tööstusliku toorainena, v.a toiduainete tootmiseks (4)

1522 00 91

Õlijätted ja -setted; loomsete või taimsete rasvainete või vahade töötlemisel tekkinud seebirasvad, v.a need, mis sisaldavad oliiviõli omadustega õlisid

1522 00 99

Muud loomsete või taimsete rasvainete või vahade töötlemise jäägid, v.a need, mis sisaldavad oliiviõli omadustega õlisid

ex 1602

Muud lihast, rupsist või verest valmistatud tooted või konservid:

| – | sea: |
| --- | --- |

–

sea:

ex 1602 41

| – – | tagaosad ja nende jaotustükid |
| --- | --- |

– –

tagaosad ja nende jaotustükid

1602 41 90

| – – – | muu kui kodusea |
| --- | --- |

– – –

muu kui kodusea

ex 1602 42

| – – | abatükid ja nende jaotustükid |
| --- | --- |

– –

abatükid ja nende jaotustükid

1602 42 90

| – – – | muu kui kodusea |
| --- | --- |

– – –

muu kui kodusea

ex 1602 49

| – – | muud, sh segud: |
| --- | --- |

– –

muud, sh segud:

1602 49 90

| – – – | muu kui kodusea |
| --- | --- |

– – –

muu kui kodusea

ex 1602 90

| – | muud, sh tooted mis tahes loomade verest: |
| --- | --- |

–

muud, sh tooted mis tahes loomade verest:

| – – | muud kui tooted mis tahes loomade verest: |
| --- | --- |

– –

muud kui tooted mis tahes loomade verest:

1602 90 31

| – – – | uluki või küüliku |
| --- | --- |

– – –

uluki või küüliku

1602 90 41

| – – – | põhjapõdra |
| --- | --- |

– – –

põhjapõdra

| – – – | muud: |
| --- | --- |

– – –

muud:

| – – – – | muud kui kodusea liha või rupsi sisaldav: |
| --- | --- |

– – – –

muud kui kodusea liha või rupsi sisaldav:

| – – – – – | muud kui veiseliha või rupsi sisaldav: |
| --- | --- |

– – – – –

muud kui veiseliha või rupsi sisaldav:

1602 90 98

| – – – – – – | muu kui lamba või kitse |
| --- | --- |

– – – – – –

muu kui lamba või kitse

1603 00

Ekstraktid ja mahlad lihast, kalast, vähkidest, limustest või muudest veeselgrootutest

1801 00 00

Kakaooad (terved või purustatud, toored või röstitud)

1802 00 00

Kakaoubade kestad, kelmed jms kakaojäägid

ex 2001

Köögiviljad, puuviljad, marjad, pähklid jm taimede söödavad osad, äädika või äädikhappega toiduks valmistatud või konserveeritud:

ex 2001 90

| – | muud: |
| --- | --- |

–

muud:

2001 90 20

| – – | perekonda Capsicum kuuluvate taimede viljad, v.a magus ja mahe paprika ning piment |
| --- | --- |

– –

perekonda Capsicum kuuluvate taimede viljad, v.a magus ja mahe paprika ning piment

ex 2005

Muud köögiviljad, toiduks valmistatud või konserveeritud ilma äädikata või äädikhappega, külmutamata, v.a rubriigis 2006 nimetatud tooted:

ex 2005 99

| – | muud köögiviljad, sh segud: |
| --- | --- |

–

muud köögiviljad, sh segud:

2005 99 10

| – – | perekonda Capsicum kuuluvate taimede viljad, v.a magus ja mahe paprika ning piment |
| --- | --- |

– –

perekonda Capsicum kuuluvate taimede viljad, v.a magus ja mahe paprika ning piment

ex 2206

Muud kääritatud joogid (näiteks õuna- ja pirnisiider, mõdu); kääritatud jookide segud omavahel või mittealkohoolsete jookidega, mujal nimetamata:

2206 00 31 kuni

2206 00 89

| – | muu kui piquette |
| --- | --- |

–

muu kui piquette

ex 2301

Inimtoiduks kõlbmatu jahu ja graanulid lihast või rupsist, kalast, vähkidest, molluskitest või muudest veeselgrootutest; rasvakõrned:

2301 10 00

| – | jahu ja graanulid lihast või rupsist; rasvakõrned |
| --- | --- |

–

jahu ja graanulid lihast või rupsist; rasvakõrned

ex 2302

Kliid, pebred jm tera- või kaunviljade tuulamis-, jahvatus- vm töötlusjäägid, granuleerimata või granuleeritud:

2302 50 00

| – | kaunviljadest |
| --- | --- |

–

kaunviljadest

2304 00 00

Õlikoogid jm sojaõli ekstraheerimisel saadud tahked jäätmed, peenestatud või peenestamata, granuleeritud või granuleerimata

2305 00 00

Õlikoogid jm maapähkliõli ekstraheerimisel saadud tahked jäätmed, peenestatud või peenestamata, granuleeritud või granuleerimata

ex 2306

Õlikoogid jm taimsete rasvade või õlide (v.a rubriikides 2304 ja 2305 esitatute) ekstraheerimise tahked jäätmed, peenestatud või peenestamata, granuleeritud või granuleerimata, v.a CN alamrubriigid 2306 90 05 (õlikoogid jm maisi-idude ekstraheerimise tahked jäätmed), 2306 90 11 ja 2306 90 19 (õlikoogid jm oliiviõli ekstraheerimise tahked jäätmed)

ex 2307 00

Veinisete; viinakivi:

2307 00 90

| – | viinakivi |
| --- | --- |

–

viinakivi

ex 2308 00

Mujal nimetamata taimse päritoluga loomasöödaks kasutatavad tooted, jäätmed ja kõrvalproduktid, granuleeritud või granuleerimata:

2308 00 90

| – – – | muud kui viinamarjade pressimisjäägid, tammetõrud ja hobukastanid, puuviljade ja marjade, v.a viinamarjade pressimisjäägid |
| --- | --- |

– – –

muud kui viinamarjade pressimisjäägid, tammetõrud ja hobukastanid, puuviljade ja marjade, v.a viinamarjade pressimisjäägid

ex 2309

Loomasöödana kasutatavad tooted:

ex 2309 10

| – | kassi- ja koeratoit, jaemüügiks pakendatud: |
| --- | --- |

–

kassi- ja koeratoit, jaemüügiks pakendatud:

2309 10 90

| – – – | mis ei sisalda tärklist, glükoosi, glükoosisiirupit, maltodekstriini või maltodekstriinisiirupit, mis kuuluvad alamrubriikidesse 1702 30 51–1702 30 99, 1702 40 90, 1702 90 50 ja 2106 90 55, ega piimatooteid |
| --- | --- |

– – –

mis ei sisalda tärklist, glükoosi, glükoosisiirupit, maltodekstriini või maltodekstriinisiirupit, mis kuuluvad alamrubriikidesse 1702 30 51–1702 30 99, 1702 40 90, 1702 90 50 ja 2106 90 55, ega piimatooteid

ex 2309 90

| – | muud: |
| --- | --- |

–

muud:

2309 90 10

| – – | lahustatud tooted kalast või mereimetajatest |
| --- | --- |

– –

lahustatud tooted kalast või mereimetajatest

| – – | muud, sh eelsegud: |
| --- | --- |

– –

muud, sh eelsegud:

ex 2309 90 91 –

2309 90 99

| – – – | mis ei sisalda tärklist, glükoosi, glükoosisiirupit, maltodekstriini või maltodekstriinisiirupit, mis kuuluvad alamrubriikidesse 1702 30 51–1702 30 99, 1702 40 90, 1702 90 50 ja 2106 90 55, ega piimatooteid, v.a: |
| --- | --- |

– – –

mis ei sisalda tärklist, glükoosi, glükoosisiirupit, maltodekstriini või maltodekstriinisiirupit, mis kuuluvad alamrubriikidesse 1702 30 51–1702 30 99, 1702 40 90, 1702 90 50 ja 2106 90 55, ega piimatooteid, v.a:

| – | lutsernimahlast ja rohumahlast saadud valgukontsentraadid |
| --- | --- |

–

lutsernimahlast ja rohumahlast saadud valgukontsentraadid

| – | veetustatud tooted, mis on eranditult saadud eelmises taandes osutatud kontsentraatide valmistamisel tekkinud tahketest jääkidest ja mahlast |
| --- | --- |

–

veetustatud tooted, mis on eranditult saadud eelmises taandes osutatud kontsentraatide valmistamisel tekkinud tahketest jääkidest ja mahlast

---

(1)  Käesolevas alamrubriigis tähendavad „piimatooted” nii rubriikide 0401–0406 kui ka alamrubriikide 1702 11, 1702 19 ja 2106 90 51 alla kuuluvaid tooteid.

(2)  Selle alamrubriigi kirjete suhtes kohaldatakse asjakohastes ühenduse õigusaktides (vt nõukogu direktiiv 94/28/EÜ (EÜT L 178, 12.7.1994, lk 66); komisjoni otsus 93/623/EMÜ (EÜT L 298, 3.12.1993, lk 45)) sätestatud tingimusi.

(3)  Selle alamrubriigi kirjete suhtes kohaldatakse asjakohastes ühenduse õigusaktides (vt nõukogu direktiiv 88/661/EMÜ (EÜT L 382, 31.12.1988, lk 36); nõukogu direktiiv 94/28/EÜ (EÜT L 178, 12.7.1994, lk 66); komisjoni otsus 96/510/EÜ (EÜT L 210, 20.8.1996, lk 53)) sätestatud tingimusi.

(4)  Selle alamrubriigi kirjete suhtes kohaldatakse asjakohastes ühenduse õigusaktides (vt komisjoni määruse (EMÜ) nr 2454/93 (EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1) artikleid 291–300 ja hilisemaid muudatusi) sätestatud tingimusi.

(5)  Selle alamrubriigi kirjete suhtes kohaldatakse kaupade kombineeritud nomenklatuuri eelsätete punktis IIF sätestatud tingimusi.

---

II LISA

ARTIKLI 1 LÕIKES 3 OSUTATUD TOODETE LOEND

I osa: Põllumajandusliku päritoluga etüülalkohol

| 1. | Etüülalkoholi valdkonnas reguleerib käesolev määrus järgmises tabelis loetletud tooteid:






  CN-kood | Kirjeldus |
| --- | --- | --- |
| ex 2207 10 00 | EÜ asutamislepingu I lisas loetletud põllumajandussaadustest saadud denatureerimata etüülalkohol alkoholisisaldusega vähemalt 80 % mahust |
| ex 2207 20 00 | EÜ asutamislepingu I lisas loetletud põllumajandussaadustest saadud denatureeritud etüül- jm alkohol, mis tahes alkoholisisaldusega |
| ex 2208 90 91
  ning
  ex 2208 90 99 | EÜ asutamislepingu I lisas loetletud põllumajandussaadustest saadud denatureerimata etüülalkohol alkoholisisaldusega alla 80 % mahust |

1.

Etüülalkoholi valdkonnas reguleerib käesolev määrus järgmises tabelis loetletud tooteid:

CN-kood

Kirjeldus

ex 2207 10 00

EÜ asutamislepingu I lisas loetletud põllumajandussaadustest saadud denatureerimata etüülalkohol alkoholisisaldusega vähemalt 80 % mahust

ex 2207 20 00

EÜ asutamislepingu I lisas loetletud põllumajandussaadustest saadud denatureeritud etüül- jm alkohol, mis tahes alkoholisisaldusega

ex 2208 90 91

ning

ex 2208 90 99

EÜ asutamislepingu I lisas loetletud põllumajandussaadustest saadud denatureerimata etüülalkohol alkoholisisaldusega alla 80 % mahust

| 2. | Impordilitsentse käsitleva III osa II peatüki I jagu ning kõnealuse osa III peatüki I jagu kohaldatakse ka toodete suhtes, mis põhinevad CN-koodi 2208 alla kuuluval põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholil, mida hoitakse üle kaheliitristes mahutites ning millel on kõik punktis 1 kirjeldatud etüülalkoholi omadused. |
| --- | --- |

2.

Impordilitsentse käsitleva III osa II peatüki I jagu ning kõnealuse osa III peatüki I jagu kohaldatakse ka toodete suhtes, mis põhinevad CN-koodi 2208 alla kuuluval põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholil, mida hoitakse üle kaheliitristes mahutites ning millel on kõik punktis 1 kirjeldatud etüülalkoholi omadused.

II osa: Mesindustooted

Käesolev määrus reguleerib järgmises tabelis loetletud mesindustooteid:

| CN-kood | Kirjeldus |
| --- | --- |
| 0409 | Naturaalne mesi |
| ex 0410 00 00 | Mesilaspiim ja söödav taruvaik |
| ex 0511 99 85 | Mesilaspiim ja inimtoiduks kõlbmatu taruvaik |
| ex 1212 99 70 | Õietolm |
| ex 1521 90 | Mesilasvaha |

CN-kood

Kirjeldus

0409

Naturaalne mesi

ex 0410 00 00

Mesilaspiim ja söödav taruvaik

ex 0511 99 85

Mesilaspiim ja inimtoiduks kõlbmatu taruvaik

ex 1212 99 70

Õietolm

ex 1521 90

Mesilasvaha

III osa: Siidiussid

Siidiusside valdkonnas reguleerib käesolev määrus CN alamrubriiki ex 0106 90 00 kuuluvaid siidiusse ja CN alamrubriiki ex 0511 99 85 kuuluvaid siidiussimune.

---

III LISA

ARTIKLI 2 LÕIKES 1 OSUTATUD MÕISTED

I osa: Riisisektorit käsitlevad mõisted

| I. | Mõisted „koorimata riis”, „kooritud riis”, „poolkroovitud riis”, „kroovitud riis”, „ümarateraline riis”, „keskmiseteraline riis”, „pikateraline riis A või B” ja „purustatud riis” on määratletud järgmiselt:






  1. | a) | „koorimata riis” on riis, mille teradel on pärast vilja peksmist säilinud tera väliskest; |
| --- | --- | --- | --- |

I.

Mõisted „koorimata riis”, „kooritud riis”, „poolkroovitud riis”, „kroovitud riis”, „ümarateraline riis”, „keskmiseteraline riis”, „pikateraline riis A või B” ja „purustatud riis” on määratletud järgmiselt:

1.

a)

„koorimata riis” on riis, mille teradel on pärast vilja peksmist säilinud tera väliskest;

| b) | „kooritud riis” on riis, mille teradelt on eemaldatud ainult tera väliskest. Selle määratluse alla kuuluvad näiteks niisugustele kaubanduslikele kirjeldustele vastavad tooted nagu „pruun riis”, „cargo riis”, „loonzain” ja „riso sbramato”; |
| --- | --- |

b)

„kooritud riis” on riis, mille teradelt on eemaldatud ainult tera väliskest. Selle määratluse alla kuuluvad näiteks niisugustele kaubanduslikele kirjeldustele vastavad tooted nagu „pruun riis”, „cargo riis”, „loonzain” ja „riso sbramato”;

| c) | „poolkroovitud riis” on riis, mille teradelt on eemaldatud tera väliskest, osa idust ja kogu viljakesta välimine kiht või osa sellest, kuid mitte sisemised kihid; |
| --- | --- |

c)

„poolkroovitud riis” on riis, mille teradelt on eemaldatud tera väliskest, osa idust ja kogu viljakesta välimine kiht või osa sellest, kuid mitte sisemised kihid;

| d) | „kroovitud riis” on riis, mille teradelt on eemaldatud tera väliskest, viljakesta nii välimine kui sisemine kiht ja kogu idu pika- või keskmiseteralise riisi puhul ja vähemalt osa sellest ümarateralise riisi puhul, ja kus pikisuunalised valged triibud võivad olla säilinud vaid kuni 10 % teradel; |
| --- | --- |

d)

„kroovitud riis” on riis, mille teradelt on eemaldatud tera väliskest, viljakesta nii välimine kui sisemine kiht ja kogu idu pika- või keskmiseteralise riisi puhul ja vähemalt osa sellest ümarateralise riisi puhul, ja kus pikisuunalised valged triibud võivad olla säilinud vaid kuni 10 % teradel;

| 2. | a) | „ümarateraline riis” on riis, mille terade pikkus ei ületa 5,2 mm ning tera pikkuse ning laiuse suhe on väiksem kui 2; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

„ümarateraline riis” on riis, mille terade pikkus ei ületa 5,2 mm ning tera pikkuse ning laiuse suhe on väiksem kui 2;

| b) | „keskmiseteraline riis” on riis, mille terade pikkus on üle 5,2 mm, kuid mitte üle 6,0 mm ning tera pikkuse ning laiuse suhe on väiksem kui 3; |
| --- | --- |

b)

„keskmiseteraline riis” on riis, mille terade pikkus on üle 5,2 mm, kuid mitte üle 6,0 mm ning tera pikkuse ning laiuse suhe on väiksem kui 3;

| c) | „pikateraline riis”:






  i) | „pikateraline riis A” on riis, mille terade pikkus on üle 6,0 mm ning mille tera pikkuse ja laiuse suhe on suurem kui 2, kuid väiksem kui 3; |
| --- | --- | --- |

c)

„pikateraline riis”:

i)

„pikateraline riis A” on riis, mille terade pikkus on üle 6,0 mm ning mille tera pikkuse ja laiuse suhe on suurem kui 2, kuid väiksem kui 3;

| ii) | „pikateraline riis B” on riis, mille terade pikkus on üle 6,0 mm ning mille tera pikkuse ja laiuse suhe on vähemalt 3; |
| --- | --- |

ii)

„pikateraline riis B” on riis, mille terade pikkus on üle 6,0 mm ning mille tera pikkuse ja laiuse suhe on vähemalt 3;

| d) | terade mõõtmine: kroovitud riisi puhul mõõdetakse terasid järgmisel viisil:






  i) | võetakse partiist tüüpiline proov; |
| --- | --- | --- |

d)

terade mõõtmine: kroovitud riisi puhul mõõdetakse terasid järgmisel viisil:

i)

võetakse partiist tüüpiline proov;

| ii) | proovi sõelutakse nii, et sõelale jäävad ainult terved terad, sealhulgas valmimata terad; |
| --- | --- |

ii)

proovi sõelutakse nii, et sõelale jäävad ainult terved terad, sealhulgas valmimata terad;

| iii) | keskmise leidmiseks tehakse kaks mõõtmist, mõlemas 100 tera; |
| --- | --- |

iii)

keskmise leidmiseks tehakse kaks mõõtmist, mõlemas 100 tera;

| iv) | tulemused esitatakse millimeetrites, ümardatuna kümnendkohani. |
| --- | --- |

iv)

tulemused esitatakse millimeetrites, ümardatuna kümnendkohani.

| 3. | „Purustatud riis” on riis, mille kildude pikkus ei ületa 3/4 terve tera keskmisest pikkusest. |
| --- | --- |

3.

„Purustatud riis” on riis, mille kildude pikkus ei ületa 3/4 terve tera keskmisest pikkusest.

| II. | Ebakvaliteetsete ja katkiste terade puhul kohaldatakse järgmisi mõisteid:






  A. | Terved terad on terad, mille tipust on eemaldatud ainult osa, sõltumata eri jahvatusetappide omadustest. |
| --- | --- | --- |

II.

Ebakvaliteetsete ja katkiste terade puhul kohaldatakse järgmisi mõisteid:

A.

Terved terad on terad, mille tipust on eemaldatud ainult osa, sõltumata eri jahvatusetappide omadustest.

| B. | Kärbitud terad on terad, mille kogu tipp on eemaldatud. |
| --- | --- |

B.

Kärbitud terad on terad, mille kogu tipp on eemaldatud.

| C. | Katkised terad või terade killud on terad, millel on eemaldatud suurem osa kui tipp; katkiste terade hulka kuuluvad:






  — | suured katkised terad (teratükid, mis on pikemad kui pool tera, kuid ei moodusta tervet tera); |
| --- | --- | --- |

C.

Katkised terad või terade killud on terad, millel on eemaldatud suurem osa kui tipp; katkiste terade hulka kuuluvad:

—

suured katkised terad (teratükid, mis on pikemad kui pool tera, kuid ei moodusta tervet tera);

| — | keskmised katkised terad (teratükid, mis on vähemalt veerandi tera pikkused, kuid väiksemad suurte katkiste terade miinimumsuurusest); |
| --- | --- |

—

keskmised katkised terad (teratükid, mis on vähemalt veerandi tera pikkused, kuid väiksemad suurte katkiste terade miinimumsuurusest);

| — | peened purustatud terad (teratükid, mis on väiksemad kui veerand tera, kuid liiga suured, et läbida 1,4 mm avadega sõela); |
| --- | --- |

—

peened purustatud terad (teratükid, mis on väiksemad kui veerand tera, kuid liiga suured, et läbida 1,4 mm avadega sõela);

| — | killud (väikesed teratükid või -osakesed, mis läbivad 1,4 mm avadega sõela); lõhestunud terad (tükid, mis on tekkinud tera lõhenemisel pikisuunas). |
| --- | --- |

—

killud (väikesed teratükid või -osakesed, mis läbivad 1,4 mm avadega sõela); lõhestunud terad (tükid, mis on tekkinud tera lõhenemisel pikisuunas).

| D. | Rohelised terad on terad, mis ei ole täiesti küpsed. |
| --- | --- |

D.

Rohelised terad on terad, mis ei ole täiesti küpsed.

| E. | Terad, millel on loomulikke väärarenguid, on terad, millele on pärilik või mittepärilik väärareng võrreldes sordi tüüpiliste morfoloogiliste tunnustega. |
| --- | --- |

E.

Terad, millel on loomulikke väärarenguid, on terad, millele on pärilik või mittepärilik väärareng võrreldes sordi tüüpiliste morfoloogiliste tunnustega.

| F. | Kriitjad terad on terad, mille pinnast on vähemalt kolm neljandikku tuhm ja kriitjas. |
| --- | --- |

F.

Kriitjad terad on terad, mille pinnast on vähemalt kolm neljandikku tuhm ja kriitjas.

| G. | Punasetriibulised terad on terad, millel on pikisuunas terakestast jäänud erineva intensiivsuse ja varjundiga punaseid triipe. |
| --- | --- |

G.

Punasetriibulised terad on terad, millel on pikisuunas terakestast jäänud erineva intensiivsuse ja varjundiga punaseid triipe.

| H. | Täpilised terad on terad, millel on väike selgelt piiritletud ja enam-vähem korrapärase kujuga tume sõõr; täpiliste terade hulka kuuluvad ka sellised, millel on ainult pinnal õrnad mustad triibud; triipudel ja täppidel ei tohi olla kollast või tumedat ranti. |
| --- | --- |

H.

Täpilised terad on terad, millel on väike selgelt piiritletud ja enam-vähem korrapärase kujuga tume sõõr; täpiliste terade hulka kuuluvad ka sellised, millel on ainult pinnal õrnad mustad triibud; triipudel ja täppidel ei tohi olla kollast või tumedat ranti.

| I. | Värvunud terad on terad, mille väikesel pinnaosal on loomulik värv selgelt muutunud; laigud võivad olla eri värvi (mustjad, punakad, pruunid); sügavaid musti triipe käsitatakse samuti laikudena. Kui laikude värv (must, roosa, punakaspruun) on kohe silmahakkava tugevusega ja kui laigud katavad vähemalt poole tera pinnast, tuleb teri käsitada kollaste teradena. |
| --- | --- |

I.

Värvunud terad on terad, mille väikesel pinnaosal on loomulik värv selgelt muutunud; laigud võivad olla eri värvi (mustjad, punakad, pruunid); sügavaid musti triipe käsitatakse samuti laikudena. Kui laikude värv (must, roosa, punakaspruun) on kohe silmahakkava tugevusega ja kui laigud katavad vähemalt poole tera pinnast, tuleb teri käsitada kollaste teradena.

| J. | Kollased terad on terad, mille loomulik värv on täielikult või osaliselt muutunud ja mis on saanud sidruni- või ruske tooni muul viisil kui kuivamise tõttu. |
| --- | --- |

J.

Kollased terad on terad, mille loomulik värv on täielikult või osaliselt muutunud ja mis on saanud sidruni- või ruske tooni muul viisil kui kuivamise tõttu.

| K. | Klaasjad terad on terad, mille värv on kogu pinnal ühtlaselt veidi muutunud muul viisil kui kuivamise tõttu; selle muutuse tõttu on terad värvunud hele-kollakaspruuniks. |
| --- | --- |

K.

Klaasjad terad on terad, mille värv on kogu pinnal ühtlaselt veidi muutunud muul viisil kui kuivamise tõttu; selle muutuse tõttu on terad värvunud hele-kollakaspruuniks.

II osa: Suhkrusektorit käsitlevad mõisted

| 1. | „Valge suhkur” on suhkur, mis ei sisalda maitse-, lõhna-, värvaine- ega muid lisandeid ja mille kuivaine sahharoosisisaldus polarimeetri näidu järgi on vähemalt 99,5 %; |
| --- | --- |

1.

„Valge suhkur” on suhkur, mis ei sisalda maitse-, lõhna-, värvaine- ega muid lisandeid ja mille kuivaine sahharoosisisaldus polarimeetri näidu järgi on vähemalt 99,5 %;

| 2. | „toorsuhkur” on suhkur, mis ei sisalda maitse-, lõhna-, värvaine- ega muid lisandeid ja mille kuivaine sahharoosisisaldus polarimeetri näidu järgi on alla 99,5 %; |
| --- | --- |

2.

„toorsuhkur” on suhkur, mis ei sisalda maitse-, lõhna-, värvaine- ega muid lisandeid ja mille kuivaine sahharoosisisaldus polarimeetri näidu järgi on alla 99,5 %;

| 3. | „isoglükoos” on toode, mis on saadud glükoosist või selle polümeeridest ja mille kuivaine fruktoosisisaldus on vähemalt 10 %; |
| --- | --- |

3.

„isoglükoos” on toode, mis on saadud glükoosist või selle polümeeridest ja mille kuivaine fruktoosisisaldus on vähemalt 10 %;

| 4. | „inuliinisiirup” on esmatoode, mis on saadud inuliini või oligofruktooside hüdrolüüsi teel ja mille kuivaine fruktoosisisaldus vabal kujul või sahharoosina on vähemalt 10 % ning mida väljendatakse suhkru/isoglükoosi ekvivalendina. Selleks et vältida turustamispiiranguid nendele toodetele, millel on kiudainest inuliinist tulenev madal magustamisvõime ja millele ei ole määratud inuliinisiirupi kvooti, võib komisjon seda määratlust muuta; |
| --- | --- |

4.

„inuliinisiirup” on esmatoode, mis on saadud inuliini või oligofruktooside hüdrolüüsi teel ja mille kuivaine fruktoosisisaldus vabal kujul või sahharoosina on vähemalt 10 % ning mida väljendatakse suhkru/isoglükoosi ekvivalendina. Selleks et vältida turustamispiiranguid nendele toodetele, millel on kiudainest inuliinist tulenev madal magustamisvõime ja millele ei ole määratud inuliinisiirupi kvooti, võib komisjon seda määratlust muuta;

| 5. | „kvoodikohane suhkur, kvoodikohane isoglükoos ja kvoodikohane inuliinisiirup” on suhkru-, isoglükoosi- või inuliinisiirupikogus, mis on toodetud kindlal turustusaastal asjaomase ettevõtja kvoodi piires; |
| --- | --- |

5.

„kvoodikohane suhkur, kvoodikohane isoglükoos ja kvoodikohane inuliinisiirup” on suhkru-, isoglükoosi- või inuliinisiirupikogus, mis on toodetud kindlal turustusaastal asjaomase ettevõtja kvoodi piires;

| 6. | „tööstuslik suhkur” on suhkrukogus, mis on toodetud kindlal turustusaastal punktis 5 osutatud koguse ulatuses või sellest rohkem ning mis on ette nähtud artikli 59 lõikes 2 osutatud mis tahes toote tööstuslikuks tootmiseks; |
| --- | --- |

6.

„tööstuslik suhkur” on suhkrukogus, mis on toodetud kindlal turustusaastal punktis 5 osutatud koguse ulatuses või sellest rohkem ning mis on ette nähtud artikli 59 lõikes 2 osutatud mis tahes toote tööstuslikuks tootmiseks;

| 7. | „tööstuslik isoglükoos ja tööstuslik inuliinisiirup” on isoglükoosi- või inuliinisiirupikogus, mis on toodetud kindlal turustusaastal ning mis on ette nähtud artikli 62 lõikes 2 osutatud mis tahes toote tööstuslikuks tootmiseks; |
| --- | --- |

7.

„tööstuslik isoglükoos ja tööstuslik inuliinisiirup” on isoglükoosi- või inuliinisiirupikogus, mis on toodetud kindlal turustusaastal ning mis on ette nähtud artikli 62 lõikes 2 osutatud mis tahes toote tööstuslikuks tootmiseks;

| 8. | „suhkru ülejääk, isoglükoosi ülejääk ja inuliinisiirupi ülejääk” on suhkru, isoglükoosi või inuliinisiirupi kogus, mida konkreetsel turustusaastal on toodetud punktides 5 ja 6 ja 7 osutatud vastavatest kogustest rohkem; |
| --- | --- |

8.

„suhkru ülejääk, isoglükoosi ülejääk ja inuliinisiirupi ülejääk” on suhkru, isoglükoosi või inuliinisiirupi kogus, mida konkreetsel turustusaastal on toodetud punktides 5 ja 6 ja 7 osutatud vastavatest kogustest rohkem;

| 9. | „kvoodikohane suhkrupeet” on kvoodikohaseks suhkruks töödeldud suhkrupeet; |
| --- | --- |

9.

„kvoodikohane suhkrupeet” on kvoodikohaseks suhkruks töödeldud suhkrupeet;

| 10. | „tarneleping” on müüja ja ettevõtja vahel sõlmitud leping suhkrupeedi tarnimise kohta suhkru tootmiseks; |
| --- | --- |

10.

„tarneleping” on müüja ja ettevõtja vahel sõlmitud leping suhkrupeedi tarnimise kohta suhkru tootmiseks;

| 11. | „majandusharusisene kokkulepe” on üks järgmistest kokkulepetest:






  a) | ühenduse tasandil enne mis tahes tarnelepingu sõlmimist sõlmitud kokkulepe ühelt poolt riigi ettevõtjate organisatsioonide rühma ja teiselt poolt riigi müüjaorganisatsioonide rühma vahel või |
| --- | --- | --- |

11.

„majandusharusisene kokkulepe” on üks järgmistest kokkulepetest:

a)

ühenduse tasandil enne mis tahes tarnelepingu sõlmimist sõlmitud kokkulepe ühelt poolt riigi ettevõtjate organisatsioonide rühma ja teiselt poolt riigi müüjaorganisatsioonide rühma vahel või

| b) | enne mis tahes tarnelepingu sõlmimist sõlmitud kokkulepe ühelt poolt asjaomase liikmesriigi tunnustatud ettevõtjate või ettevõtjate organisatsiooni ja teiselt poolt asjaomase liikmesriigi tunnustatud müüjaorganisatsiooni vahel; |
| --- | --- |

b)

enne mis tahes tarnelepingu sõlmimist sõlmitud kokkulepe ühelt poolt asjaomase liikmesriigi tunnustatud ettevõtjate või ettevõtjate organisatsiooni ja teiselt poolt asjaomase liikmesriigi tunnustatud müüjaorganisatsiooni vahel;

| c) | punktides a ja b osutatud kokkuleppe puudumisel äriühinguid ja ühistuid käsitlevad õigusaktid, kui need reguleerivad suhkrut tootva äriühingu osanike või liikmete või ühistu liikmete suhkrupeeditarnet; |
| --- | --- |

c)

punktides a ja b osutatud kokkuleppe puudumisel äriühinguid ja ühistuid käsitlevad õigusaktid, kui need reguleerivad suhkrut tootva äriühingu osanike või liikmete või ühistu liikmete suhkrupeeditarnet;

| d) | punktides a ja b osutatud kokkuleppe puudumisel kord, mis kehtis enne mis tahes tarnelepingu sõlmimist, tingimusel et müüjad, kes korda aktsepteerivad, tarnivad vähemalt 60 % kogu tootjate poolt ostetavast suhkrupeedist suhkru tootmiseks ühes või mitmes tehases; |
| --- | --- |

d)

punktides a ja b osutatud kokkuleppe puudumisel kord, mis kehtis enne mis tahes tarnelepingu sõlmimist, tingimusel et müüjad, kes korda aktsepteerivad, tarnivad vähemalt 60 % kogu tootjate poolt ostetavast suhkrupeedist suhkru tootmiseks ühes või mitmes tehases;

| 12. | „AKV/India suhkur” on CN-koodi 1701 alla kuuluv ja XIX lisas loetletud riikidest pärit suhkur, mida imporditakse ühendusse:






  — | AKV-EÜ partnerluslepingu V lisa protokolli nr 3 või |
| --- | --- | --- |

12.

„AKV/India suhkur” on CN-koodi 1701 alla kuuluv ja XIX lisas loetletud riikidest pärit suhkur, mida imporditakse ühendusse:

—

AKV-EÜ partnerluslepingu V lisa protokolli nr 3 või

| — | Euroopa Ühenduse ja India Vabariigi vahel sõlmitud roosuhkrut käsitleva kokkuleppe (1) alusel; |
| --- | --- |

—

Euroopa Ühenduse ja India Vabariigi vahel sõlmitud roosuhkrut käsitleva kokkuleppe (1) alusel;

| 13. | „täiskoormusega rafineerimistehas” – tootmisüksus:






  — | mille ainsaks tegevuseks on imporditud toor-roosuhkru rafineerimine, |
| --- | --- | --- |

13.

„täiskoormusega rafineerimistehas” – tootmisüksus:

—

mille ainsaks tegevuseks on imporditud toor-roosuhkru rafineerimine,

| — | mis rafineeris turustusaastal 2004/2005 vähemalt 15 000 tonni imporditud toor-roosuhkrut. |
| --- | --- |

—

mis rafineeris turustusaastal 2004/2005 vähemalt 15 000 tonni imporditud toor-roosuhkrut.

III osa: Humalasektorit käsitlevad mõisted

| 1. | „Humal” on hariliku humala (humulus lupulus) (emas)taime kuivatatud õisikud, nimetatakse ka humalakäbideks; õisikud on rohekaskollased ning munaja kujuga, neil on õieraag ja nende mõõtmed on tavaliselt 2–5 cm; |
| --- | --- |

1.

„Humal” on hariliku humala (humulus lupulus) (emas)taime kuivatatud õisikud, nimetatakse ka humalakäbideks; õisikud on rohekaskollased ning munaja kujuga, neil on õieraag ja nende mõõtmed on tavaliselt 2–5 cm;

| 2. | „humalapulber” on toode, mis on saadud humala jahvatamisel ning sisaldab kõiki humala looduslikke osi; |
| --- | --- |

2.

„humalapulber” on toode, mis on saadud humala jahvatamisel ning sisaldab kõiki humala looduslikke osi;

| 3. | „suurema lupuliinisisaldusega humalapulber” on toode, mis on saadud humala jahvatamisel pärast osa lehtede, varte, kandelehtede ja õisikutelgede mehaanilist eemaldamist; |
| --- | --- |

3.

„suurema lupuliinisisaldusega humalapulber” on toode, mis on saadud humala jahvatamisel pärast osa lehtede, varte, kandelehtede ja õisikutelgede mehaanilist eemaldamist;

| 4. | „humalaekstrakt” on kontsentreeritud tooted, mis on saadud humala või humalapulbri töötlemisel lahustiga; |
| --- | --- |

4.

„humalaekstrakt” on kontsentreeritud tooted, mis on saadud humala või humalapulbri töötlemisel lahustiga;

| 5. | „segatud humalatooted” on kahe või enama punktides 1–4 nimetatud toote segu. |
| --- | --- |

5.

„segatud humalatooted” on kahe või enama punktides 1–4 nimetatud toote segu.

IV osa: Veise- ja vasikalihasektorit käsitlevad mõisted

| 1. | „Veised” on CN-koodide ex 0102 10 ning 0102 90 05 – 0102 90 79 alla kuuluvad elusad koduveised; |
| --- | --- |

1.

„Veised” on CN-koodide ex 0102 10 ning 0102 90 05 – 0102 90 79 alla kuuluvad elusad koduveised;

| 2. | „täiskasvanud veised” on veised, kelle eluskaal on üle 300 kilogrammi. |
| --- | --- |

2.

„täiskasvanud veised” on veised, kelle eluskaal on üle 300 kilogrammi.

V osa: Piima- ja piimatootesektorit käsitlevad mõisted

| 1. | Seoses tariifikvootide rakendamisega Uus-Meremaalt pärit või suhtes kuulub määratluse „toodetud vahetult piimast või koorest” alla või, mis on valmistatud vahetult piimast või koorest ilma säilitusaineid kasutamata ühtsel, iseseisval ja katkematul menetlusel, mille puhul koor võib läbida piimarasva kontsentreerimise ja/või fraktsioneerimise etapi. |
| --- | --- |

1.

Seoses tariifikvootide rakendamisega Uus-Meremaalt pärit või suhtes kuulub määratluse „toodetud vahetult piimast või koorest” alla või, mis on valmistatud vahetult piimast või koorest ilma säilitusaineid kasutamata ühtsel, iseseisval ja katkematul menetlusel, mille puhul koor võib läbida piimarasva kontsentreerimise ja/või fraktsioneerimise etapi.

| 2. | Artikli 119 kohaldamisel seoses kaseiini ja kaseinaatide kasutamisega juustu tootmisel:






  a) | „juust” on ühenduse territooriumil valmistatud tooted, mis kuuluvad CN-koodi 0406 alla; |
| --- | --- | --- |

2.

Artikli 119 kohaldamisel seoses kaseiini ja kaseinaatide kasutamisega juustu tootmisel:

a)

„juust” on ühenduse territooriumil valmistatud tooted, mis kuuluvad CN-koodi 0406 alla;

| b) | „kaseiin ja kaseinaadid” on tooted, mis kuuluvad CN-koodide 3501 10 90 ja 3501 90 90 alla ning mida kasutatakse töötlemata kujul või seguna. |
| --- | --- |

b)

„kaseiin ja kaseinaadid” on tooted, mis kuuluvad CN-koodide 3501 10 90 ja 3501 90 90 alla ning mida kasutatakse töötlemata kujul või seguna.

VI osa: Munasektorit käsitlevad mõisted

| 1. | „Koorega munad” on koorega kodulinnumunad, värsked, konserveeritud või keedetud, välja arvatud punktis 2 nimetatud haudemunad; |
| --- | --- |

1.

„Koorega munad” on koorega kodulinnumunad, värsked, konserveeritud või keedetud, välja arvatud punktis 2 nimetatud haudemunad;

| 2. | „haudemunad” on inkubeerimisel kasutatavad kodulinnumunad; |
| --- | --- |

2.

„haudemunad” on inkubeerimisel kasutatavad kodulinnumunad;

| 3. | „terviktooted” on kooreta kodulinnumunad, suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma, inimtoiduks kõlblikud; |
| --- | --- |

3.

„terviktooted” on kooreta kodulinnumunad, suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma, inimtoiduks kõlblikud;

| 4. | „eraldatud tooted” on kodulinnumunade rebu, suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma, inimtoiduks kõlblikud. |
| --- | --- |

4.

„eraldatud tooted” on kodulinnumunade rebu, suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma, inimtoiduks kõlblikud.

VII osa: Kodulinnusektorit käsitlevad mõisted

| 1. | „Eluskodulinnud” on eluskanad, -pardid, -haned, -kalkunid ja -pärlkanad kaaluga üle 185 grammi; |
| --- | --- |

1.

„Eluskodulinnud” on eluskanad, -pardid, -haned, -kalkunid ja -pärlkanad kaaluga üle 185 grammi;

| 2. | „tibud” on eluskanad, -pardid, -haned, -kalkunid ja -pärlkanad kaaluga alla 185 grammi; |
| --- | --- |

2.

„tibud” on eluskanad, -pardid, -haned, -kalkunid ja -pärlkanad kaaluga alla 185 grammi;

| 3. | „tapetud kodulinnud” on kanad, pardid, haned, kalkunid ja pärlkanad, tervelt, rupsiga või ilma; |
| --- | --- |

3.

„tapetud kodulinnud” on kanad, pardid, haned, kalkunid ja pärlkanad, tervelt, rupsiga või ilma;

| 4. | „muude toodete põhjal valmistatud tooted”:






  a) | I lisa XX osa punktis a loetletud tooted; |
| --- | --- | --- |

4.

„muude toodete põhjal valmistatud tooted”:

a)

I lisa XX osa punktis a loetletud tooted;

| b) | I lisa XX osa punktis b loetletud tooted, v.a tapetud kodulinnud ja söödav rups; mida tuntakse nime all „kodulinnulõiked”; |
| --- | --- |

b)

I lisa XX osa punktis b loetletud tooted, v.a tapetud kodulinnud ja söödav rups; mida tuntakse nime all „kodulinnulõiked”;

| c) | I lisa XX osa punktis b osutatud söödav rups; |
| --- | --- |

c)

I lisa XX osa punktis b osutatud söödav rups;

| d) | I lisa XX osa punktis c loetletud tooted; |
| --- | --- |

d)

I lisa XX osa punktis c loetletud tooted;

| e) | I lisa XX osa punktides d ja e loetletud tooted; |
| --- | --- |

e)

I lisa XX osa punktides d ja e loetletud tooted;

| f) | I lisa XX osa punktis f nimetatud tooted, v.a CN-koodi 1602 20 11 ja 1602 20 19 alla kuuluvad tooted. |
| --- | --- |

f)

I lisa XX osa punktis f nimetatud tooted, v.a CN-koodi 1602 20 11 ja 1602 20 19 alla kuuluvad tooted.

VIII osa: Mesindussektorit käsitlevad mõisted

| 1. | „Mesi” on looduslik magus aine, mida valmistavad Apis mellifera mesilased taimede nektarist, elusate taimeosade eritistest või elusatest taimeosadest toituvate putukate eritistest, mida mesilased koguvad, muundavad teatavate endast pärit olevate ainetega ühendamise teel, sadestavad, veetustavad ja ladustavad ning jätavad meekärgedesse küpsema ja valmima.
  Mee peamised liigid on järgmised:






  a) | päritolu järgi:






  i) | „õiemesi ehk nektarimesi” on taimede nektarist saadud mesi; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

„Mesi” on looduslik magus aine, mida valmistavad Apis mellifera mesilased taimede nektarist, elusate taimeosade eritistest või elusatest taimeosadest toituvate putukate eritistest, mida mesilased koguvad, muundavad teatavate endast pärit olevate ainetega ühendamise teel, sadestavad, veetustavad ja ladustavad ning jätavad meekärgedesse küpsema ja valmima.

Mee peamised liigid on järgmised:

a)

päritolu järgi:

i)

„õiemesi ehk nektarimesi” on taimede nektarist saadud mesi;

| ii) | „lehemesi” on peamiselt elusate taimeosade ja neist toituvate putukate (Hemiptera) eritistest saadud mesi; |
| --- | --- |

ii)

„lehemesi” on peamiselt elusate taimeosade ja neist toituvate putukate (Hemiptera) eritistest saadud mesi;

| b) | töötlemis- ja/või müügiks pakkumise viisi järgi:






  iii) | „kärjemesi” on mesi, mille mesilased on paigutanud vastehitatud haudmeta kärjekannudesse või mesilasvahast valmistatud õhukesele kärjepõhjale ehitatud kärjekannudesse ja mida müüakse kaanetatud tervete meekärgede või nende osadena; |
| --- | --- | --- |

b)

töötlemis- ja/või müügiks pakkumise viisi järgi:

iii)

„kärjemesi” on mesi, mille mesilased on paigutanud vastehitatud haudmeta kärjekannudesse või mesilasvahast valmistatud õhukesele kärjepõhjale ehitatud kärjekannudesse ja mida müüakse kaanetatud tervete meekärgede või nende osadena;

| iv) | „kärjetüki või kärjetükkidega mesi” on üht või mitut meekärjetükki sisaldav mesi; |
| --- | --- |

iv)

„kärjetüki või kärjetükkidega mesi” on üht või mitut meekärjetükki sisaldav mesi;

| v) | „nõrutatud mesi” on lahtikaanetatud haudmeta meekärgede nõrutamise teel saadud mesi; |
| --- | --- |

v)

„nõrutatud mesi” on lahtikaanetatud haudmeta meekärgede nõrutamise teel saadud mesi;

| vi) | „vurrimesi” on lahtikaanetatud haudmeta meekärgedest tsentrifugaaljõu abil eraldatud mesi; |
| --- | --- |

vi)

„vurrimesi” on lahtikaanetatud haudmeta meekärgedest tsentrifugaaljõu abil eraldatud mesi;

| vii) | „pressitud mesi” on haudmeta meekärgede pressimisel kuumutamata või mõõdukat kuumutamist (kuni 45 oC) kasutades saadud mesi; |
| --- | --- |

vii)

„pressitud mesi” on haudmeta meekärgede pressimisel kuumutamata või mõõdukat kuumutamist (kuni 45 oC) kasutades saadud mesi;

| viii) | „filtreeritud mesi” on mesi, millest on eraldatud mee koostisele võõrad orgaanilised või anorgaanilised ained sellisel viisil, mille tulemusena on eemaldatud märkimisväärne kogus õietolmu; |
| --- | --- |

viii)

„filtreeritud mesi” on mesi, millest on eraldatud mee koostisele võõrad orgaanilised või anorgaanilised ained sellisel viisil, mille tulemusena on eemaldatud märkimisväärne kogus õietolmu;

„Pagarimesi” on mesi,

| a) | mis on sobiv tööstuslikuks või muu hiljem töödeldava toidu koostises kasutamiseks ning |
| --- | --- |

a)

mis on sobiv tööstuslikuks või muu hiljem töödeldava toidu koostises kasutamiseks ning

| b) | millel võivad olla järgmised omadused:






  — | võõras lõhn ja maitse; |
| --- | --- | --- |

b)

millel võivad olla järgmised omadused:

—

võõras lõhn ja maitse;

| — | käärimistunnustega või käärinud või |
| --- | --- |

—

käärimistunnustega või käärinud või

| — | üle kuumutatud; |
| --- | --- |

—

üle kuumutatud;

| 2. | „mesindustooted” on mesi, mesilasvaha, mesilaspiim, taruvaik või õietolm. |
| --- | --- |

2.

„mesindustooted” on mesi, mesilasvaha, mesilaspiim, taruvaik või õietolm.

---

(1)  EÜT L 190, 23.7.1975, lk 36.

---

IV LISA

RIISI JA SUHKRU STANDARDKVALITEET

A.   Koorimata riisi standardkvaliteet

Standardkvaliteediga koorimata riis on:

| a) | veatu ja standardse turustuskvaliteediga, lõhnatu; |
| --- | --- |

a)

veatu ja standardse turustuskvaliteediga, lõhnatu;

| b) | maksimaalse niiskusesisaldusega 13 %; |
| --- | --- |

b)

maksimaalse niiskusesisaldusega 13 %;

| c) | kroovitud riisi toodang on 63 % tervete terade kaalust (lubatud kuni 3 % lõigatud teri), kroovitud riisi rikutud terade massiprotsent on:






  CN-koodide 1006 10 27 ja 1006 10 98 alla kuuluv kriitjate teradega kroovitud riis | 1,5 % |
| --- | --- | --- |
| muu kui CN-koodide 1006 10 27 ja 1006 10 98 alla kuuluv kriitjate teradega kroovitud riis | 2,0 % |
| punasetriibulised terad | 1,0 % |
| tähnilised terad | 0,50 % |
| värvunud terad | 0,25 % |
| kollased terad | 0,02 % |
| klaasjad terad | 0,05 % |

c)

kroovitud riisi toodang on 63 % tervete terade kaalust (lubatud kuni 3 % lõigatud teri), kroovitud riisi rikutud terade massiprotsent on:

CN-koodide 1006 10 27 ja 1006 10 98 alla kuuluv kriitjate teradega kroovitud riis

1,5 %

muu kui CN-koodide 1006 10 27 ja 1006 10 98 alla kuuluv kriitjate teradega kroovitud riis

2,0 %

punasetriibulised terad

1,0 %

tähnilised terad

0,50 %

värvunud terad

0,25 %

kollased terad

0,02 %

klaasjad terad

0,05 %

B.   Suhkru standardkvaliteet:

I.   Suhkrupeedi standardkvaliteet:

Standardkvaliteediga suhkrupeet on:

| a) | veatu ja standardse turustuskvaliteediga; |
| --- | --- |

a)

veatu ja standardse turustuskvaliteediga;

| b) | vastuvõtupunktis suhkrusisaldusega 16 %. |
| --- | --- |

b)

vastuvõtupunktis suhkrusisaldusega 16 %.

II.   Valge suhkru standardkvaliteet

| 1. | Standardkvaliteediga valgel suhkrul on järgmised omadused:






  a) | veatu, ehtne ja standardne turustuskvaliteet; kuiv, ühtlastes kristallides, vabalt voolav; |
| --- | --- | --- |

1.

Standardkvaliteediga valgel suhkrul on järgmised omadused:

a)

veatu, ehtne ja standardne turustuskvaliteet; kuiv, ühtlastes kristallides, vabalt voolav;

| b) | minimaalne polarisatsioon: 99,7o; |
| --- | --- |

b)

minimaalne polarisatsioon: 99,7o;

| c) | maksimaalne niiskusesisaldus: 0,06 %; |
| --- | --- |

c)

maksimaalne niiskusesisaldus: 0,06 %;

| d) | maksimaalne invertsuhkru sisaldus: 0,04 %; |
| --- | --- |

d)

maksimaalne invertsuhkru sisaldus: 0,04 %;

| e) | punkti 2 kohaselt määratud punktide üldarv ei ole suurem kui 22 ega ületa:






  — | 15 punkti tuhasuse puhul; |
| --- | --- | --- |

e)

punkti 2 kohaselt määratud punktide üldarv ei ole suurem kui 22 ega ületa:

—

15 punkti tuhasuse puhul;

| — | 9 punkti värvitüübi puhul, mis on määratud Brunswicki Põllumajandustehnoloogia Instituudi meetodil (edaspidi „Brunswicki meetod”); |
| --- | --- |

—

9 punkti värvitüübi puhul, mis on määratud Brunswicki Põllumajandustehnoloogia Instituudi meetodil (edaspidi „Brunswicki meetod”);

| — | 6 punkti lahuse värvitooni ühiku puhul, mis on määratud International Commission for Uniform Methods of Sugar Analysis'e meetodil (edaspidi „ICUMSA meetod”). |
| --- | --- |

—

6 punkti lahuse värvitooni ühiku puhul, mis on määratud International Commission for Uniform Methods of Sugar Analysis'e meetodil (edaspidi „ICUMSA meetod”).

| 2. | Ühele punktile vastab:






  a) | 0,0018 % tuhasust, mis on määratud ICUMSA meetodil 28o Brixi juures; |
| --- | --- | --- |

2.

Ühele punktile vastab:

a)

0,0018 % tuhasust, mis on määratud ICUMSA meetodil 28o Brixi juures;

| b) | 0,5 värvitüübiühikut, mis on määratud Brunswicki meetodil; |
| --- | --- |

b)

0,5 värvitüübiühikut, mis on määratud Brunswicki meetodil;

| c) | 7,5 lahuse värvitooni ühikut, mis on määratud ICUMSA meetodil. |
| --- | --- |

c)

7,5 lahuse värvitooni ühikut, mis on määratud ICUMSA meetodil.

| 3. | Alapunktis 1 osutatud faktorite määramise meetodid on samad, mida kasutatakse kõnealuste faktorite määramiseks sekkumismeetmete raames. |
| --- | --- |

3.

Alapunktis 1 osutatud faktorite määramise meetodid on samad, mida kasutatakse kõnealuste faktorite määramiseks sekkumismeetmete raames.

III.   Toorsuhkru standardkvaliteet

| 1. | Standardkvaliteediga toorsuhkur on suhkur, mille saagis valges suhkrus väljendatuna on 92 %. |
| --- | --- |

1.

Standardkvaliteediga toorsuhkur on suhkur, mille saagis valges suhkrus väljendatuna on 92 %.

| 2. | Toorpeedisuhkru saagise arvutamiseks lahutatakse kõnealuse suhkru polarisatsiooniastmest:






  a) | tuhasuse protsendimäär, mis on korrutatud neljaga, |
| --- | --- | --- |

2.

Toorpeedisuhkru saagise arvutamiseks lahutatakse kõnealuse suhkru polarisatsiooniastmest:

a)

tuhasuse protsendimäär, mis on korrutatud neljaga,

| b) | invertsuhkru protsendimäär, mis on korrutatud kahega, |
| --- | --- |

b)

invertsuhkru protsendimäär, mis on korrutatud kahega,

| c) | arv 1. |
| --- | --- |

c)

arv 1.

| 3. | Toor-roosuhkru saagise arvutamiseks lahutatakse kõnealuse suhkru kahekordsest polarisatsiooniastmest arv 100. |
| --- | --- |

3.

Toor-roosuhkru saagise arvutamiseks lahutatakse kõnealuse suhkru kahekordsest polarisatsiooniastmest arv 100.

---

V LISA

ARTIKLIS 42 OSUTATUD ÜHENDUSE RÜMPADE KLASSIFITSEERIMISSKAALAD

A.   Ühenduse täiskasvanud veiste rümpade klassifitseerimisskaala

I.   Mõisted

Kohaldatakse järgmisi mõisteid:

| 1. | „rümp” on tapetud looma terve keha pärast veretustamist, siseelundite eemaldamist ja nülgimist; |
| --- | --- |

1.

„rümp” on tapetud looma terve keha pärast veretustamist, siseelundite eemaldamist ja nülgimist;

| 2. | „poolrümp” on toode, mis on saadud punktis 1 osutatud rümba sümmeetrilisel poolitamisel piki kaela-, rinna-, nimme- ja ristluulülide keskkohti ning läbi rinnaku ja vaagnaliiduse keskkoha. |
| --- | --- |

2.

„poolrümp” on toode, mis on saadud punktis 1 osutatud rümba sümmeetrilisel poolitamisel piki kaela-, rinna-, nimme- ja ristluulülide keskkohti ning läbi rinnaku ja vaagnaliiduse keskkoha.

II.   Kategooriad

Rümbad jagatakse järgmistesse kategooriatesse:

| A | : | kuni kaheaastaste noorte kastreerimata isasloomade rümbad; |
| --- | --- | --- |
| B | : | muude kastreerimata isasloomade rümbad; |
| C | : | kastreeritud isasloomade rümbad; |
| D | : | poeginud emasloomade rümbad; |
| E | : | muude emasloomade rümbad. |

A

:

kuni kaheaastaste noorte kastreerimata isasloomade rümbad;

B

:

muude kastreerimata isasloomade rümbad;

C

:

kastreeritud isasloomade rümbad;

D

:

poeginud emasloomade rümbad;

E

:

muude emasloomade rümbad.

III.   Klassifitseerimine

Rümpade klassifitseerimisel hinnatakse järgmist:

| 1. | Lihakust, mis on määratletud järgmiselt:
  Rümba piirkondade, eelkõige selle oluliste osade (taga-, selja- ja abaosa) areng






  Lihakusklass | Kirjeldus |
| --- | --- | --- |
| S
  Super | Kõik profiilid äärmiselt kumerad; erakordselt hea lihaste areng (topeltlihaselisus) |
| E
  Kõrgem | Kõik rümba piirkonnad kumerad kuni väga kumerad; erakordselt hea lihaste areng |
| U
  Väga hea | Rümba piirkonnad tervikuna ümarad; väga hea lihaste areng |
| R
  Hea | Rümba piirkonnad tervikuna lamedad; hea lihaste areng |
| O
  Rahuldav | Rümba piirkonnad lamedad kuni nõgusad; keskmine lihaste areng |
| P
  Nõrk | Kõik rümba piirkonnad nõgusad kuni väga nõgusad; nõrk lihaste areng |

1.

Lihakust, mis on määratletud järgmiselt:

Rümba piirkondade, eelkõige selle oluliste osade (taga-, selja- ja abaosa) areng

Lihakusklass

Kirjeldus

S

Super

Kõik profiilid äärmiselt kumerad; erakordselt hea lihaste areng (topeltlihaselisus)

E

Kõrgem

Kõik rümba piirkonnad kumerad kuni väga kumerad; erakordselt hea lihaste areng

U

Väga hea

Rümba piirkonnad tervikuna ümarad; väga hea lihaste areng

R

Hea

Rümba piirkonnad tervikuna lamedad; hea lihaste areng

O

Rahuldav

Rümba piirkonnad lamedad kuni nõgusad; keskmine lihaste areng

P

Nõrk

Kõik rümba piirkonnad nõgusad kuni väga nõgusad; nõrk lihaste areng

| 2. | Rasvasus, mis on määratletud järgmiselt:
  Rasva hulk rümba välispinnal ja rinnaõõnes






  Rasvasusklass | Kirjeldus |
| --- | --- | --- |
| 1
  väga õhuke | Ilma rasvakihita või väga õhukese rasvakihiga |
| 2
  õhuke | Õhuke rasvakiht, lihased peaaegu kõikjal nähtavad |
| 3
  keskmine | Lihased peaaegu kõikjal rasvaga kaetud, välja arvatud taga- ja abaosas, õhuke rasvaladestus rinnaõõnes |
| 4
  paks | Lihased rasvaga kaetud, kuid taga- ja abaosas veel osaliselt nähtavad, selgesti nähtavad rasvaladestused rinnaõõnes |
| 5
  väga paks | Kogu rümp rasvaga kaetud; tugevad rasvaladestused rinnaõõnes |

2.

Rasvasus, mis on määratletud järgmiselt:

Rasva hulk rümba välispinnal ja rinnaõõnes

Rasvasusklass

Kirjeldus

1

väga õhuke

Ilma rasvakihita või väga õhukese rasvakihiga

2

õhuke

Õhuke rasvakiht, lihased peaaegu kõikjal nähtavad

3

keskmine

Lihased peaaegu kõikjal rasvaga kaetud, välja arvatud taga- ja abaosas, õhuke rasvaladestus rinnaõõnes

4

paks

Lihased rasvaga kaetud, kuid taga- ja abaosas veel osaliselt nähtavad, selgesti nähtavad rasvaladestused rinnaõõnes

5

väga paks

Kogu rümp rasvaga kaetud; tugevad rasvaladestused rinnaõõnes

Liikmesriikidel on lubatud jagada iga punktides 1 ja 2 ette nähtud klass maksimaalselt kolmeks alamklassiks.

IV.   Esituskuju

Rümbad ja poolrümbad esitatakse:

| 1. | ilma pea ja jalgadeta; pea eraldatakse rümbast kuklaluu ja esimese kaelalüli vahelt ning jalad kämblaliigesest või kanna-pöialiigesest; |
| --- | --- |

1.

ilma pea ja jalgadeta; pea eraldatakse rümbast kuklaluu ja esimese kaelalüli vahelt ning jalad kämblaliigesest või kanna-pöialiigesest;

| 2. | ilma rinna- ja kõhuõõneorganiteta, koos neerude, neerurasva ja vaagnarasvaga või ilma nendeta; |
| --- | --- |

2.

ilma rinna- ja kõhuõõneorganiteta, koos neerude, neerurasva ja vaagnarasvaga või ilma nendeta;

| 3. | ilma suguorganite ja nende juurde kuuluvate lihasteta ning emasloomadel ilma udara ja udararasvata; |
| --- | --- |

3.

ilma suguorganite ja nende juurde kuuluvate lihasteta ning emasloomadel ilma udara ja udararasvata;

Turuhindade kindlaksmääramiseks võib vastavalt artikli 195 lõikes 2 osutatud korrale kehtestada erineva esitusviisi.

V.   Klassifitseerimine ja identifitseerimine

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 853/2004 (millega sätestatakse loomset päritolu toidu hügieeni erieeskirjad) (1) artikli 4 kohaselt tunnustatud tapamajad võtavad meetmeid, et tagada, et kõik sellistes tapamajades tapetud täiskasvanud veiste rümbad või poolrümbad, mis on tähistatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 854/2004 (millega kehtestatakse erieeskirjad inimtoiduks ette nähtud loomsete saaduste ametlikuks kontrollimiseks) (2) artikli 5 lõikes 2 koostoimes I lisa I jao III peatükiga sätestatud tervisemärgiga, on klassifitseeritud ja identifitseeritud ühenduse skaala kohaselt.

Enne identifitseerimist märgistamise teel on liikmesriikidel õigus eemaldada rümpadelt või poolrümpadelt välisrasv, kui see on rasvaladestuse tõttu põhjendatav.

B.   Ühenduse searümpade klassifitseerimisskaala

I.   Mõiste

„rümp” – tapetud sea terve või keskjoont mööda jagatud keha, mis on veretustatud ja puhastatud siseelunditest.

II.   Klassifitseerimine

Rümbad klassifitseeritakse vastavalt nende hinnangulisele tailihasisaldusele ning jagatakse järgmistesse klassidesse:

| Klass | Tailihasisaldus protsendina rümba massist |
| --- | --- |
| S | vähemalt 60 (3) |
| E | vähemalt 55 |
| U | vähemalt 50, kuid alla 55 |
| R | vähemalt 45, kuid alla 50 |
| O | vähemalt 40, kuid alla 45 |
| P | vähem kui 40 |

Klass

Tailihasisaldus protsendina rümba massist

S

vähemalt 60 (3)

E

vähemalt 55

U

vähemalt 50, kuid alla 55

R

vähemalt 45, kuid alla 50

O

vähemalt 40, kuid alla 45

P

vähem kui 40

III.   Esituskuju

Rümbad esitatakse ilma keele, harjaste, sõrgade, suguorganite, neerurasva, neerude ja vahelihaseta.

Oma territooriumil tapetud sigade puhul võib liikmesriikidel lubada näha ette searümpade eespool nimetatust erinev esitusviis, kui on täidetud üks järgmistest tingimustest:

| 1. | kui nende territooriumil kehtiv tavaline kaubandustava erineb esimeses lõigus määratletud standardesitusviisist; |
| --- | --- |

1.

kui nende territooriumil kehtiv tavaline kaubandustava erineb esimeses lõigus määratletud standardesitusviisist;

| 2. | kui tehnilised nõuded seda õigustavad; |
| --- | --- |

2.

kui tehnilised nõuded seda õigustavad;

| 3. | kui searümpadelt on eemaldatud ühtlaselt nahk. |
| --- | --- |

3.

kui searümpadelt on eemaldatud ühtlaselt nahk.

IV.   Tailihasisaldus

| 1. | Tailihasisaldust hinnatakse vastavalt komisjoni kinnitatud hindamismeetoditele. Kinnitada võib vaid selliseid hindamismeetodeid, mis põhinevad searümba ühe või mitme anatoomilise osa füüsilisel mõõtmisel ja on statistiliselt tõestatud. Hindamismeetodite kinnitamisel lähtutakse hinnangu vastavusest lubatud maksimaalsele statistilisele veale. |
| --- | --- |

1.

Tailihasisaldust hinnatakse vastavalt komisjoni kinnitatud hindamismeetoditele. Kinnitada võib vaid selliseid hindamismeetodeid, mis põhinevad searümba ühe või mitme anatoomilise osa füüsilisel mõõtmisel ja on statistiliselt tõestatud. Hindamismeetodite kinnitamisel lähtutakse hinnangu vastavusest lubatud maksimaalsele statistilisele veale.

| 2. | Siiski ei määrata rümpade kaubanduslikku väärtust kindlaks üksnes hinnangulise tailihasisalduse järgi. |
| --- | --- |

2.

Siiski ei määrata rümpade kaubanduslikku väärtust kindlaks üksnes hinnangulise tailihasisalduse järgi.

V.   Rümpade identifitseerimine

Kui komisjon ei ole ette näinud teisiti, identifitseeritakse klassifitseeritud rümbad neid vastavalt ühenduse skaalale märgistades.

C.   Ühenduse lambarümpade klassifitseerimisskaala

I.   Mõiste

Seoses mõistetega „rümp” ja „poolrümp” kohaldatakse punktis A.I sätestatud määratlusi.

II.   Kategooriad

Rümbad jagatakse järgmistesse kategooriatesse:

| A | alla kaheteistkuuliste lammaste rümbad; |
| --- | --- |
| B | muude lammaste rümbad. |

A

alla kaheteistkuuliste lammaste rümbad;

B

muude lammaste rümbad.

III.   Klassifitseerimine

| 1. | Rümpade klassifitseerimisel kohaldatakse punkti A.III sätteid mutatis mutandis. Siiski asendatakse punktis A.III.1 ning A.III.2 esitatud tabeli 3. ja 4. reas sõna „tagaosa” sõnaga „tagaveerand”. |
| --- | --- |

1.

Rümpade klassifitseerimisel kohaldatakse punkti A.III sätteid mutatis mutandis. Siiski asendatakse punktis A.III.1 ning A.III.2 esitatud tabeli 3. ja 4. reas sõna „tagaosa” sõnaga „tagaveerand”.

| 2. | Erandina punktist 1 võib vähem kui 13 kg kaaluvate tallerümpade puhul komisjon ilma artikli 195 lõikes 1 osutatud komitee abita lubada liikmesriikidel kasutada klassifitseerimisel järgmisi kriteeriume:






  a) | rümba kaal; |
| --- | --- | --- |

2.

Erandina punktist 1 võib vähem kui 13 kg kaaluvate tallerümpade puhul komisjon ilma artikli 195 lõikes 1 osutatud komitee abita lubada liikmesriikidel kasutada klassifitseerimisel järgmisi kriteeriume:

a)

rümba kaal;

| b) | liha värvus; |
| --- | --- |

b)

liha värvus;

| c) | rasvaladestus. |
| --- | --- |

c)

rasvaladestus.

IV.   Esituskuju

Rümbad ja poolrümbad esitatakse ilma peata (eraldatud esimese kaelalüli vahelt), jalgadeta (eraldatud kämblaliigesest või kanna-pöialiigesest), sabata (eraldatud kuuenda ja seitsmenda sabalüli vahelt), udarata, suguelunditeta, maksata ja sisikonnata. Neerud ja neerurasv kuuluvad rümba juurde.

Kui võrdlusesituskuju ei kasutata, on liikmesriikidel siiski lubatud võtta vastu ka teisiti esitatud rümpi. Sellistel juhtudel määratakse neilt esitustelt võrdlusesituskujule üleminekuks vajalikud kohandused kindlaks vastavalt artikli 195 lõikes 2 sätestatud korrale.

V.   Rümpade identifitseerimine

Klassifitseeritud rümbad ja poolrümbad identifitseeritakse neid vastavalt ühenduse skaalale märgistades.

---

(1)  ELT L 139, 30.4.2004, lk 55. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1791/2006 (ELT L 363, 20.12.2006, lk 1).

(2)  ELT L 139, 30.4.2004, lk 206. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1791/2006.

(3)  Liikmesriigid võivad kehtestada oma territooriumil tapetud sigade jaoks S-tähega tähistatud eraldi kvaliteediklassi, kui tailiha sisaldus on 60 % või rohkem.

---

VI LISA

ARTIKLITES 56 JA 59 OSUTATUD RIIKLIKUL JA PIIRKONDLIKUL TASANDIL KEHTIVAD TOOTMISKVOODID

| Liikmesriik või piirkond
  (1) | Suhkur (tonnides)
  (2) | Isoglükoos (tonnides)
  (3) | Inuliinisiirup (tonnides)
  (4) |
| --- | --- | --- | --- |
| Belgia | 862 077 | 99 796 | 0 |
| Bulgaaria | 4 752 | 78 153 | — |
| Tšehhi Vabariik | 367 937,8 | — | — |
| Taani | 420 746 | — | — |
| Saksamaa | 3 655 455,5 | 49 330,2 | — |
| Kreeka | 158 702 | 17 973 | — |
| Hispaania | 887 163,7 | 110 111 | — |
| Prantsusmaa (emamaa) | 3 640 441,9 | — | 0 |
| Prantsusmaa ülemeredepartemangud | 480 244,5 | — | — |
| Iirimaa | 0 | — | — |
| Itaalia | 753 845,5 | 28 300 | — |
| Läti | 0 | — | — |
| Leedu | 103 010 | — | |
| Ungari | 298 591 | 191 845 | — |
| Madalmaad | 876 560 | 12 683,6 | 0 |
| Austria | 405 812,4 | — | — |
| Poola | 1 772 477 | 37 331 | — |
| Portugal (mandriosa) | 15 000 | 13 823 | — |
| Assooride autonoomne piirkond | 9 953 | — | — |
| Rumeenia | 109 164 | 13 913 | — |
| Slovakkia | 140 031 | 59 308,3 | — |
| Sloveenia | 0 | — | — |
| Soome | 90 000 | 16 548 | — |
| Rootsi | 325 700 | — | — |
| Ühendkuningriik | 1 221 474 | 37 967 | — |
| KOKKU | 16 599 138,3 | 767 082,1 | 0 |

Liikmesriik või piirkond

(1)

Suhkur (tonnides)

(2)

Isoglükoos (tonnides)

(3)

Inuliinisiirup (tonnides)

(4)

Belgia

862 077

99 796

0

Bulgaaria

4 752

78 153

—

Tšehhi Vabariik

367 937,8

—

—

Taani

420 746

—

—

Saksamaa

3 655 455,5

49 330,2

—

Kreeka

158 702

17 973

—

Hispaania

887 163,7

110 111

—

Prantsusmaa (emamaa)

3 640 441,9

—

0

Prantsusmaa ülemeredepartemangud

480 244,5

—

—

Iirimaa

0

—

—

Itaalia

753 845,5

28 300

—

Läti

0

—

—

Leedu

103 010

—

Ungari

298 591

191 845

—

Madalmaad

876 560

12 683,6

0

Austria

405 812,4

—

—

Poola

1 772 477

37 331

—

Portugal (mandriosa)

15 000

13 823

—

Assooride autonoomne piirkond

9 953

—

—

Rumeenia

109 164

13 913

—

Slovakkia

140 031

59 308,3

—

Sloveenia

0

—

—

Soome

90 000

16 548

—

Rootsi

325 700

—

—

Ühendkuningriik

1 221 474

37 967

—

KOKKU

16 599 138,3

767 082,1

0

---

VII LISA

ARTIKLI 58 LÕIKES 2 OSUTATUD ISOGLÜKOOSI TÄIENDAVAD KVOODID

| Liikmesriik | Täiendav kvoot (tonnides) |
| --- | --- |
| Itaalia | 60 000 |
| Leedu | 8 000 |
| Rootsi | 35 000 |

Liikmesriik

Täiendav kvoot (tonnides)

Itaalia

60 000

Leedu

8 000

Rootsi

35 000

---

VIII LISA

SUHKRU- VÕI ISOGLÜKOOSIKVOOTIDE ÜLEKANDMISE ÜKSIKASJALIKUD EESKIRJAD VASTAVALT ARTIKLILE 60

I

Käesolevas lisas kasutatakse järgmisi mõisteid:

| a) | „ettevõtjate ühinemine” – kahe või enama ettevõtja ühinemine üheks ettevõtjaks; |
| --- | --- |

a)

„ettevõtjate ühinemine” – kahe või enama ettevõtja ühinemine üheks ettevõtjaks;

| b) | „ettevõtja võõrandamine” – kvoote omava ettevõtja varade üleandmine või üleminek ühele või mitmele ettevõtjale; |
| --- | --- |

b)

„ettevõtja võõrandamine” – kvoote omava ettevõtja varade üleandmine või üleminek ühele või mitmele ettevõtjale;

| c) | „vabriku võõrandamine” – ühele või mitmele ettevõtjale sellise tehnilise üksuse omandiõiguse üleandmine, milles on kõnealuse toote valmistamiseks vajalik sisseseade, ning mille tulemuseks on võõrandatava ettevõtja tootmise osaline või täielik üleminek; |
| --- | --- |

c)

„vabriku võõrandamine” – ühele või mitmele ettevõtjale sellise tehnilise üksuse omandiõiguse üleandmine, milles on kõnealuse toote valmistamiseks vajalik sisseseade, ning mille tulemuseks on võõrandatava ettevõtja tootmise osaline või täielik üleminek;

| d) | „vabriku rentimine” – sellise tehnilise üksuse rendileping, mille juurde kuulub suhkrutootmiseks vajalik sisseseade, kusjuures rendileping sõlmitakse vabriku tegevust arvestades vähemalt kolmeks järjestikuseks turustusaastaks ettevõtjaga, kes on asutatud kõnealuse vabrikuga samas liikmesriigis, kui vabriku rendile võtnud ettevõtjat võib pärast rendisuhte tekkimist kogu toodangu alusel käsitada ühe suhkrutootmisettevõtjana, kusjuures lepinguosalised kohustuvad lepingut enne kolmanda turustusaasta lõppu mitte lõpetama. |
| --- | --- |

d)

„vabriku rentimine” – sellise tehnilise üksuse rendileping, mille juurde kuulub suhkrutootmiseks vajalik sisseseade, kusjuures rendileping sõlmitakse vabriku tegevust arvestades vähemalt kolmeks järjestikuseks turustusaastaks ettevõtjaga, kes on asutatud kõnealuse vabrikuga samas liikmesriigis, kui vabriku rendile võtnud ettevõtjat võib pärast rendisuhte tekkimist kogu toodangu alusel käsitada ühe suhkrutootmisettevõtjana, kusjuures lepinguosalised kohustuvad lepingut enne kolmanda turustusaasta lõppu mitte lõpetama.

II

| 1. | Suhkrutootmisettevõtjate ühinemise või võõrandamise või suhkruvabrikute võõrandamise korral kohandatakse kvoote järgmiselt, ilma et see piiraks punkti 2 kohaldamist:






  a) | suhkrutootmisettevõtjate ühinemise korral eraldab liikmesriik ühinemise tulemusel tekkinud ettevõtjale kvoodi, mis on võrdne enne ühinemist asjaomastele suhkrut tootvatele ettevõtjatele eraldatud kvootide summaga; |
| --- | --- | --- |

1.

Suhkrutootmisettevõtjate ühinemise või võõrandamise või suhkruvabrikute võõrandamise korral kohandatakse kvoote järgmiselt, ilma et see piiraks punkti 2 kohaldamist:

a)

suhkrutootmisettevõtjate ühinemise korral eraldab liikmesriik ühinemise tulemusel tekkinud ettevõtjale kvoodi, mis on võrdne enne ühinemist asjaomastele suhkrut tootvatele ettevõtjatele eraldatud kvootide summaga;

| b) | suhkrutootmisettevõtja võõrandamise korral määrab liikmesriik võõrandatava ettevõtja kvoodi suhkru tootmiseks ülevõtvale ettevõtjale või kui ülevõtvaid ettevõtjaid on mitu, määratakse kvoodid võrdeliselt võõrandatava ettevõtja suhkrutoodangu mahuga; |
| --- | --- |

b)

suhkrutootmisettevõtja võõrandamise korral määrab liikmesriik võõrandatava ettevõtja kvoodi suhkru tootmiseks ülevõtvale ettevõtjale või kui ülevõtvaid ettevõtjaid on mitu, määratakse kvoodid võrdeliselt võõrandatava ettevõtja suhkrutoodangu mahuga;

| c) | suhkruvabriku võõrandamise korral vähendab liikmesriik selle ettevõtja kvooti, kes vabriku omandi võõrandab, ja suurendab kõnealuse vabriku ostnud suhkrutootmisettevõtja või -ettevõtjate kvooti, lisades mahaarvatud koguse võrdeliselt võõrandatud vabriku tootmismahuga. |
| --- | --- |

c)

suhkruvabriku võõrandamise korral vähendab liikmesriik selle ettevõtja kvooti, kes vabriku omandi võõrandab, ja suurendab kõnealuse vabriku ostnud suhkrutootmisettevõtja või -ettevõtjate kvooti, lisades mahaarvatud koguse võrdeliselt võõrandatud vabriku tootmismahuga.

| 2. | Kui osa suhkrupeedi- või suhkrurookasvatajaid, keda otseselt mõjutab mõni punktis 1 osutatud tehing, avaldab selgelt soovi tarnida oma suhkrupeeti või -roogu suhkrutootmisettevõtjatele, kes ei osale kõnealustes tehingutes, võib liikmesriik määrata kvoodi ettevõtjale, kellele tootjad kavatsevad oma suhkrupeedi või -roo tarnida, vastavalt võõrandatava ettevõtja tootmismahule. |
| --- | --- |

2.

Kui osa suhkrupeedi- või suhkrurookasvatajaid, keda otseselt mõjutab mõni punktis 1 osutatud tehing, avaldab selgelt soovi tarnida oma suhkrupeeti või -roogu suhkrutootmisettevõtjatele, kes ei osale kõnealustes tehingutes, võib liikmesriik määrata kvoodi ettevõtjale, kellele tootjad kavatsevad oma suhkrupeedi või -roo tarnida, vastavalt võõrandatava ettevõtja tootmismahule.

| 3. | Kui muudel kui punktis 1 osutatud asjaoludel lõpetatakse






  a) | suhkrutootmisettevõtja tegevus, |
| --- | --- | --- |

3.

Kui muudel kui punktis 1 osutatud asjaoludel lõpetatakse

a)

suhkrutootmisettevõtja tegevus,

| b) | suhkrutootmisettevõtja ühe või mitme vabriku tegevus, |
| --- | --- |

b)

suhkrutootmisettevõtja ühe või mitme vabriku tegevus,

võib liikmesriik määrata kõnealuse tegevuse lõpetamisega seotud kvoodid ühele või mitmele suhkrutootmisettevõtjale.

Kui osa tootjaid avaldab selgelt soovi tarnida oma suhkrupeeti või -roogu asjaomasele suhkrutootmisettevõtjale, võib liikmesriik (ka eelmise lõigu alapunktis b osutatud juhul) määrata kõnealusele suhkrupeedi või -roo kogusele vastava osa kvoote ettevõtjale, kellele tootjad kavatsevad need tooted tarnida.

| 4. | Artikli 50 lõikes 6 osutatud erandi kasutamise puhul võib kõnealune liikmesriik nõuda, et asjaomased suhkrupeedikasvatajad ja suhkruettevõtjad lisaksid oma majandusharusisestesse kokkulepetesse eritingimused, et kõnealune liikmesriik saaks kohaldada käesoleva punkti alapunkte 2 ja 3. |
| --- | --- |

4.

Artikli 50 lõikes 6 osutatud erandi kasutamise puhul võib kõnealune liikmesriik nõuda, et asjaomased suhkrupeedikasvatajad ja suhkruettevõtjad lisaksid oma majandusharusisestesse kokkulepetesse eritingimused, et kõnealune liikmesriik saaks kohaldada käesoleva punkti alapunkte 2 ja 3.

| 5. | Suhkrutootmisettevõtjale kuuluva vabriku rentimise korral võib liikmesriik vähendada vabrikut rendile andva ettevõtja kvoote ning määrata kvoodist maha arvatud osa ettevõtjale, kes võtab vabriku rendile suhkru tootmise eesmärgil.
  Kui rendisuhe lõpetatakse I punkti alapunktis d osutatud kolme turustusaasta jooksul, tühistab liikmesriik tagasiulatuvalt vastavalt käesoleva alapunkti esimesele lõigule kehtestatud kvootide kohandamise alates rendisuhte jõustumise kuupäevast. Kui rendisuhe lõpeb vääramatu jõu tõttu, ei ole liikmesriik kohustatud kohandamist tühistama. |
| --- | --- |

5.

Suhkrutootmisettevõtjale kuuluva vabriku rentimise korral võib liikmesriik vähendada vabrikut rendile andva ettevõtja kvoote ning määrata kvoodist maha arvatud osa ettevõtjale, kes võtab vabriku rendile suhkru tootmise eesmärgil.

Kui rendisuhe lõpetatakse I punkti alapunktis d osutatud kolme turustusaasta jooksul, tühistab liikmesriik tagasiulatuvalt vastavalt käesoleva alapunkti esimesele lõigule kehtestatud kvootide kohandamise alates rendisuhte jõustumise kuupäevast. Kui rendisuhe lõpeb vääramatu jõu tõttu, ei ole liikmesriik kohustatud kohandamist tühistama.

| 6. | Kui suhkrutootmisettevõtja ei suuda enam tagada ühenduse õigusaktidega ette nähtud kohustuste täitmist asjaomaste suhkrupeedi või suhkruroo tootjate suhtes ning kui selle olukorra on kindlaks teinud kõnealuse liikmesriigi asjaomased asutused, võib liikmesriik määrata osa asjaomastest kvootidest üheks või mitmeks turustusaastaks ühele või mitmele suhkrutootmisettevõtjale võrdeliselt võõrandatava ettevõtja tootmismahuga. |
| --- | --- |

6.

Kui suhkrutootmisettevõtja ei suuda enam tagada ühenduse õigusaktidega ette nähtud kohustuste täitmist asjaomaste suhkrupeedi või suhkruroo tootjate suhtes ning kui selle olukorra on kindlaks teinud kõnealuse liikmesriigi asjaomased asutused, võib liikmesriik määrata osa asjaomastest kvootidest üheks või mitmeks turustusaastaks ühele või mitmele suhkrutootmisettevõtjale võrdeliselt võõrandatava ettevõtja tootmismahuga.

| 7. | Kui liikmesriik on andnud suhkrutootmisettevõtjale hinna- ja turustustagatisi seoses suhkrupeedi töötlemisega etüülalkoholiks, võib liikmesriik kokkuleppel kõnealuse ettevõtja ja asjaomaste suhkrupeedikasvatajatega määrata kõik suhkrutootmiskvoodid või osa neist üheks või mitmeks turustusaastaks ühele või mitmele teisele ettevõtjale. |
| --- | --- |

7.

Kui liikmesriik on andnud suhkrutootmisettevõtjale hinna- ja turustustagatisi seoses suhkrupeedi töötlemisega etüülalkoholiks, võib liikmesriik kokkuleppel kõnealuse ettevõtja ja asjaomaste suhkrupeedikasvatajatega määrata kõik suhkrutootmiskvoodid või osa neist üheks või mitmeks turustusaastaks ühele või mitmele teisele ettevõtjale.

III

Isoglükoositootmisettevõtjate ühinemise või võõrandamise või isoglükoositootmisvabriku võõrandamise korral võib liikmesriik määrata asjakohased kvoodid isoglükoosi tootmiseks ühele või mitmele ettevõtjale, sõltumata sellest, kas neil on tootmiskvoot.

IV

Vastavalt II ja III punktile võetud meetmed võib jõustada ainult juhul, kui on täidetud järgmised tingimused:

| a) | kõigi asjaomaste osapoolte huvisid on arvesse võetud; |
| --- | --- |

a)

kõigi asjaomaste osapoolte huvisid on arvesse võetud;

| b) | asjaomase liikmesriigi arvates parandavad need tõenäoliselt suhkrupeedi, suhkruroo ja suhkrutootmissektori struktuuri; |
| --- | --- |

b)

asjaomase liikmesriigi arvates parandavad need tõenäoliselt suhkrupeedi, suhkruroo ja suhkrutootmissektori struktuuri;

| c) | need on seotud ettevõtjatega, kes on asutatud samal territooriumil, millele on määratud kvoot VI lisas. |
| --- | --- |

c)

need on seotud ettevõtjatega, kes on asutatud samal territooriumil, millele on määratud kvoot VI lisas.

V

Kui ühinemine või võõrandamine toimub 1. oktoobri ja sellele järgneva aasta 30. aprilli vahel, võetakse II ja III punktis nimetatud meetmed jooksval turustusaastal.

Kui ühinemine või võõrandamine toimub 1. mai ja sama aasta 30. septembri vahel, võetakse II ja III punktis nimetatud meetmed järgmisel turustusaastal.

VI

Kui kohaldatakse artikli 59 lõiget 3, määravad liikmesriigid kohandatud kvoodid hiljemalt veebruari lõpuks, et neid kohaldada järgmisel turustusaastal.

VII

Kui kohaldatakse II ja III punkti, teavitavad liikmesriigid komisjoni kohandatud kvootidest hiljemalt 15 päeva jooksul pärast V punktis nimetatud ajavahemike lõppu.

---

IX LISA

ARTIKLIS 66 OSUTATUD TOOTMISKVOODID JA RESTRUKTUREERIMISRESERVI KOGUSED

1.   Tootmiskvoodid

| Liikmesriik | tonnid |
| --- | --- |
| Belgia | 3 360 087,000 |
| Bulgaaria | 979 000,000 |
| Tšehhi Vabariik | 2 737 931,000 |
| Taani | 4 522 176,000 |
| Saksamaa | 28 281 784,697 |
| Eesti | 646 368,000 |
| Kreeka | 820 513,000 |
| Hispaania | 6 116 950,000 |
| Prantsusmaa | 24 599 335,000 |
| Iirimaa | 5 395 764,000 |
| Itaalia | 10 530 060,000 |
| Küpros | 145 200,000 |
| Läti | 728 648,000 |
| Leedu | 1 704 839,000 |
| Luksemburg | 273 084,000 |
| Ungari | 1 990 060,000 |
| Malta | 48 698,000 |
| Madalmaad | 11 240 814,000 |
| Austria | 2 791 645,558 |
| Poola | 9 380 143,000 |
| Portugal | 1 948 550,000 |
| Rumeenia | 3 057 000,000 |
| Sloveenia | 576 638,000 |
| Slovakkia | 1 040 788,000 |
| Soome | 2 443 069,324 |
| Rootsi | 3 352 545,000 |
| Ühendkuningriik | 14 828 597,000 |

Liikmesriik

tonnid

Belgia

3 360 087,000

Bulgaaria

979 000,000

Tšehhi Vabariik

2 737 931,000

Taani

4 522 176,000

Saksamaa

28 281 784,697

Eesti

646 368,000

Kreeka

820 513,000

Hispaania

6 116 950,000

Prantsusmaa

24 599 335,000

Iirimaa

5 395 764,000

Itaalia

10 530 060,000

Küpros

145 200,000

Läti

728 648,000

Leedu

1 704 839,000

Luksemburg

273 084,000

Ungari

1 990 060,000

Malta

48 698,000

Madalmaad

11 240 814,000

Austria

2 791 645,558

Poola

9 380 143,000

Portugal

1 948 550,000

Rumeenia

3 057 000,000

Sloveenia

576 638,000

Slovakkia

1 040 788,000

Soome

2 443 069,324

Rootsi

3 352 545,000

Ühendkuningriik

14 828 597,000

2.   Restruktureerimise erireservi kogused

| Liikmesriik | tonnid |
| --- | --- |
| Bulgaaria | 39 180 |
| Rumeenia | 188 400 |

Liikmesriik

tonnid

Bulgaaria

39 180

Rumeenia

188 400

---

X LISA

ARTIKLIS 70 OSUTATUD REFERENTSRASVASISALDUS

| Liikmesriik | g/kg |
| --- | --- |
| Belgia | 36,91 |
| Bulgaaria | 39,10 |
| Tšehhi Vabariik | 42,10 |
| Taani | 43,68 |
| Saksamaa | 40,11 |
| Eesti | 43,10 |
| Kreeka | 36,10 |
| Hispaania | 36,37 |
| Prantsusmaa | 39,48 |
| Iirimaa | 35,81 |
| Itaalia | 36,88 |
| Küpros | 34,60 |
| Läti | 40,70 |
| Leedu | 39,90 |
| Luksemburg | 39,17 |
| Ungari | 38,50 |
| Madalmaad | 42,36 |
| Austria | 40,30 |
| Poola | 39,00 |
| Portugal | 37,30 |
| Rumeenia | 38,50 |
| Sloveenia | 41,30 |
| Slovakkia | 37,10 |
| Soome | 43,40 |
| Rootsi | 43,40 |
| Ühendkuningriik | 39,70 |

Liikmesriik

g/kg

Belgia

36,91

Bulgaaria

39,10

Tšehhi Vabariik

42,10

Taani

43,68

Saksamaa

40,11

Eesti

43,10

Kreeka

36,10

Hispaania

36,37

Prantsusmaa

39,48

Iirimaa

35,81

Itaalia

36,88

Küpros

34,60

Läti

40,70

Leedu

39,90

Luksemburg

39,17

Ungari

38,50

Madalmaad

42,36

Austria

40,30

Poola

39,00

Portugal

37,30

Rumeenia

38,50

Sloveenia

41,30

Slovakkia

37,10

Soome

43,40

Rootsi

43,40

Ühendkuningriik

39,70

---

XI LISA

| A. | Artikli 94 lõikes 1 osutatud garanteeritud maksimumkoguste jaotumine liikmesriikide vahel






  Liikmesriik | Tonnid |
| --- | --- | --- |
| Belgia | 13 800 |
| Bulgaaria | 13 |
| Tšehhi Vabariik | 1 923 |
| Saksamaa | 300 |
| Eesti | 30 |
| Hispaania | 50 |
| Prantsusmaa | 55 800 |
| Läti | 360 |
| Leedu | 2 263 |
| Madalmaad | 4 800 |
| Austria | 150 |
| Poola | 924 |
| Portugal | 50 |
| Rumeenia | 42 |
| Slovakkia | 73 |
| Soome | 200 |
| Rootsi | 50 |
| Ühendkuningriik | 50 |

A.

Artikli 94 lõikes 1 osutatud garanteeritud maksimumkoguste jaotumine liikmesriikide vahel

Liikmesriik

Tonnid

Belgia

13 800

Bulgaaria

13

Tšehhi Vabariik

1 923

Saksamaa

300

Eesti

30

Hispaania

50

Prantsusmaa

55 800

Läti

360

Leedu

2 263

Madalmaad

4 800

Austria

150

Poola

924

Portugal

50

Rumeenia

42

Slovakkia

73

Soome

200

Rootsi

50

Ühendkuningriik

50

| B. | Artiklis 89 osutatud garanteeritud maksimumkoguste jaotumine liikmesriikide vahel






  Liikmesriik | Tonnid |
| --- | --- | --- |
| Belgia-Luksemburgi majandusliit | 8 000 |
| Tšehhi Vabariik | 27 942 |
| Taani | 334 000 |
| Saksamaa | 421 000 |
| Kreeka | 37 500 |
| Hispaania | 1 325 000 |
| Prantsusmaa | 1 605 000 |
| Iirimaa | 5 000 |
| Itaalia | 685 000 |
| Leedu | 650 |
| Ungari | 49 593 |
| Madalmaad | 285 000 |
| Austria | 4 400 |
| Poola | 13 538 |
| Portugal | 30 000 |
| Slovakkia | 13 100 |
| Soome | 3 000 |
| Rootsi | 11 000 |
| Ühendkuningriik | 102 000 |

B.

Artiklis 89 osutatud garanteeritud maksimumkoguste jaotumine liikmesriikide vahel

Liikmesriik

Tonnid

Belgia-Luksemburgi majandusliit

8 000

Tšehhi Vabariik

27 942

Taani

334 000

Saksamaa

421 000

Kreeka

37 500

Hispaania

1 325 000

Prantsusmaa

1 605 000

Iirimaa

5 000

Itaalia

685 000

Leedu

650

Ungari

49 593

Madalmaad

285 000

Austria

4 400

Poola

13 538

Portugal

30 000

Slovakkia

13 100

Soome

3 000

Rootsi

11 000

Ühendkuningriik

102 000

---

XII LISA

ARTIKLI 114 LÕIKES 1 OSUTATUD PIIMA JA PIIMATOODETEGA SEOTUD MÕISTED JA NIMETUSED

I.   Mõisted

Käesolevas lisas kasutatakse järgmisi mõisteid:

| a) | „turustamine” – müügieesmärgiga omamine või väljapanek, müügiks pakkumine, müük, tarne või igasugune muu turule viimise viis; |
| --- | --- |

a)

„turustamine” – müügieesmärgiga omamine või väljapanek, müügiks pakkumine, müük, tarne või igasugune muu turule viimise viis;

| b) | „nimetus” – kõigil turustusetappidel kasutatav nimi. |
| --- | --- |

b)

„nimetus” – kõigil turustusetappidel kasutatav nimi.

II.   Mõiste „piim” kasutamine

| 1. | Mõiste „piim” tähendab ainult ühe või mitme lüpsmise tulemusena udarast eritunud sekreeti, millele pole midagi lisatud ega millest midagi eraldatud.
  Mõistet „piim” võib siiski kasutada:






  a) | piima kohta, mida on töödeldud selle koostist muutmata, või piima kohta, mille rasvasisaldus on standarditud artikli 114 lõike 2 alusel koostoimes XIII lisaga; |
| --- | --- | --- |

1.

Mõiste „piim” tähendab ainult ühe või mitme lüpsmise tulemusena udarast eritunud sekreeti, millele pole midagi lisatud ega millest midagi eraldatud.

Mõistet „piim” võib siiski kasutada:

a)

piima kohta, mida on töödeldud selle koostist muutmata, või piima kohta, mille rasvasisaldus on standarditud artikli 114 lõike 2 alusel koostoimes XIII lisaga;

| b) | koos sõnaga, mis nimetab, või sõnadega, mis nimetavad sellise piima tüüpi, kvaliteediklassi, päritolu ja/või kavatsetavat kasutust või kirjeldavad selle füüsilist töötlemist või koostise muutmist juhul, kui muutmine piirdub piima loomulike koostisainete lisamise ja/või eemaldamisega. |
| --- | --- |

b)

koos sõnaga, mis nimetab, või sõnadega, mis nimetavad sellise piima tüüpi, kvaliteediklassi, päritolu ja/või kavatsetavat kasutust või kirjeldavad selle füüsilist töötlemist või koostise muutmist juhul, kui muutmine piirdub piima loomulike koostisainete lisamise ja/või eemaldamisega.

| 2. | Käesolevas määruses tähendavad „piimatooted” tooteid, mis on saadud ainult piimast, arvestades, et nende valmistamiseks vajalikke aineid võib lisada juhul, kui neid aineid ei kasutata mõne piima koostisaine täielikuks või osaliseks asendamiseks.
  Ainult piimatoodetele reserveeritakse:






  a) | järgmised nimetused:






  i) | vadak; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Käesolevas määruses tähendavad „piimatooted” tooteid, mis on saadud ainult piimast, arvestades, et nende valmistamiseks vajalikke aineid võib lisada juhul, kui neid aineid ei kasutata mõne piima koostisaine täielikuks või osaliseks asendamiseks.

Ainult piimatoodetele reserveeritakse:

a)

järgmised nimetused:

i)

vadak;

| ii) | koor; |
| --- | --- |

ii)

koor;

| iii) | või; |
| --- | --- |

iii)

või;

| iv) | pett; |
| --- | --- |

iv)

pett;

| v) | võiõli; |
| --- | --- |

v)

võiõli;

| vi) | kaseiinid; |
| --- | --- |

vi)

kaseiinid;

| vii) | veevaba piimarasv; |
| --- | --- |

vii)

veevaba piimarasv;

| viii) | juust; |
| --- | --- |

viii)

juust;

| ix) | jogurt; |
| --- | --- |

ix)

jogurt;

| x) | keefir; |
| --- | --- |

x)

keefir;

| xi) | kumõss; |
| --- | --- |

xi)

kumõss;

| xii) | viili/fil; |
| --- | --- |

xii)

viili/fil;

| xiii) | smetana; |
| --- | --- |

xiii)

smetana;

| xiv) | fil. |
| --- | --- |

xiv)

fil.

| b) | nimetused või nimed Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. märtsi 2000. aasta direktiivi 2000/13/EÜ (toidu märgistamist, esitlemist ja reklaami käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) (1) artiklis 5 määratletud tähenduses, mida tegelikult piimatoodete kohta kasutatakse. |
| --- | --- |

b)

nimetused või nimed Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. märtsi 2000. aasta direktiivi 2000/13/EÜ (toidu märgistamist, esitlemist ja reklaami käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) (1) artiklis 5 määratletud tähenduses, mida tegelikult piimatoodete kohta kasutatakse.

| 3. | Mõistet „piim” ja piimatoodete kohta kasutatavaid nimetusi võib samuti tarvitada koos sõnaga, mis nimetab, või sõnadega, mis nimetavad liittooteid, mille ükski osa ei asenda või ei ole mõeldud asendama ühtki piima koostisainet ja milles piim või piimatoode on kas koguseliselt või toote iseloomustamisel oluline. |
| --- | --- |

3.

Mõistet „piim” ja piimatoodete kohta kasutatavaid nimetusi võib samuti tarvitada koos sõnaga, mis nimetab, või sõnadega, mis nimetavad liittooteid, mille ükski osa ei asenda või ei ole mõeldud asendama ühtki piima koostisainet ja milles piim või piimatoode on kas koguseliselt või toote iseloomustamisel oluline.

| 4. | Märkida tuleb komisjoni poolt määratletud piima ja piimatoodete päritolu, v.a juhul, kui tegemist on lehmapiimaga. |
| --- | --- |

4.

Märkida tuleb komisjoni poolt määratletud piima ja piimatoodete päritolu, v.a juhul, kui tegemist on lehmapiimaga.

III.   Nimetuste kasutamine seoses konkureerivate toodetega

| 1. | Käesoleva lisa II punktis osutatud nimetusi ei tohi kasutada ühegi toote kohta peale kõnealuses punktis nimetatud toodete.
  Seda sätet ei kohaldata toodete nimetamisel, mille täpne iseloom on selge tavapärase kasutamise tõttu ja/või juhul, kui nimetusi kasutatakse selgesti toote iseloomuliku omaduse kirjeldamiseks. |
| --- | --- |

1.

Käesoleva lisa II punktis osutatud nimetusi ei tohi kasutada ühegi toote kohta peale kõnealuses punktis nimetatud toodete.

Seda sätet ei kohaldata toodete nimetamisel, mille täpne iseloom on selge tavapärase kasutamise tõttu ja/või juhul, kui nimetusi kasutatakse selgesti toote iseloomuliku omaduse kirjeldamiseks.

| 2. | Toodete puhul, mida ei ole kirjeldatud käesoleva lisa II punktis, ei tohi kasutada märgiseid, äridokumente, reklaammaterjale ega muid reklaamiviise, mis on määratletud nõukogu 10. septembri 1984. aasta direktiivi nr 84/450/EMÜ (eksitava ja võrdleva reklaami kohta) (2) artikli 2 lõikes 1, ega mis tahes muid esitusviise, mis väidavad, vihjavad või viitavad sellele, et kõnealune toode on piimatoode.
  Piima või piimatooteid sisaldava toote puhul võib nimetust „piim” või käesoleva lisa II punkti alapunktis 2 osutatud nimetusi kasutada ainult põhiliste toorainete kirjeldamiseks ja koostisainete loetlemiseks vastavalt direktiivile 2000/13/EÜ. |
| --- | --- |

2.

Toodete puhul, mida ei ole kirjeldatud käesoleva lisa II punktis, ei tohi kasutada märgiseid, äridokumente, reklaammaterjale ega muid reklaamiviise, mis on määratletud nõukogu 10. septembri 1984. aasta direktiivi nr 84/450/EMÜ (eksitava ja võrdleva reklaami kohta) (2) artikli 2 lõikes 1, ega mis tahes muid esitusviise, mis väidavad, vihjavad või viitavad sellele, et kõnealune toode on piimatoode.

Piima või piimatooteid sisaldava toote puhul võib nimetust „piim” või käesoleva lisa II punkti alapunktis 2 osutatud nimetusi kasutada ainult põhiliste toorainete kirjeldamiseks ja koostisainete loetlemiseks vastavalt direktiivile 2000/13/EÜ.

IV.   Toodete nimekirjad; teabe edastamised

| 1. | Liikmesriigid teevad komisjonile kättesaadavaks esialgse nimekirja toodetest, mida nad peavad oma territooriumil vastavaks III punkti alapunkti 1 teises lõigus nimetatud toodetele.
  Vajaduse korral teevad liikmesriigid kõnealuses nimekirjas hiljem täiendusi ja teavitavad sellest komisjoni. |
| --- | --- |

1.

Liikmesriigid teevad komisjonile kättesaadavaks esialgse nimekirja toodetest, mida nad peavad oma territooriumil vastavaks III punkti alapunkti 1 teises lõigus nimetatud toodetele.

Vajaduse korral teevad liikmesriigid kõnealuses nimekirjas hiljem täiendusi ja teavitavad sellest komisjoni.

| 2. | Käesoleva lisa rakendamisel teatavad liikmesriigid igal aastal enne 1. oktoobrit komisjonile arengutest piimatoodete ja konkureerivate toodete turul, et komisjon saaks enne järgmise aasta 1. märtsi nõukogule aruande esitada. |
| --- | --- |

2.

Käesoleva lisa rakendamisel teatavad liikmesriigid igal aastal enne 1. oktoobrit komisjonile arengutest piimatoodete ja konkureerivate toodete turul, et komisjon saaks enne järgmise aasta 1. märtsi nõukogule aruande esitada.

---

(1)  EÜT L 109, 6.5.2000, lk 29. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2003/89/EÜ (ELT L 308, 25.11.2003, lk 15).

(2)  EÜT L 250, 19.9.1984, lk 17. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2005/29/EÜ (ELT L 149, 11.6.2005, lk 22).

---

XIII LISA

ARTIKLI 114 LÕIKES 2 OSUTATUD INIMTARBIMISEKS ETTE NÄHTUD PIIMA TURUSTAMINE

I.   Mõisted

Käesolevas lisas kasutatakse järgmisi mõisteid:

| a) | „piim” on ühe või mitme lehma lüpsmise saadus; |
| --- | --- |

a)

„piim” on ühe või mitme lehma lüpsmise saadus;

| b) | „joogipiim” on III punktis nimetatud tooted, mis on mõeldud ilma edasise töötlemiseta tarbijale tarnimiseks; |
| --- | --- |

b)

„joogipiim” on III punktis nimetatud tooted, mis on mõeldud ilma edasise töötlemiseta tarbijale tarnimiseks;

| c) | „rasvasisaldus” on piimarasva massiosade arv saja massiosa piima kohta; |
| --- | --- |

c)

„rasvasisaldus” on piimarasva massiosade arv saja massiosa piima kohta;

| d) | „valgusisaldus” on valgu massiosade arv saja massiosa piima kohta (arvutatakse, korrutades piima üldlämmastiku massiprotsendi teguriga 6,38). |
| --- | --- |

d)

„valgusisaldus” on valgu massiosade arv saja massiosa piima kohta (arvutatakse, korrutades piima üldlämmastiku massiprotsendi teguriga 6,38).

II.   Tarne või müük lõpptarbijale

| 1. | Ilma edasise töötlemiseta võib tarnida või müüa lõpptarbijale kas otse või restoranide, haiglate, sööklate või muude toitlustusettevõtete kaudu ainult niisugust piima, mis vastab joogipiimale sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

1.

Ilma edasise töötlemiseta võib tarnida või müüa lõpptarbijale kas otse või restoranide, haiglate, sööklate või muude toitlustusettevõtete kaudu ainult niisugust piima, mis vastab joogipiimale sätestatud nõuetele.

| 2. | Toodete müüginimetused on esitatud käesoleva lisa III punktis. Neid nimetusi tuleb kasutada ainult selles punktis nimetatud toodete kohta, ilma et see piiraks nende kasutamist liitnimetustes. |
| --- | --- |

2.

Toodete müüginimetused on esitatud käesoleva lisa III punktis. Neid nimetusi tuleb kasutada ainult selles punktis nimetatud toodete kohta, ilma et see piiraks nende kasutamist liitnimetustes.

| 3. | Liikmesriigid võtavad meetmeid, et tutvustada tarbijatele asjakohaste toodete iseloomu ja koostist, kui sellise teabe puudumine võiks põhjustada segadust. |
| --- | --- |

3.

Liikmesriigid võtavad meetmeid, et tutvustada tarbijatele asjakohaste toodete iseloomu ja koostist, kui sellise teabe puudumine võiks põhjustada segadust.

III.   Joogipiim

| 1. | Joogipiimaks loetakse järgmisi tooteid:






  a) | „toorpiim” on piim, mida pole kuumutatud üle 40 oC ega töödeldud mingil samaväärse mõjuga viisil; |
| --- | --- | --- |

1.

Joogipiimaks loetakse järgmisi tooteid:

a)

„toorpiim” on piim, mida pole kuumutatud üle 40 oC ega töödeldud mingil samaväärse mõjuga viisil;

| b) | „täispiim” on kuumtöödeldud piim, mille rasvasisaldus vastab ühele järgmistest nõuetest:






  i) | „standardne täispiim” on piim, mille rasvasisaldus on vähemalt 3,5 % (m/m). Liikmesriigid võivad ette näha täiendava täispiima liigi, mille rasvasisaldus on 4 % (m/m) või rohkem; |
| --- | --- | --- |

b)

„täispiim” on kuumtöödeldud piim, mille rasvasisaldus vastab ühele järgmistest nõuetest:

i)

„standardne täispiim” on piim, mille rasvasisaldus on vähemalt 3,5 % (m/m). Liikmesriigid võivad ette näha täiendava täispiima liigi, mille rasvasisaldus on 4 % (m/m) või rohkem;

| ii) | „mittestandardne täispiim” on piim, mille rasvasisaldust pole pärast lüpsmist muudetud piimarasvade lisamise või eemaldamisega ega segatud seda piimaga, mille loomulikku rasvasisaldust on muudetud. Rasvasisaldus ei tohi siiski olla alla 3,5 % (m/m); |
| --- | --- |

ii)

„mittestandardne täispiim” on piim, mille rasvasisaldust pole pärast lüpsmist muudetud piimarasvade lisamise või eemaldamisega ega segatud seda piimaga, mille loomulikku rasvasisaldust on muudetud. Rasvasisaldus ei tohi siiski olla alla 3,5 % (m/m);

| c) | „madala rasvasisaldusega piim” on kuumtöödeldud piim, mille vähendatud rasvasisaldus on vähemalt 1,5 % (m/m) ja kõige rohkem 1,8 % (m/m); |
| --- | --- |

c)

„madala rasvasisaldusega piim” on kuumtöödeldud piim, mille vähendatud rasvasisaldus on vähemalt 1,5 % (m/m) ja kõige rohkem 1,8 % (m/m);

| d) | „rasvatu piim” on kuumtöödeldud piim, mille vähendatud rasvasisaldus on kõige rohkem 0,5 % (m/m). |
| --- | --- |

d)

„rasvatu piim” on kuumtöödeldud piim, mille vähendatud rasvasisaldus on kõige rohkem 0,5 % (m/m).

| 2. | Ilma et see piiraks punkti 1 alapunkti b alapunkti ii kohaldamist, on lubatud ainult järgmised muudatused:






  a) | joogipiimale ette nähtud rasvasisalduse saamiseks võib muuta loomulikku rasvasisaldust, eemaldades või lisades koort või lisades täispiima, madala rasvasisaldusega piima või kooritud piima; |
| --- | --- | --- |

2.

Ilma et see piiraks punkti 1 alapunkti b alapunkti ii kohaldamist, on lubatud ainult järgmised muudatused:

a)

joogipiimale ette nähtud rasvasisalduse saamiseks võib muuta loomulikku rasvasisaldust, eemaldades või lisades koort või lisades täispiima, madala rasvasisaldusega piima või kooritud piima;

| b) | piima võib rikastada piimavalkude, mineraalsoolade või vitamiinidega; |
| --- | --- |

b)

piima võib rikastada piimavalkude, mineraalsoolade või vitamiinidega;

| c) | laktoosisisaldust võib vähendada laktoosi glükoosiks ja galaktoosiks muutmise teel.
  Alapunktides b ja c nimetatud piima koostise muutmised on lubatud ainult juhul, kui toote pakendil on vastav kustumiskindel märge, mis on hästi nähtav ja loetav. Selline märge ei asenda nõukogu 24. septembri 1990. aasta direktiiviga 90/496/EMÜ (toidu toitumisalase teabega märgistuse kohta) (1) ette nähtud toitumisalase teabega märgistamise kohustust. Valkudega rikastatud piima valgusisaldus peab olema 3,8 % (m/m) või rohkem.
  Liikmesriigid võivad alapunktides b ja c nimetatud piima koostise muutmist piirata või selle keelata. |
| --- | --- |

c)

laktoosisisaldust võib vähendada laktoosi glükoosiks ja galaktoosiks muutmise teel.

Alapunktides b ja c nimetatud piima koostise muutmised on lubatud ainult juhul, kui toote pakendil on vastav kustumiskindel märge, mis on hästi nähtav ja loetav. Selline märge ei asenda nõukogu 24. septembri 1990. aasta direktiiviga 90/496/EMÜ (toidu toitumisalase teabega märgistuse kohta) (1) ette nähtud toitumisalase teabega märgistamise kohustust. Valkudega rikastatud piima valgusisaldus peab olema 3,8 % (m/m) või rohkem.

Liikmesriigid võivad alapunktides b ja c nimetatud piima koostise muutmist piirata või selle keelata.

| 3. | Joogipiim:






  a) | külmumistemperatuur peab olema ligilähedane päritolupiirkonna toorpiima keskmisele külmumistemperatuurile; |
| --- | --- | --- |

3.

Joogipiim:

a)

külmumistemperatuur peab olema ligilähedane päritolupiirkonna toorpiima keskmisele külmumistemperatuurile;

| b) | 3,5 massiprotsenti rasva sisaldava 1 liitri piima mass temperatuuril 20 oC peab olema vähemalt 1 028 grammi, teistsuguse rasvasisaldusega piima liitri mass peab olema ekvivalentne; |
| --- | --- |

b)

3,5 massiprotsenti rasva sisaldava 1 liitri piima mass temperatuuril 20 oC peab olema vähemalt 1 028 grammi, teistsuguse rasvasisaldusega piima liitri mass peab olema ekvivalentne;

| c) | 3,5 massiprotsenti rasva sisaldavas piimas peab olema vähemalt 2,9 massiprotsenti valku, teistsuguse rasvasisaldusega piima korral peab valgu sisaldus olema ekvivalentne. |
| --- | --- |

c)

3,5 massiprotsenti rasva sisaldavas piimas peab olema vähemalt 2,9 massiprotsenti valku, teistsuguse rasvasisaldusega piima korral peab valgu sisaldus olema ekvivalentne.

IV.   Importtooted

Joogipiimana müümiseks ühendusse imporditud tooted peavad vastama käesolevale määrusele.

| V. | Kohaldatakse direktiivi 2000/13/EÜ, eriti joogipiima märgistamist käsitlevate siseriiklike sätete osas. |
| --- | --- |

V.

Kohaldatakse direktiivi 2000/13/EÜ, eriti joogipiima märgistamist käsitlevate siseriiklike sätete osas.

VI.   Kontrollimine ja karistamine ning neist teavitamine

Ilma et see piiraks ühegi sellise erisätte kohaldamist, mille komisjon võib vastavalt käesoleva määruse artiklile 194 vastu võtta, peavad liikmesriigid vastu võtma asjakohased meetmed käesoleva määruse kohaldamise jälgimiseks, rikkumiste karistamiseks ja petmiste takistamiseks.

Kõnealustest meetmetest ja kõigist muudatustest tuleb komisjonile teatada nende vastuvõtmisele järgneva kuu jooksul.

---

(1)  EÜT L 276, 6.10.1990, lk 40. Direktiivi on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

---

XIV LISA

ARTIKLIS 111A OSUTATUD MUNA- JA LINNULIHASEKTORI TOODETE TURUSTAMISSTANDARDID

A.   Liiki Gallus gallus kuuluvate kanade munade turustamisstandardid

I.   Reguleerimisala

| 1. | Ilma et see piiraks käesoleva lisa C osa kohaldamist seoses haudemunade ja kodulindude tibude tootmist ja turustamist käsitlevate sätetega, kohaldatakse käesolevat osa seoses ühenduses toodetud, kolmandatest riikidest imporditud või väljapoole ühendust ekspordiks mõeldud munade turustamisega ühenduses. |
| --- | --- |

1.

Ilma et see piiraks käesoleva lisa C osa kohaldamist seoses haudemunade ja kodulindude tibude tootmist ja turustamist käsitlevate sätetega, kohaldatakse käesolevat osa seoses ühenduses toodetud, kolmandatest riikidest imporditud või väljapoole ühendust ekspordiks mõeldud munade turustamisega ühenduses.

| 2. | Liikmesriigid võivad kehtestada erandeid käesoleva lisa käesolevas osas sätestatud nõuetest, välja arvatud III punkti alapunktis 3 sätestatud nõudest, munade puhul, mille tootja müüb otse lõpptarbijale:






  a) | tootmiskohas või |
| --- | --- | --- |

2.

Liikmesriigid võivad kehtestada erandeid käesoleva lisa käesolevas osas sätestatud nõuetest, välja arvatud III punkti alapunktis 3 sätestatud nõudest, munade puhul, mille tootja müüb otse lõpptarbijale:

a)

tootmiskohas või

| b) | kohalikul turul või lävemüüki kasutades asjaomase liikmesriigi tootmispiirkonnas. |
| --- | --- |

b)

kohalikul turul või lävemüüki kasutades asjaomase liikmesriigi tootmispiirkonnas.

Kui tehakse selline erand, peab iga tootja saama valida, kas kohaldada seda erandit või mitte. Kui kõnealust erandit kohaldatakse, ei või kasutada kvaliteedi- ja kaaluklassidesse liigitamist.

Liikmesriik võib vastavalt siseriiklikule õigusele kehtestada määratlused mõistetele „kohalik turg”, „lävemüük” ja „tootmispiirkond”.

II.   Kvaliteedi- ja kaaluklassidesse liigitamine

| 1. | Munad liigitatakse järgmistesse kvaliteediklassidesse:






  — | A-klass ehk värsked munad; |
| --- | --- | --- |

1.

Munad liigitatakse järgmistesse kvaliteediklassidesse:

—

A-klass ehk värsked munad;

| — | B-klass. |
| --- | --- |

—

B-klass.

| 2. | A-klassi munad liigitatakse ka kaalu järgi. Kaalu järgi liigitamist ei nõuta siiski munade puhul, mis tarnitakse toiduainetetööstusele ja väljapoole toiduainetetööstust. |
| --- | --- |

2.

A-klassi munad liigitatakse ka kaalu järgi. Kaalu järgi liigitamist ei nõuta siiski munade puhul, mis tarnitakse toiduainetetööstusele ja väljapoole toiduainetetööstust.

| 3. | B-klassi mune tarnitakse ainult toiduainetööstusele ja väljapoole muule tööstusele. |
| --- | --- |

3.

B-klassi mune tarnitakse ainult toiduainetööstusele ja väljapoole muule tööstusele.

III.   Munade märgistamine

| 1. | A-klassi munad märgistatakse tootjakoodiga.
  B-klassi munad märgistatakse tootjakoodi ja/või mõne muu viitega.
  Liikmesriigid võivad anda sellest nõudest vabastuse B-klassi munade puhul, kui need munad turustatakse üksnes nende territooriumil. |
| --- | --- |

1.

A-klassi munad märgistatakse tootjakoodiga.

B-klassi munad märgistatakse tootjakoodi ja/või mõne muu viitega.

Liikmesriigid võivad anda sellest nõudest vabastuse B-klassi munade puhul, kui need munad turustatakse üksnes nende territooriumil.

| 2. | Punkti 1 kohane munade märgistamine toimub tootmiskohas või esimeses pakkimiskeskuses, kuhu munad tarnitakse. |
| --- | --- |

2.

Punkti 1 kohane munade märgistamine toimub tootmiskohas või esimeses pakkimiskeskuses, kuhu munad tarnitakse.

| 3. | Asjaomase liikmesriigi tootmispiirkonna kohalikul turul tootjalt otse lõpptarbijale müüdavad munad märgistatakse vastavalt punktile 1.
  Liikmesriigid võivad kõnealusest nõudest vabastada tootjad, kellel on kuni 50 munakana, tingimusel et müügikohas on märgitud kõnealuse tootja nimi ja aadress. |
| --- | --- |

3.

Asjaomase liikmesriigi tootmispiirkonna kohalikul turul tootjalt otse lõpptarbijale müüdavad munad märgistatakse vastavalt punktile 1.

Liikmesriigid võivad kõnealusest nõudest vabastada tootjad, kellel on kuni 50 munakana, tingimusel et müügikohas on märgitud kõnealuse tootja nimi ja aadress.

IV.   Munade import

| 1. | Komisjon hindab ilma artikli 195 lõikes 1 osutatud komitee abita asjaomase riigi soovil eksportivates kolmandates riikides kohaldatavaid munade turustusnorme. Kõnealune hindamine hõlmab ka märgistamiseeskirju, tootmisviise ja kontrolle ning rakendamist. Kui komisjon leiab, et kohaldatavad eeskirjad pakuvad piisavalt ühenduse õigusaktidega võrdväärseid tagatisi, märgistatakse asjaomastest riikidest imporditud munad tootjakoodiga võrdväärse tunnusnumbriga. |
| --- | --- |

1.

Komisjon hindab ilma artikli 195 lõikes 1 osutatud komitee abita asjaomase riigi soovil eksportivates kolmandates riikides kohaldatavaid munade turustusnorme. Kõnealune hindamine hõlmab ka märgistamiseeskirju, tootmisviise ja kontrolle ning rakendamist. Kui komisjon leiab, et kohaldatavad eeskirjad pakuvad piisavalt ühenduse õigusaktidega võrdväärseid tagatisi, märgistatakse asjaomastest riikidest imporditud munad tootjakoodiga võrdväärse tunnusnumbriga.

| 2. | Vajaduse korral peab komisjon ilma artikli 195 lõikes 1 osutatud komitee abita kolmandate riikidega läbirääkimisi, mille eesmärk on leida kohased viisid punktis 1 osutatud tagatiste pakkumiseks ja kõnealuseid tagatisi käsitlevate lepingute sõlmimine. |
| --- | --- |

2.

Vajaduse korral peab komisjon ilma artikli 195 lõikes 1 osutatud komitee abita kolmandate riikidega läbirääkimisi, mille eesmärk on leida kohased viisid punktis 1 osutatud tagatiste pakkumiseks ja kõnealuseid tagatisi käsitlevate lepingute sõlmimine.

| 3. | Kui piisavaid tagatisi eeskirjade võrdväärsuse kohta ei pakuta, märgistatakse asjaomasest kolmandast riigist imporditud munad koodiga, mille abil on võimalik kindlaks teha päritoluriik, ja viitega sellele, et tootmisviis on „kindlaks määramata”. |
| --- | --- |

3.

Kui piisavaid tagatisi eeskirjade võrdväärsuse kohta ei pakuta, märgistatakse asjaomasest kolmandast riigist imporditud munad koodiga, mille abil on võimalik kindlaks teha päritoluriik, ja viitega sellele, et tootmisviis on „kindlaks määramata”.

B.   Kodulinnuliha turustamisstandardid

I.   Reguleerimisala

| 1. | Ilma et see piiraks käesoleva lisa C osa kohaldamist seoses haudemunade ja kodulindude tibude tootmist ja turustamist käsitlevate sätetega, kohaldatakse käesolevat osa seoses teatud kodulinnuliha tüüpide ja esituskujude turustamisega ühenduses äri või kaubanduse teel järgmiste liikide puhul, nagu on sätestatud I lisa XX osas:






  — | Gallus domesticus; |
| --- | --- | --- |

1.

Ilma et see piiraks käesoleva lisa C osa kohaldamist seoses haudemunade ja kodulindude tibude tootmist ja turustamist käsitlevate sätetega, kohaldatakse käesolevat osa seoses teatud kodulinnuliha tüüpide ja esituskujude turustamisega ühenduses äri või kaubanduse teel järgmiste liikide puhul, nagu on sätestatud I lisa XX osas:

—

Gallus domesticus;

| — | pardid; |
| --- | --- |

—

pardid;

| — | haned; |
| --- | --- |

—

haned;

| — | kalkunid; |
| --- | --- |

—

kalkunid;

| — | pärlkanad. |
| --- | --- |

—

pärlkanad.

| 2. | Käesolevat osa ei kohaldata:






  a) | ühendusest eksporditava kodulinnuliha suhtes; |
| --- | --- | --- |

2.

Käesolevat osa ei kohaldata:

a)

ühendusest eksporditava kodulinnuliha suhtes;

| b) | siseelunditest viivitusega puhastatud kodulinnuliha suhtes, nagu on osutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruses (EÜ) nr 853/2004, millega sätestatakse loomset päritolu toidu hügieeni erieeskirjad (1). |
| --- | --- |

b)

siseelunditest viivitusega puhastatud kodulinnuliha suhtes, nagu on osutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruses (EÜ) nr 853/2004, millega sätestatakse loomset päritolu toidu hügieeni erieeskirjad (1).

| 3. | Liikmesriigid võivad kehtestada erandeid käesoleva määruse nõuete täitmisest määruse (EÜ) nr 853/2004 artikli 1 lõike 3 punktis d osutatud väikestes kogustes otse tarnitava kodulinnuliha suhtes, kui selle tootja aastatoodang ei ületa 10 000 lindu. |
| --- | --- |

3.

Liikmesriigid võivad kehtestada erandeid käesoleva määruse nõuete täitmisest määruse (EÜ) nr 853/2004 artikli 1 lõike 3 punktis d osutatud väikestes kogustes otse tarnitava kodulinnuliha suhtes, kui selle tootja aastatoodang ei ületa 10 000 lindu.

II.   Mõisted

Ilma et see piiraks komisjoni poolt hiljem sätestatavaid määratlusi, kohaldatakse käesolevas osas järgmisi mõisteid:

| 1. | „kodulinnuliha” – inimtoiduks sobiv kodulinnuliha, mis ei ole läbinud mingit töötlust peale külmtöötluse; |
| --- | --- |

1.

„kodulinnuliha” – inimtoiduks sobiv kodulinnuliha, mis ei ole läbinud mingit töötlust peale külmtöötluse;

| 2. | „värske kodulinnuliha” – kodulinnuliha, mida ei ole külmutamisega jäigastatud ning mida tuleb kogu aeg hoida temperatuuril, mis ei ole madalam kui -2 oC ega kõrgem kui 4 oC; liikmesriigid võivad siiski kehtestada erinevaid temperatuurinõudeid värske kodulinnuliha lõikamisele ja ladustamisele jaemüügipoodides või müügipunktide abihoonetes, kui lõikamise ja ladustamise eesmärk on üksnes tarbijale kohapeal müümine; |
| --- | --- |

2.

„värske kodulinnuliha” – kodulinnuliha, mida ei ole külmutamisega jäigastatud ning mida tuleb kogu aeg hoida temperatuuril, mis ei ole madalam kui -2 oC ega kõrgem kui 4 oC; liikmesriigid võivad siiski kehtestada erinevaid temperatuurinõudeid värske kodulinnuliha lõikamisele ja ladustamisele jaemüügipoodides või müügipunktide abihoonetes, kui lõikamise ja ladustamise eesmärk on üksnes tarbijale kohapeal müümine;

| 3. | „külmutatud kodulinnuliha” – kodulinnuliha, mis tuleb külmutada nii kiiresti kui võimalik normaalse tapatoimingu piires ning mida ei tohi hoida kõrgemal temperatuuril kui -12 oC. Komisjon võib siiski kindlaks määrata teatavad kõrvalekalded; |
| --- | --- |

3.

„külmutatud kodulinnuliha” – kodulinnuliha, mis tuleb külmutada nii kiiresti kui võimalik normaalse tapatoimingu piires ning mida ei tohi hoida kõrgemal temperatuuril kui -12 oC. Komisjon võib siiski kindlaks määrata teatavad kõrvalekalded;

| 4. | „kiirkülmutatud kodulinnuliha” – kodulinnuliha, mida hoitakse kogu aeg temperatuuril mitte üle -18 oC, millest kõrvalekalded on sätestatud nõukogu 21. detsembri 1988. aasta direktiivis 89/108/EMÜ kiirkülmutatud toiduaineid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (2). |
| --- | --- |

4.

„kiirkülmutatud kodulinnuliha” – kodulinnuliha, mida hoitakse kogu aeg temperatuuril mitte üle -18 oC, millest kõrvalekalded on sätestatud nõukogu 21. detsembri 1988. aasta direktiivis 89/108/EMÜ kiirkülmutatud toiduaineid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (2).

III.   Kvaliteedi- ja kaaluklassidesse liigitamine

| 1. | Kodulinnuliha liigitatakse vastavalt rümpade või lõigete lihakusele ja välimusele kas A- või B-kvaliteediklassi.
  A-kvaliteediklass jagatakse A 1 ja A 2 alaklassiks vastavalt komisjoni kindlaksmääratud kriteeriumitele.
  Selline liigitus võtab eelkõige arvesse liharohkust, rasva olemasolu ja võimalikke kahjustusi ning muljutusi. |
| --- | --- |

1.

Kodulinnuliha liigitatakse vastavalt rümpade või lõigete lihakusele ja välimusele kas A- või B-kvaliteediklassi.

A-kvaliteediklass jagatakse A 1 ja A 2 alaklassiks vastavalt komisjoni kindlaksmääratud kriteeriumitele.

Selline liigitus võtab eelkõige arvesse liharohkust, rasva olemasolu ja võimalikke kahjustusi ning muljutusi.

| 2. | Kodulinnuliha märgistatakse ühes järgmistest seisunditest:






  — | värske; |
| --- | --- | --- |

2.

Kodulinnuliha märgistatakse ühes järgmistest seisunditest:

—

värske;

| — | külmutatud või |
| --- | --- |

—

külmutatud või

| — | kiirkülmutatud. |
| --- | --- |

—

kiirkülmutatud.

| 3. | Kinnispakkides külmutatud või kiirkülmutatud kodulinnuliha võib liigitada kaaluklassidesse. |
| --- | --- |

3.

Kinnispakkides külmutatud või kiirkülmutatud kodulinnuliha võib liigitada kaaluklassidesse.

C.   Haudemunade ja kodulindude tibude tootmis- ja turustamisstandardid

I.   Reguleerimisala

| 1. | Käesolevat osa kohaldatakse haudemunade ja tibude turustamise ja transpordi ning haudemunade inkubatsiooni suhtes seoses ühenduse kaubandusega või ärilistel eesmärkidel. |
| --- | --- |

1.

Käesolevat osa kohaldatakse haudemunade ja tibude turustamise ja transpordi ning haudemunade inkubatsiooni suhtes seoses ühenduse kaubandusega või ärilistel eesmärkidel.

| 2. | Käesolev osa ei ole siduv aretusfarmidele ja muudele paljundusfarmidele, kus on vähem kui 100 lindu, ning haudejaamadele, mille võimsus on vähem kui 1 000 haudemuna. |
| --- | --- |

2.

Käesolev osa ei ole siduv aretusfarmidele ja muudele paljundusfarmidele, kus on vähem kui 100 lindu, ning haudejaamadele, mille võimsus on vähem kui 1 000 haudemuna.

II.   Haudemunade märgistamine ja pakendamine

| 1. | Tibude tootmiseks kasutatavad haudemunad märgistatakse eraldi. |
| --- | --- |

1.

Tibude tootmiseks kasutatavad haudemunad märgistatakse eraldi.

| 2. | Haudemune veetakse ainult täielikult puhastes pakendites, mis sisaldavad ainult ühe linnuliigi, -kategooria või -tüübi haudemune, mis pärinevad ühest ja samast tootmisüksusest. |
| --- | --- |

2.

Haudemune veetakse ainult täielikult puhastes pakendites, mis sisaldavad ainult ühe linnuliigi, -kategooria või -tüübi haudemune, mis pärinevad ühest ja samast tootmisüksusest.

| 3. | Kolmandatesse riikidesse imporditavate haudemunade pakendid sisaldavad üksnes ühe linnuliigi, -kategooria või -tüübi haudemune, millel on sama päritoluriik ja saatja. |
| --- | --- |

3.

Kolmandatesse riikidesse imporditavate haudemunade pakendid sisaldavad üksnes ühe linnuliigi, -kategooria või -tüübi haudemune, millel on sama päritoluriik ja saatja.

III.   Tibude pakendamine

| 1. | Tibud pakitakse linnuliikide, -tüüpide ja -kategooriate kaupa. |
| --- | --- |

1.

Tibud pakitakse linnuliikide, -tüüpide ja -kategooriate kaupa.

| 2. | Karbid sisaldavad ainult ühest haudejaamast pärit tibusid ja neile on märgitud vähemalt haudejaama eraldusnumber. |
| --- | --- |

2.

Karbid sisaldavad ainult ühest haudejaamast pärit tibusid ja neile on märgitud vähemalt haudejaama eraldusnumber.

| 3. | Kolmandatest riikidest pärinevaid tibusid võib sisse vedada ainult juhul, kui nad on rühmitatud punkti 1 kohaselt. Karbid peavad sisaldama ainult samast päritoluriigist ja samalt saatjalt pärinevaid tibusid. |
| --- | --- |

3.

Kolmandatest riikidest pärinevaid tibusid võib sisse vedada ainult juhul, kui nad on rühmitatud punkti 1 kohaselt. Karbid peavad sisaldama ainult samast päritoluriigist ja samalt saatjalt pärinevaid tibusid.

---

(1)  ELT L 139, 30.4.2004, lk 55. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1791/2006 (ELT L 363 20.12.2006, lk 1).

(2)  EÜT L 40, 11.2.1989, lk 51. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2006/107/EÜ (ELT L 363, 20.12.2006, lk 411).

---

XV LISA

ARTIKLIS 115 OSUTATUD VÕIDERASVADE SUHTES KOHALDATAVAD STANDARDID

I.   Müüginimetused

| 1. | Artiklis 115 nimetatud tooteid tohib töötlemata kujul tarnida või edastada lõpptarbijale otse või restoranide, haiglate, sööklate ja muude sarnaste asutuste kaudu üksnes juhul, kui need vastavad käesolevas lisa liites sätestatud tingimustele. |
| --- | --- |

1.

Artiklis 115 nimetatud tooteid tohib töötlemata kujul tarnida või edastada lõpptarbijale otse või restoranide, haiglate, sööklate ja muude sarnaste asutuste kaudu üksnes juhul, kui need vastavad käesolevas lisa liites sätestatud tingimustele.

| 2. | Kõnealuste toodete müüginimetused on käesolevas lisa liites täpsustatud nimetused, ilma et see piiraks käesoleva lisa II punkti alapunkti 2 või III punkti alapunktide 2 ja 3 kohaldamist.
  Käesolevas lisa liites esitatud nimetusi kasutatakse üksnes selles määratletud toodete kohta.
  Käesolevat punkti ei kohaldata siiski:






  a) | selliste toodete nimetuse suhtes, mille eripära on traditsioonilisest kasutusest teada, ja/või kui nimetus iseloomustab selgelt toote eripära; |
| --- | --- | --- |

2.

Kõnealuste toodete müüginimetused on käesolevas lisa liites täpsustatud nimetused, ilma et see piiraks käesoleva lisa II punkti alapunkti 2 või III punkti alapunktide 2 ja 3 kohaldamist.

Käesolevas lisa liites esitatud nimetusi kasutatakse üksnes selles määratletud toodete kohta.

Käesolevat punkti ei kohaldata siiski:

a)

selliste toodete nimetuse suhtes, mille eripära on traditsioonilisest kasutusest teada, ja/või kui nimetus iseloomustab selgelt toote eripära;

| b) | kontsentreeritud toodete suhtes (või, margariin, rasvasegu), mille rasvasisaldus on vähemalt 90 %. |
| --- | --- |

b)

kontsentreeritud toodete suhtes (või, margariin, rasvasegu), mille rasvasisaldus on vähemalt 90 %.

II.   Märgistamine ja esitlemine

| 1. | Lisaks direktiivis 2000/13/EÜ kehtestatud eeskirjadele tuleb käesoleva lisa I punkti alapunktis 1 märgitud toodete märgistamisel ja esitlemisel esitada järgmine teave:






  a) | käesoleva lisa liites määratletud müüginimetus; |
| --- | --- | --- |

1.

Lisaks direktiivis 2000/13/EÜ kehtestatud eeskirjadele tuleb käesoleva lisa I punkti alapunktis 1 märgitud toodete märgistamisel ja esitlemisel esitada järgmine teave:

a)

käesoleva lisa liites määratletud müüginimetus;

| b) | kõigi käesoleva lisa liites nimetatud toodete kohta üldine rasvaprotsent kogumassist toote valmistamise ajal; |
| --- | --- |

b)

kõigi käesoleva lisa liites nimetatud toodete kohta üldine rasvaprotsent kogumassist toote valmistamise ajal;

| c) | käesoleva lisa liite C-osas nimetatud rasvasegude puhul taimse ja piima- või muude loomsete rasvade protsendid nende kahanevas tähtsuse järjekorras toote kogumassist valmistamise ajal; |
| --- | --- |

c)

käesoleva lisa liite C-osas nimetatud rasvasegude puhul taimse ja piima- või muude loomsete rasvade protsendid nende kahanevas tähtsuse järjekorras toote kogumassist valmistamise ajal;

| d) | kõigi käesoleva lisa liites nimetatud toodete puhul tuleb koostise nimekirjas hästi loetavana märkida ka soolasisaldus protsentides. |
| --- | --- |

d)

kõigi käesoleva lisa liites nimetatud toodete puhul tuleb koostise nimekirjas hästi loetavana märkida ka soolasisaldus protsentides.

| 2. | Olenemata punkti 1 alapunktist a võib liite B osa punktis 3 nimetatud toodete puhul kasutada müüginimetusi „minariin” või „halvariin”. |
| --- | --- |

2.

Olenemata punkti 1 alapunktist a võib liite B osa punktis 3 nimetatud toodete puhul kasutada müüginimetusi „minariin” või „halvariin”.

| 3. | Selleks et osutada taime- ja/või loomaliigile, millest toode on saadud, või viidata toote ette nähtud kasutusele, võib punkti 1 alapunktis a märgitud müüginimetust kasutada koos ühe või mitme lisamõistega, samuti võib kasutada ka toote valmistamismeetodeid iseloomustavaid mõisteid, juhul kui need mõisted ei ole vastuolus muude ühenduse sätetega, eelkõige nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrusega (EMÜ) nr 509/2006 (põllumajandustoodete ja toidu garanteeritud traditsiooniliste eritunnuste kohta) (1).
  Vastavalt põllumajandustoodete ja toiduainete geograafiliste tähiste ja päritolunimetuse kaitset käsitlevale nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrusele (EMÜ) nr 510/2006 (2) võib kasutada ka geograafilise päritolu tähist. |
| --- | --- |

3.

Selleks et osutada taime- ja/või loomaliigile, millest toode on saadud, või viidata toote ette nähtud kasutusele, võib punkti 1 alapunktis a märgitud müüginimetust kasutada koos ühe või mitme lisamõistega, samuti võib kasutada ka toote valmistamismeetodeid iseloomustavaid mõisteid, juhul kui need mõisted ei ole vastuolus muude ühenduse sätetega, eelkõige nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrusega (EMÜ) nr 509/2006 (põllumajandustoodete ja toidu garanteeritud traditsiooniliste eritunnuste kohta) (1).

Vastavalt põllumajandustoodete ja toiduainete geograafiliste tähiste ja päritolunimetuse kaitset käsitlevale nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrusele (EMÜ) nr 510/2006 (2) võib kasutada ka geograafilise päritolu tähist.

| 4. | Mõistet „taimne” võib kasutada koos käesoleva lisa liite B osas nimetatud müüginimetustega eeldusel, et asjaomane toode sisaldab üksnes taimse päritoluga rasva ning mitte üle 2 % loomset rasva. Samasugune loomse rasva sisaldus on lubatud ka juhul, kui viidatakse taime liigile. |
| --- | --- |

4.

Mõistet „taimne” võib kasutada koos käesoleva lisa liite B osas nimetatud müüginimetustega eeldusel, et asjaomane toode sisaldab üksnes taimse päritoluga rasva ning mitte üle 2 % loomset rasva. Samasugune loomse rasva sisaldus on lubatud ka juhul, kui viidatakse taime liigile.

| 5. | Punktides 1, 2 ja 3 osutatud teave peab olema kergesti mõistetav ning märgitud tähelepanu äratavasse kohta hästi nähtavalt, selgesti loetavalt ja kustumiskindlalt. |
| --- | --- |

5.

Punktides 1, 2 ja 3 osutatud teave peab olema kergesti mõistetav ning märgitud tähelepanu äratavasse kohta hästi nähtavalt, selgesti loetavalt ja kustumiskindlalt.

| 6. | Teatud reklaamimisviiside puhul võib komisjon seoses punkti 1 alapunktides a ja b märgitud teabega võtta kasutusele erimeetmed. |
| --- | --- |

6.

Teatud reklaamimisviiside puhul võib komisjon seoses punkti 1 alapunktides a ja b märgitud teabega võtta kasutusele erimeetmed.

III.   Mõisted

| 1. | Kui toode on saadud vahetult piimast või koorest, võib koos käesoleva lisa liite A osa punktis 1 sätestatud mõistega „või” kasutada mõistet „traditsiooniline”.
  Käesolevas punktis tähendab mõiste „koor” piimast saadud toodet, mis kujutab endast vähemalt 10 % piimarasvasisaldusega õli-vees-tüüpi emulsiooni. |
| --- | --- |

1.

Kui toode on saadud vahetult piimast või koorest, võib koos käesoleva lisa liite A osa punktis 1 sätestatud mõistega „või” kasutada mõistet „traditsiooniline”.

Käesolevas punktis tähendab mõiste „koor” piimast saadud toodet, mis kujutab endast vähemalt 10 % piimarasvasisaldusega õli-vees-tüüpi emulsiooni.

| 2. | Käesoleva lisa liites osutatud toodete kohta ei tohi kasutada mõisteid, millega märgitakse, vihjatakse või viidatakse rasvasisaldusele, mis on erinev kõnealuses liites osutatud rasvasisaldustest. |
| --- | --- |

2.

Käesoleva lisa liites osutatud toodete kohta ei tohi kasutada mõisteid, millega märgitakse, vihjatakse või viidatakse rasvasisaldusele, mis on erinev kõnealuses liites osutatud rasvasisaldustest.

| 3. | Erandina lõikest ja lisaks sellele:






  a) | võib mõistet „vähendatud rasvasisaldusega” kasutada käesoleva lisa liites nimetatud toodete puhul, mille rasvasisaldus on suurem kui 41 %, kuid väiksem kui 62 %; |
| --- | --- | --- |

3.

Erandina lõikest ja lisaks sellele:

a)

võib mõistet „vähendatud rasvasisaldusega” kasutada käesoleva lisa liites nimetatud toodete puhul, mille rasvasisaldus on suurem kui 41 %, kuid väiksem kui 62 %;

| b) | võib mõistet „väherasvane” või „madala rasvasusega” kasutada käesoleva lisa liites nimetatud toodete puhul, mille rasvasisaldus on kuni 41 %. |
| --- | --- |

b)

võib mõistet „väherasvane” või „madala rasvasusega” kasutada käesoleva lisa liites nimetatud toodete puhul, mille rasvasisaldus on kuni 41 %.

Mõisteid „vähendatud rasvasisaldusega”, „madala rasvasisaldusega” ja „väherasvane” võib kasutada ka käesoleva lisa liites kasutatud vastavate mõistete „kolmveerandrasvane” ja „poolrasvane” asemel.

IV.   Siseriiklikud eeskirjad

| 1. | Vastavalt käesoleva lisa sätetele võivad liikmesriigid vastu võtta või jõusse jätta oma siseriiklikud õigusaktid, millega nähakse ette erinevad kvaliteeditasemed. Need õigusaktid peavad võimaldama kvaliteeditaseme hindamist, lähtudes eeskätt kasutatud toorainega seotud kriteeriumidest, toote organoleptilistest omadustest ning selle füüsikalisest ja mikrobioloogilisest stabiilsusest.
  Seda võimalust kasutavad liikmesriigid peavad tagama, et teiste liikmesriikide tooted, mis vastavad nendes õigusaktides sätestatud kriteeriumitele, võivad mittediskrimineerivatel tingimustel kasutada mõisteid, mis kõnealuste õigusaktide alusel kinnitavad nendele kriteeriumitele vastavust. |
| --- | --- |

1.

Vastavalt käesoleva lisa sätetele võivad liikmesriigid vastu võtta või jõusse jätta oma siseriiklikud õigusaktid, millega nähakse ette erinevad kvaliteeditasemed. Need õigusaktid peavad võimaldama kvaliteeditaseme hindamist, lähtudes eeskätt kasutatud toorainega seotud kriteeriumidest, toote organoleptilistest omadustest ning selle füüsikalisest ja mikrobioloogilisest stabiilsusest.

Seda võimalust kasutavad liikmesriigid peavad tagama, et teiste liikmesriikide tooted, mis vastavad nendes õigusaktides sätestatud kriteeriumitele, võivad mittediskrimineerivatel tingimustel kasutada mõisteid, mis kõnealuste õigusaktide alusel kinnitavad nendele kriteeriumitele vastavust.

| 2. | II punkti alapunkti 1 alapunktis a osutatud müüginimetustele võib lisada viite asjaomase toote kvaliteeditaseme kohta. |
| --- | --- |

2.

II punkti alapunkti 1 alapunktis a osutatud müüginimetustele võib lisada viite asjaomase toote kvaliteeditaseme kohta.

| 3. | Liikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid tagamaks, et kontrollitakse kõigi punkti 1 teises lõigus osutatud kvaliteeditasemete kindlaksmääramise kriteeriumide rakendamist. Korrapärased ja sagedased kontrollid peavad kestma kuni lõpptoote valmimiseni ning neid peab läbi viima liikmesriigi poolt määratud üks või mitu avalik-õiguslikku asutust või liikmesriigi kontrollitav tunnustatud asutus. Liikmesriigid esitavad komisjonile nende määratud asutuste nimekirja. |
| --- | --- |

3.

Liikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid tagamaks, et kontrollitakse kõigi punkti 1 teises lõigus osutatud kvaliteeditasemete kindlaksmääramise kriteeriumide rakendamist. Korrapärased ja sagedased kontrollid peavad kestma kuni lõpptoote valmimiseni ning neid peab läbi viima liikmesriigi poolt määratud üks või mitu avalik-õiguslikku asutust või liikmesriigi kontrollitav tunnustatud asutus. Liikmesriigid esitavad komisjonile nende määratud asutuste nimekirja.

V.   Importtooted

I punkti alapunktis 1 nimetatud juhtumitel peavad ühendusse imporditavad tooted vastama käesolevas lisas sätestatud nõuetele.

VI.   Karistused

Ilma et see piiraks ühegi sellise erisätte kohaldamist, mille komisjon võib vastu võtta kooskõlas artikliga 194, määravad liikmesriigid kindlaks tõhusad karistused artikli 115 ja käesoleva lisa rikkumise korral ning vajadusel ka nende jõustamisega seotud siseriiklikud meetmed ning teavitavad sellest komisjoni.

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 1.

(2)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

XV lisa liide

| Rasva grupp | Müüginimetused | Tootekategooriad |
| --- | --- | --- |
| Mõisted | Tootekategooria lisakirjeldus, milles märgitakse ära rasva massiprotsent |
| A. | Piimarasvad
  Tahked, plastsed, peamiselt vesi-õlis-tüüpi emulsioonidena tooted, mida saadakse üksnes piimast ja/või teatavatest piimatoodetest, mille olulise väärtusega koostisosa on rasv. Nendele toodetele võib siiski olla lisatud ka teisi nende valmistamiseks vajalikke aineid tingimusel, et neid aineid ei kasutata ühegi piima koostisosa täielikuks või osaliseks asendamiseks. |

Rasva grupp

Müüginimetused

Tootekategooriad

Mõisted

Tootekategooria lisakirjeldus, milles märgitakse ära rasva massiprotsent

A.

Piimarasvad

Tahked, plastsed, peamiselt vesi-õlis-tüüpi emulsioonidena tooted, mida saadakse üksnes piimast ja/või teatavatest piimatoodetest, mille olulise väärtusega koostisosa on rasv. Nendele toodetele võib siiski olla lisatud ka teisi nende valmistamiseks vajalikke aineid tingimusel, et neid aineid ei kasutata ühegi piima koostisosa täielikuks või osaliseks asendamiseks.

| 1. | Või |
| --- | --- |

1.

Või

Toode, mille piimarasvasisaldus on üle 80 % ja alla 90 %, maksimaalne veesisaldus on 16 % ja maksimaalne rasvata piima kuivainesisaldus 2 %.

| 2. | Kolmveerandrasvane või (1) |
| --- | --- |

2.

Kolmveerandrasvane või (1)

Toode, mis sisaldab vähemalt 60 %, aga mitte rohkem kui 62 % piimarasva.

| 3. | Poolrasvane või (2) |
| --- | --- |

3.

Poolrasvane või (2)

Toode, mis sisaldab vähemalt 39 %, aga mitte rohkem kui 41 % piimarasva.

| 4. | Piimarasvavõie X % |
| --- | --- |

4.

Piimarasvavõie X %

Toode, mis võib sisaldada piimarasva järgmistes kontsentratsioonides:

| — | alla 39 %; |
| --- | --- |

—

alla 39 %;

| — | rohkem kui 41 %, kuid alla 60 %; |
| --- | --- |

—

rohkem kui 41 %, kuid alla 60 %;

| — | rohkem kui 62 %, kuid alla 80 %. |
| --- | --- |

—

rohkem kui 62 %, kuid alla 80 %.

| B. | Rasvad
  Tahked, plastsed, peamiselt vesi-õlis-tüüpi emulsioonidena tooted, mida saadakse tahketest ja/või vedelatest taimsetest ja/või loomsetest inimtoiduks sobivatest rasvadest; rasvasisaldusest võib piimarasv moodustada kuni 3 %. |
| --- | --- |

B.

Rasvad

Tahked, plastsed, peamiselt vesi-õlis-tüüpi emulsioonidena tooted, mida saadakse tahketest ja/või vedelatest taimsetest ja/või loomsetest inimtoiduks sobivatest rasvadest; rasvasisaldusest võib piimarasv moodustada kuni 3 %.

| 1. | Margariin |
| --- | --- |

1.

Margariin

Taimsetest ja/või loomsetest rasvadest saadud toode, mis sisaldab vähemalt 80 %, kuid alla 90 % rasva.

| 2. | Kolmveerandrasvane margariin (3) |
| --- | --- |

2.

Kolmveerandrasvane margariin (3)

Taimsetest ja/või loomsetest rasvadest saadud toode, mis sisaldab vähemalt 60 %, aga mitte rohkem kui 62 % rasva.

| 3. | Poolrasvane margariin (4) |
| --- | --- |

3.

Poolrasvane margariin (4)

Taimsetest ja/või loomsetest rasvadest saadud toode, mis sisaldab vähemalt 39 %, aga mitte rohkem kui 41 % rasva.

| 4. | Rasvavõided, X % |
| --- | --- |

4.

Rasvavõided, X %

Taimsetest ja/või loomsetest rasvadest saadud toode, mis võib sisaldada rasva järgmistes kontsentratsioonides:

| — | alla 39 %; |
| --- | --- |

—

alla 39 %;

| — | rohkem kui 41 %, kuid alla 60 %; |
| --- | --- |

—

rohkem kui 41 %, kuid alla 60 %;

| — | rohkem kui 62 %, kuid alla 80 %. |
| --- | --- |

—

rohkem kui 62 %, kuid alla 80 %.

| C. | Taimsetest ja loomsetest toodetest kokku segatud rasvad
  Tahked, plastsed, peamiselt vesi-õlis-tüüpi emulsioonidena tooted, mida saadakse tahketest ja/või vedelatest taimsetest ja/või loomsetest inimtoiduks sobivatest rasvadest; rasvasisaldusest võib piimarasv moodustada 10–80 %. |
| --- | --- |

C.

Taimsetest ja loomsetest toodetest kokku segatud rasvad

Tahked, plastsed, peamiselt vesi-õlis-tüüpi emulsioonidena tooted, mida saadakse tahketest ja/või vedelatest taimsetest ja/või loomsetest inimtoiduks sobivatest rasvadest; rasvasisaldusest võib piimarasv moodustada 10–80 %.

| 1. | Rasvasegu |
| --- | --- |

1.

Rasvasegu

Taimsete ja/või loomsete rasvade segust saadud toode, mis sisaldab vähemalt 80 %, kuid alla 90 % rasva.

| 2. | Kolmveerandrasvane rasvasegu (5) |
| --- | --- |

2.

Kolmveerandrasvane rasvasegu (5)

Taimsete ja/või loomsete rasvade segust saadud toode, mis sisaldab vähemalt 60 %, aga mitte rohkem kui 62 % rasva.

| 3. | Poolrasvane rasvasegu (6) |
| --- | --- |

3.

Poolrasvane rasvasegu (6)

Taimsete ja/või loomsete rasvade segust saadud toode, mis sisaldab vähemalt 39 %, aga mitte rohkem kui 41 % rasva.

| 4. | Rasvasegu võie, X % |
| --- | --- |

4.

Rasvasegu võie, X %

Taimsete ja/või loomsete rasvade segust saadud toode, mis võib sisaldada rasva järgmistes kontsentratsioonides:

| — | alla 39 %; |
| --- | --- |

—

alla 39 %;

| — | rohkem kui 41 %, kuid alla 60 %; |
| --- | --- |

—

rohkem kui 41 %, kuid alla 60 %;

| — | rohkem kui 62 %, kuid alla 80 %. |
| --- | --- |

—

rohkem kui 62 %, kuid alla 80 %.

| Märkus | : | Käesolevas liites loetletud toodete piimarasvade sisaldust võib muuta üksnes füüsilise töötlemisega. |
| --- | --- | --- |

Märkus

:

Käesolevas liites loetletud toodete piimarasvade sisaldust võib muuta üksnes füüsilise töötlemisega.

---

(1)  Taani keeles „smør 60”.

(2)  Taani keeles „smør 40”.

(3)  Taani keeles „margarine 60”.

(4)  Taani keeles „margarine 40”.

(5)  Taani keeles „blandingsprodukt 60”.

(6)  Taani keeles „blandingsprodukt 40”.

---

XVI LISA

ARTIKLIS 118 OSUTATUD OLIIVIÕLI JA OLIIVIJÄÄKÕLI KIRJELDUSED JA MÄÄRATLUSED

1.   NEITSIOLIIVIÕLID

Õlid, mis on saadud õlipuu viljadest üksnes mehaaniliste või muude füüsiliste vahendite abil tingimustel, mis ei põhjusta õli muutumist, ja mida ei ole töödeldud muul viisil kui pesemine, dekanteerimine, tsentrifuugimine ja filtreerimine, välja arvatud õlid, mis on saadud lahustite või keemilise või bioloogilise toimega abiainete või ümberesterdamise abil ja muude õlidega segamisel.

Neitsioliiviõlisid liigitatakse ja kirjeldatakse järgmiselt:

| a) | ekstra-neitsioliiviõli
  neitsioliiviõli, mille oleiinhappena väljendatud vabade rasvhapete sisaldus ei ole suurem kui 0,8 grammi 100 grammi kohta ja mille muud omadused vastavad kõnealusele kategooriale sätestatud omadustele; |
| --- | --- |

a)

ekstra-neitsioliiviõli

neitsioliiviõli, mille oleiinhappena väljendatud vabade rasvhapete sisaldus ei ole suurem kui 0,8 grammi 100 grammi kohta ja mille muud omadused vastavad kõnealusele kategooriale sätestatud omadustele;

| b) | neitsioliiviõli
  neitsioliiviõli, mille oleiinhappena väljendatud vabade rasvhapete sisaldus ei ole suurem kui 2 grammi 100 grammi kohta ja mille muud omadused vastavad kõnealusele kategooriale sätestatud omadustele; |
| --- | --- |

b)

neitsioliiviõli

neitsioliiviõli, mille oleiinhappena väljendatud vabade rasvhapete sisaldus ei ole suurem kui 2 grammi 100 grammi kohta ja mille muud omadused vastavad kõnealusele kategooriale sätestatud omadustele;

| c) | lambiõli
  neitsioliiviõli, mille oleiinhappena väljendatud vabade rasvhapete sisaldus on suurem kui 2 grammi 100 grammi kohta ja/või mille muud omadused vastavad kõnealusele kategooriale sätestatud omadustele. |
| --- | --- |

c)

lambiõli

neitsioliiviõli, mille oleiinhappena väljendatud vabade rasvhapete sisaldus on suurem kui 2 grammi 100 grammi kohta ja/või mille muud omadused vastavad kõnealusele kategooriale sätestatud omadustele.

2.   RAFINEERITUD OLIIVIÕLI

Neitsioliiviõli rafineerimise teel saadav oliiviõli, mille oleiinhappena väljendatud vabade rasvhapete sisaldus ei ole suurem kui 0,3 grammi 100 grammi kohta ja mille muud omadused vastavad kõnealusele kategooriale sätestatud omadustele.

3.   OLIIVIÕLI, MIS KOOSNEB RAFINEERITUD OLIIVIÕLIST JA NEITSIOLIIVIÕLIST

Rafineeritud oliiviõli ja neitsioliiviõli (v.a lambiõli) segamisel saadud oliiviõli, mille oleiinhappena väljendatud vabade rasvhapete sisaldus ei ole suurem kui 1 gramm 100 grammi kohta ja mille muud omadused vastavad kõnealusele kategooriale sätestatud omadustele.

4.   TÖÖTLEMATA OLIIVIJÄÄKÕLI

Õli, mis on saadud oliivijääkõli töötlemisel lahustitega või muul füüsilisel töötlemisel, või lambiõlile vastav õli, välja arvatud õlid, mis on saadud ümberesterdamise abil ja muude õlidega segamisel, ning mille muud omadused vastavad kõnealusele kategooriale sätestatud omadustele.

5.   RAFINEERITUD OLIIVIJÄÄKÕLI

Töötlemata oliivijääkõli rafineerimisel saadav õli, mille oleiinhappena väljendatud vabade rasvhapete sisaldus ei ole suurem kui 0,3 grammi 100 grammi kohta ja mille muud omadused vastavad kõnealusele kategooriale sätestatud omadustele.

6.   OLIIVIJÄÄKÕLI

Rafineeritud oliivijääkõli ja neitsioliiviõli (v.a lambiõli) segamisel saadud õli, mille oleiinhappena väljendatud vabade rasvhapete sisaldus ei ole suurem kui 1 gramm 100 grammi kohta ja mille muud omadused vastavad kõnealusele kategooriale sätestatud omadustele.

---

XVII LISA

ARTIKLITES 137 JA 139 OSUTATUD RIISI IMPORDITOLLIMAKSUD

1.   Kooritud riisi imporditollimaks

| a) | 30 eurot tonni kohta järgmistel juhtudel:






  i) | kui täheldatakse, et lõppenud turustusaasta jooksul imporditud kooritud riisi kogus on väiksem kui artikli 137 lõike 3 esimeses lõigus osutatud aastane individuaalne kvoot, mida on vähendatud 15 % võrra, |
| --- | --- | --- |

a)

30 eurot tonni kohta järgmistel juhtudel:

i)

kui täheldatakse, et lõppenud turustusaasta jooksul imporditud kooritud riisi kogus on väiksem kui artikli 137 lõike 3 esimeses lõigus osutatud aastane individuaalne kvoot, mida on vähendatud 15 % võrra,

| ii) | kui täheldatakse, et turustusaasta esimese kuue kuu jooksul imporditud kooritud riisi kogus on väiksem kui artikli 137 lõike 3 teises lõigus osutatud osaline individuaalne kvoot, mida on vähendatud 15 % võrra; |
| --- | --- |

ii)

kui täheldatakse, et turustusaasta esimese kuue kuu jooksul imporditud kooritud riisi kogus on väiksem kui artikli 137 lõike 3 teises lõigus osutatud osaline individuaalne kvoot, mida on vähendatud 15 % võrra;

| b) | 42,5 eurot tonni kohta järgmistel juhtudel:






  i) | kui täheldatakse, et lõppenud turustusaasta jooksul imporditud kooritud riisi kogus ületab artikli 137 lõike 3 esimeses lõigus osutatud aastast individuaalset kvooti, mida on vähendatud 15 % võrra, kuid ei ületa aastast individuaalset kvooti, mida on suurendatud 15 % võrra, |
| --- | --- | --- |

b)

42,5 eurot tonni kohta järgmistel juhtudel:

i)

kui täheldatakse, et lõppenud turustusaasta jooksul imporditud kooritud riisi kogus ületab artikli 137 lõike 3 esimeses lõigus osutatud aastast individuaalset kvooti, mida on vähendatud 15 % võrra, kuid ei ületa aastast individuaalset kvooti, mida on suurendatud 15 % võrra,

| ii) | kui täheldatakse, et turustusaasta esimese kuue kuu jooksul imporditud kooritud riisi kogus ületab artikli 137 lõike 3 teises lõigus osutatud osalist individuaalset kvooti, mida on vähendatud 15 % võrra, kuid ei ületa osalist individuaalset kvooti, mida on suurendatud 15 % võrra; |
| --- | --- |

ii)

kui täheldatakse, et turustusaasta esimese kuue kuu jooksul imporditud kooritud riisi kogus ületab artikli 137 lõike 3 teises lõigus osutatud osalist individuaalset kvooti, mida on vähendatud 15 % võrra, kuid ei ületa osalist individuaalset kvooti, mida on suurendatud 15 % võrra;

| c) | 65 eurot tonni kohta järgmistel juhtudel:






  i) | kui täheldatakse, et lõppenud turustusaasta jooksul imporditud kooritud riisi kogus ületab artikli 137 lõike 3 esimeses lõigus osutatud aastast individuaalset kvooti, mida on suurendatud 15 % võrra, |
| --- | --- | --- |

c)

65 eurot tonni kohta järgmistel juhtudel:

i)

kui täheldatakse, et lõppenud turustusaasta jooksul imporditud kooritud riisi kogus ületab artikli 137 lõike 3 esimeses lõigus osutatud aastast individuaalset kvooti, mida on suurendatud 15 % võrra,

| ii) | kui täheldatakse, et turustusaasta esimese kuue kuu jooksul imporditud kooritud riisi kogus ületab artikli 137 lõike 3 teises lõigus osutatud osalist individuaalset kvooti, mida on suurendatud 15 % võrra. |
| --- | --- |

ii)

kui täheldatakse, et turustusaasta esimese kuue kuu jooksul imporditud kooritud riisi kogus ületab artikli 137 lõike 3 teises lõigus osutatud osalist individuaalset kvooti, mida on suurendatud 15 % võrra.

2.   Kroovitud riisi imporditollimaksud

| a) | 175 eurot tonni kohta järgmistel juhtudel:






  i) | kui täheldatakse, et poolkroovitud ja kroovitud riisi import kogu lõppenud turustusaasta kestel ületab 387 743 tonni; |
| --- | --- | --- |

a)

175 eurot tonni kohta järgmistel juhtudel:

i)

kui täheldatakse, et poolkroovitud ja kroovitud riisi import kogu lõppenud turustusaasta kestel ületab 387 743 tonni;

| ii) | kui täheldatakse, et poolkroovitud ja kroovitud riisi import turustusaasta esimese kuue kuu jooksul ületab 182 239 tonni; |
| --- | --- |

ii)

kui täheldatakse, et poolkroovitud ja kroovitud riisi import turustusaasta esimese kuue kuu jooksul ületab 182 239 tonni;

| b) | 145 eurot tonni kohta järgmistel juhtudel:






  i) | kui täheldatakse, et poolkroovitud ja kroovitud riisi import kogu lõppenud turustusaasta kestel ei ületa 387 743 tonni; |
| --- | --- | --- |

b)

145 eurot tonni kohta järgmistel juhtudel:

i)

kui täheldatakse, et poolkroovitud ja kroovitud riisi import kogu lõppenud turustusaasta kestel ei ületa 387 743 tonni;

| ii) | kui täheldatakse, et poolkroovitud ja kroovitud riisi import turustusaasta esimese kuue kuu jooksul ei ületa 182 239 tonni. |
| --- | --- |

ii)

kui täheldatakse, et poolkroovitud ja kroovitud riisi import turustusaasta esimese kuue kuu jooksul ei ületa 182 239 tonni.

---

XVIII LISA

ARTIKLIS 138 OSUTATUD BASMATI RIISI SORDID

Basmati 217

Basmati 370

Basmati 386

Kernel (Basmati)

Pusa Basmati

Ranbir Basmati

Super Basmati

Taraori Basmati (HBC-19)

Type-3 (Dehradun)

---

XIX LISA

RIIGID, MILLELE ON OSUTATUD ARTIKLI 153 LÕIKES 3 JA ARTIKLI 154 LÕIKE 1 PUNKTIS B NING III LISA II OSA PUNKTIS 12

Barbados

Belize

Côte d'Ivoire

Kongo Vabariik

Fidži

Guyana

India

Jamaica

Kenya

Madagaskar

Malawi

Mauritius

Mosambiik

Saint Kitts ja Nevis – Anguilla

Suriname

Svaasimaa

Tansaania

Trinidad ja Tobago

Uganda

Sambia

Zimbabwe

---

XX LISA

TERAVILJA-, RIISI-, SUHKRU-, PIIMA- JA MUNASEKTORI KAUPADE LOETELU ARTIKLI 26 PUNKTI A ALAPUNKTIS II SÄTESTATUD EESMÄRKIDEL JA III OSA III PEATÜKI II JAOS OSUTATUD EKSPORDITOETUSE TAGAMISEKS

I osa: Teravili

| CN-kood | Kirjeldus |
| --- | --- |
| ex 0403 | Petipiim, kalgendatud piim ja koor, jogurt, keefir ja muu fermenteeritud või hapendatud piim ja koor (kontsentreeritud või kontsentreerimata, suhkru- või muu magusaine-, lõhna- ja maitseainetega, pähkli-, kakao- või puuviljalisandiga või ilma): |
| 0403 10 | – | jogurt: |

CN-kood

Kirjeldus

ex 0403

Petipiim, kalgendatud piim ja koor, jogurt, keefir ja muu fermenteeritud või hapendatud piim ja koor (kontsentreeritud või kontsentreerimata, suhkru- või muu magusaine-, lõhna- ja maitseainetega, pähkli-, kakao- või puuviljalisandiga või ilma):

0403 10

–

jogurt:

0403 10 51 –

0403 10 99

| – – | lõhna- või maitseainetega või puuvilja-, pähkli- või kakaolisandiga |
| --- | --- |

– –

lõhna- või maitseainetega või puuvilja-, pähkli- või kakaolisandiga

0403 90

| – | muud: |
| --- | --- |

–

muud:

0403 90 71 –

0403 90 99

| – – | lõhna- või maitseainetega või puuvilja-, pähkli- või kakaolisandiga |
| --- | --- |

– –

lõhna- või maitseainetega või puuvilja-, pähkli- või kakaolisandiga

ex 0710

Külmutatud köögivili, toores või eelnevalt aurutatud või keedetud:

0710 40 00

| – | suhkrumais |
| --- | --- |

–

suhkrumais

ex 0711

Lühiajaliseks säilitamiseks konserveeritud köögivili (näiteks gaasilise vääveldioksiidiga, soolvees, väävlishapus vees või muus konserveerivas lahuses), kuid kohe tarbimiseks kõlbmatud:

0711 90 30

| – – | suhkrumais |
| --- | --- |

– –

suhkrumais

ex 1704

Suhkrukondiitritooted (sh valge šokolaad), mis ei sisalda kakaod, v.a alamrubriigi nr 1704 90 10 lagritsaekstrakt

1806

Šokolaad jm kakaod sisaldavad toiduvalmistised

ex 1901

Linnaseekstrakt; jäme- ja peenjahust, tangudest, tärklisest või linnaseekstraktist valmistatud mujal nimetamata toiduained, mis ei sisalda kakaod või sisaldavad seda alla 40 % massist arvestatuna täiesti rasvavabalt; mujal nimetamata toiduained rubriikidesse 0401–0404 kuuluvatest kaupadest, mis ei sisalda kakaod või sisaldavad seda alla 5 % massist, arvestatuna täiesti rasvavabalt:

1901 10 00

| – | jaemüügiks pakendatud imikutoidud |
| --- | --- |

–

jaemüügiks pakendatud imikutoidud

1901 20 00

| – | segud ja taignad rubriigis 1905 nimetatud pagaritoodete valmistamiseks |
| --- | --- |

–

segud ja taignad rubriigis 1905 nimetatud pagaritoodete valmistamiseks

1901 90

| – | muud: |
| --- | --- |

–

muud:

1901 90 11 –

1901 90 19

| – – | linnaseekstrakt |
| --- | --- |

– –

linnaseekstrakt

| – – | muud: |
| --- | --- |

– –

muud:

1901 90 99

| – – – | muud |
| --- | --- |

– – –

muud

ex 1902

Pastatooted, kuumtöödeldud või kuumtöötlemata, täidisega (näiteks liha- või muu täidisega) või täidiseta, muul viisil toiduks valmistatud või mitte: spagetid, makaronid, nuudlid, lasanje, gnocchi, ravioolid, cannelloni jms; kuskuss, valmistoiduna või mitte:

| – | täidiseta pastatooted, kuumtöötlemata ja muul viisil toiduks valmistamata: |
| --- | --- |

–

täidiseta pastatooted, kuumtöötlemata ja muul viisil toiduks valmistamata:

1902 11 00

| – – | muna sisaldavad |
| --- | --- |

– –

muna sisaldavad

1902 19

| – – | muud |
| --- | --- |

– –

muud

ex 1902 20

| – | täidisega pastatooted, kuumtöödeldud või muul viisil toiduks valmistatud või mitte: |
| --- | --- |

–

täidisega pastatooted, kuumtöödeldud või muul viisil toiduks valmistatud või mitte:

| – – | muud: |
| --- | --- |

– –

muud:

1902 20 91

| – – – | kuumtöödeldud |
| --- | --- |

– – –

kuumtöödeldud

1902 20 99

| – – – | muud |
| --- | --- |

– – –

muud

1902 30

| – | muud pastatooted |
| --- | --- |

–

muud pastatooted

1902 40

| – | kuskuss |
| --- | --- |

–

kuskuss

1903 00 00

Tapiokk ja selle tärklisest valmistatud asendajad helvestena, teradena, kruupidena, sõelmetena vms kujul

1904

Teraviljade või teraviljasaaduste paisutamise või röstimise teel saadud toidukaubad (näiteks maisihelbed); eelnevalt kuumtöödeldud või muul viisil toiduks valmistatud mujal nimetamata teravili (v.a mais) teradena, helvestena või muul kujul (v.a lihtjahu, püülijahu ja tangud):

1905

Leiva- ja saiatooted, valikpagaritooted, koogid, küpsised jms pagaritooted, kakaoga või kakaota; armulaualeib, tühjad kapslid farmaatsiatööstusele, oblaadid, riispaber jms

ex 2001

Köögiviljad, puuviljad, marjad, pähklid jm taimede söödavad osad, äädika või äädikhappega toiduks valmistatud või konserveeritud:

| – | muud: |
| --- | --- |

–

muud:

2001 90 30

| – – | suhkrumais (Zea mays var. saccharata) |
| --- | --- |

– –

suhkrumais (Zea mays var. saccharata)

2001 90 40

| – – | jamss, bataat jms toiduks kasutatavad taimeosad, mis sisaldavad vähemalt 5 % massist tärklist |
| --- | --- |

– –

jamss, bataat jms toiduks kasutatavad taimeosad, mis sisaldavad vähemalt 5 % massist tärklist

ex 2004

Muud köögiviljad, toiduks valmistatud või konserveeritud ilma äädika või äädikhappeta, külmutatud, v.a rubriigis 2006 nimetatud tooted:

2004 10

| – | kartulid: |
| --- | --- |

–

kartulid:

| – – | muud: |
| --- | --- |

– –

muud:

2004 10 91

| – – – | jahu või helvestena |
| --- | --- |

– – –

jahu või helvestena

2004 90

| – | muud köögiviljad, sh segud: |
| --- | --- |

–

muud köögiviljad, sh segud:

2004 90 10

| – – | suhkrumais (Zea mays var. saccharata) |
| --- | --- |

– –

suhkrumais (Zea mays var. saccharata)

ex 2005

Muud köögiviljad, toiduks valmistatud või konserveeritud ilma äädikata või äädikhappega, külmutamata, v.a rubriigis 2006 nimetatud tooted:

2005 20

| – | kartulid: |
| --- | --- |

–

kartulid:

2005 20 10

| – – | jahu või helvestena |
| --- | --- |

– –

jahu või helvestena

2005 80 00

| – | suhkrumais (Zea mays var. saccharata) |
| --- | --- |

–

suhkrumais (Zea mays var. saccharata)

ex 2008

Puuviljad ja marjad, pähklid jm söödavad taimeosad, muul viisil toiduks valmistatud või konserveeritud, mujal nimetamata, suhkru-, muu magusaine- või alkoholilisandiga või ilma:

| – | muud, k.a muud segud kui alamrubriiki 2008 19 kuuluvad: |
| --- | --- |

–

muud, k.a muud segud kui alamrubriiki 2008 19 kuuluvad:

2008 99

| – – | muud: |
| --- | --- |

– –

muud:

| – – – | piirituselisandita: |
| --- | --- |

– – –

piirituselisandita:

| – – – – | suhkrulisandita: |
| --- | --- |

– – – –

suhkrulisandita:

2008 99 85

| – – – – – | mais, v.a suhkrumais (Zea mays var. saccharata) |
| --- | --- |

– – – – –

mais, v.a suhkrumais (Zea mays var. saccharata)

2008 99 91

| – – – – – – | jamss, bataat jms toiduks kasutavad taimeosad, mis sisaldavad tärklist vähemalt 5 % massist |
| --- | --- |

– – – – – –

jamss, bataat jms toiduks kasutavad taimeosad, mis sisaldavad tärklist vähemalt 5 % massist

ex 2101

Kohvi-, tee- ja mateekstraktid, -essentsid ja -kontsentraadid, tooted kohvist, teest või matest või nende ekstraktidest, essentsidest ja kontsentraatidest; röstitud sigur jm röstitud kohviasendajad, ekstraktid, essentsid ja kontsentraadid nendest:

2101 12

| – – | tooted, mis põhinevad neil ekstraktidel, essentsidel ja kontsentraatidel või kohvil: |
| --- | --- |

– –

tooted, mis põhinevad neil ekstraktidel, essentsidel ja kontsentraatidel või kohvil:

2101 12 98

| – – – | muud |
| --- | --- |

– – –

muud

2101 20

| – | tee- ja mateekstraktid, -essentsid ja -kontsentraadid, teel või matel või nende ekstraktidel, essentsidel või kontsentraatidel põhinevad tooted: |
| --- | --- |

–

tee- ja mateekstraktid, -essentsid ja -kontsentraadid, teel või matel või nende ekstraktidel, essentsidel või kontsentraatidel põhinevad tooted:

2101 20 98

| – – – | muud |
| --- | --- |

– – –

muud

2101 30

Röstitud sigur jm röstitud kohviasendajad, nende ekstraktid, essentsid ja kontsentraadid:

| – – | röstitud sigur ja muud röstitud kohviasendajad: |
| --- | --- |

– –

röstitud sigur ja muud röstitud kohviasendajad:

2101 30 19

| – – – | muud |
| --- | --- |

– – –

muud

| – – | ekstraktid, essentsid ja kontsentraadid röstitud sigurist ja muudest röstitud kohviasendajatest: |
| --- | --- |

– –

ekstraktid, essentsid ja kontsentraadid röstitud sigurist ja muudest röstitud kohviasendajatest:

2101 30 99

| – – – | muud |
| --- | --- |

– – –

muud

ex 2102

Pärmid (aktiivsed ja mitteaktiivsed); muud mitteaktiivsed (surnud) üherakulised mikroorganismid (v.a rubriigis 3002 nimetatud vaktsiinid); valmis küpsetuspulbrid:

2102 10

| – | aktiivpärmid |
| --- | --- |

–

aktiivpärmid

2102 10 31 ja

2102 10 39

| – – | pagaripärmid |
| --- | --- |

– –

pagaripärmid

2105 00

Jäätis jm toidujää, kakaoga või kakaota

ex 2106

Mujal nimetamata toiduvalmistised:

2106 90

| – | muud: |
| --- | --- |

–

muud:

| – – | muud: |
| --- | --- |

– –

muud:

2106 90 92

| – – – | mis ei sisalda piimarasvu, sahharoosi, isoglükoosi, glükoosi ega tärklist või sisaldavad piimarasvu alla 1,5 % massist, sahharoosi või isoglükoosi alla 5 % massist, glükoosi või tärklist alla 5 % massist |
| --- | --- |

– – –

mis ei sisalda piimarasvu, sahharoosi, isoglükoosi, glükoosi ega tärklist või sisaldavad piimarasvu alla 1,5 % massist, sahharoosi või isoglükoosi alla 5 % massist, glükoosi või tärklist alla 5 % massist

2106 90 98

| – – – | muud |
| --- | --- |

– – –

muud

2202

Vesi, k.a mineraalvesi ja gaseeritud vesi, suhkru- või muu magusainelisandiga või maitse- või lõhnaainetega, ja muud mittealkohoolsed joogid, v.a rubriigi 2009 puu- ja juurviljamahlad:

2205

Vermut jm taimede või aromaatsete ainetega maitsestatud vein värsketest viinamarjadest

ex 2208

Denatureerimata etüülalkohol alkoholisisaldusega alla 80 % mahust; kanged alkohoolsed joogid, liköörid ja muud piiritusjoogid:

2208 30

| – | viski: |
| --- | --- |

–

viski:

2208 30 32

2208 30 88

| – – | muu kui Bourboni viski |
| --- | --- |

– –

muu kui Bourboni viski

2208 50

| – | genever |
| --- | --- |

–

genever

2208 60

| – | viin |
| --- | --- |

–

viin

2208 70

| – | liköörid ja kordialid |
| --- | --- |

–

liköörid ja kordialid

2208 90

| – | muud: |
| --- | --- |

–

muud:

| – – | muud kanged alkohoolsed joogid ja piiritusjoogid, nõudes mahuga: |
| --- | --- |

– –

muud kanged alkohoolsed joogid ja piiritusjoogid, nõudes mahuga:

| – – – | kuni 2 liitrit: |
| --- | --- |

– – –

kuni 2 liitrit:

2208 90 41

| – – – – | ouzo |
| --- | --- |

– – – –

| – – – – | muud: |
| --- | --- |

– – – –

muud:

| – – – – – | piiritusjoogid (v.a liköörid): |
| --- | --- |

– – – – –

piiritusjoogid (v.a liköörid):

| – – – – – – | muud: |
| --- | --- |

– – – – – –

muud:

2208 90 52

| – – – – – – – | korn |
| --- | --- |

– – – – – – –

korn

2208 90 54

| – – – – – – – | tequila |
| --- | --- |

– – – – – – –

2208 90 56

| – – – – – – – | muud |
| --- | --- |

– – – – – – –

muud

2208 90 69

| – – – – – | muud piiritusjoogid |
| --- | --- |

– – – – –

muud piiritusjoogid

| – – – | üle 2 liitri: |
| --- | --- |

– – –

üle 2 liitri:

| – – – – | piiritusjoogid (v.a liköörid): |
| --- | --- |

– – – –

piiritusjoogid (v.a liköörid):

2208 90 75

| – – – – – | tequila |
| --- | --- |

– – – – –

2208 90 77

| – – – – – | muud |
| --- | --- |

– – – – –

muud

2208 90 78

| – – – – | muud piiritusjoogid |
| --- | --- |

– – – –

muud piiritusjoogid

2905 43 00

| – – | mannitool |
| --- | --- |

– –

mannitool

2905 44

| – – | D-glütsitool (sorbitool) |
| --- | --- |

– –

D-glütsitool (sorbitool)

ex 3302

Lõhnaainesegud ning ühe või mitme lõhnaaine baasil valmistatud ained ja segud (k.a alkohollahused), kasutamiseks tööstustoormena; muud valmistised lõhnaainete baasil, jookide valmistamiseks:

3302 10

| – | kasutamiseks toiduainetetööstuses ja jookide tootmisel: |
| --- | --- |

–

kasutamiseks toiduainetetööstuses ja jookide tootmisel:

| – – | kasutamiseks jookide tootmisel: |
| --- | --- |

– –

kasutamiseks jookide tootmisel:

| – – – | kõiki joogi aroomiaineid sisaldavad valmistised: |
| --- | --- |

– – –

kõiki joogi aroomiaineid sisaldavad valmistised:

| – – – – | muud: |
| --- | --- |

– – – –

muud:

3302 10 29

| – – – – – | muud |
| --- | --- |

– – – – –

muud

3505

Dekstriinid jm modifitseeritud tärklised (näiteks eelgeelistatud või esterdatud tärklised); tärkliste, dekstriinide jm modifitseeritud tärkliste alusel valmistatud liimid

ex 3809

Viimistlusained, värvikandjad ja värvikinnistid, mida kasutatakse värvimise või värvi kinnitumise kiirendamiseks, ning muud tekstiili-, paberi-, naha- jms tööstuses kasutatavad mujal nimetamata tooted ja valmistised (nt apretid ja peitsid):

3809 10

| – | tärklisainete baasil |
| --- | --- |

–

tärklisainete baasil

3824 60

| – | sorbitool, v.a alamrubriiki 2905 44 kuuluv |
| --- | --- |

–

sorbitool, v.a alamrubriiki 2905 44 kuuluv

II osa: Riis

| CN-kood | Kirjeldus |
| --- | --- |
| ex 0403 | Petipiim, kalgendatud piim ja koor, jogurt, kefiir ja muu fermenteeritud või hapendatud piim ja koor (kontsentreeritud või kontsentreerimata, suhkru- või muu magusaine-, lõhna- ja maitseainetega, pähkli-, kakao- või puuviljalisandiga või ilma): |
| 0403 10 | – | jogurt: |

CN-kood

Kirjeldus

ex 0403

Petipiim, kalgendatud piim ja koor, jogurt, kefiir ja muu fermenteeritud või hapendatud piim ja koor (kontsentreeritud või kontsentreerimata, suhkru- või muu magusaine-, lõhna- ja maitseainetega, pähkli-, kakao- või puuviljalisandiga või ilma):

0403 10

–

jogurt:

0403 10 51 –

0403 10 99

| – – | lõhna- või maitseainetega või puuvilja-, pähkli- või kakaolisandiga |
| --- | --- |

– –

lõhna- või maitseainetega või puuvilja-, pähkli- või kakaolisandiga

0403 90

| – | muud: |
| --- | --- |

–

muud:

0403 90 71 –

0403 90 99

| – – | lõhna- või maitseainetega või puuvilja-, pähkli- või kakaolisandiga |
| --- | --- |

– –

lõhna- või maitseainetega või puuvilja-, pähkli- või kakaolisandiga

ex 1704

Suhkrukondiitritooted (sh valge šokolaad), mis ei sisalda kakaod:

1704 90 51 –

1704 90 99

| – – | muud |
| --- | --- |

– –

muud

ex 1806

Šokolaad jm kaokaod sisaldavad toiduvalmistised, v.a alamrubriikidesse 1806 10, 1806 20 70, 1806 90 60, 1806 90 70 ja 1806 90 90 kuuluvad kaubad

ex 1901

Linnaseekstrakt; jäme- ja peenjahust, tangudest, tärklisest või linnaseekstraktist valmistatud mujal nimetamata toiduained, mis ei sisalda kakaod või sisaldavad seda alla 40 % massist arvestatuna täiesti rasvavabalt; mujal nimetamata toiduained rubriikidesse 0401–0404 kuuluvatest kaupadest, mis ei sisalda kakaod või sisaldavad seda alla 5 % massist, arvestatuna täiesti rasvavabalt:

1901 10 00

| – | jaemüügiks pakendatud imikutoidud |
| --- | --- |

–

jaemüügiks pakendatud imikutoidud

1901 20 00

| – | segud ja taignad rubriigis 1905 nimetatud pagaritoodete valmistamiseks |
| --- | --- |

–

segud ja taignad rubriigis 1905 nimetatud pagaritoodete valmistamiseks

1901 90

| – | muud: |
| --- | --- |

–

muud:

1901 90 11 –

1901 90 19

| – – | linnaseekstrakt |
| --- | --- |

– –

linnaseekstrakt

| – – | muud: |
| --- | --- |

– –

muud:

1901 90 99

| – – – | muud |
| --- | --- |

– – –

muud

ex 1902

Pastatooted, kuumtöödeldud või kuumtöötlemata, täidisega (näiteks liha- või muu täidisega) või täidiseta, muul viisil toiduks valmistatud või mitte: spagetid, makaronid, nuudlid, lasanje, gnocchi, ravioolid, cannelloni jms; kuskuss, valmistoiduna või mitte:

1902 20

| – | täidisega pastatooted, kuumtöödeldud või muul viisil toiduks valmistatud või mitte: |
| --- | --- |

–

täidisega pastatooted, kuumtöödeldud või muul viisil toiduks valmistatud või mitte:

| – – | muud |
| --- | --- |

– –

muud

1902 20 91

| – – – | kuumtöödeldud |
| --- | --- |

– – –

kuumtöödeldud

1902 20 99

| – – – | muud |
| --- | --- |

– – –

muud

1902 30

| – | muud pastatooted |
| --- | --- |

–

muud pastatooted

1902 40

| – | kuskuss: |
| --- | --- |

–

kuskuss:

1902 40 90

| – – | muud |
| --- | --- |

– –

muud

1904

Teraviljade või teraviljasaaduste paisutamise või röstimise teel saadud toidukaubad (näiteks maisihelbed); eelnevalt kuumtöödeldud või muul viisil toiduks valmistatud mujal nimetamata teravili (v.a mais) teradena, helvestena või muul kujul (v.a lihtjahu, püülijahu ja tangud)

ex 1905

Leiva- ja saiatooted, valikpagaritooted, koogid, küpsised jms pagaritooted, kakaoga või kakaota; armulaualeib, tühjad kapslid farmaatsiatööstusele, oblaadid, riispaber jms:

1905 90 20

| – – | armulaualeib, tühjad kapslid farmaatsiatööstuse jaoks, oblaadid, riispaber jms |
| --- | --- |

– –

armulaualeib, tühjad kapslid farmaatsiatööstuse jaoks, oblaadid, riispaber jms

ex 2004

Muud köögiviljad, toiduks valmistatud või konserveeritud ilma äädika või äädikhappeta, külmutatud, v.a rubriigis 2006 nimetatud tooted:

2004 10

| – | kartulid: |
| --- | --- |

–

kartulid:

| – – | muud: |
| --- | --- |

– –

muud:

2004 10 91

| – – – | jahu või helvestena |
| --- | --- |

– – –

jahu või helvestena

ex 2005

Muud köögiviljad, toiduks valmistatud või konserveeritud ilma äädikata või äädikhappega, külmutamata, v.a rubriigis 2006 nimetatud tooted:

2005 20

| – | kartulid: |
| --- | --- |

–

kartulid:

2005 20 10

| – – | jahu või helvestena |
| --- | --- |

– –

jahu või helvestena

ex 2101

Kohvi-, tee- ja mateekstraktid, -essentsid ja -kontsentraadid, tooted kohvist, teest või matest või nende ekstraktidest, essentsidest ja kontsentraatidest; röstitud sigur jm röstitud kohviasendajad, ekstraktid, essentsid ja kontsentraadid nendest:

2101 12

| – – | tooted, mis põhinevad neil ekstraktidel, essentsidel ja kontsentraatidel või kohvil: |
| --- | --- |

– –

tooted, mis põhinevad neil ekstraktidel, essentsidel ja kontsentraatidel või kohvil:

2101 12 98

| – – – | muud |
| --- | --- |

– – –

muud

2101 20

| – | tee- ja mateekstraktid, -essentsid ja -kontsentraadid, teel või matel või nende ekstraktidel, essentsidel või kontsentraatidel põhinevad tooted: |
| --- | --- |

–

tee- ja mateekstraktid, -essentsid ja -kontsentraadid, teel või matel või nende ekstraktidel, essentsidel või kontsentraatidel põhinevad tooted:

2101 20 98

| – – – | muud |
| --- | --- |

– – –

muud

2105 00

Jäätis jm toidujää, kakaoga või kakaota

ex 2106

Mujal nimetamata toiduvalmistised:

2106 90

| – | muud: |
| --- | --- |

–

muud:

| – – | muud: |
| --- | --- |

– –

muud:

2106 90 92

| – – – | mis ei sisalda piimarasvu, sahharoosi, isoglükoosi, glükoosi ega tärklist või sisaldavad piimarasvu alla 1,5 % massist, sahharoosi või isoglükoosi alla 5 % massist, glükoosi või tärklist alla 5 % massist |
| --- | --- |

– – –

mis ei sisalda piimarasvu, sahharoosi, isoglükoosi, glükoosi ega tärklist või sisaldavad piimarasvu alla 1,5 % massist, sahharoosi või isoglükoosi alla 5 % massist, glükoosi või tärklist alla 5 % massist

2106 90 98

| – – – | muud |
| --- | --- |

– – –

muud

ex 3505

Dekstriinid jm modifitseeritud tärklised (näiteks eelgeelistatud või esterdatud tärklised); tärkliste, dekstriinide jm modifitseeritud tärkliste alusel valmistatud liimid, välja arvatud rubriiki 3505 10 50 kuuluvad tärklised

ex 3809

Viimistlusained, värvikandjad ja värvikinnistid, mida kasutatakse värvimise või värvi kinnitumise kiirendamiseks, ning muud tekstiili-, paberi-, naha- jms tööstuses kasutatavad mujal nimetamata tooted ja valmistised (nt apretid ja peitsid):

3809 10

| – | tärklisainete baasil |
| --- | --- |

–

tärklisainete baasil

III osa: Suhkur

| CN-kood | Kirjeldus |
| --- | --- |
| ex 0403 | Petipiim, kalgendatud piim ja koor, jogurt, keefir ja muu fermenteeritud või hapendatud piim ja koor (kontsentreeritud või kontsentreerimata, suhkru- või muu magusaine-, lõhna- ja maitseainetega, pähkli-, kakao- või puuviljalisandiga või ilma): |
| 0403 10 | – | jogurt: |

CN-kood

Kirjeldus

ex 0403

Petipiim, kalgendatud piim ja koor, jogurt, keefir ja muu fermenteeritud või hapendatud piim ja koor (kontsentreeritud või kontsentreerimata, suhkru- või muu magusaine-, lõhna- ja maitseainetega, pähkli-, kakao- või puuviljalisandiga või ilma):

0403 10

–

jogurt:

0403 10 51 –

0403 10 99

| – – | lõhna- või maitseainetega või puuvilja-, pähkli- või kakaolisandiga |
| --- | --- |

– –

lõhna- või maitseainetega või puuvilja-, pähkli- või kakaolisandiga

0403 90

| – | muud: |
| --- | --- |

–

muud:

0403 90 71 –

0403 90 99

| – – | lõhna- või maitseainetega või puuvilja-, pähkli- või kakaolisandiga |
| --- | --- |

– –

lõhna- või maitseainetega või puuvilja-, pähkli- või kakaolisandiga

ex 0710

Külmutatud köögivili, toores või eelnevalt aurutatud või keedetud:

0710 40 00

| – | suhkrumais |
| --- | --- |

–

suhkrumais

ex 0711

Lühiajaliseks säilitamiseks konserveeritud köögivili (näiteks gaasilise vääveldioksiidiga, soolvees, väävlishapus vees või muus konserveerivas lahuses), kuid kohe tarbimiseks kõlbmatud:

0711 90

| – | muu köögivili; köögiviljasegud: |
| --- | --- |

–

muu köögivili; köögiviljasegud:

| – – | köögivili: |
| --- | --- |

– –

köögivili:

0711 90 30

| – – – | suhkrumais |
| --- | --- |

– – –

suhkrumais

1702 50 00

| – | keemiliselt puhas fruktoos |
| --- | --- |

–

keemiliselt puhas fruktoos

ex 1704

Suhkrukondiitritooted (sh valge šokolaad), mis ei sisalda kakaod, v.a alamrubriigi nr 1704 90 10 lagritsaekstrakt

1806

Šokolaad jm kakaod sisaldavad toiduvalmistised

ex 1901

Linnaseekstrakt; jäme- ja peenjahust, tangudest, tärklisest või linnaseekstraktist valmistatud mujal nimetamata toiduained, mis ei sisalda kakaod või sisaldavad seda alla 40 % massist arvestatuna täiesti rasvavabalt; mujal nimetamata toiduained rubriikidesse 0401–0404 kuuluvatest kaupadest, mis ei sisalda kakaod või sisaldavad seda alla 5 % massist, arvestatuna täiesti rasvavabalt:

1901 10 00

| – | jaemüügiks pakendatud imikutoidud |
| --- | --- |

–

jaemüügiks pakendatud imikutoidud

1901 20 00

| – – | segud ja taignad rubriigis 1905 nimetatud pagaritoodete valmistamiseks |
| --- | --- |

– –

segud ja taignad rubriigis 1905 nimetatud pagaritoodete valmistamiseks

1901 90

| – | muud: |
| --- | --- |

–

muud:

| – – | muud: |
| --- | --- |

– –

muud:

1901 90 99

| – – – | muud |
| --- | --- |

– – –

muud

ex 1902

Pastatooted, kuumtöödeldud või kuumtöötlemata, täidisega (näiteks liha- või muu täidisega) või täidiseta, muul viisil toiduks valmistatud või mitte: spagetid, makaronid, nuudlid, lasanje, gnocchi, ravioolid, cannelloni jms; kuskuss, valmistoiduna või mitte:

1902 20

| – | täidisega pastatooted, kuumtöödeldud või muul viisil toiduks valmistatud või mitte: |
| --- | --- |

–

täidisega pastatooted, kuumtöödeldud või muul viisil toiduks valmistatud või mitte:

| – – | muud: |
| --- | --- |

– –

muud:

1902 20 91

| – – – | kuumtöödeldud |
| --- | --- |

– – –

kuumtöödeldud

1902 20 99

| – – – | muud |
| --- | --- |

– – –

muud

1902 30

| – | muud pastatooted |
| --- | --- |

–

muud pastatooted

1902 40

| – | kuskuss: |
| --- | --- |

–

kuskuss:

1902 40 90

| – – | muud |
| --- | --- |

– –

muud

1904

Teraviljade või teraviljasaaduste paisutamise või röstimise teel saadud toidukaubad (näiteks maisihelbed); eelnevalt kuumtöödeldud või muul viisil toiduks valmistatud mujal nimetamata teravili (v.a mais) teradena, helvestena või muul kujul (v.a lihtjahu, püülijahu ja tangud)

ex 1905

Leiva- ja saiatooted, valikpagaritooted, koogid, küpsised jms pagaritooted, kakaoga või kakaota; armulaualeib, tühjad kapslid farmaatsiatööstusele, oblaadid, riispaber jms:

1905 10 00

| – | kuivikleivad |
| --- | --- |

–

kuivikleivad

1905 20

| – | piparkoogid jms |
| --- | --- |

–

piparkoogid jms

1905 31

| – – | magusad küpsised |
| --- | --- |

– –

magusad küpsised

1905 32

| – – | vahvlid |
| --- | --- |

– –

vahvlid

1905 40

| – | kuivikud jms, röstitud leiva- ja saiatooted |
| --- | --- |

–

kuivikud jms, röstitud leiva- ja saiatooted

1905 90

| – | muud: |
| --- | --- |

–

muud:

| – – | muud: |
| --- | --- |

– –

muud:

1905 90 45

| – – – | küpsised |
| --- | --- |

– – –

küpsised

1905 90 55

| – – – | pressitud või paisutatud tooted, maitseainetega või soolased |
| --- | --- |

– – –

pressitud või paisutatud tooted, maitseainetega või soolased

| – – – | muud: |
| --- | --- |

– – –

muud:

1905 90 60

| – – – – | magusainelisanditega |
| --- | --- |

– – – –

magusainelisanditega

1905 90 90

| – – – – | muud |
| --- | --- |

– – – –

muud

ex 2001

Köögiviljad, puuviljad, marjad, pähklid jm taimede söödavad osad, äädika või äädikhappega toiduks valmistatud või konserveeritud:

2001 90

| – | muud: |
| --- | --- |

–

muud:

2001 90 30

| – – | suhkrumais (Zea mays var. saccharata) |
| --- | --- |

– –

suhkrumais (Zea mays var. saccharata)

2001 90 40

| – – | jamss, bataat jms toiduks kasutatavad taimeosad, mis sisaldavad vähemalt 5 % massist tärklist |
| --- | --- |

– –

jamss, bataat jms toiduks kasutatavad taimeosad, mis sisaldavad vähemalt 5 % massist tärklist

ex 2004

Muud köögiviljad, toiduks valmistatud või konserveeritud ilma äädika või äädikhappeta, külmutatud, v.a rubriigis 2006 nimetatud tooted:

2004 10

| – | kartulid |
| --- | --- |

–

kartulid

| – – | muud |
| --- | --- |

– –

muud

2004 10 91

| – – – | jahu või helvestena |
| --- | --- |

– – –

jahu või helvestena

2004 90

| – | muud köögiviljad, sh segud: |
| --- | --- |

–

muud köögiviljad, sh segud:

2004 90 10

| – – | suhkrumais (Zea mays var. saccharata) |
| --- | --- |

– –

suhkrumais (Zea mays var. saccharata)

ex 2005

Muud köögiviljad, toiduks valmistatud või konserveeritud ilma äädikata või äädikhappeta, külmutamata, v.a rubriigis 2006 nimetatud tooted:

2005 20

| – | kartulid: |
| --- | --- |

–

kartulid:

2005 20 10

| – – | jahu või helvestena |
| --- | --- |

– –

jahu või helvestena

2005 80 00

| – | suhkrumais (Zea mays var. saccharata) |
| --- | --- |

–

suhkrumais (Zea mays var. saccharata)

ex 2101

Kohvi-, tee- ja mateekstraktid, -essentsid ja -kontsentraadid, tooted kohvist, teest või matest või nende ekstraktidest, essentsidest ja kontsentraatidest; röstitud sigur jm röstitud kohviasendajad, ekstraktid, essentsid ja kontsentraadid nendest:

| – | kohviekstraktid, -essentsid ja -kontsentraadid, kohvil ning tema ekstraktidel, essentsidel ja kontsentraatidel põhinevad tooted: |
| --- | --- |

–

kohviekstraktid, -essentsid ja -kontsentraadid, kohvil ning tema ekstraktidel, essentsidel ja kontsentraatidel põhinevad tooted:

2101 12

| – – | tooted, mis põhinevad neil ekstraktidel, essentsidel ja kontsentraatidel või kohvil: |
| --- | --- |

– –

tooted, mis põhinevad neil ekstraktidel, essentsidel ja kontsentraatidel või kohvil:

2101 12 98

| – – – | muud: |
| --- | --- |

– – –

muud:

2101 20

| – | tee- ja mateekstraktid, -essentsid ja -kontsentraadid, teel või matel või nende ekstraktidel, essentsidel või kontsentraatidel põhinevad tooted: |
| --- | --- |

–

tee- ja mateekstraktid, -essentsid ja -kontsentraadid, teel või matel või nende ekstraktidel, essentsidel või kontsentraatidel põhinevad tooted:

| – – | valmistised |
| --- | --- |

– –

valmistised

2101 20 98

| – – – | muud |
| --- | --- |

– – –

muud

2101 30

| – | Röstitud sigur jm röstitud kohviasendajad, nende ekstraktid, essentsid ja kontsentraadid: |
| --- | --- |

–

Röstitud sigur jm röstitud kohviasendajad, nende ekstraktid, essentsid ja kontsentraadid:

| – – | röstitud sigur ja muud röstitud kohviasendajad: |
| --- | --- |

– –

röstitud sigur ja muud röstitud kohviasendajad:

2101 30 19

| – – – | muud |
| --- | --- |

– – –

muud

| – – | ekstraktid, essentsid ja kontsentraadid röstitud sigurist ja muudest röstitud kohviasendajatest: |
| --- | --- |

– –

ekstraktid, essentsid ja kontsentraadid röstitud sigurist ja muudest röstitud kohviasendajatest:

2101 30 99

| – – – | muud |
| --- | --- |

– – –

muud

2105 00

Jäätis jm toidujää, kakaoga või kakaota

ex 2106

Mujal nimetamata toiduvalmistised:

ex 2106 90

| – | muud: |
| --- | --- |

–

muud:

| – – | muud: |
| --- | --- |

– –

muud:

2106 90 92

| – – – | mis ei sisalda piimarasvu, sahharoosi, isoglükoosi, glükoosi ega tärklist või sisaldavad piimarasvu alla 1,5 % massist, sahharoosi või isoglükoosi alla 5 % massist, glükoosi või tärklist alla 5 % massist |
| --- | --- |

– – –

mis ei sisalda piimarasvu, sahharoosi, isoglükoosi, glükoosi ega tärklist või sisaldavad piimarasvu alla 1,5 % massist, sahharoosi või isoglükoosi alla 5 % massist, glükoosi või tärklist alla 5 % massist

2106 90 98

| – – – | muud |
| --- | --- |

– – –

muud

2202

Vesi, k.a mineraalvesi ja gaseeritud vesi, suhkru- või muu magusainelisandiga või maitse- või lõhnaainetega, ja muud mittealkohoolsed joogid, v.a rubriigi 2009 puu- ja juurviljamahlad

2205

Vermut jm taimede või aromaatsete ainetega maitsestatud vein värsketest viinamarjadest

ex 2208

Denatureerimata etüülalkohol alkoholisisaldusega alla 80 % mahust; piiritusjoogid, liköörid ja muud alkohoolsed joogid:

2208 20

| – | piiritusjoogid, valmistatud destilleerimise teel viinamarjaveinist või viinamarjade pressimisjääkidest |
| --- | --- |

–

piiritusjoogid, valmistatud destilleerimise teel viinamarjaveinist või viinamarjade pressimisjääkidest

ex 2208 50

| – | genever |
| --- | --- |

–

genever

2208 70

| – | liköörid ja kordialid |
| --- | --- |

–

liköörid ja kordialid

ex 2208 90

| – | muud |
| --- | --- |

–

muud

2208 90 41 –

2208 90 78

| – – | muud kanged alkohoolsed joogid ja piiritusjoogid: |
| --- | --- |

– –

muud kanged alkohoolsed joogid ja piiritusjoogid:

2905 43 00

| – – | mannitool |
| --- | --- |

– –

mannitool

2905 44

| – | D-glütsitool (sorbitool) |
| --- | --- |

–

D-glütsitool (sorbitool)

ex 3302

Lõhnaainesegud ning ühe või mitme lõhnaaine baasil valmistatud ained ja segud (k.a alkohollahused), kasutamiseks tööstustoormena; muud valmistised lõhnaainete baasil, jookide valmistamiseks:

3302 10

| – | kasutamiseks toiduainetetööstuses ja jookide tootmisel: |
| --- | --- |

–

kasutamiseks toiduainetetööstuses ja jookide tootmisel:

| – – | kasutamiseks jookide tootmisel: |
| --- | --- |

– –

kasutamiseks jookide tootmisel:

| – – – | kõiki joogi aroomiaineid sisaldavad valmistised: |
| --- | --- |

– – –

kõiki joogi aroomiaineid sisaldavad valmistised:

| – – – – – | muud (tegeliku alkoholisisaldusega mitte üle 0,5 % mahust): |
| --- | --- |

– – – – –

muud (tegeliku alkoholisisaldusega mitte üle 0,5 % mahust):

3302 10 29

| – – – – – | muud |
| --- | --- |

– – – – –

muud

ex grupp 38

Mitmesugused keemiatooted:

3824 60

| – | sorbitool, v.a alamrubriiki 2905 44 kuuluv |
| --- | --- |

–

sorbitool, v.a alamrubriiki 2905 44 kuuluv

IV osa: Piim

| CN-kood | Kirjeldus |
| --- | --- |
| ex 0405 | Või ja muud piimarasvad; piimarasvavõided: |
| 0405 20 | – | piimarasvavõided: |

CN-kood

Kirjeldus

ex 0405

Või ja muud piimarasvad; piimarasvavõided:

0405 20

–

piimarasvavõided:

0405 20 10

| – – | rasvasisaldus vähemalt 39 %, kuid alla 60 % massist |
| --- | --- |

– –

rasvasisaldus vähemalt 39 %, kuid alla 60 % massist

0405 20 30

| – – | rasvasisaldus vähemalt 60 %, kuid mitte üle 75 % massist |
| --- | --- |

– –

rasvasisaldus vähemalt 60 %, kuid mitte üle 75 % massist

ex 1517

Margariin; söödavad segud või valmistised loomsetest või taimsetest rasvadest või õlidest või selle grupi erinevate rasvade või õlide fraktsioonidest, v.a rubriigi 1516 toidurasvadest või -õlidest ning nende fraktsioonidest:

1517 10

| – | margariin, v.a vedel margariin: |
| --- | --- |

–

margariin, v.a vedel margariin:

1517 10 10

| – – | piimarasvade sisaldusega üle 10 %, kuid mitte üle 15 % massist |
| --- | --- |

– –

piimarasvade sisaldusega üle 10 %, kuid mitte üle 15 % massist

1517 90

| – | muud: |
| --- | --- |

–

muud:

1517 90 10

| – – | piimarasvade sisaldusega üle 10 %, kuid mitte üle 15 % massist |
| --- | --- |

– –

piimarasvade sisaldusega üle 10 %, kuid mitte üle 15 % massist

ex 1704

Suhkrukondiitritooted (sh valge šokolaad), mis ei sisalda kakaod:

ex 1704 90

| – | muud, v.a lagritsaekstrakt sahharoosisisaldusega üle 10 % massist, kuid muude lisaaineteta |
| --- | --- |

–

muud, v.a lagritsaekstrakt sahharoosisisaldusega üle 10 % massist, kuid muude lisaaineteta

ex 1806

Šokolaad jm kakaod sisaldavad toiduvalmistised, v.a CN-koodi ex 1806 10 alla kuuluv üksnes sahharoosiga magustatud kakaopulber

ex 1901

Linnaseekstrakt; jäme- ja peenjahust, tangudest, tärklisest või linnaseekstraktist valmistatud mujal nimetamata toiduained, mis ei sisalda kakaod või sisaldavad seda alla 40 % massist arvestatuna täiesti rasvavabalt; mujal nimetamata toiduained rubriikidesse 0401–0404 kuuluvatest kaupadest, mis ei sisalda kakaod või sisaldavad seda alla 5 % massist, arvestatuna täiesti rasvavabalt:

1901 10 00

| – | jaemüügiks pakendatud imikutoidud |
| --- | --- |

–

jaemüügiks pakendatud imikutoidud

1901 20 00

| – | segud ja taignad rubriigis 1905 nimetatud pagaritoodete valmistamiseks |
| --- | --- |

–

segud ja taignad rubriigis 1905 nimetatud pagaritoodete valmistamiseks

1901 90

| – | muud: |
| --- | --- |

–

muud:

| – – | muud: |
| --- | --- |

– –

muud:

1901 90 99

| – – – | muud |
| --- | --- |

– – –

muud

ex 1902

Pastatooted, kuumtöödeldud või kuumtöötlemata, täidisega (näiteks liha- või muu täidisega) või täidiseta, muul viisil toiduks valmistatud või mitte: spagetid, makaronid, nuudlid, lasanje, gnocchi, ravioolid, cannelloni jms; kuskuss, valmistoiduna või mitte:

| – | täidiseta pastatooted, kuumtöötlemata ja muul viisil toiduks valmistamata: |
| --- | --- |

–

täidiseta pastatooted, kuumtöötlemata ja muul viisil toiduks valmistamata:

1902 19

| – – | muud |
| --- | --- |

– –

muud

1902 20

| – | täidisega pastatooted, kuumtöödeldud või muul viisil toiduks valmistatud või mitte: |
| --- | --- |

–

täidisega pastatooted, kuumtöödeldud või muul viisil toiduks valmistatud või mitte:

| – – | muud: |
| --- | --- |

– –

muud:

1902 20 91

| – – – | kuumtöödeldud |
| --- | --- |

– – –

kuumtöödeldud

1902 20 99

| – – – | muud |
| --- | --- |

– – –

muud

1902 30

| – | muud pastatooted |
| --- | --- |

–

muud pastatooted

1902 40

| – | kuskuss: |
| --- | --- |

–

kuskuss:

1902 40 90

| – – | muud |
| --- | --- |

– –

muud

1904

Teraviljade või teraviljasaaduste paisutamise või röstimise teel saadud toidukaubad (näiteks maisihelbed); eelnevalt kuumtöödeldud või muul viisil toiduks valmistatud mujal nimetamata teravili (v.a mais) teradena, helvestena või muul kujul (v.a lihtjahu, püülijahu ja tangud)

ex 1905

Leiva- ja saiatooted, valikpagaritooted, koogid, küpsised jms pagaritooted, kakaoga või kakaota; armulaualeib, tühjad kapslid farmaatsiatööstusele, oblaadid, riispaber jms:

1905 10 00

kuivikleivad

1905 20

| – | piparkoogid jms |
| --- | --- |

–

piparkoogid jms

| – | magusad küpsised; vahvlid: |
| --- | --- |

–

magusad küpsised; vahvlid:

1905 31

| – – | magusad küpsised |
| --- | --- |

– –

magusad küpsised

1905 32

| – – | vahvlid |
| --- | --- |

– –

vahvlid

1905 40

| – | kuivikud jms, röstitud leiva- ja saiatooted |
| --- | --- |

–

kuivikud jms, röstitud leiva- ja saiatooted

1905 90

| – | muud: |
| --- | --- |

–

muud:

| – – | muud: |
| --- | --- |

– –

muud:

1905 90 45

| – – – | küpsised |
| --- | --- |

– – –

küpsised

1905 90 55

| – – – | pressitud või paisutatud tooted, maitseainetega või soolased |
| --- | --- |

– – –

pressitud või paisutatud tooted, maitseainetega või soolased

| – – – | muud: |
| --- | --- |

– – –

muud:

1905 90 60

| – – – – | magusainelisanditega |
| --- | --- |

– – – –

magusainelisanditega

1905 90 90

| – – – – | muud |
| --- | --- |

– – – –

muud

ex 2004

Muud köögiviljad, toiduks valmistatud või konserveeritud ilma äädika või äädikhappeta, külmutatud, v.a rubriigis 2006 nimetatud tooted:

2004 10

| – | kartulid: |
| --- | --- |

–

kartulid:

| – – | muud: |
| --- | --- |

– –

muud:

2004 10 91

| – – – | jahu või helvestena |
| --- | --- |

– – –

jahu või helvestena

ex 2005

Muud köögiviljad, toiduks valmistatud või konserveeritud ilma äädikata või äädikhappega, külmutamata, v.a rubriigis 2006 nimetatud tooted:

2005 20

| – | kartulid: |
| --- | --- |

–

kartulid:

2005 20 10

| – | jahu või helvestena |
| --- | --- |

–

jahu või helvestena

2105 00

Jäätis jm toidujää, kakaoga või kakaota

ex 2106

Mujal nimetamata toiduvalmistised:

2106 90

| – | muud: |
| --- | --- |

–

muud:

| – – | muud: |
| --- | --- |

– –

muud:

2106 90 92

| – – – | mis ei sisalda piimarasvu, sahharoosi, isoglükoosi, glükoosi ega tärklist või sisaldavad piimarasvu alla 1,5 % massist, sahharoosi või isoglükoosi alla 5 % massist, glükoosi või tärklist alla 5 % massist |
| --- | --- |

– – –

mis ei sisalda piimarasvu, sahharoosi, isoglükoosi, glükoosi ega tärklist või sisaldavad piimarasvu alla 1,5 % massist, sahharoosi või isoglükoosi alla 5 % massist, glükoosi või tärklist alla 5 % massist

2106 90 98

| – – – | muud |
| --- | --- |

– – –

muud

ex 2202

Vesi, k.a mineraalvesi ja gaseeritud vesi, suhkru- või muu magusainelisandiga või maitse- ja lõhnaainetega, ja muud mittealkohoolsed joogid, v.a rubriigi 2009 puu- ja juurviljamahlad:

2202 90

| – | muud: |
| --- | --- |

–

muud:

| – – | muud, mis sisaldavad rubriikidesse 0401–0404 kuuluvatest toodetest valmistatud rasvu: |
| --- | --- |

– –

muud, mis sisaldavad rubriikidesse 0401–0404 kuuluvatest toodetest valmistatud rasvu:

2202 90 91

| – – – | alla 0,2 % massist |
| --- | --- |

– – –

alla 0,2 % massist

2202 90 95

| – – – | vähemalt 0,2 %, kuid alla 2 % massist |
| --- | --- |

– – –

vähemalt 0,2 %, kuid alla 2 % massist

2202 90 99

| – – – | vähemalt 2 % massist |
| --- | --- |

– – –

vähemalt 2 % massist

ex 2208

Denatureerimata etüülalkohol alkoholisisaldusega alla 80 % mahust; kanged alkohoolsed joogid, liköörid ja muud piiritusjoogid:

2208 70

| – | liköörid ja kordialid |
| --- | --- |

–

liköörid ja kordialid

2208 90

| – | muud: |
| --- | --- |

–

muud:

| – – | muud kanged alkohoolsed joogid ja piiritusjoogid nõudes mahuga: |
| --- | --- |

– –

muud kanged alkohoolsed joogid ja piiritusjoogid nõudes mahuga:

| – – – | kuni 2 liitrit: |
| --- | --- |

– – –

kuni 2 liitrit:

| – – – – | muud: |
| --- | --- |

– – – –

muud:

2208 90 69

| – – – – – | muud piiritusjoogid |
| --- | --- |

– – – – –

muud piiritusjoogid

| – – – | üle 2 liitri: |
| --- | --- |

– – –

üle 2 liitri:

2208 90 78

| – – – – | muud piiritusjoogid |
| --- | --- |

– – – –

muud piiritusjoogid

ex 3302

Lõhnaainesegud ning ühe või mitme lõhnaaine baasil valmistatud ained ja segud (k.a alkoholilahused), kasutamiseks tööstustoormena; muud valmistised lõhnaainete baasil, jookide valmistamiseks:

3302 10

| – | kasutamiseks toiduainetetööstuses ja jookide tootmisel: |
| --- | --- |

–

kasutamiseks toiduainetetööstuses ja jookide tootmisel:

| – – | kasutamiseks jookide tootmisel: |
| --- | --- |

– –

kasutamiseks jookide tootmisel:

| – – – | kõiki joogi aroomiaineid sisaldavad valmistised: |
| --- | --- |

– – –

kõiki joogi aroomiaineid sisaldavad valmistised:

| – – – – | muud: |
| --- | --- |

– – – –

muud:

3302 10 29

| – – – – – | muud |
| --- | --- |

– – – – –

muud

3501

Kaseiin, kaseinaadid jm kaseiini derivaadid; kaseiinliimid

ex 3502

Albumiinid (k.a kahe või enama vadakuvalgu kontsentraadid vadakuvalkude sisaldusega üle 80 % kuivaine massist), albuminaadid jm albumiini derivaadid:

3502 20

| – | piimaalbumiin, k.a kahe või enama vadakuvalgu kontsentraadid: |
| --- | --- |

–

piimaalbumiin, k.a kahe või enama vadakuvalgu kontsentraadid:

| – – | muud: |
| --- | --- |

– –

muud:

3502 20 91

| – – – | kuivatatud (näiteks tahvlid, soomused, helbed, pulber) |
| --- | --- |

– – –

kuivatatud (näiteks tahvlid, soomused, helbed, pulber)

3502 20 99

| – – – | muud |
| --- | --- |

– – –

muud

V osa: Munad

| CN-kood | Kirjeldus |
| --- | --- |
| ex 0403 10 51 –
  ex 0403 10 99 ja
  ex 0403 90 71 –
  ex 0403 90 99 | Petipiim, kalgendatud piim ja koor, jogurt, kefiir ja muu fermenteeritud või hapendatud piim ja koor, puuvilja-, pähkli- või kakaolisandiga, kontsentreeritud või kontsentreerimata, suhkru- või muu magusaine-, lõhna- ja maitseainetega, pähkli-, kakao- või puuviljalisandiga või ilma. |
| 1806 | Šokolaad jm kakaod sisaldavad toiduvalmistised |
| ex 1901 | Mujal nimetamata toiduained rubriikidesse 0401–0404 kuuluvatest kaupadest, mis ei sisalda kakaod või sisaldavad seda alla 5 % massist, arvestatuna täiesti rasvavabalt |
| 1902 11 00 | – | Keetmata pastatooted, täidiseta või muul viisil toiduks valmistamata, muna sisaldavad |

CN-kood

Kirjeldus

ex 0403 10 51 –

ex 0403 10 99 ja

ex 0403 90 71 –

ex 0403 90 99

Petipiim, kalgendatud piim ja koor, jogurt, kefiir ja muu fermenteeritud või hapendatud piim ja koor, puuvilja-, pähkli- või kakaolisandiga, kontsentreeritud või kontsentreerimata, suhkru- või muu magusaine-, lõhna- ja maitseainetega, pähkli-, kakao- või puuviljalisandiga või ilma.

1806

Šokolaad jm kakaod sisaldavad toiduvalmistised

ex 1901

Mujal nimetamata toiduained rubriikidesse 0401–0404 kuuluvatest kaupadest, mis ei sisalda kakaod või sisaldavad seda alla 5 % massist, arvestatuna täiesti rasvavabalt

1902 11 00

–

Keetmata pastatooted, täidiseta või muul viisil toiduks valmistamata, muna sisaldavad

ex 1904

Teraviljade või teraviljasaaduste paisutamise või röstimise teel saadud toidukaubad (näiteks maisihelbed); eelnevalt kuumtöödeldud või muul viisil toiduks valmistatud mujal nimetamata teravili (v.a mais) teradena, helvestena või muul töödeldud teradena (v.a püüli- ja lihtjahu)

ex 1905

Leiva- ja saiatooted, valikpagaritooted, koogid, küpsised jms pagaritooted, kakaoga või kakaota; armulaualeib, tühjad kapslid farmaatsiatööstusele, oblaadid, riispaber jms:

1905 20

| – | piparkoogid jms |
| --- | --- |

–

piparkoogid jms

1905 31

| – – | magusad küpsised |
| --- | --- |

– –

magusad küpsised

1905 32

| – – | vahvlid |
| --- | --- |

– –

vahvlid

1905 40

| – | kuivikud jms, röstitud leiva- ja saiatooted |
| --- | --- |

–

kuivikud jms, röstitud leiva- ja saiatooted

ex 1905 90

| – | muud, v.a CN-koodide 1905 90 10–1905 90 30 alla kuuluvad tooted |
| --- | --- |

–

muud, v.a CN-koodide 1905 90 10–1905 90 30 alla kuuluvad tooted

ex 2105 00

Kakaod sisaldav jäätis jm toidujää

2208

Denatureerimata etüülalkohol alkoholisisaldusega alla 80 % mahust; kanged alkohoolsed joogid, liköörid ja muud piiritusjoogid:

ex 2208 70

| – | liköörid |
| --- | --- |

–

liköörid

3502

Albumiinid (k.a kahe või enama vadakuvalgu kontsentraadid vadakuvalkude sisaldusega üle 80 % kuivaine massist), albuminaadid jm albumiini derivaadid:

3502 11 90

| – – – | muu kuivatatud munaalbumiin |
| --- | --- |

– – –

muu kuivatatud munaalbumiin

3502 19 90

| – – – | muu munaalbumiin |
| --- | --- |

– – –

muu munaalbumiin

---

XXI LISA

SUHKRUT SISALDAVATE KAUPADE LOETELU III OSA III PEATÜKI II JAOS OSUTATUD EKSPORDITOETUSE TAGAMISE EESMÄRGIL

I lisa X osa punktis b loetletud kaubad.

---

XXII LISA

ARTIKLIS 202 OSUTATUD VASTAVUSTABELID

1.   Määrus (EMÜ) nr 234/68

| Määrus (EMÜ) nr 234/68 | Käesolev määrus |
| --- | --- |
| Artikkel 1 | Artikli 1 lõike 1 punkt m |
| Artikkel 2 | Artikkel 54 |
| Artiklid 3 – 5 | Artikkel 113 |
| Artikkel 6 | — |
| Artikkel 7 | Artikkel 173 |
| Artikkel 8 | III osa II peatüki I jaotis |
| Artikkel 9 | Artikkel 135 |
| Artikli 10 lõige 1 | Artikkel 129 |
| Artikli 10 lõige 2 | Artikkel 128 |
| Artikkel 10a | Artikkel 159 |
| Artikkel 11 | Artikkel 180 |
| Artikkel 12 | — |
| Artikkel 13 | Artikkel 195 |
| Artikkel 14 | Artikkel 195 |
| Artikkel 15 | — |
| Artikkel 16 | — |
| Artikkel 17 | — |
| Artikkel 18 | — |

Määrus (EMÜ) nr 234/68

Käesolev määrus

Artikkel 1

Artikli 1 lõike 1 punkt m

Artikkel 2

Artikkel 54

Artiklid 3 – 5

Artikkel 113

Artikkel 6

—

Artikkel 7

Artikkel 173

Artikkel 8

III osa II peatüki I jaotis

Artikkel 9

Artikkel 135

Artikli 10 lõige 1

Artikkel 129

Artikli 10 lõige 2

Artikkel 128

Artikkel 10a

Artikkel 159

Artikkel 11

Artikkel 180

Artikkel 12

—

Artikkel 13

Artikkel 195

Artikkel 14

Artikkel 195

Artikkel 15

—

Artikkel 16

—

Artikkel 17

—

Artikkel 18

—

2.   Määrus (EMÜ) nr 827/68

| Määrus (EMÜ) nr 827/68 | Käesolev määrus |
| --- | --- |
| Artikkel 1 | Artikli 1 lõike 1 punkt u |
| Artikli 2 lõige 1 | Artikkel 135 |
| Artikli 2 lõige 2 | Artikkel 129 |
| Artikli 2 lõige 3 | Artikkel 128 |
| Artikkel 3 | Artikkel 159 |
| Artikkel 4 | — |
| Artikli 5 esimene lõik | Artikkel 180 |
| Artikli 5 teine lõik | Artikli 182 lõige 1 |
| Artikkel 6 | Artikkel 195 |
| Artikkel 7 | — |
| Artikkel 8 | — |
| Artikkel 9 | — |

Määrus (EMÜ) nr 827/68

Käesolev määrus

Artikkel 1

Artikli 1 lõike 1 punkt u

Artikli 2 lõige 1

Artikkel 135

Artikli 2 lõige 2

Artikkel 129

Artikli 2 lõige 3

Artikkel 128

Artikkel 3

Artikkel 159

Artikkel 4

—

Artikli 5 esimene lõik

Artikkel 180

Artikli 5 teine lõik

Artikli 182 lõige 1

Artikkel 6

Artikkel 195

Artikkel 7

—

Artikkel 8

—

Artikkel 9

—

3.   Määrus (EMÜ) nr 2729/75

| Määrus (EMÜ) nr 2729/75 | Käesolev määrus |
| --- | --- |
| Artikkel 1 | Artikkel 149 |
| Artikli 2 lõige 1 | Artikkel 150 |
| Artikli 2 lõige 2 | Artikkel 151 |
| Artikkel 3 | Artikkel 152 |

Määrus (EMÜ) nr 2729/75

Käesolev määrus

Artikkel 1

Artikkel 149

Artikli 2 lõige 1

Artikkel 150

Artikli 2 lõige 2

Artikkel 151

Artikkel 3

Artikkel 152

4.   Määrus (EMÜ) nr 2759/75

| Määrus (EMÜ) nr 2759/75 | Käesolev määrus |
| --- | --- |
| Artikkel 1 | Artikli 1 lõike 1 punkt q |
| Artikkel 2 | Artikkel 54 |
| Artikli 3 esimese lõigu esimene taane | Artikli 31 lõike 1 punkt f |
| Artikli 3 esimese lõigu teine taane | Artikli 10 lõige 2 |
| Artikli 3 teine lõik | — |
| Artikli 3 kolmas lõik | Artikli 10 lõige 2 |
| Artikli 4 lõige 1 | Artikli 8 lõike 1 punkt f |
| Artikli 4 lõige 2 | Artiklid 17 ja 37 |
| Artikli 4 lõige 3 | — |
| Artikli 4 lõige 5 | Artikkel 42 |
| Artikli 4 lõike 6 esimene taane | Artikkel 17 ja artikli 37 lõige 1 |
| Artikli 4 lõike 6 teine taane | Artikli 43 punkt d |
| Artikli 4 lõike 6 kolmas taane | Artikkel 43 |
| Artikli 5 lõiked 1–3 | Artikkel 24 |
| Artikli 5 lõike 4 punkt a | Artikli 43 punkt a |
| Artikli 5 lõike 4 punkt b | Artikli 24 lõige 1 ja artikli 31 lõige 2 |
| Artikli 5 lõike 4 punkt c | Artikkel 43 |
| Artikkel 6 | Artikkel 25 |
| Artikli 7 lõige 1 | — |
| Artikli 7 lõige 2 | Artikkel 43 |
| Artikli 8 lõike 1 esimene lõik | Artikkel 130 ja artikli 161 lõige 1 |
| Artikli 8 lõike 1 teine lõik | Artikkel 131 ja artikli 161 lõige 2 |
| Artikli 8 lõike 1 kolmas lõik | Artiklid 132, 133 ja artikli 161 lõige 2 |
| Artikli 8 lõige 2 | Artikkel 134 ja artikli 161 lõige 3 |
| Artikkel 9 | Artikkel 135 |
| Artikli 10 lõiked 1–3 | Artikkel 141 |
| Artikli 10 lõige 4 | Artikkel 143 |
| Artikli 11 lõiked 1–3 | Artikkel 144 |
| Artikli 11 lõige 4 | Artikkel 148 |
| Artikkel 12 | Artikli 186 punkt b |
| Artikli 13 lõige 1 | Artikli 162 lõige 1 |
| Artikli 13 lõige 2 | Artikkel 163 |
| Artikli 13 lõiked 3 ja 4 | Artikkel 164 |
| Artikli 13 lõige 5 | Artikkel 170 |
| Artikli 13 lõiked 6–10 | Artikkel 167 |
| Artikli 13 lõige 11 | Artikkel 169 |
| Artikli 13 lõige 12 | Artikkel 170 |
| Artikkel 14 | Artiklid 160 ja 174 |
| Artikli 15 lõige 1 | Artikkel 129 |
| Artikli 15 lõige 2 | Artikkel 128 |
| Artikkel 16 | Artikkel 159 |
| Artikkel 19 | — |
| Artikli 20 lõige 1 | Artikkel 44 |
| Artikli 20 lõiked 2–4 | Artikkel 46 |
| Artikkel 21 | Artikkel 180 |
| Artikkel 22 | Artikkel 192 |
| Artikkel 24 | Artikkel 195 |
| Artikkel 25 | — |
| Artikkel 26 | — |
| Artikkel 27 | — |

Määrus (EMÜ) nr 2759/75

Käesolev määrus

Artikkel 1

Artikli 1 lõike 1 punkt q

Artikkel 2

Artikkel 54

Artikli 3 esimese lõigu esimene taane

Artikli 31 lõike 1 punkt f

Artikli 3 esimese lõigu teine taane

Artikli 10 lõige 2

Artikli 3 teine lõik

—

Artikli 3 kolmas lõik

Artikli 10 lõige 2

Artikli 4 lõige 1

Artikli 8 lõike 1 punkt f

Artikli 4 lõige 2

Artiklid 17 ja 37

Artikli 4 lõige 3

—

Artikli 4 lõige 5

Artikkel 42

Artikli 4 lõike 6 esimene taane

Artikkel 17 ja artikli 37 lõige 1

Artikli 4 lõike 6 teine taane

Artikli 43 punkt d

Artikli 4 lõike 6 kolmas taane

Artikkel 43

Artikli 5 lõiked 1–3

Artikkel 24

Artikli 5 lõike 4 punkt a

Artikli 43 punkt a

Artikli 5 lõike 4 punkt b

Artikli 24 lõige 1 ja artikli 31 lõige 2

Artikli 5 lõike 4 punkt c

Artikkel 43

Artikkel 6

Artikkel 25

Artikli 7 lõige 1

—

Artikli 7 lõige 2

Artikkel 43

Artikli 8 lõike 1 esimene lõik

Artikkel 130 ja artikli 161 lõige 1

Artikli 8 lõike 1 teine lõik

Artikkel 131 ja artikli 161 lõige 2

Artikli 8 lõike 1 kolmas lõik

Artiklid 132, 133 ja artikli 161 lõige 2

Artikli 8 lõige 2

Artikkel 134 ja artikli 161 lõige 3

Artikkel 9

Artikkel 135

Artikli 10 lõiked 1–3

Artikkel 141

Artikli 10 lõige 4

Artikkel 143

Artikli 11 lõiked 1–3

Artikkel 144

Artikli 11 lõige 4

Artikkel 148

Artikkel 12

Artikli 186 punkt b

Artikli 13 lõige 1

Artikli 162 lõige 1

Artikli 13 lõige 2

Artikkel 163

Artikli 13 lõiked 3 ja 4

Artikkel 164

Artikli 13 lõige 5

Artikkel 170

Artikli 13 lõiked 6–10

Artikkel 167

Artikli 13 lõige 11

Artikkel 169

Artikli 13 lõige 12

Artikkel 170

Artikkel 14

Artiklid 160 ja 174

Artikli 15 lõige 1

Artikkel 129

Artikli 15 lõige 2

Artikkel 128

Artikkel 16

Artikkel 159

Artikkel 19

—

Artikli 20 lõige 1

Artikkel 44

Artikli 20 lõiked 2–4

Artikkel 46

Artikkel 21

Artikkel 180

Artikkel 22

Artikkel 192

Artikkel 24

Artikkel 195

Artikkel 25

—

Artikkel 26

—

Artikkel 27

—

5.   Määrus (EMÜ) nr 2771/75

| Määrus (EMÜ) nr 2771/75 | Käesolev määrus |
| --- | --- |
| Artikli 1 lõige 1 | Artikli 1 lõike 1 punkt s |
| Artikli 1 lõige 2 | Artikli 2 lõige 1 |
| Artikli 2 lõige 1 | Artikkel 54 |
| Artikli 2 lõige 2 | Artikkel 116 |
| Artikli 3 lõike 1 esimene lõik | Artiklid 130 ja 161 |
| Artikli 3 lõike 1 teine lõik | Artikkel 131 ja artikli 161 lõige 2 |
| Artikli 3 lõike 1 kolmas lõik | Artiklid 132, 133 ja artikli 161 lõige 2 |
| Artikli 3 lõige 2 | Artikkel 134 ja artikli 161 lõige 3 |
| Artikkel 4 | Artikkel 135 |
| Artikli 5 lõiked 1–3 | Artikkel 141 |
| Artikli 5 lõige 4 | Artikkel 143 |
| Artikli 6 lõiked 1–3 | Artikkel 144 |
| Artikli 6 lõige 4 | Artiklid 145 ja 148 |
| Artikkel 7 | Artikli 186 lõige b |
| Artikli 8 lõige 1 | Artikli 162 lõige 1 |
| Artikli 8 lõige 2 | Artikkel 163 |
| Artikli 8 lõiked 3 ja 4 | Artikkel 164 |
| Artikli 8 lõige 5 | Artikkel 170 |
| Artikli 8 lõiked 6–11 | Artikkel 167 |
| Artikli 8 lõige 12 | Artikkel 169 |
| Artikli 8 lõige 13 | Artikkel 170 |
| Artikkel 9 | Artikkel 160 |
| Artikli 10 lõige 1 | Artikkel 129 |
| Artikli 10 lõige 2 | Artikkel 128 |
| Artikkel 11 | Artikkel 159 |
| Artikkel 13 | — |
| Artikli 14 lõike 1 punkt a | Artikkel 44 |
| Artikli 14 lõike 1 punkt b | Artikkel 45 |
| Artikli 14 lõiked 2 ja 3 | Artikkel 46 |
| Artikkel 15 | Artikkel 192 |
| Artiklid 16 ja 17 | Artikkel 195 |
| Artikkel 18 | — |
| Artikkel 19 | Artikkel 180 |
| Artikkel 20 | — |
| Artikkel 21 | — |

Määrus (EMÜ) nr 2771/75

Käesolev määrus

Artikli 1 lõige 1

Artikli 1 lõike 1 punkt s

Artikli 1 lõige 2

Artikli 2 lõige 1

Artikli 2 lõige 1

Artikkel 54

Artikli 2 lõige 2

Artikkel 116

Artikli 3 lõike 1 esimene lõik

Artiklid 130 ja 161

Artikli 3 lõike 1 teine lõik

Artikkel 131 ja artikli 161 lõige 2

Artikli 3 lõike 1 kolmas lõik

Artiklid 132, 133 ja artikli 161 lõige 2

Artikli 3 lõige 2

Artikkel 134 ja artikli 161 lõige 3

Artikkel 4

Artikkel 135

Artikli 5 lõiked 1–3

Artikkel 141

Artikli 5 lõige 4

Artikkel 143

Artikli 6 lõiked 1–3

Artikkel 144

Artikli 6 lõige 4

Artiklid 145 ja 148

Artikkel 7

Artikli 186 lõige b

Artikli 8 lõige 1

Artikli 162 lõige 1

Artikli 8 lõige 2

Artikkel 163

Artikli 8 lõiked 3 ja 4

Artikkel 164

Artikli 8 lõige 5

Artikkel 170

Artikli 8 lõiked 6–11

Artikkel 167

Artikli 8 lõige 12

Artikkel 169

Artikli 8 lõige 13

Artikkel 170

Artikkel 9

Artikkel 160

Artikli 10 lõige 1

Artikkel 129

Artikli 10 lõige 2

Artikkel 128

Artikkel 11

Artikkel 159

Artikkel 13

—

Artikli 14 lõike 1 punkt a

Artikkel 44

Artikli 14 lõike 1 punkt b

Artikkel 45

Artikli 14 lõiked 2 ja 3

Artikkel 46

Artikkel 15

Artikkel 192

Artiklid 16 ja 17

Artikkel 195

Artikkel 18

—

Artikkel 19

Artikkel 180

Artikkel 20

—

Artikkel 21

—

6.   Määrus (EMÜ) nr 2777/75

| Määrus (EMÜ) nr 2777/75 | Käesolev määrus |
| --- | --- |
| Artikli 1 lõige 1 | Artikli 1 lõike 1 punk t |
| Artikli 1 lõige 2 | Artikli 2 lõige 1 |
| Artikli 2 lõige 1 | Artikkel 54 |
| Artikli 2 lõige 2 | Artikkel 116 |
| Artikli 3 lõike 1 esimene lõik | Artiklid 130 ja 161 |
| Artikli 3 lõike 1 teine lõik | Artikkel 131 ja artikli 161 lõige 2 |
| Artikli 3 lõike 1 kolmas lõik | Artiklid 132, 133 ja artikli 161 lõige 2 |
| Artikli 3 lõige 2 | Artikkel 134 ja artikli 161 lõige 3 |
| Artikkel 4 | Artikkel 135 |
| Artikli 5 lõiked 1–3 | Artikkel 141 |
| Artikli 5 lõige 4 | Artikkel 143 |
| Artikli 6 lõiked 1–3 | Artikkel 144 |
| Artikli 6 lõige 4 | Artiklid 145 ja 148 |
| Artikkel 7 | Artikli 186 punkt b |
| Artikli 8 lõige 1 | Artikli 162 lõige 1 |
| Artikli 8 lõige 2 | Artikkel 163 |
| Artikli 8 lõiked 3 ja 4 | Artikkel 164 |
| Artikli 8 lõige 5 | Artikkel 170 |
| Artikli 8 lõiked 6–10 | Artikkel 167 |
| Artikli 8 lõige 11 | Artikkel 169 |
| Artikli 8 lõige 12 | Artikkel 170 |
| Artikkel 9 | Artiklid 160 ja 174 |
| Artikli 10 lõige 1 | Artikkel 129 |
| Artikli 10 lõige 2 | Artikkel 128 |
| Artikkel 11 | Artikkel 159 |
| Artikkel 13 | — |
| Artikli 14 lõike 1 punkt a | Artikkel 44 |
| Artikli 14 lõike 1 punkt b | Artikkel 45 |
| Artikli 14 lõiked 2 ja 3 | Artikkel 46 |
| Artikkel 15 | Artikkel 192 |
| Artiklid 16 ja 17 | Artikkel 195 |
| Artikkel 18 | — |
| Artikkel 19 | Artikkel 180 |
| Artikkel 20 | — |
| Artikkel 21 | — |

Määrus (EMÜ) nr 2777/75

Käesolev määrus

Artikli 1 lõige 1

Artikli 1 lõike 1 punk t

Artikli 1 lõige 2

Artikli 2 lõige 1

Artikli 2 lõige 1

Artikkel 54

Artikli 2 lõige 2

Artikkel 116

Artikli 3 lõike 1 esimene lõik

Artiklid 130 ja 161

Artikli 3 lõike 1 teine lõik

Artikkel 131 ja artikli 161 lõige 2

Artikli 3 lõike 1 kolmas lõik

Artiklid 132, 133 ja artikli 161 lõige 2

Artikli 3 lõige 2

Artikkel 134 ja artikli 161 lõige 3

Artikkel 4

Artikkel 135

Artikli 5 lõiked 1–3

Artikkel 141

Artikli 5 lõige 4

Artikkel 143

Artikli 6 lõiked 1–3

Artikkel 144

Artikli 6 lõige 4

Artiklid 145 ja 148

Artikkel 7

Artikli 186 punkt b

Artikli 8 lõige 1

Artikli 162 lõige 1

Artikli 8 lõige 2

Artikkel 163

Artikli 8 lõiked 3 ja 4

Artikkel 164

Artikli 8 lõige 5

Artikkel 170

Artikli 8 lõiked 6–10

Artikkel 167

Artikli 8 lõige 11

Artikkel 169

Artikli 8 lõige 12

Artikkel 170

Artikkel 9

Artiklid 160 ja 174

Artikli 10 lõige 1

Artikkel 129

Artikli 10 lõige 2

Artikkel 128

Artikkel 11

Artikkel 159

Artikkel 13

—

Artikli 14 lõike 1 punkt a

Artikkel 44

Artikli 14 lõike 1 punkt b

Artikkel 45

Artikli 14 lõiked 2 ja 3

Artikkel 46

Artikkel 15

Artikkel 192

Artiklid 16 ja 17

Artikkel 195

Artikkel 18

—

Artikkel 19

Artikkel 180

Artikkel 20

—

Artikkel 21

—

7.   Määrus (EMÜ) nr 2782/75

| Määrus (EMÜ) nr 2782/75 | Käesolev määrus |
| --- | --- |
| Artikkel 1 | Artikli 121 punkti f alapunkt i |
| Artikkel 2 | XIV lisa punkt C.I |
| Artikkel 3 | Artikli 121 punkti f alapunkt ii |
| Artikkel 4 | Artikkel 192 |
| Artikkel 5 | XIV lisa punkt C.II ja artikli 121 punkti f alapunkt iii |
| Artikkel 6 | XIV lisa punkti C.II alapunkt 3 ja artikli 121 punkti f alapunkt iii |
| Artikkel 7 | Artikli 121 punkti f alapunkt iv |
| Artikkel 8 | Artikli 121 punkti f alapunkt v |
| Artikkel 9 | Artikli 121 punkti f alapunkt vi |
| Artikkel 10 | Artikkel 192 |
| Artikkel 11 | XIV lisa punkti C.III alapunktid 1 ja 2 |
| Artikkel 12 | XIV lisa punkti C.III alapunkt 3 ja artikli 121 punkti f alapunkt iii |
| Artikkel 13 | Artikli 121 punkti f alapunkt vii |
| Artikkel 14 | Artikli 121 punkt f |
| Artikkel 15 | Artikli 121 punkt f |
| Artikkel 16 | Artiklid 192 ja 194 |
| Artikkel 17 | Artikli 121 punkt f |

Määrus (EMÜ) nr 2782/75

Käesolev määrus

Artikkel 1

Artikli 121 punkti f alapunkt i

Artikkel 2

XIV lisa punkt C.I

Artikkel 3

Artikli 121 punkti f alapunkt ii

Artikkel 4

Artikkel 192

Artikkel 5

XIV lisa punkt C.II ja artikli 121 punkti f alapunkt iii

Artikkel 6

XIV lisa punkti C.II alapunkt 3 ja artikli 121 punkti f alapunkt iii

Artikkel 7

Artikli 121 punkti f alapunkt iv

Artikkel 8

Artikli 121 punkti f alapunkt v

Artikkel 9

Artikli 121 punkti f alapunkt vi

Artikkel 10

Artikkel 192

Artikkel 11

XIV lisa punkti C.III alapunktid 1 ja 2

Artikkel 12

XIV lisa punkti C.III alapunkt 3 ja artikli 121 punkti f alapunkt iii

Artikkel 13

Artikli 121 punkti f alapunkt vii

Artikkel 14

Artikli 121 punkt f

Artikkel 15

Artikli 121 punkt f

Artikkel 16

Artiklid 192 ja 194

Artikkel 17

Artikli 121 punkt f

8.   Määrus (EMÜ) nr 707/76

| Määrus (EMÜ) nr 707/76 | Käesolev määrus |
| --- | --- |
| Artikkel 1 | Artikkel 122 |
| Artiklid 2 ja 3 | Artikkel 127 |

Määrus (EMÜ) nr 707/76

Käesolev määrus

Artikkel 1

Artikkel 122

Artiklid 2 ja 3

Artikkel 127

9.   Määrus (EMÜ) nr 1055/77

| Määrus (EMÜ) nr 1055/77 | Käesolev määrus |
| --- | --- |
| Artikkel 1 | Artikli 39 lõiked 1–4 |
| Artikkel 2 | Artikli 39 lõige 5 |
| Artikkel 3 | Artikli 39 lõiked 6 ja 7 |
| Artikkel 4 | Artikkel 43 |
| Artikkel 5 | Artikli 39 lõike 1 teine lõik |

Määrus (EMÜ) nr 1055/77

Käesolev määrus

Artikkel 1

Artikli 39 lõiked 1–4

Artikkel 2

Artikli 39 lõige 5

Artikkel 3

Artikli 39 lõiked 6 ja 7

Artikkel 4

Artikkel 43

Artikkel 5

Artikli 39 lõike 1 teine lõik

10.   Määrus (EMÜ) nr 2931/79

| Määrus (EMÜ) nr 2931/79 | Käesolev määrus |
| --- | --- |
| Artikkel 1 | Artikkel 172 |

Määrus (EMÜ) nr 2931/79

Käesolev määrus

Artikkel 1

Artikkel 172

11.   Määrus (EMÜ) nr 3220/84

| Määrus (EMÜ) nr 3220/84 | Käesolev määrus |
| --- | --- |
| Artikli 1 lõige 1 | Artikli 42 lõike 1 esimese lõigu punkt b |
| Artikli 1 lõike 2 esimene lõik | — |
| Artikli 1 lõike 2 teine lõik | Artikli 43 punkti m alapunkt iv |
| Artikli 2 lõike 1 esimene lõik | V lisa punktid B.I ja III |
| Artikli 2 lõike 1 teine lõik | V lisa punkt B.III |
| Artikli 2 lõige 2 ja lõike 3 esimene lõik | Artikli 43 punkt m |
| Artikli 2 lõike 3 teine lõik | Artikkel 43 |
| Artikli 2 lõike 3 kolmas lõik | V lisa punkti B.IV alapunkt 1 |
| Artikli 3 lõike 1 esimene lõik | Artikkel 43 ja V lisa punkt B.II |
| Artikli 3 lõike 1 teine lõik | Artikkel 43 |
| Artikli 3 lõike 1 kolmas lõik | V lisa punkti B.IV alapunkt 2 |
| Artikli 3 lõiked 2 ja 3 | V lisa punkt B.II |
| Artikli 3 lõige 4 | Artikli 43 punkti m punkt iv |
| Artiklid 4 ja 5 | Artikli 43 punkt m |

Määrus (EMÜ) nr 3220/84

Käesolev määrus

Artikli 1 lõige 1

Artikli 42 lõike 1 esimese lõigu punkt b

Artikli 1 lõike 2 esimene lõik

—

Artikli 1 lõike 2 teine lõik

Artikli 43 punkti m alapunkt iv

Artikli 2 lõike 1 esimene lõik

V lisa punktid B.I ja III

Artikli 2 lõike 1 teine lõik

V lisa punkt B.III

Artikli 2 lõige 2 ja lõike 3 esimene lõik

Artikli 43 punkt m

Artikli 2 lõike 3 teine lõik

Artikkel 43

Artikli 2 lõike 3 kolmas lõik

V lisa punkti B.IV alapunkt 1

Artikli 3 lõike 1 esimene lõik

Artikkel 43 ja V lisa punkt B.II

Artikli 3 lõike 1 teine lõik

Artikkel 43

Artikli 3 lõike 1 kolmas lõik

V lisa punkti B.IV alapunkt 2

Artikli 3 lõiked 2 ja 3

V lisa punkt B.II

Artikli 3 lõige 4

Artikli 43 punkti m punkt iv

Artiklid 4 ja 5

Artikli 43 punkt m

12.   Määrus (EMÜ) nr 1898/87

| Määrus (EMÜ) nr 1898/87 | Käesolev määrus |
| --- | --- |
| Artikkel 1 | Artikli 114 lõige 1 koostoimes XII lisa I punktiga |
| Artikkel 2 | Artikli 114 lõige 1 koostoimes XII lisa II punktiga |
| Artikkel 3 | Artikli 114 lõige 1 koostoimes XII lisa III punktiga |
| Artikli 4 lõiked 1 ja 3 | Artikli 114 lõige 1 koostoimes XII lisa IV punktiga |
| Artikli 4 lõige 2 | Artikkel 121 |

Määrus (EMÜ) nr 1898/87

Käesolev määrus

Artikkel 1

Artikli 114 lõige 1 koostoimes XII lisa I punktiga

Artikkel 2

Artikli 114 lõige 1 koostoimes XII lisa II punktiga

Artikkel 3

Artikli 114 lõige 1 koostoimes XII lisa III punktiga

Artikli 4 lõiked 1 ja 3

Artikli 114 lõige 1 koostoimes XII lisa IV punktiga

Artikli 4 lõige 2

Artikkel 121

13.   Määrus (EMÜ) nr 3730/87

| Määrus (EMÜ) nr 3730/87 | Käesolev määrus |
| --- | --- |
| Artikkel 1 | Artikli 27 lõiked 1 ja 2 |
| Artikkel 2 | Artikli 27 lõige 3 |
| Artikkel 3 | Artikli 27 lõige 4 |
| Artikkel 4 | Artikli 27 lõige 5 |
| Artikkel 5 | — |
| Artikkel 6 | Artikkel 43 |

Määrus (EMÜ) nr 3730/87

Käesolev määrus

Artikkel 1

Artikli 27 lõiked 1 ja 2

Artikkel 2

Artikli 27 lõige 3

Artikkel 3

Artikli 27 lõige 4

Artikkel 4

Artikli 27 lõige 5

Artikkel 5

—

Artikkel 6

Artikkel 43

14.   Määrus (EMÜ) nr 1186/90

| Määrus (EMÜ) nr 1186/90 | Käesolev määrus |
| --- | --- |
| Artikli 1 lõike 1 esimene lõik | V lisa punkti A.V esimene lõik |
| Artikli 1 lõike 1 teine lõik | — |
| Artikli 1 lõige 2 | Artikli 43 punkt m |
| Artikli 2 punkt a | Artikli 43 punkt m |
| Artikli 2 punkt b | Artikli 43 punkti m alapunkt iii |
| Artikkel 3 | Artikkel 194 |

Määrus (EMÜ) nr 1186/90

Käesolev määrus

Artikli 1 lõike 1 esimene lõik

V lisa punkti A.V esimene lõik

Artikli 1 lõike 1 teine lõik

—

Artikli 1 lõige 2

Artikli 43 punkt m

Artikli 2 punkt a

Artikli 43 punkt m

Artikli 2 punkt b

Artikli 43 punkti m alapunkt iii

Artikkel 3

Artikkel 194

15.   Määrus (EMÜ) nr 1906/90

| Määrus (EMÜ) nr 1906/90 | Käesolev määrus |
| --- | --- |
| Artikli 1 lõige 1 | XIV lisa punkti B.I alapunkt 1 |
| Artikli 1 lõige 2 | Artikli 121 punkti e alapunkt ii |
| Artikli 1 lõige 3 | XIV lisa punkti B.I alapunkt 2 |
| Artikli 1 lõige 3a | XIV lisa punkti B.I alapunkt 3 |
| Artikli 2 lõige 1 | XIV lisa punkti B.II alapunkt 1 |
| Artikli 2 lõiked 2–4 | Artikli 121 punkti e alapunkt i |
| Artikli 2 lõiked 5–7 | XIV lisa punkti B.II alapunktid 2–4 |
| Artikli 2 lõige 8 | Artikli 121 punkti e alapunkt i |
| Artikli 3 lõiked 1 ja 2 | XIV lisa punkti B.III alapunktid 1 ja 2 |
| Artikli 3 lõige 3 | XIV lisa punkti B.III alapunkt 3 ja artikli 121 punkt e |
| Artikkel 4 | Artikli 121 punkti e alapunkt iv |
| Artikli 5 lõiked 1–5 | Artikli 121 punkti e alapunkt iv |
| Artikli 5 lõige 6 | Artikli 121 punkti e alapunkt v ja artikkel 194 |
| Artikkel 6 | Artikli 121 punkti e alapunkt vi |
| Artikkel 7 | Artikli 121 punkti e alapunkt vii ja artikkel 194 |
| Artikkel 8 | Artiklid 192 ja 194 |
| Artikkel 9 | Artikli 121 punkt e |
| Artikkel 10 | Artikkel 194 |
| Artikkel 11 | Artikkel 192 |

Määrus (EMÜ) nr 1906/90

Käesolev määrus

Artikli 1 lõige 1

XIV lisa punkti B.I alapunkt 1

Artikli 1 lõige 2

Artikli 121 punkti e alapunkt ii

Artikli 1 lõige 3

XIV lisa punkti B.I alapunkt 2

Artikli 1 lõige 3a

XIV lisa punkti B.I alapunkt 3

Artikli 2 lõige 1

XIV lisa punkti B.II alapunkt 1

Artikli 2 lõiked 2–4

Artikli 121 punkti e alapunkt i

Artikli 2 lõiked 5–7

XIV lisa punkti B.II alapunktid 2–4

Artikli 2 lõige 8

Artikli 121 punkti e alapunkt i

Artikli 3 lõiked 1 ja 2

XIV lisa punkti B.III alapunktid 1 ja 2

Artikli 3 lõige 3

XIV lisa punkti B.III alapunkt 3 ja artikli 121 punkt e

Artikkel 4

Artikli 121 punkti e alapunkt iv

Artikli 5 lõiked 1–5

Artikli 121 punkti e alapunkt iv

Artikli 5 lõige 6

Artikli 121 punkti e alapunkt v ja artikkel 194

Artikkel 6

Artikli 121 punkti e alapunkt vi

Artikkel 7

Artikli 121 punkti e alapunkt vii ja artikkel 194

Artikkel 8

Artiklid 192 ja 194

Artikkel 9

Artikli 121 punkt e

Artikkel 10

Artikkel 194

Artikkel 11

Artikkel 192

16.   Määrus (EMÜ) nr 2204/90

| Määrus (EMÜ) nr 2204/90 | Käesolev määrus |
| --- | --- |
| Artikli 1 lõige 1 | Artikkel 119 |
| Artikli 1 lõige 2 | Artikli 121 punkt i |
| Artikkel 2 | Artikkel 119 koostoimes III lisa V osa punktiga 2 |
| Artikli 3 lõige 1 | Artikli 121 punkt i ja artikkel 194 |
| Artikli 3 lõige 2 | Artiklid 192 ja 194 |
| Artikli 3 lõige 3 | Artikkel 194 |
| Artikkel 4 | — |
| Artikkel 5 | Artikkel 121 |

Määrus (EMÜ) nr 2204/90

Käesolev määrus

Artikli 1 lõige 1

Artikkel 119

Artikli 1 lõige 2

Artikli 121 punkt i

Artikkel 2

Artikkel 119 koostoimes III lisa V osa punktiga 2

Artikli 3 lõige 1

Artikli 121 punkt i ja artikkel 194

Artikli 3 lõige 2

Artiklid 192 ja 194

Artikli 3 lõige 3

Artikkel 194

Artikkel 4

—

Artikkel 5

Artikkel 121

17.   Määrus (EMÜ) nr 2075/92

| Määrus (EMÜ) nr 2075/92 | Käesolev määrus |
| --- | --- |
| Artikkel 1 | Artikli 1 lõike 1 punkt n |
| Artikkel 13 | Artikli 104 lõiked 1 ja 2 |
| Artikkel 14a | Artikli 104 lõige 3 |
| Artikkel 15 | Artikkel 135 |
| Artikli 16 lõige 1 | Artikkel 129 |
| Artikli 16 lõige 2 | Artikkel 128 |
| Artikkel 16a | Artikkel 159 |
| Artikkel 17 | Artikkel 194 |
| Artikkel 18 | Artikkel 180 |
| Artikkel 20 | — |
| Artikkel 21 | Artikkel 192 |
| Artiklid 22 ja 23 | Artikkel 195 |
| Artikkel 24 | — |

Määrus (EMÜ) nr 2075/92

Käesolev määrus

Artikkel 1

Artikli 1 lõike 1 punkt n

Artikkel 13

Artikli 104 lõiked 1 ja 2

Artikkel 14a

Artikli 104 lõige 3

Artikkel 15

Artikkel 135

Artikli 16 lõige 1

Artikkel 129

Artikli 16 lõige 2

Artikkel 128

Artikkel 16a

Artikkel 159

Artikkel 17

Artikkel 194

Artikkel 18

Artikkel 180

Artikkel 20

—

Artikkel 21

Artikkel 192

Artiklid 22 ja 23

Artikkel 195

Artikkel 24

—

18.   Määrus (EMÜ) nr 2077/92

| Määrus (EMÜ) nr 2077/92 | Käesolev määrus |
| --- | --- |
| Artiklid 1, 2 ja artikli 4 lõige 1 | Artikkel 123 |
| Artikkel 3, artikli 4 lõiked 2 ja 3 ning artiklid 5 ja 6 | Artikkel 127 |
| Artikkel 7 | Artikkel 177 |
| Artikkel 8 | Artikkel 178 |
| Artikkel 9 | Artikkel 127 |
| Artikkel 10 | Artikkel 126 |
| Artiklid 11 ja 12 | Artikkel 127 |

Määrus (EMÜ) nr 2077/92

Käesolev määrus

Artiklid 1, 2 ja artikli 4 lõige 1

Artikkel 123

Artikkel 3, artikli 4 lõiked 2 ja 3 ning artiklid 5 ja 6

Artikkel 127

Artikkel 7

Artikkel 177

Artikkel 8

Artikkel 178

Artikkel 9

Artikkel 127

Artikkel 10

Artikkel 126

Artiklid 11 ja 12

Artikkel 127

19.   Määrus (EMÜ) nr 2137/92

| Määrus (EMÜ) nr 2137/92 | Käesolev määrus |
| --- | --- |
| Artikkel 1 | Artikli 42 lõike 1 teine lõik |
| Artikli 2 esimese lõigu punkt a | V lisa punktid C.I ja IV |
| Artikli 2 esimese lõigu punkt b | V lisa punkt C.I |
| Artikli 2 teine lõik | V lisa punkti C.IV teine lõik |
| Artikli 3 lõige 1 | V lisa punkt C.II |
| Artikli 3 lõike 2 esimene ja teine lõik | V lisa punkti C.III alapunkt 1 |
| Artikli 3 lõike 2 kolmas lõik | V lisa punkti C.III alapunkt 2 ja artikli 43 punkt m |
| Artikli 3 lõige 3 | Artikli 43 punkt m |
| Artikli 4 lõige 1 | Artikli 43 punkt m |
| Artikli 4 lõige 2 | V lisa punkt C.V |
| Artikli 4 lõige 3 | Artikli 43 punkt m |
| Artikkel 5 | Artikli 42 lõige 2 |
| Artikkel 6 | Artikli 43 punkt m |
| Artikli 7 lõige 1 | — |
| Artikli 7 lõige 2 | Artikli 43 punkt m |
| Artikli 7 lõige 3 | — |
| Artikkel 9 | — |

Määrus (EMÜ) nr 2137/92

Käesolev määrus

Artikkel 1

Artikli 42 lõike 1 teine lõik

Artikli 2 esimese lõigu punkt a

V lisa punktid C.I ja IV

Artikli 2 esimese lõigu punkt b

V lisa punkt C.I

Artikli 2 teine lõik

V lisa punkti C.IV teine lõik

Artikli 3 lõige 1

V lisa punkt C.II

Artikli 3 lõike 2 esimene ja teine lõik

V lisa punkti C.III alapunkt 1

Artikli 3 lõike 2 kolmas lõik

V lisa punkti C.III alapunkt 2 ja artikli 43 punkt m

Artikli 3 lõige 3

Artikli 43 punkt m

Artikli 4 lõige 1

Artikli 43 punkt m

Artikli 4 lõige 2

V lisa punkt C.V

Artikli 4 lõige 3

Artikli 43 punkt m

Artikkel 5

Artikli 42 lõige 2

Artikkel 6

Artikli 43 punkt m

Artikli 7 lõige 1

—

Artikli 7 lõige 2

Artikli 43 punkt m

Artikli 7 lõige 3

—

Artikkel 9

—

20.   Määrus (EMÜ) nr 404/93

| Määrus (EMÜ) nr 404/93 | Käesolev määrus |
| --- | --- |
| Artikli 1 lõiked 1 ja 2 | Artikli 1 lõike 1 punkt k |
| Artikli 1 lõige 3 | Artikli 3 lõike 1 punkt a |
| Artikkel 2 | Artikli 113 lõiked 1 ja 2 |
| Artikkel 3 | Artikli 113 lõige 3 |
| Artikkel 4 | Artiklid 121 ja 194 |
| Artikli 15 lõige 1 | Artikkel 135 |
| Artikli 15 lõiked 2–4 | Artikkel 141 |
| Artikli 15 lõige 5 | Artikkel 143 |
| Artikkel 21 | Artikkel 128 |
| Artikkel 22 | Artikkel 129 |
| Artikkel 23 | Artikkel 159 |
| Artikkel 24 | Artikkel 180 |
| Artikkel 27 | Artikkel 195 |
| Artikkel 28 | — |
| Artikkel 29 | Artikkel 192 |

Määrus (EMÜ) nr 404/93

Käesolev määrus

Artikli 1 lõiked 1 ja 2

Artikli 1 lõike 1 punkt k

Artikli 1 lõige 3

Artikli 3 lõike 1 punkt a

Artikkel 2

Artikli 113 lõiked 1 ja 2

Artikkel 3

Artikli 113 lõige 3

Artikkel 4

Artiklid 121 ja 194

Artikli 15 lõige 1

Artikkel 135

Artikli 15 lõiked 2–4

Artikkel 141

Artikli 15 lõige 5

Artikkel 143

Artikkel 21

Artikkel 128

Artikkel 22

Artikkel 129

Artikkel 23

Artikkel 159

Artikkel 24

Artikkel 180

Artikkel 27

Artikkel 195

Artikkel 28

—

Artikkel 29

Artikkel 192

21.   Määrus (EÜ) nr 2991/94

| Määrus (EÜ) nr 2991/94 | Käesolev määrus |
| --- | --- |
| Artikkel 1 | Artikkel 115 |
| Artikkel 2 | Artikkel 115 koostoimes XV lisa I punktiga |
| Artikkel 3 | Artikkel 115 koostoimes XV lisa II punktiga |
| Artikkel 4 | Artikkel 115 koostoimes XV lisa III punkti alapunktiga 1 |
| Artikkel 5 | Artikkel 115 koostoimes XV lisa III punkti alapunktidega 2 ja 3 |
| Artikkel 6 | Artikkel 115 koostoimes XV lisa IV punktiga |
| Artikkel 7 | Artikkel 115 koostoimes XV lisa V punktiga |
| Artikkel 8 | Artikkel 121 |
| Artikkel 9 | — |
| Artikkel 10 | Artikkel 115 koostoimes XV lisa VI punktiga |

Määrus (EÜ) nr 2991/94

Käesolev määrus

Artikkel 1

Artikkel 115

Artikkel 2

Artikkel 115 koostoimes XV lisa I punktiga

Artikkel 3

Artikkel 115 koostoimes XV lisa II punktiga

Artikkel 4

Artikkel 115 koostoimes XV lisa III punkti alapunktiga 1

Artikkel 5

Artikkel 115 koostoimes XV lisa III punkti alapunktidega 2 ja 3

Artikkel 6

Artikkel 115 koostoimes XV lisa IV punktiga

Artikkel 7

Artikkel 115 koostoimes XV lisa V punktiga

Artikkel 8

Artikkel 121

Artikkel 9

—

Artikkel 10

Artikkel 115 koostoimes XV lisa VI punktiga

22.   Määrus (EÜ) nr 2200/96

| Määrus (EÜ) nr 2200/96 | Käesolev määrus |
| --- | --- |
| Artikli 1 lõiked 1 ja 2 | Artikli 1 lõike 1 punkt i |
| Artikli 1 lõige 3 | Artikli 3 lõige 2 |
| Artikkel 46 | Artikkel 195 |
| Artikkel 47 | — |

Määrus (EÜ) nr 2200/96

Käesolev määrus

Artikli 1 lõiked 1 ja 2

Artikli 1 lõike 1 punkt i

Artikli 1 lõige 3

Artikli 3 lõige 2

Artikkel 46

Artikkel 195

Artikkel 47

—

23.   Määrus (EÜ) nr 2201/96

| Määrus (EÜ) nr 2201/96 | Käesolev määrus |
| --- | --- |
| Artikli 1 lõiked 1 ja 2 | Artikli 1 lõike 1 punkt j |
| Artikli 1 lõige 3 | Artikli 3 lõige 2 |
| Artikkel 29 | Artikkel 195 |
| Artikkel 30 | — |

Määrus (EÜ) nr 2201/96

Käesolev määrus

Artikli 1 lõiked 1 ja 2

Artikli 1 lõike 1 punkt j

Artikli 1 lõige 3

Artikli 3 lõige 2

Artikkel 29

Artikkel 195

Artikkel 30

—

24.   Määrus (EÜ) nr 2597/97

| Määrus (EÜ) nr 2597/97 | Käesolev määrus |
| --- | --- |
| Artikli 1 lõige 1 | Artikli 114 lõige 2 |
| Artikli 1 lõige 2 | Artikli 114 lõige 2 koostoimes XIII lisa I punktiga |
| Artikkel 2 | Artikli 114 lõige 2 koostoimes XIII lisa II punktiga |
| Artikkel 3 | Artikli 114 lõige 2 koostoimes XIII lisa III punkti alapunktidega 1 ja 2 |
| Artikkel 4 | Artikli 114 lõige 2 koostoimes XIII lisa III punkti alapunktiga 3 |
| Artikkel 5 | Artikli 114 lõige 2 koostoimes XIII lisa IV punktiga |
| Artikkel 6 | Artikli 114 lõige 2 koostoimes XIII lisa V punktiga |
| Artikli 7 lõige 1 | Artikli 114 lõige 2 koostoimes XIII lisa VI punktiga |
| Artikli 7 lõige 2 | Artikkel 121 |

Määrus (EÜ) nr 2597/97

Käesolev määrus

Artikli 1 lõige 1

Artikli 114 lõige 2

Artikli 1 lõige 2

Artikli 114 lõige 2 koostoimes XIII lisa I punktiga

Artikkel 2

Artikli 114 lõige 2 koostoimes XIII lisa II punktiga

Artikkel 3

Artikli 114 lõige 2 koostoimes XIII lisa III punkti alapunktidega 1 ja 2

Artikkel 4

Artikli 114 lõige 2 koostoimes XIII lisa III punkti alapunktiga 3

Artikkel 5

Artikli 114 lõige 2 koostoimes XIII lisa IV punktiga

Artikkel 6

Artikli 114 lõige 2 koostoimes XIII lisa V punktiga

Artikli 7 lõige 1

Artikli 114 lõige 2 koostoimes XIII lisa VI punktiga

Artikli 7 lõige 2

Artikkel 121

25.   Määrus (EÜ) nr 1254/1999

| Määrus (EÜ) nr 1254/1999 | Käesolev määrus |
| --- | --- |
| Artikli 1 lõige 1 | Artikli 1 lõike 1 punkt o |
| Artikli 1 lõige 2 | Artikli 2 lõige 1 |
| Artikkel 2 | Artikkel 54 |
| Artikli 26 lõige 1 | Artikkel 34 |
| Artikli 26 lõige 2 | Artikli 8 lõike 1 punkt d |
| Artikli 26 lõige 3 | Artikli 31 lõike 1 punkt c |
| Artikli 26 lõige 4 | Artikli 8 lõige 3 ja artikli 31 lõike 1 teine lõik |
| Artikli 26 lõige 5 | Artikli 31 lõige 2 artikkel 43 |
| Artikli 27 lõige 1 | Artikkel 7, artikli 10 punkt d, artikkel 14 ja artikli 43 punkt a |
| Artikli 27 lõige 2 | Artikli 21 lõige 2 |
| Artikli 27 lõige 3 | Artikli 21 lõige 1, artikkel 40 ja artikli 43 punkt e |
| Artikli 27 lõike 4 esimene lõik | Artikkel 43 |
| Artikli 27 lõike 4 teine lõik | Artikli 14 |
| Artikkel 28 | Artikkel 25 ja artikli 43 punkt e |
| Artikli 29 lõike 1 esimene lõik | Artikkel 130 |
| Artikli 29 lõike 1 teine lõik | Artiklid 130 ja 161 |
| Artikli 29 lõike 1 kolmas lõik | Artikkel 131 ja artikli 161 lõige 2 |
| Artikli 29 lõike 1 neljas lõik | Artiklid 132, 133 ja artikli 161 lõige 2 |
| Artikli 29 lõige 2 | Artikkel 134 ja artikli 161 lõige 3 |
| Artikkel 30 | Artikkel 135 |
| Artikkel 31 | Artikkel 141 |
| Artikli 32 lõike 1 esimene lõik ning lõiked 2 ja 3 | Artikkel 144 |
| Artikli 32 lõike 1 teine lõik | Artikli 146 lõige 1 |
| Artikli 32 lõige 4 | Artikkel 148 |
| Artikli 33 lõige 1 | Artikli 162 lõige 1 |
| Artikli 33 lõige 2 | Artikkel 163 |
| Artikli 33 lõiked 3 ja 4 | Artikkel 164 |
| Artikli 33 lõige 5 | Artikkel 170 |
| Artikli 33 lõige 6 kuni lõike 9 esimene lõik | Artikkel 167 |
| Artikli 33 lõike 9 teine lõik | Artikkel 168 |
| Artikli 33 lõige 10 | Artikli 167 lõige 7 |
| Artikli 33 lõige 11 | Artikkel 169 |
| Artikli 33 lõige 12 | Artikkel 170 |
| Artikkel 34 | Artiklid 160 ja 174 |
| Artikli 35 lõige 1 | Artikkel 129 |
| Artikli 35 lõige 2 | Artikkel 128 |
| Artikkel 36 | Artikkel 159 |
| Artikkel 37 | Artiklid 42 ja 43 |
| Artikkel 38 | Artikli 186 punkt a |
| Artikli 39 lõige 1 | Artikkel 44 |
| Artikli 39 lõiked 2–4 | Artikkel 46 |
| Artikkel 40 | Artikkel 180 |
| Artikkel 41 | Artikkel 192 |
| Artiklid 42 ja 43 | Artikkel 195 |
| Artikkel 44 | — |
| Artikkel 45 | Artikkel 190 |
| Artiklid 46–49 | — |
| Artikli 50 esimene taane | — |
| Artikli 50 teine taane | Artikkel 191 |

Määrus (EÜ) nr 1254/1999

Käesolev määrus

Artikli 1 lõige 1

Artikli 1 lõike 1 punkt o

Artikli 1 lõige 2

Artikli 2 lõige 1

Artikkel 2

Artikkel 54

Artikli 26 lõige 1

Artikkel 34

Artikli 26 lõige 2

Artikli 8 lõike 1 punkt d

Artikli 26 lõige 3

Artikli 31 lõike 1 punkt c

Artikli 26 lõige 4

Artikli 8 lõige 3 ja artikli 31 lõike 1 teine lõik

Artikli 26 lõige 5

Artikli 31 lõige 2 artikkel 43

Artikli 27 lõige 1

Artikkel 7, artikli 10 punkt d, artikkel 14 ja artikli 43 punkt a

Artikli 27 lõige 2

Artikli 21 lõige 2

Artikli 27 lõige 3

Artikli 21 lõige 1, artikkel 40 ja artikli 43 punkt e

Artikli 27 lõike 4 esimene lõik

Artikkel 43

Artikli 27 lõike 4 teine lõik

Artikli 14

Artikkel 28

Artikkel 25 ja artikli 43 punkt e

Artikli 29 lõike 1 esimene lõik

Artikkel 130

Artikli 29 lõike 1 teine lõik

Artiklid 130 ja 161

Artikli 29 lõike 1 kolmas lõik

Artikkel 131 ja artikli 161 lõige 2

Artikli 29 lõike 1 neljas lõik

Artiklid 132, 133 ja artikli 161 lõige 2

Artikli 29 lõige 2

Artikkel 134 ja artikli 161 lõige 3

Artikkel 30

Artikkel 135

Artikkel 31

Artikkel 141

Artikli 32 lõike 1 esimene lõik ning lõiked 2 ja 3

Artikkel 144

Artikli 32 lõike 1 teine lõik

Artikli 146 lõige 1

Artikli 32 lõige 4

Artikkel 148

Artikli 33 lõige 1

Artikli 162 lõige 1

Artikli 33 lõige 2

Artikkel 163

Artikli 33 lõiked 3 ja 4

Artikkel 164

Artikli 33 lõige 5

Artikkel 170

Artikli 33 lõige 6 kuni lõike 9 esimene lõik

Artikkel 167

Artikli 33 lõike 9 teine lõik

Artikkel 168

Artikli 33 lõige 10

Artikli 167 lõige 7

Artikli 33 lõige 11

Artikkel 169

Artikli 33 lõige 12

Artikkel 170

Artikkel 34

Artiklid 160 ja 174

Artikli 35 lõige 1

Artikkel 129

Artikli 35 lõige 2

Artikkel 128

Artikkel 36

Artikkel 159

Artikkel 37

Artiklid 42 ja 43

Artikkel 38

Artikli 186 punkt a

Artikli 39 lõige 1

Artikkel 44

Artikli 39 lõiked 2–4

Artikkel 46

Artikkel 40

Artikkel 180

Artikkel 41

Artikkel 192

Artiklid 42 ja 43

Artikkel 195

Artikkel 44

—

Artikkel 45

Artikkel 190

Artiklid 46–49

—

Artikli 50 esimene taane

—

Artikli 50 teine taane

Artikkel 191

26.   Määrus (EÜ) nr 1255/1999

| Määrus (EÜ) nr 1255/1999 | Käesolev määrus |
| --- | --- |
| Artikkel 1 | Artikli 1 lõike 1 punkt p |
| Artikkel 2 | Artikli 3 lõike 1 punkti c alapunkt v |
| Artikli 4 lõige 1 | Artikli 8 lõike 1 punkt e |
| Artikli 4 lõige 2 | Artikli 8 lõige 3 |
| Artikkel 5 | — |
| Artikli 6 lõike 1 esimene lõik | Artikli 15 lõige 1 ja artikkel 22 |
| Artikli 6 lõike 1 teine ja kolmas lõik | Artikli 15 lõike 2 teine lõik |
| Artikli 6 lõike 1 neljas lõik | Artikli 15 lõike 2 esimene lõik |
| Artikli 6 lõike 2 esimese lõigu punkti a esimene taane | Artikli 10 punkt e |
| Artikli 6 lõike 2 esimese lõigu punkti a teine ja kolmas taane ja punkt b | Artikkel 10 koostoimes artikli 43 punktiga a |
| Artikli 6 lõike 2 teine ja kolmas lõik | Artikkel 10 koostoimes artikli 43 punktiga a |
| Artikli 6 lõike 3 esimene lõik | Artikli 28 punkt a |
| Artikli 6 lõike 3 teine ja kolmas lõik | Artikkel 29 |
| Artikli 6 lõike 3 neljas lõik | Artikli 43 punkti d alapunkt i |
| Artikli 6 lõike 3 viies lõik | Artikli 43 punkti d alapunkt iii |
| Artikli 6 lõike 4 esimene lõik ja teise lõigu esimene lause | Artikkel 25 ja artikli 43 punkt f |
| Artikli 6 lõike 4 teise lõigu teine lause | Artikli 43 punkti d alapunkt iii |
| Artikli 6 lõige 5 | — |
| Artikli 6 lõige 6 | Artikli 6 lõike 2 punktid b ja d |
| Artikli 7 lõike 1 esimene lõik | Artikli 10 punkt f, artikli 16 esimene lõik ja artikli 43 punkt a |
| Artikli 7 lõike 1 teine lõik | Artikli 23 teine lõik |
| Artikli 7 lõike 1 kolmas lõik | Artikli 23 esimene lõik ja artikli 43 punkt a |
| Artikli 7 lõike 1 neljas lõik | Artikli 43 punkt k |
| Artikli 7 lõige 2 | Artikli 16 teine lõik |
| Artikli 7 lõike 3 esimene lõik | Artikli 31 lõike 1 punkt d, artikkel 35 ja artikli 43 punkt a |
| Artikli 7 lõike 3 teine lõik | Artikli 31 lõige 2 |
| Artikli 7 lõike 3 kolmas lõik | Artikli 43 punkti d alapunktid i ja iii |
| Artikli 7 lõige 4 | Artikkel 25 ja artikli 43 punkt e |
| Artikli 7 lõige 5 | Artikli 6 lõike 2 punkt c |
| Artikli 8 lõige 1 | Artikli 28 punkt b |
| Artikli 8 lõiked 2 ja 3 | Artikkel 30 ja artikli 43 punkti d alapunktid i ja iii |
| Artikli 9 lõige 1 | Artikli 31 lõike 1 punkt e ja artikli 36 lõige 1 |
| Artikli 9 lõige 2 | Artikli 31 lõige 2 |
| Artikli 9 lõige 3 | Artikli 43 punkti d alapunkt iii |
| Artikli 9 lõige 4 | Artikli 36 lõige 2 |
| Artikli 10 punkt a | Artikli 15 lõige 3 ja artikkel 43 |
| Artikli 10 punkt b | Artikli 29 teine lõik, artikli 30 esimene lõik ja artikli 31 lõige 2 |
| Artikli 10 punkt c | Artikkel 43 |
| Artikkel 11 | Artikkel 99 |
| Artikkel 12 | Artikkel 100 |
| Artikkel 13 | Artikkel 101 |
| Artikkel 14 | Artikkel 102 |
| Artikkel 15 | Artiklid 99–102 |
| Artikli 26 lõige 1 | Artiklid 130 ja 161 |
| Artikli 26 lõike 2 esimene lõik | Artikkel 131 ja artikli 161 lõige 2 |
| Artikli 26 lõike 2 teine lõik | Artiklid 132, 133 ja artikli 161 lõige 2 |
| Artikli 26 lõige 3 | Artikkel 134 ja artikli 161 lõige 3 |
| Artikkel 27 | Artikkel 135 |
| Artikkel 28 | Artikkel 141 |
| Artikli 29 lõiked 1–3 | Artikkel 144 |
| Artikli 29 lõige 4 | Artiklid 145 ja 148 |
| Artikkel 30 | Artikkel 171 |
| Artikli 31 lõige 1 | Artikli 162 lõiked 1 ja 2 |
| Artikli 31 lõige 2 | Artikkel 163 |
| Artikli 31 lõiked 3 ja 4 | Artikkel 164 |
| Artikli 31 lõige 5 | Artikkel 170 |
| Artikli 31 lõiked 6–12 | Artikkel 167 |
| Artikli 31 lõige 13 | Artikkel 169 |
| Artikli 31 lõige 14 | Artikkel 170 |
| Artikkel 32 | Artikkel 160 |
| Artikli 33 lõige 1 | Artikkel 129 |
| Artikli 33 lõige 2 | Artikkel 128 |
| Artikkel 34 | Artikkel 187 |
| Artikkel 35 | Artikkel 159 |
| Artikli 36 lõige 1 | Artikkel 44 |
| Artikli 36 lõiked 2–4 | Artikkel 46 |
| Artikkel 37 | Artikkel 180 |
| Artikkel 38 | Artikkel 181 |
| Artikkel 39 | Artikkel 183 |
| Artikkel 40 | Artikkel 192 |
| Artiklid 41 ja 42 | Artikkel 195 |
| Artikkel 43 | — |
| Artikkel 44 | — |
| Artikkel 45 | Artikkel 190 |
| Artikkel 46 | — |
| Artikli 47 esimene taane | — |
| Artikli 47 teine taane | Artikkel 191 |

Määrus (EÜ) nr 1255/1999

Käesolev määrus

Artikkel 1

Artikli 1 lõike 1 punkt p

Artikkel 2

Artikli 3 lõike 1 punkti c alapunkt v

Artikli 4 lõige 1

Artikli 8 lõike 1 punkt e

Artikli 4 lõige 2

Artikli 8 lõige 3

Artikkel 5

—

Artikli 6 lõike 1 esimene lõik

Artikli 15 lõige 1 ja artikkel 22

Artikli 6 lõike 1 teine ja kolmas lõik

Artikli 15 lõike 2 teine lõik

Artikli 6 lõike 1 neljas lõik

Artikli 15 lõike 2 esimene lõik

Artikli 6 lõike 2 esimese lõigu punkti a esimene taane

Artikli 10 punkt e

Artikli 6 lõike 2 esimese lõigu punkti a teine ja kolmas taane ja punkt b

Artikkel 10 koostoimes artikli 43 punktiga a

Artikli 6 lõike 2 teine ja kolmas lõik

Artikkel 10 koostoimes artikli 43 punktiga a

Artikli 6 lõike 3 esimene lõik

Artikli 28 punkt a

Artikli 6 lõike 3 teine ja kolmas lõik

Artikkel 29

Artikli 6 lõike 3 neljas lõik

Artikli 43 punkti d alapunkt i

Artikli 6 lõike 3 viies lõik

Artikli 43 punkti d alapunkt iii

Artikli 6 lõike 4 esimene lõik ja teise lõigu esimene lause

Artikkel 25 ja artikli 43 punkt f

Artikli 6 lõike 4 teise lõigu teine lause

Artikli 43 punkti d alapunkt iii

Artikli 6 lõige 5

—

Artikli 6 lõige 6

Artikli 6 lõike 2 punktid b ja d

Artikli 7 lõike 1 esimene lõik

Artikli 10 punkt f, artikli 16 esimene lõik ja artikli 43 punkt a

Artikli 7 lõike 1 teine lõik

Artikli 23 teine lõik

Artikli 7 lõike 1 kolmas lõik

Artikli 23 esimene lõik ja artikli 43 punkt a

Artikli 7 lõike 1 neljas lõik

Artikli 43 punkt k

Artikli 7 lõige 2

Artikli 16 teine lõik

Artikli 7 lõike 3 esimene lõik

Artikli 31 lõike 1 punkt d, artikkel 35 ja artikli 43 punkt a

Artikli 7 lõike 3 teine lõik

Artikli 31 lõige 2

Artikli 7 lõike 3 kolmas lõik

Artikli 43 punkti d alapunktid i ja iii

Artikli 7 lõige 4

Artikkel 25 ja artikli 43 punkt e

Artikli 7 lõige 5

Artikli 6 lõike 2 punkt c

Artikli 8 lõige 1

Artikli 28 punkt b

Artikli 8 lõiked 2 ja 3

Artikkel 30 ja artikli 43 punkti d alapunktid i ja iii

Artikli 9 lõige 1

Artikli 31 lõike 1 punkt e ja artikli 36 lõige 1

Artikli 9 lõige 2

Artikli 31 lõige 2

Artikli 9 lõige 3

Artikli 43 punkti d alapunkt iii

Artikli 9 lõige 4

Artikli 36 lõige 2

Artikli 10 punkt a

Artikli 15 lõige 3 ja artikkel 43

Artikli 10 punkt b

Artikli 29 teine lõik, artikli 30 esimene lõik ja artikli 31 lõige 2

Artikli 10 punkt c

Artikkel 43

Artikkel 11

Artikkel 99

Artikkel 12

Artikkel 100

Artikkel 13

Artikkel 101

Artikkel 14

Artikkel 102

Artikkel 15

Artiklid 99–102

Artikli 26 lõige 1

Artiklid 130 ja 161

Artikli 26 lõike 2 esimene lõik

Artikkel 131 ja artikli 161 lõige 2

Artikli 26 lõike 2 teine lõik

Artiklid 132, 133 ja artikli 161 lõige 2

Artikli 26 lõige 3

Artikkel 134 ja artikli 161 lõige 3

Artikkel 27

Artikkel 135

Artikkel 28

Artikkel 141

Artikli 29 lõiked 1–3

Artikkel 144

Artikli 29 lõige 4

Artiklid 145 ja 148

Artikkel 30

Artikkel 171

Artikli 31 lõige 1

Artikli 162 lõiked 1 ja 2

Artikli 31 lõige 2

Artikkel 163

Artikli 31 lõiked 3 ja 4

Artikkel 164

Artikli 31 lõige 5

Artikkel 170

Artikli 31 lõiked 6–12

Artikkel 167

Artikli 31 lõige 13

Artikkel 169

Artikli 31 lõige 14

Artikkel 170

Artikkel 32

Artikkel 160

Artikli 33 lõige 1

Artikkel 129

Artikli 33 lõige 2

Artikkel 128

Artikkel 34

Artikkel 187

Artikkel 35

Artikkel 159

Artikli 36 lõige 1

Artikkel 44

Artikli 36 lõiked 2–4

Artikkel 46

Artikkel 37

Artikkel 180

Artikkel 38

Artikkel 181

Artikkel 39

Artikkel 183

Artikkel 40

Artikkel 192

Artiklid 41 ja 42

Artikkel 195

Artikkel 43

—

Artikkel 44

—

Artikkel 45

Artikkel 190

Artikkel 46

—

Artikli 47 esimene taane

—

Artikli 47 teine taane

Artikkel 191

27.   Määrus (EÜ) nr 2250/1999

| Määrus (EÜ) nr 2250/1999 | Käesolev määrus |
| --- | --- |
| Artikkel 1 | Artikli 2 lõige 1 koostoimes III lisa V osa punktiga 1 |

Määrus (EÜ) nr 2250/1999

Käesolev määrus

Artikkel 1

Artikli 2 lõige 1 koostoimes III lisa V osa punktiga 1

28.   Määrus (EÜ) nr 1493/1999

| Määrus (EÜ) nr 1493/1999 | Käesolev määrus |
| --- | --- |
| Artikli 1 lõiked 1 ja 2 | Artikli 1 lõike 1 punkt l |
| Artikli 1 lõige 4 | Artikli 3 lõike 1 punkt d |
| Artiklid 74 ja 75 | Artikkel 195 |
| Artikkel 76 | — |

Määrus (EÜ) nr 1493/1999

Käesolev määrus

Artikli 1 lõiked 1 ja 2

Artikli 1 lõike 1 punkt l

Artikli 1 lõige 4

Artikli 3 lõike 1 punkt d

Artiklid 74 ja 75

Artikkel 195

Artikkel 76

—

29.   Määrus (EÜ) nr 1673/2000

| Määrus (EÜ) nr 1673/2000 | Käesolev määrus |
| --- | --- |
| Artikli 1 lõige 1 | Artikli 1 lõike 1 punkt h |
| Artikli 1 lõike 2 punkt a | Artikli 2 lõike 2 punkt a |
| Artikli 1 lõike 2 punkt b | Artikli 91 lõige 2 |
| Artikli 1 lõige 3 | — |
| Artikli 2 lõige 1 | Artikli 91 lõige 1 |
| Artikli 2 lõige 2 | Artikkel 193 |
| Artikli 2 lõiked 3 ja 4 | Artikkel 92 |
| Artikli 2 lõige 5 | Artikkel 93 |
| Artikli 3 lõiked 1 ja 3 | Artikkel 94 |
| Artikli 3 lõiked 2, 4 ja 5 | — |
| Artikkel 4 | — |
| Artikkel 5 | Artiklid 130 ja 157 |
| Artikkel 6 | Artikkel 128 |
| Artikkel 7 | Artikkel 159 |
| Artikkel 8 | Artikkel 180 |
| Artikli 9 esimene lõik | Artikkel 95 |
| Artikli 9 teine lõik | Artikkel 194 |
| Artikkel 10 | Artikkel 195 |
| Artikkel 11 | Artikkel 190 |
| Artikkel 12 | — |
| Artikkel 13 | — |
| Artikli 14 esimene taane | — |
| Artikli 14 teine taane | Artikkel 191 |
| Artikkel 15 | — |

Määrus (EÜ) nr 1673/2000

Käesolev määrus

Artikli 1 lõige 1

Artikli 1 lõike 1 punkt h

Artikli 1 lõike 2 punkt a

Artikli 2 lõike 2 punkt a

Artikli 1 lõike 2 punkt b

Artikli 91 lõige 2

Artikli 1 lõige 3

—

Artikli 2 lõige 1

Artikli 91 lõige 1

Artikli 2 lõige 2

Artikkel 193

Artikli 2 lõiked 3 ja 4

Artikkel 92

Artikli 2 lõige 5

Artikkel 93

Artikli 3 lõiked 1 ja 3

Artikkel 94

Artikli 3 lõiked 2, 4 ja 5

—

Artikkel 4

—

Artikkel 5

Artiklid 130 ja 157

Artikkel 6

Artikkel 128

Artikkel 7

Artikkel 159

Artikkel 8

Artikkel 180

Artikli 9 esimene lõik

Artikkel 95

Artikli 9 teine lõik

Artikkel 194

Artikkel 10

Artikkel 195

Artikkel 11

Artikkel 190

Artikkel 12

—

Artikkel 13

—

Artikli 14 esimene taane

—

Artikli 14 teine taane

Artikkel 191

Artikkel 15

—

30.   Määrus (EÜ) nr 2529/2001

| Määrus (EÜ) nr 2529/2001 | Käesolev määrus |
| --- | --- |
| Artikkel 1 | Artikli 1 lõike 1 punkt r |
| Artikkel 2 | Artikkel 54 |
| Artikkel 12 | Artikli 31 lõike 1 punkt g ja artikkel 38 |
| Artikli 13 lõike 1 esimene lõik | Artiklid 130 ja 161 |
| Artikli 13 lõike 1 teine lõik | Artikkel 132 ja artikli 161 lõige 2 |
| Artikli 13 lõike 1 kolmas lõik | Artikkel 131 ja artikli 161 lõige 2 |
| Artikli 13 lõike 1 neljas lõik | Artikkel 133 ja artikli 161 lõige 2 |
| Artikli 13 lõige 2 | Artikkel 134 ja artikli 161 lõige 3 |
| Artikkel 14 | Artikkel 135 |
| Artikkel 15 | Artikkel 141 |
| Artikli 16 lõiked 1–3 | Artikkel 144 |
| Artikli 16 lõike 4 punktid a ja b | Artikkel 145 |
| Artikli 16 lõike 4 punktid c–e | Artikkel 148 |
| Artikkel 17 | Artiklid 160 ja 174 |
| Artikli 18 lõige 1 | Artikkel 129 |
| Artikli 18 lõige 2 | Artikkel 128 |
| Artikkel 19 | Artikkel 159 |
| Artikkel 20 | Artiklid 42 ja 43 |
| Artikkel 21 | Artikli 186 punkt a |
| Artikli 22 lõige 1 | Artikkel 44 |
| Artikli 22 lõiked 2–4 | Artikkel 46 |
| Artikkel 23 | Artikkel 180 |
| Artikkel 24 | Artikkel 192 |
| Artikkel 25 | Artikkel 195 |
| Artikkel 26 | Artikkel 191 |
| Artikkel 27 | Artikkel 190 |
| Artikkel 28 | — |
| Artikkel 29 | — |
| Artikkel 30 | — |

Määrus (EÜ) nr 2529/2001

Käesolev määrus

Artikkel 1

Artikli 1 lõike 1 punkt r

Artikkel 2

Artikkel 54

Artikkel 12

Artikli 31 lõike 1 punkt g ja artikkel 38

Artikli 13 lõike 1 esimene lõik

Artiklid 130 ja 161

Artikli 13 lõike 1 teine lõik

Artikkel 132 ja artikli 161 lõige 2

Artikli 13 lõike 1 kolmas lõik

Artikkel 131 ja artikli 161 lõige 2

Artikli 13 lõike 1 neljas lõik

Artikkel 133 ja artikli 161 lõige 2

Artikli 13 lõige 2

Artikkel 134 ja artikli 161 lõige 3

Artikkel 14

Artikkel 135

Artikkel 15

Artikkel 141

Artikli 16 lõiked 1–3

Artikkel 144

Artikli 16 lõike 4 punktid a ja b

Artikkel 145

Artikli 16 lõike 4 punktid c–e

Artikkel 148

Artikkel 17

Artiklid 160 ja 174

Artikli 18 lõige 1

Artikkel 129

Artikli 18 lõige 2

Artikkel 128

Artikkel 19

Artikkel 159

Artikkel 20

Artiklid 42 ja 43

Artikkel 21

Artikli 186 punkt a

Artikli 22 lõige 1

Artikkel 44

Artikli 22 lõiked 2–4

Artikkel 46

Artikkel 23

Artikkel 180

Artikkel 24

Artikkel 192

Artikkel 25

Artikkel 195

Artikkel 26

Artikkel 191

Artikkel 27

Artikkel 190

Artikkel 28

—

Artikkel 29

—

Artikkel 30

—

31.   Määrus (EÜ) nr 670/2003

| Määrus (EÜ) nr 670/2003 | Käesolev määrus |
| --- | --- |
| Artikkel 1 | Artikli 1 lõike 3 punkt a |
| Artikkel 2 | Artikkel 120 |
| Artikkel 3 | Artikkel 189 |
| Artikli 4 lõige 1 | Artiklid 130 ja 161 |
| Artikli 4 lõige 2 | Artiklid 131, 132 ja artikli 161 lõige 2 |
| Artikli 4 lõige 3 | Artikkel 133 ja artikli 161 lõige 2 |
| Artikli 4 lõige 4 | Artikkel 134 ja artikli 161 lõige 3 |
| Artikkel 5 | Artikkel 135 |
| Artikli 6 lõiked 1–3 | Artikkel 144 |
| Artikli 6 lõige 4 | Artiklid 145 ja 148 |
| Artikkel 7 | Artikkel 160 |
| Artikli 8 lõige 1 | Artikkel 129 |
| Artikli 8 lõige 2 | Artikkel 128 |
| Artikkel 9 | Artikkel 159 |
| Artikli 10 lõige 1 | Artikkel 180 |
| Artikli 10 lõige 2 | Artikli 182 lõige 4 |
| Artikli 10 lõige 3 | Artikli 182 lõige 4 ja artikli 184 lõige 3 |
| Artikkel 11 | Artikkel 192 |
| Artikkel 12 | Artikkel 195 |
| Artikkel 13 | — |
| Artikkel 14 | — |
| Artikli 15 punkt a | — |
| Artikli 15 punkt b | Artikkel 191 |

Määrus (EÜ) nr 670/2003

Käesolev määrus

Artikkel 1

Artikli 1 lõike 3 punkt a

Artikkel 2

Artikkel 120

Artikkel 3

Artikkel 189

Artikli 4 lõige 1

Artiklid 130 ja 161

Artikli 4 lõige 2

Artiklid 131, 132 ja artikli 161 lõige 2

Artikli 4 lõige 3

Artikkel 133 ja artikli 161 lõige 2

Artikli 4 lõige 4

Artikkel 134 ja artikli 161 lõige 3

Artikkel 5

Artikkel 135

Artikli 6 lõiked 1–3

Artikkel 144

Artikli 6 lõige 4

Artiklid 145 ja 148

Artikkel 7

Artikkel 160

Artikli 8 lõige 1

Artikkel 129

Artikli 8 lõige 2

Artikkel 128

Artikkel 9

Artikkel 159

Artikli 10 lõige 1

Artikkel 180

Artikli 10 lõige 2

Artikli 182 lõige 4

Artikli 10 lõige 3

Artikli 182 lõige 4 ja artikli 184 lõige 3

Artikkel 11

Artikkel 192

Artikkel 12

Artikkel 195

Artikkel 13

—

Artikkel 14

—

Artikli 15 punkt a

—

Artikli 15 punkt b

Artikkel 191

32.   Määrus (EÜ) nr 1784/2003

| Määrus (EÜ) nr 1784/2003 | Käesolev määrus |
| --- | --- |
| Artikkel 1 | Artikli 1 lõike 1 punkt a |
| Artikkel 2 | Artikli 3 lõike 1 punkti c alapunkt i |
| Artikkel 3 | — |
| Artikli 4 lõige 1 | Artikli 8 lõike 1 punkt a |
| Artikli 4 lõige 2 | Artikli 8 lõige 2 |
| Artikli 4 lõige 3 | Artikli 8 lõike 1 punkt a |
| Artikli 4 lõige 4 | Artikli 8 lõige 3 |
| Artikli 5 lõige 1 | Artikli 6 lõike 2 punkt a, artikli 10 punkt a ja artikli 43 punkt a |
| Artikli 5 lõige 2 | Artikkel 11 |
| Artikli 5 lõige 3 | Artikkel 18 |
| Artikli 6 punkt a | Artikkel 41 ja artikli 43 punkt j |
| Artikli 6 punkt b | Artikli 43 punkt a |
| Artikli 6 punkt c | Artikli 43 punkt c |
| Artikli 6 punkt d | Artikli 43 punkt d |
| Artikli 6 punkt e | Artikli 43 punkt f |
| Artikkel 7 | Artikkel 47 |
| Artikli 8 lõiked 1 ja 2 | Artikkel 96 |
| Artikli 8 lõige 3 | Artikkel 98 |
| Artikli 9 lõike 1 esimene lõik | Artiklid 130 ja 161 |
| Artikli 9 lõike 1 teine lõik | Artikkel 131 ja artikli 161 lõige 2 |
| Artikli 9 lõike 1 kolmas lõik | Artiklid 132, 133 ja artikli 161 lõige 2 |
| Artikli 9 lõige 2 | Artikkel 134 ja artikli 161 lõige 3 |
| Artikli 10 lõige 1 | Artikkel 135 |
| Artikli 10 lõiked 2 ja 3 | Artikkel 136 |
| Artikli 10 lõige 4 | Artikkel 143 |
| Artikkel 11 | Artikkel 141 |
| Artikli 12 lõiked 1–3 | Artikkel 144 |
| Artikli 12 lõike 4 esimene lõik | Artiklid 145 ja 148 |
| Artikli 12 lõike 4 teine lõik | Artikli 146 lõige 2 |
| Artikli 13 lõige 1 | Artikli 162 lõiked 1 ja 2 |
| Artikli 13 lõige 2 | Artikkel 163 |
| Artikli 13 lõige 3 | Artikkel 164 |
| Artikkel 14 | Artikkel 167 |
| Artikli 15 lõiked 1 ja 3 | Artikkel 166 |
| Artikli 15 lõige 2 | Artikli 164 lõige 4 |
| Artikli 15 lõige 4 | Artiklid 165 ja 170 |
| Artikkel 16 | Artikli 162 lõige 3 |
| Artikkel 17 | Artikkel 169 |
| Artikkel 18 | Artikkel 170 |
| Artikkel 19 | Artiklid 160 ja 174 |
| Artikli 20 lõige 1 | Artikkel 129 |
| Artikli 20 lõige 2 | Artikkel 128 |
| Artikkel 21 | Artikkel 187 |
| Artikkel 22 | Artikkel 159 |
| Artikkel 23 | Artikkel 180 |
| Artikkel 24 | Artikkel 192 |
| Artikkel 25 | Artikkel 195 |
| Artikkel 26 | — |
| Artikkel 27 | Artikkel 191 |
| Artikkel 28 | Artikkel 190 |
| Artikkel 29 | — |
| Artikkel 30 | — |

Määrus (EÜ) nr 1784/2003

Käesolev määrus

Artikkel 1

Artikli 1 lõike 1 punkt a

Artikkel 2

Artikli 3 lõike 1 punkti c alapunkt i

Artikkel 3

—

Artikli 4 lõige 1

Artikli 8 lõike 1 punkt a

Artikli 4 lõige 2

Artikli 8 lõige 2

Artikli 4 lõige 3

Artikli 8 lõike 1 punkt a

Artikli 4 lõige 4

Artikli 8 lõige 3

Artikli 5 lõige 1

Artikli 6 lõike 2 punkt a, artikli 10 punkt a ja artikli 43 punkt a

Artikli 5 lõige 2

Artikkel 11

Artikli 5 lõige 3

Artikkel 18

Artikli 6 punkt a

Artikkel 41 ja artikli 43 punkt j

Artikli 6 punkt b

Artikli 43 punkt a

Artikli 6 punkt c

Artikli 43 punkt c

Artikli 6 punkt d

Artikli 43 punkt d

Artikli 6 punkt e

Artikli 43 punkt f

Artikkel 7

Artikkel 47

Artikli 8 lõiked 1 ja 2

Artikkel 96

Artikli 8 lõige 3

Artikkel 98

Artikli 9 lõike 1 esimene lõik

Artiklid 130 ja 161

Artikli 9 lõike 1 teine lõik

Artikkel 131 ja artikli 161 lõige 2

Artikli 9 lõike 1 kolmas lõik

Artiklid 132, 133 ja artikli 161 lõige 2

Artikli 9 lõige 2

Artikkel 134 ja artikli 161 lõige 3

Artikli 10 lõige 1

Artikkel 135

Artikli 10 lõiked 2 ja 3

Artikkel 136

Artikli 10 lõige 4

Artikkel 143

Artikkel 11

Artikkel 141

Artikli 12 lõiked 1–3

Artikkel 144

Artikli 12 lõike 4 esimene lõik

Artiklid 145 ja 148

Artikli 12 lõike 4 teine lõik

Artikli 146 lõige 2

Artikli 13 lõige 1

Artikli 162 lõiked 1 ja 2

Artikli 13 lõige 2

Artikkel 163

Artikli 13 lõige 3

Artikkel 164

Artikkel 14

Artikkel 167

Artikli 15 lõiked 1 ja 3

Artikkel 166

Artikli 15 lõige 2

Artikli 164 lõige 4

Artikli 15 lõige 4

Artiklid 165 ja 170

Artikkel 16

Artikli 162 lõige 3

Artikkel 17

Artikkel 169

Artikkel 18

Artikkel 170

Artikkel 19

Artiklid 160 ja 174

Artikli 20 lõige 1

Artikkel 129

Artikli 20 lõige 2

Artikkel 128

Artikkel 21

Artikkel 187

Artikkel 22

Artikkel 159

Artikkel 23

Artikkel 180

Artikkel 24

Artikkel 192

Artikkel 25

Artikkel 195

Artikkel 26

—

Artikkel 27

Artikkel 191

Artikkel 28

Artikkel 190

Artikkel 29

—

Artikkel 30

—

33.   Määrus (EÜ) nr 1785/2003

| Määrus (EÜ) nr 1785/2003 | Käesolev määrus |
| --- | --- |
| Artikkel 1 | Artikli 1 lõike 1 punkt b |
| Artikli 2 lõige 1 | Artikli 2 lõige 1 |
| Artikli 2 lõige 2 | Artikkel 5 |
| Artikkel 3 | Artikli 3 lõike 1 punkt d |
| Artikkel 4 | — |
| Artikli 6 lõige 1 | Artikli 8 lõike 1 punkt b |
| Artikli 6 lõike 2 esimene lause | Artikli 8 lõige 2 |
| Artikli 6 lõike 2 teine ja kolmas lause | Artikkel 41 ja artikli 43 punkt j |
| Artikli 6 lõige 3 | Artikli 43 punktid a ja k |
| Artikli 7 lõige 1 | Artikli 10 punkt b ja artikkel 12 |
| Artikli 7 lõige 2 | Artikkel 19 ja artikli 43 punkt b |
| Artikli 7 lõige 3 | Artikkel 25 ja artikli 43 punkt e |
| Artikli 7 lõiked 4 ja 5 | Artikkel 43 |
| Artikkel 8 | Artikkel 48 |
| Artikkel 9 | Artikkel 192 |
| Artikli 10 lõike 1 esimene lõik | Artiklid 130 ja 161 |
| Artikli 10 lõike 1 teine lõik | Artikkel 132 ja artikli 161 lõige 2 |
| Artikli 10 lõike 1 kolmas lõik | Artiklid 132, 133 ja artikli 161 lõige 2 |
| Artikli 10 lõige 1a | Artikkel 130 |
| Artikli 10 lõige 2 | Artikkel 134 ja artikli 161 lõige 3 |
| Artikli 11 lõige 1 | Artikkel 135 |
| Artikli 11 lõige 4 | Artikkel 143 |
| Artikkel 11a | Artikkel 137 |
| Artikkel 11b | Artikkel 138 |
| Artikkel 11c | Artikkel 139 |
| Artikkel 11d | Artikkel 140 |
| Artikkel 12 | Artikkel 141 |
| Artikli 13 lõiked 1–3 | Artikkel 144 |
| Artikli 13 lõige 4 | Artikkel 148 |
| Artikli 14 lõige 1 | Artikli 162 lõiked 1 ja 2 |
| Artikli 14 lõige 2 | Artikkel 163 |
| Artikli 14 lõiked 3 ja 4 | Artikkel 164 |
| Artikkel 15 | Artikkel 167 |
| Artikkel 16 | Artikli 164 lõige 4 |
| Artikli 17 lõike 1 esimese lõigu punkt a | Artikli 167 lõige 7 |
| Artikli 17 lõike 1 esimese lõigu punktid b ja c | Artikli 167 lõige 6 |
| Artikli 17 lõike 1 teine lõik | Artikkel 170 |
| Artikli 17 lõige 2 | Artikli 167 lõige 7 |
| Artikkel 18 | Artikkel 169 |
| Artikkel 19 | Artikkel 1703 |
| Artikkel 20 | Artiklid 160 ja 174 |
| Artikli 21 lõige 1 | Artikkel 129 |
| Artikli 21 lõige 2 | Artikkel 128 |
| Artikkel 22 | Artikkel 187 |
| Artikkel 23 | Artikkel 159 |
| Artikkel 24 | Artikkel 180 |
| Artikkel 25 | Artikkel 192 |
| Artikkel 26 | Artikkel 195 |
| Artikkel 27 | — |
| Artikkel 28 | Artikkel 191 |
| Artikkel 29 | Artikkel 190 |
| Artikkel 30 | — |
| Artikkel 31 | — |
| Artikkel 32 | — |

Määrus (EÜ) nr 1785/2003

Käesolev määrus

Artikkel 1

Artikli 1 lõike 1 punkt b

Artikli 2 lõige 1

Artikli 2 lõige 1

Artikli 2 lõige 2

Artikkel 5

Artikkel 3

Artikli 3 lõike 1 punkt d

Artikkel 4

—

Artikli 6 lõige 1

Artikli 8 lõike 1 punkt b

Artikli 6 lõike 2 esimene lause

Artikli 8 lõige 2

Artikli 6 lõike 2 teine ja kolmas lause

Artikkel 41 ja artikli 43 punkt j

Artikli 6 lõige 3

Artikli 43 punktid a ja k

Artikli 7 lõige 1

Artikli 10 punkt b ja artikkel 12

Artikli 7 lõige 2

Artikkel 19 ja artikli 43 punkt b

Artikli 7 lõige 3

Artikkel 25 ja artikli 43 punkt e

Artikli 7 lõiked 4 ja 5

Artikkel 43

Artikkel 8

Artikkel 48

Artikkel 9

Artikkel 192

Artikli 10 lõike 1 esimene lõik

Artiklid 130 ja 161

Artikli 10 lõike 1 teine lõik

Artikkel 132 ja artikli 161 lõige 2

Artikli 10 lõike 1 kolmas lõik

Artiklid 132, 133 ja artikli 161 lõige 2

Artikli 10 lõige 1a

Artikkel 130

Artikli 10 lõige 2

Artikkel 134 ja artikli 161 lõige 3

Artikli 11 lõige 1

Artikkel 135

Artikli 11 lõige 4

Artikkel 143

Artikkel 11a

Artikkel 137

Artikkel 11b

Artikkel 138

Artikkel 11c

Artikkel 139

Artikkel 11d

Artikkel 140

Artikkel 12

Artikkel 141

Artikli 13 lõiked 1–3

Artikkel 144

Artikli 13 lõige 4

Artikkel 148

Artikli 14 lõige 1

Artikli 162 lõiked 1 ja 2

Artikli 14 lõige 2

Artikkel 163

Artikli 14 lõiked 3 ja 4

Artikkel 164

Artikkel 15

Artikkel 167

Artikkel 16

Artikli 164 lõige 4

Artikli 17 lõike 1 esimese lõigu punkt a

Artikli 167 lõige 7

Artikli 17 lõike 1 esimese lõigu punktid b ja c

Artikli 167 lõige 6

Artikli 17 lõike 1 teine lõik

Artikkel 170

Artikli 17 lõige 2

Artikli 167 lõige 7

Artikkel 18

Artikkel 169

Artikkel 19

Artikkel 1703

Artikkel 20

Artiklid 160 ja 174

Artikli 21 lõige 1

Artikkel 129

Artikli 21 lõige 2

Artikkel 128

Artikkel 22

Artikkel 187

Artikkel 23

Artikkel 159

Artikkel 24

Artikkel 180

Artikkel 25

Artikkel 192

Artikkel 26

Artikkel 195

Artikkel 27

—

Artikkel 28

Artikkel 191

Artikkel 29

Artikkel 190

Artikkel 30

—

Artikkel 31

—

Artikkel 32

—

34.   Määrus (EÜ) nr 1786/2003

| Määrus (EÜ) nr 1786/2003 | Käesolev määrus |
| --- | --- |
| Artikkel 1 | Artikli 1 lõike 1 punkt d |
| Artikkel 2 | Artikli 3 lõike 1 punkti b alapunkt i |
| Artikkel 3 | — |
| Artikli 4 lõige 1 | Artikli 86 lõige 1 |
| Artikli 4 lõige 2 | Artikli 88 lõige 1 |
| Artikkel 5 | Artikkel 89 |
| Artikkel 6 | Artikli 88 lõige 2 |
| Artikkel 7 | Artikkel 87 |
| Artikkel 8 | Artikkel 192 |
| Artikli 9 esimene lõik | Artikli 86 lõige 2 |
| Artikli 9 teine lõik | Artikli 90 punkt i |
| Artikli 10 punktid a ja b | Artikli 90 punkt b |
| Artikli 10 punkt c | Artikli 86 lõike 1 punkt a ja artikli 90 punkt e |
| Artikkel 11 | Artikli 90 punkt a |
| Artikkel 12 | Artikli 87 punkt g |
| Artikkel 13 | Artikkel 194 |
| Artikkel 14 | Artikkel 135 |
| Artikli 15 lõige 1 | Artikkel 129 |
| Artikli 15 lõige 2 | Artikkel 128 |
| Artikkel 16 | Artikkel 159 |
| Artikkel 17 | Artikkel 180 |
| Artikkel 18 | Artikkel 195 |
| Artikkel 19 | — |
| Artikli 20 punkt a | Artikkel 90 |
| Artikli 20 punkt b | Artikkel 194 |
| Artikli 20 punkt c | Artikli 90 punkt c |
| Artikli 20 punkt d | Artikli 90 punkt f |
| Artikli 20 punkt e | Artikli 90 punkt d |
| Artikli 20 punkt f | Artikkel 194 |
| Artikli 20 punkt g | Artikli 90 punkt g |
| Artikli 20 punkt h | Artikli 90 punkt h |
| Artikkel 21 | — |
| Artikkel 22 | Artikkel 192 |
| Artikkel 23 | Artikli 184 lõige 1 |
| Artikkel 24 | Artikkel 190 |
| Artikkel 25 | — |

Määrus (EÜ) nr 1786/2003

Käesolev määrus

Artikkel 1

Artikli 1 lõike 1 punkt d

Artikkel 2

Artikli 3 lõike 1 punkti b alapunkt i

Artikkel 3

—

Artikli 4 lõige 1

Artikli 86 lõige 1

Artikli 4 lõige 2

Artikli 88 lõige 1

Artikkel 5

Artikkel 89

Artikkel 6

Artikli 88 lõige 2

Artikkel 7

Artikkel 87

Artikkel 8

Artikkel 192

Artikli 9 esimene lõik

Artikli 86 lõige 2

Artikli 9 teine lõik

Artikli 90 punkt i

Artikli 10 punktid a ja b

Artikli 90 punkt b

Artikli 10 punkt c

Artikli 86 lõike 1 punkt a ja artikli 90 punkt e

Artikkel 11

Artikli 90 punkt a

Artikkel 12

Artikli 87 punkt g

Artikkel 13

Artikkel 194

Artikkel 14

Artikkel 135

Artikli 15 lõige 1

Artikkel 129

Artikli 15 lõige 2

Artikkel 128

Artikkel 16

Artikkel 159

Artikkel 17

Artikkel 180

Artikkel 18

Artikkel 195

Artikkel 19

—

Artikli 20 punkt a

Artikkel 90

Artikli 20 punkt b

Artikkel 194

Artikli 20 punkt c

Artikli 90 punkt c

Artikli 20 punkt d

Artikli 90 punkt f

Artikli 20 punkt e

Artikli 90 punkt d

Artikli 20 punkt f

Artikkel 194

Artikli 20 punkt g

Artikli 90 punkt g

Artikli 20 punkt h

Artikli 90 punkt h

Artikkel 21

—

Artikkel 22

Artikkel 192

Artikkel 23

Artikli 184 lõige 1

Artikkel 24

Artikkel 190

Artikkel 25

—

35.   Määrus (EÜ) nr 1788/2003

| Määrus (EÜ) nr 1788/2003 | Käesolev määrus |
| --- | --- |
| Artikkel 1 | Artikkel 66 ja artikli 78 lõike 1 esimene lõik |
| Artikkel 2 | Artikli 78 lõike 1 teine lõik |
| Artikkel 3 | Artikli 78 lõiked 2–4 |
| Artikkel 4 | Artikkel 79 |
| Artikkel 5 | Artikkel 65 |
| Artikkel 6 | Artikkel 67 |
| Artikkel 7 | Artikkel 68 |
| Artikkel 8 | Artikkel 69 |
| Artikkel 9 | Artikkel 70 |
| Artikkel 10 | Artikkel 80 |
| Artikkel 11 | Artikkel 81 |
| Artikkel 12 | Artikkel 83 |
| Artikkel 13 | Artikkel 84 |
| Artikkel 14 | Artikkel 71 |
| Artikkel 15 | Artikkel 72 |
| Artikkel 16 | Artikkel 73 |
| Artikkel 17 | Artikkel 74 |
| Artikkel 18 | Artikkel 75 |
| Artikkel 19 | Artikkel 76 |
| Artikkel 20 | Artikkel 77 |
| Artikkel 21 | Artikkel 82 |
| Artikkel 22 | — |
| Artikkel 23 | Artikkel 195 |
| Artikkel 24 | Artikkel 85 |
| Artikkel 25 | — |
| Artikkel 26 | — |

Määrus (EÜ) nr 1788/2003

Käesolev määrus

Artikkel 1

Artikkel 66 ja artikli 78 lõike 1 esimene lõik

Artikkel 2

Artikli 78 lõike 1 teine lõik

Artikkel 3

Artikli 78 lõiked 2–4

Artikkel 4

Artikkel 79

Artikkel 5

Artikkel 65

Artikkel 6

Artikkel 67

Artikkel 7

Artikkel 68

Artikkel 8

Artikkel 69

Artikkel 9

Artikkel 70

Artikkel 10

Artikkel 80

Artikkel 11

Artikkel 81

Artikkel 12

Artikkel 83

Artikkel 13

Artikkel 84

Artikkel 14

Artikkel 71

Artikkel 15

Artikkel 72

Artikkel 16

Artikkel 73

Artikkel 17

Artikkel 74

Artikkel 18

Artikkel 75

Artikkel 19

Artikkel 76

Artikkel 20

Artikkel 77

Artikkel 21

Artikkel 82

Artikkel 22

—

Artikkel 23

Artikkel 195

Artikkel 24

Artikkel 85

Artikkel 25

—

Artikkel 26

—

36.   Määrus (EÜ) nr 797/2004

| Määrus (EÜ) nr 797/2004 | Käesolev määrus |
| --- | --- |
| Artikli 1 lõige 1 | Artikli 105 lõige 1 |
| Artikli 1 lõige 2 | Artikli 1 lõike 3 punkt b |
| Artikli 1 lõike 3 esimese lõigu esimene lause | Artikkel 180 |
| Artikli 1 lõike 3 esimese lõigu teine lause ja teine lõik | Artikli 105 lõige 2 |
| Artikkel 2 | Artikkel 106 |
| Artikkel 3 | Artikkel 107 |
| Artikli 4 lõige 1 | Artikkel 190 |
| Artikli 4 lõiked 2 ja 3 | Artikkel 108 |
| Artikkel 5 | Artikkel 109 |
| Artikkel 6 | Artikkel 195 |
| Artikkel 7 | Artikli 184 lõige 2 |
| Artikkel 8 | — |

Määrus (EÜ) nr 797/2004

Käesolev määrus

Artikli 1 lõige 1

Artikli 105 lõige 1

Artikli 1 lõige 2

Artikli 1 lõike 3 punkt b

Artikli 1 lõike 3 esimese lõigu esimene lause

Artikkel 180

Artikli 1 lõike 3 esimese lõigu teine lause ja teine lõik

Artikli 105 lõige 2

Artikkel 2

Artikkel 106

Artikkel 3

Artikkel 107

Artikli 4 lõige 1

Artikkel 190

Artikli 4 lõiked 2 ja 3

Artikkel 108

Artikkel 5

Artikkel 109

Artikkel 6

Artikkel 195

Artikkel 7

Artikli 184 lõige 2

Artikkel 8

—

37.   Määrus (EÜ) nr 865/2004

| Määrus (EÜ) nr 865/2004 | Käesolev määrus |
| --- | --- |
| Artikkel 1 | Artikli 1 lõike 1 punkt g |
| Artikkel 2 | Artikli 3 lõike 1 punkt c |
| Artikkel 3 | — |
| Artikkel 4 | Artikkel 118 |
| Artikli 5 lõige 1 | Artikkel 113 |
| Artikli 5 lõige 2 | Artikkel 194 |
| Artikli 5 lõige 3 | Artikli 121 punkt h |
| Artikkel 6 | Artiklid 31 ja 33 |
| Artikli 7 lõige 1 | Artikkel 125 |
| Artikli 7 lõige 2 | Artikkel 123 |
| Artikkel 8 | Artikkel 103 |
| Artikli 9 punkt a | Artikkel 127 |
| Artikli 9 punktid b ja c | Artikli 103 lõike 2 kolmas lõik |
| Artikli 9 punkt d | Artikkel 194 |
| Artikli 9 punkt e | Artikkel 127 |
| Artikli 10 lõike 1 esimene lõik | Artikkel 130 |
| Artikli 10 lõike 1 teine lõik | Artikkel 131 |
| Artikli 10 lõige 2 | Artiklid 132 ja 133 |
| Artikli 10 lõige 3 | Artikkel 161 |
| Artikli 10 lõige 4 | Artikkel 134 ja artikli 161 lõige 3 |
| Artikli 11 lõige 1 | Artikkel 135 |
| Artikli 11 lõige 2 | Artikli 186 punkt b |
| Artikli 12 lõige 1 | Artikkel 129 |
| Artikli 12 lõige 2 | Artikkel 128 |
| Artikkel 13 | Artikkel 160 |
| Artikkel 14 | Artikkel 159 |
| Artikkel 15 | Artikkel 180 |
| Artikkel 16 | — |
| Artikkel 17 | Artikkel 192 |
| Artikkel 18 | Artikkel 195 |
| Artikkel 19 | Artikkel 191 |
| Artikkel 20 | Artikkel 190 |
| Artikkel 24 | — |
| Artikkel 25 | — |

Määrus (EÜ) nr 865/2004

Käesolev määrus

Artikkel 1

Artikli 1 lõike 1 punkt g

Artikkel 2

Artikli 3 lõike 1 punkt c

Artikkel 3

—

Artikkel 4

Artikkel 118

Artikli 5 lõige 1

Artikkel 113

Artikli 5 lõige 2

Artikkel 194

Artikli 5 lõige 3

Artikli 121 punkt h

Artikkel 6

Artiklid 31 ja 33

Artikli 7 lõige 1

Artikkel 125

Artikli 7 lõige 2

Artikkel 123

Artikkel 8

Artikkel 103

Artikli 9 punkt a

Artikkel 127

Artikli 9 punktid b ja c

Artikli 103 lõike 2 kolmas lõik

Artikli 9 punkt d

Artikkel 194

Artikli 9 punkt e

Artikkel 127

Artikli 10 lõike 1 esimene lõik

Artikkel 130

Artikli 10 lõike 1 teine lõik

Artikkel 131

Artikli 10 lõige 2

Artiklid 132 ja 133

Artikli 10 lõige 3

Artikkel 161

Artikli 10 lõige 4

Artikkel 134 ja artikli 161 lõige 3

Artikli 11 lõige 1

Artikkel 135

Artikli 11 lõige 2

Artikli 186 punkt b

Artikli 12 lõige 1

Artikkel 129

Artikli 12 lõige 2

Artikkel 128

Artikkel 13

Artikkel 160

Artikkel 14

Artikkel 159

Artikkel 15

Artikkel 180

Artikkel 16

—

Artikkel 17

Artikkel 192

Artikkel 18

Artikkel 195

Artikkel 19

Artikkel 191

Artikkel 20

Artikkel 190

Artikkel 24

—

Artikkel 25

—

38.   Määrus (EÜ) nr 1947/2005

| Määrus (EÜ) nr 1947/2005 | Käesolev määrus |
| --- | --- |
| Artikkel 1 | Artikli 1 lõike 1 punkt e |
| Artikkel 2 | Artikli 3 lõike 1 punkt c |
| Artikkel 3 | — |
| Artikli 4 lõige 1 | Artikkel 130 |
| Artikli 4 lõige 2 | Artikkel 131 |
| Artikli 4 lõige 3 | Artiklid 132 ja 133 |
| Artikkel 5 | Artikkel 135 |
| Artikli 6 lõige 1 | Artikkel 129 |
| Artikli 6 lõige 2 | Artikkel 128 |
| Artikkel 7 | Artikkel 159 |
| Artikli 8 lõige 1 | Artikkel 180 |
| Artikli 8 lõige 2 | Artikli 182 lõige 2 |
| Artikkel 9 | Artikkel 192 |
| Artikkel 10 | Artikkel 195 |
| Artikkel 11 | Artikkel 134 |
| Artikkel 12 | — |

Määrus (EÜ) nr 1947/2005

Käesolev määrus

Artikkel 1

Artikli 1 lõike 1 punkt e

Artikkel 2

Artikli 3 lõike 1 punkt c

Artikkel 3

—

Artikli 4 lõige 1

Artikkel 130

Artikli 4 lõige 2

Artikkel 131

Artikli 4 lõige 3

Artiklid 132 ja 133

Artikkel 5

Artikkel 135

Artikli 6 lõige 1

Artikkel 129

Artikli 6 lõige 2

Artikkel 128

Artikkel 7

Artikkel 159

Artikli 8 lõige 1

Artikkel 180

Artikli 8 lõige 2

Artikli 182 lõige 2

Artikkel 9

Artikkel 192

Artikkel 10

Artikkel 195

Artikkel 11

Artikkel 134

Artikkel 12

—

39.   Määrus (EÜ) nr 1952/2005

| Määrus (EÜ) nr 1952/2005 | Käesolev määrus |
| --- | --- |
| Artikkel 1 | Artikli 1 lõike 1 punkt f |
| Artikkel 2 | Artikli 2 lõige 1 |
| Artikkel 3 | — |
| Artikkel 4 | Artikli 172 lõiked 1–3 |
| Artikkel 5 | Artikli 117 lõiked 4 ja 5 |
| Artikkel 6 | Artikkel 122 |
| Artikkel 7 | Artikkel 127 |
| Artikkel 8 | Artikkel 135 |
| Artikkel 9 | Artikkel 158 |
| Artikli 10 lõige 1 | Artikkel 129 |
| Artikli 10 lõige 2 | Artikkel 128 |
| Artikkel 11 | Artikkel 159 |
| Artikkel 12 | Artikkel 180 |
| Artikkel 13 | — |
| Artikkel 14 | Artikli 185 lõiked 1–3 |
| Artikkel 15 | Artikkel 192 |
| Artikkel 16 | Artikkel 195 |
| Artikli 17 esimene taane | Artikli 121 punkt g |
| Artikli 17 teine taane | Artikkel 127 |
| Artikli 17 kolmas taane | Artikkel 127 |
| Artikli 17 neljas taane | Artikli 185 lõige 4 |
| Artikli 17 viies taane | Artikkel 192 |
| Artikkel 18 | — |
| Artikkel 19 | — |

Määrus (EÜ) nr 1952/2005

Käesolev määrus

Artikkel 1

Artikli 1 lõike 1 punkt f

Artikkel 2

Artikli 2 lõige 1

Artikkel 3

—

Artikkel 4

Artikli 172 lõiked 1–3

Artikkel 5

Artikli 117 lõiked 4 ja 5

Artikkel 6

Artikkel 122

Artikkel 7

Artikkel 127

Artikkel 8

Artikkel 135

Artikkel 9

Artikkel 158

Artikli 10 lõige 1

Artikkel 129

Artikli 10 lõige 2

Artikkel 128

Artikkel 11

Artikkel 159

Artikkel 12

Artikkel 180

Artikkel 13

—

Artikkel 14

Artikli 185 lõiked 1–3

Artikkel 15

Artikkel 192

Artikkel 16

Artikkel 195

Artikli 17 esimene taane

Artikli 121 punkt g

Artikli 17 teine taane

Artikkel 127

Artikli 17 kolmas taane

Artikkel 127

Artikli 17 neljas taane

Artikli 185 lõige 4

Artikli 17 viies taane

Artikkel 192

Artikkel 18

—

Artikkel 19

—

35.   Määrus (EÜ) nr 318/2006

| Määrus (EÜ) nr 318/2006 | Käesolev määrus |
| --- | --- |
| Artikli 1 lõige 1 | Artikli 1 lõike 1 punkt c |
| Artikli 1 lõige 2 | Artikli 3 lõike 1 punkt e |
| Artikkel 2 | Artikli 2 lõige 1 |
| Artikkel 3 | Artikli 8 lõike 1 punkt c |
| Artikkel 4 | Artikkel 9 |
| Artikkel 5 | Artikkel 49 |
| Artikkel 6 | Artikkel 50 |
| Artikkel 7 | Artikkel 56 |
| Artikkel 8 | — |
| Artikkel 9 | Artikkel 58 |
| Artikkel 10 | Artikkel 59 |
| Artikkel 11 | Artikkel 60 |
| Artikkel 12 | Artikkel 61 |
| Artikli 13 lõiked 1 ja 2 | Artikkel 62 |
| Artikli 13 lõige 3 | Artikkel 97 |
| Artikkel 14 | Artikkel 63 |
| Artikkel 15 | Artikkel 64 |
| Artikkel 16 | Artikkel 51 |
| Artikkel 17 | Artikkel 57 |
| Artikli 18 lõige 1 | Artikli 31 lõike 1 punkt a ja artikli 32 lõige 1 |
| Artikli 18 lõike 2 esimese lõigu esimene taane | Artikli 10 punkt c ja artikli 13 lõige 1 |
| Artikli 18 lõike 2 esimese lõigu teine taane | Artikli 43 punkti d alapunkt i |
| Artikli 18 lõike 2 teine lõik | Artikkel 20 |
| Artikli 18 lõige 3 | Artikkel 26 |
| Artikkel 19 | Artikkel 52 |
| Artikkel 20 | Artikli 13 lõige 2, artikli 32 lõige 2, artikli 52 lõige 5 ja artikli 63 lõige 5 |
| Artikkel 21 | Artikkel 129 |
| Artikkel 22 | Artikkel 128 |
| Artikli 23 lõige 1 | Artiklid 130 ja 161 |
| Artikli 23 lõige 2 | Artikkel 131 ja artikli 161 lõige 2 |
| Artikli 23 lõige 3 | Artiklid 132, 133 ja artikli 161 lõige 2 |
| Artikli 23 lõige 4 | Artikkel 134 ja artikli 161 lõige 3 |
| Artikkel 24 | Artikkel 160 |
| Artikkel 25 | Artikkel 159 |
| Artikli 26 lõige 1 | Artikkel 135 |
| Artikli 26 lõige 2 | Artikli 186 punkt a ja artikkel 187 |
| Artikli 26 lõige 3 | Artikkel 142 |
| Artikkel 27 | Artikkel 141 |
| Artikkel 28 | Artikkel 144 |
| Artikkel 29 | Artikkel 153 |
| Artikkel 30 | Artikkel 154 |
| Artikkel 31 | Artikkel 155 |
| Artikli 32 lõiked 1 ja 2 | Artikli 162 lõiked 1 ja 2 |
| Artikli 32 lõige 3 | Artikkel 170 |
| Artikli 33 lõige 1 | Artikkel 163 |
| Artikli 33 lõige 2 | Artikkel 164 |
| Artikli 33 lõiked 3 ja 4 | Artikkel 167 |
| Artikkel 34 | Artikkel 169 |
| Artikkel 35 | Artiklid 187 ja 188 |
| Artikli 36 lõige 1 | Artikkel 180 |
| Artikli 36 lõiked 2–4 | Artikli 182 lõige 3 |
| Artikkel 37 | Artikli 186 punkt a ja artikkel 188 |
| Artikkel 38 | Artikkel 192 |
| Artikkel 39 | Artikkel 195 |
| Artikli 40 lõike 1 punkt a | Artikli 43 punkt b ja artikli 49 lõike 3 teine lõik |
| Artikli 40 lõike 1 punktid b ja c | Artikkel 85 |
| Artikli 40 lõike 1 punkt d | Artiklid 53, 85 ja 192 |
| Artikli 40 lõike 1 punkt e | Artikkel 143, artikli 144 lõige 1, artiklid 145 ja 148 |
| Artikli 40 lõike 1 punkt f | Artikli 192 lõige 2 |
| Artikli 40 lõike 1 punkt g | Artiklid 170 ja 187 |
| Artikli 40 lõike 2 punkt a | Artikli 53 punkt a |
| Artikli 40 lõike 2 punkt b | Artikli 43 punkt a ja artikli 50 lõik 1 |
| Artikli 40 lõike 2 punkt c | Artikli 85 punkt d |
| Artikli 40 lõike 2 punkt d | Artikkel 43, artikli 53 punktid b ja c ning artikli 85 punkt b |
| Artikli 40 lõike 2 punkt e | Artiklid 130 ja 161 |
| Artikli 40 lõike 2 punkt f | Artikli 5 teine lõik ja artikkel 156 |
| Artikli 40 lõike 2 punkt g | Artikli 186 punkt a ja artikkel 188 |
| Artikkel 41 | — |
| Artikkel 42 | Artikkel 191 |
| Artikkel 43 | Artikkel 190 |
| Artikkel 44 | — |
| Artikkel 45 | — |

Määrus (EÜ) nr 318/2006

Käesolev määrus

Artikli 1 lõige 1

Artikli 1 lõike 1 punkt c

Artikli 1 lõige 2

Artikli 3 lõike 1 punkt e

Artikkel 2

Artikli 2 lõige 1

Artikkel 3

Artikli 8 lõike 1 punkt c

Artikkel 4

Artikkel 9

Artikkel 5

Artikkel 49

Artikkel 6

Artikkel 50

Artikkel 7

Artikkel 56

Artikkel 8

—

Artikkel 9

Artikkel 58

Artikkel 10

Artikkel 59

Artikkel 11

Artikkel 60

Artikkel 12

Artikkel 61

Artikli 13 lõiked 1 ja 2

Artikkel 62

Artikli 13 lõige 3

Artikkel 97

Artikkel 14

Artikkel 63

Artikkel 15

Artikkel 64

Artikkel 16

Artikkel 51

Artikkel 17

Artikkel 57

Artikli 18 lõige 1

Artikli 31 lõike 1 punkt a ja artikli 32 lõige 1

Artikli 18 lõike 2 esimese lõigu esimene taane

Artikli 10 punkt c ja artikli 13 lõige 1

Artikli 18 lõike 2 esimese lõigu teine taane

Artikli 43 punkti d alapunkt i

Artikli 18 lõike 2 teine lõik

Artikkel 20

Artikli 18 lõige 3

Artikkel 26

Artikkel 19

Artikkel 52

Artikkel 20

Artikli 13 lõige 2, artikli 32 lõige 2, artikli 52 lõige 5 ja artikli 63 lõige 5

Artikkel 21

Artikkel 129

Artikkel 22

Artikkel 128

Artikli 23 lõige 1

Artiklid 130 ja 161

Artikli 23 lõige 2

Artikkel 131 ja artikli 161 lõige 2

Artikli 23 lõige 3

Artiklid 132, 133 ja artikli 161 lõige 2

Artikli 23 lõige 4

Artikkel 134 ja artikli 161 lõige 3

Artikkel 24

Artikkel 160

Artikkel 25

Artikkel 159

Artikli 26 lõige 1

Artikkel 135

Artikli 26 lõige 2

Artikli 186 punkt a ja artikkel 187

Artikli 26 lõige 3

Artikkel 142

Artikkel 27

Artikkel 141

Artikkel 28

Artikkel 144

Artikkel 29

Artikkel 153

Artikkel 30

Artikkel 154

Artikkel 31

Artikkel 155

Artikli 32 lõiked 1 ja 2

Artikli 162 lõiked 1 ja 2

Artikli 32 lõige 3

Artikkel 170

Artikli 33 lõige 1

Artikkel 163

Artikli 33 lõige 2

Artikkel 164

Artikli 33 lõiked 3 ja 4

Artikkel 167

Artikkel 34

Artikkel 169

Artikkel 35

Artiklid 187 ja 188

Artikli 36 lõige 1

Artikkel 180

Artikli 36 lõiked 2–4

Artikli 182 lõige 3

Artikkel 37

Artikli 186 punkt a ja artikkel 188

Artikkel 38

Artikkel 192

Artikkel 39

Artikkel 195

Artikli 40 lõike 1 punkt a

Artikli 43 punkt b ja artikli 49 lõike 3 teine lõik

Artikli 40 lõike 1 punktid b ja c

Artikkel 85

Artikli 40 lõike 1 punkt d

Artiklid 53, 85 ja 192

Artikli 40 lõike 1 punkt e

Artikkel 143, artikli 144 lõige 1, artiklid 145 ja 148

Artikli 40 lõike 1 punkt f

Artikli 192 lõige 2

Artikli 40 lõike 1 punkt g

Artiklid 170 ja 187

Artikli 40 lõike 2 punkt a

Artikli 53 punkt a

Artikli 40 lõike 2 punkt b

Artikli 43 punkt a ja artikli 50 lõik 1

Artikli 40 lõike 2 punkt c

Artikli 85 punkt d

Artikli 40 lõike 2 punkt d

Artikkel 43, artikli 53 punktid b ja c ning artikli 85 punkt b

Artikli 40 lõike 2 punkt e

Artiklid 130 ja 161

Artikli 40 lõike 2 punkt f

Artikli 5 teine lõik ja artikkel 156

Artikli 40 lõike 2 punkt g

Artikli 186 punkt a ja artikkel 188

Artikkel 41

—

Artikkel 42

Artikkel 191

Artikkel 43

Artikkel 190

Artikkel 44

—

Artikkel 45

—

41.   Määrus (EÜ) nr 1028/2006

| Määrus (EÜ) nr 1028/2006 | Käesolev määrus |
| --- | --- |
| Artikkel 1 | XIV lisa punkt A.I |
| Artikkel 2 | Artikli 121 punkti d alapunkt i |
| Artikkel 3 | XIV lisa punkt A.II |
| Artikkel 4 | XIV lisa punkt A.III |
| Artikkel 5 | Artikli 121 punkti d alapunkt v |
| Artikkel 6 | XIV lisa punkt A.IV |
| Artikkel 7 | Artikkel 194 |
| Artikkel 8 | Artikkel 194 |
| Artikkel 9 | Artikkel 192 |
| Artikkel 10 | Artikkel 195 |
| Artikli 11 lõige 1 | Artikli 121 punkti d alapunkt ii |
| Artikli 11 lõige 2 | Artikli 121 punkti d alapunkt iii |
| Artikli 11 lõige 3 | Artikli 121 punkti d alapunkt iv |
| Artikli 11 lõige 4 | Artikli 121 punkti d alapunkt v |
| Artikli 11 lõige 5 | Artikkel 194 |
| Artikli 11 lõige 6 | Artikli 121 punkti d alapunkt vi |
| Artikli 11 lõige 7 | Artikkel 192 |
| Artikli 11 lõige 8 | Artikli 121 punkti d alapunkt vii |
| Artikli 11 lõige 9 | Artiklid 121 ja 194 |

Määrus (EÜ) nr 1028/2006

Käesolev määrus

Artikkel 1

XIV lisa punkt A.I

Artikkel 2

Artikli 121 punkti d alapunkt i

Artikkel 3

XIV lisa punkt A.II

Artikkel 4

XIV lisa punkt A.III

Artikkel 5

Artikli 121 punkti d alapunkt v

Artikkel 6

XIV lisa punkt A.IV

Artikkel 7

Artikkel 194

Artikkel 8

Artikkel 194

Artikkel 9

Artikkel 192

Artikkel 10

Artikkel 195

Artikli 11 lõige 1

Artikli 121 punkti d alapunkt ii

Artikli 11 lõige 2

Artikli 121 punkti d alapunkt iii

Artikli 11 lõige 3

Artikli 121 punkti d alapunkt iv

Artikli 11 lõige 4

Artikli 121 punkti d alapunkt v

Artikli 11 lõige 5

Artikkel 194

Artikli 11 lõige 6

Artikli 121 punkti d alapunkt vi

Artikli 11 lõige 7

Artikkel 192

Artikli 11 lõige 8

Artikli 121 punkti d alapunkt vii

Artikli 11 lõige 9

Artiklid 121 ja 194

42.   Määrus (EÜ) nr 1183/2006

| Määrus (EÜ) nr 1183/2006 | Käesolev määrus |
| --- | --- |
| Artikkel 1 | Artikli 42 lõike 1 punkti a esimene lõik |
| Artikli 2 punkti a sissejuhatav lause | V lisa punkti A.I alapunkt 1 |
| Artikli 2 punkti a esimene, teine ja kolmas taane | V lisa punkti A.IV esimene lõik |
| Artikli 2 punkt b | V lisa punkti A.I alapunkt 2 |
| Artikkel 3 | V lisa punkt A.IV teine lõik ja artikli 43 punkti m alapunkt ii |
| Artikli 4 lõike 1 esimene lõik | V lisa punkt A.II |
| Artikli 4 lõike 1 teine lõik | Artikli 43 punkt m |
| Artikli 4 lõiked 2 ja 3 | V lisa punkt A.III |
| Artikli 4 lõige 4 | V lisa punkti A.III alapunkti 2 teine lõik |
| Artikli 5 lõige 1 | Artikkel 43 |
| Artikli 5 lõige 2 | V lisa punkti A.V esimene lõik |
| Artikli 5 lõige 3 | V lisa punkti A.V teine lõik |
| Artikkel 6 | Artikli 42 lõige 2 |
| Artikkel 7 | Artikkel 43 |

Määrus (EÜ) nr 1183/2006

Käesolev määrus

Artikkel 1

Artikli 42 lõike 1 punkti a esimene lõik

Artikli 2 punkti a sissejuhatav lause

V lisa punkti A.I alapunkt 1

Artikli 2 punkti a esimene, teine ja kolmas taane

V lisa punkti A.IV esimene lõik

Artikli 2 punkt b

V lisa punkti A.I alapunkt 2

Artikkel 3

V lisa punkt A.IV teine lõik ja artikli 43 punkti m alapunkt ii

Artikli 4 lõike 1 esimene lõik

V lisa punkt A.II

Artikli 4 lõike 1 teine lõik

Artikli 43 punkt m

Artikli 4 lõiked 2 ja 3

V lisa punkt A.III

Artikli 4 lõige 4

V lisa punkti A.III alapunkti 2 teine lõik

Artikli 5 lõige 1

Artikkel 43

Artikli 5 lõige 2

V lisa punkti A.V esimene lõik

Artikli 5 lõige 3

V lisa punkti A.V teine lõik

Artikkel 6

Artikli 42 lõige 2

Artikkel 7

Artikkel 43

43.   Määrus (EÜ) nr 1184/2006

| Määrus (EÜ) nr 1184/2006 | Käesolev määrus |
| --- | --- |
| Artikkel 1 | Artikkel 175 |
| Artikkel 2 | Artikkel 176 |
| Artikkel 3 | — |

Määrus (EÜ) nr 1184/2006

Käesolev määrus

Artikkel 1

Artikkel 175

Artikkel 2

Artikkel 176

Artikkel 3

—

44.   Määrus (EÜ) nr 1544/2006

| Määrus (EÜ) nr 1544/2006 | Käesolev määrus |
| --- | --- |
| Artikkel 1 | Artikkel 111 |
| Artikkel 2 | Artiklid 112, 192 ja 194 |
| Artikkel 3 | Artikli 3 lõike 1 punkti b alapunkt ii |
| Artikkel 4 | Artikkel 195 |
| Artikkel 5 | Artikkel 190 |
| Artikkel 6 | — |

Määrus (EÜ) nr 1544/2006

Käesolev määrus

Artikkel 1

Artikkel 111

Artikkel 2

Artiklid 112, 192 ja 194

Artikkel 3

Artikli 3 lõike 1 punkti b alapunkt ii

Artikkel 4

Artikkel 195

Artikkel 5

Artikkel 190

Artikkel 6

—

---