# Europos Sąjungos L 276/2007

| | ISSN 1725-5120 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 276 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 50 tomas2007m. spalio 19d. |

ISSN 1725-5120

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 276

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

50 tomas2007m. spalio 19d.

---

| Turinys | | II   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kurių skelbti neprivaloma | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | SPRENDIMAI |
| | | Komisija |
| | | 2007/655/EB |
| | * | 2005 m. liepos 5 d. Komisijos sprendimas dėl remiantis Įstatymo Nr. 290/99 4 ir 5 straipsniais, Įstatymo Nr. 67/88 15 straipsnio 16 dalimi ir Įstatymu Nr. 252/91 Italijos numatytos gyvulininkystės ir alyvuogių aliejaus sektoriuose taikytinos pagalbos schemos
  (pranešta dokumentu Nr. C(2004) 4769) | 1 |
| | | 2007/656/EB |
| | * | 2006 m. gruodžio 20 d. Komisijos sprendimas dėl valstybės pagalbos C 12/05 (ex N 611/03), kurią Vokietija planuoja suteikti e-glass AG

  (pranešta dokumentu Nr. C(2006)6587 galutinis)


   (
  1
  ) | 22 |

Turinys

II   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kurių skelbti neprivaloma

Puslapis

SPRENDIMAI

Komisija

2007/655/EB

*

2005 m. liepos 5 d. Komisijos sprendimas dėl remiantis Įstatymo Nr. 290/99 4 ir 5 straipsniais, Įstatymo Nr. 67/88 15 straipsnio 16 dalimi ir Įstatymu Nr. 252/91 Italijos numatytos gyvulininkystės ir alyvuogių aliejaus sektoriuose taikytinos pagalbos schemos
  (pranešta dokumentu Nr. C(2004) 4769)

(pranešta dokumentu Nr. C(2004) 4769)

1

2007/656/EB

*

2006 m. gruodžio 20 d. Komisijos sprendimas dėl valstybės pagalbos C 12/05 (ex N 611/03), kurią Vokietija planuoja suteikti e-glass AG

  (pranešta dokumentu Nr. C(2006)6587 galutinis)


   (
  1
  )

e-glass AG

(pranešta dokumentu Nr. C(2006)6587 galutinis)

(
  1

22

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kurių skelbti neprivaloma

SPRENDIMAI

Komisija

| 19.10.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 276/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.10.2007

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 276/1

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2005 m. liepos 5 d.

dėl remiantis Įstatymo Nr. 290/99 4 ir 5 straipsniais, Įstatymo Nr. 67/88 15 straipsnio 16 dalimi ir Įstatymu Nr. 252/91 Italijos numatytos gyvulininkystės ir alyvuogių aliejaus sektoriuose taikytinos pagalbos schemos

(pranešta dokumentu Nr. C(2004) 4769)

(Tik tekstas italų kalba yra autentiškas)

(2007/655/EB)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 88 straipsnio 2 dalies 1 pastraipą,

pakvietusi suinteresuotas šalis pateikti savo pastabas pagal šias nuostatas (1) ir atsižvelgdama į šias pastabas,

kadangi:

I.   PROCEDŪRA

| (1) | 1998 m. rugpjūčio 6 d. laiške, užregistruotame 1998 m. rugpjūčio 12 d., Italijos nuolatinė atstovybė prie Europos Sąjungos, remdamasi EB sutarties 88 straipsnio 3 dalimi, pranešė Europos Komisijai apie įstatymo projektą dėl termino pratęsimo žemės ūkio sektoriui. Šis įstatymas buvo užregistruotas kaip pagalba Nr. 490/1998. |
| --- | --- |

(1)

1998 m. rugpjūčio 6 d. laiške, užregistruotame 1998 m. rugpjūčio 12 d., Italijos nuolatinė atstovybė prie Europos Sąjungos, remdamasi EB sutarties 88 straipsnio 3 dalimi, pranešė Europos Komisijai apie įstatymo projektą dėl termino pratęsimo žemės ūkio sektoriui. Šis įstatymas buvo užregistruotas kaip pagalba Nr. 490/1998.

| (2) | 1998 m. lapkričio 30 d. laiške, užregistruotame 1998 m. gruodžio 4 d., Italijos valdžios institucijos atsakė į Komisijos 1998 m. spalio 1 d. prašymą pateikti informacijos. |
| --- | --- |

(2)

1998 m. lapkričio 30 d. laiške, užregistruotame 1998 m. gruodžio 4 d., Italijos valdžios institucijos atsakė į Komisijos 1998 m. spalio 1 d. prašymą pateikti informacijos.

| (3) | 1999 m. rugsėjo 13 d. laiške Komisija paprašė Italijos valdžios institucijų pateikti informaciją, kurios Komisija paprašė 1999 m. sausio 28 d. laišku ir dar nebuvo gavusi. Tame pačiame laiške Komisija paragino Italijos valdžios institucijas patvirtinti pranešimus spaudai, kuriuose nurodoma, kad 1999 m. rugpjūčio 17 d. Parlamentas patvirtino Įstatymo projektą Nr. 290, ir 1999 m. rugpjūčio 20 d. paskelbė Įstatymą Italijos oficialiajame leidinyje Nr. 195. |
| --- | --- |

(3)

1999 m. rugsėjo 13 d. laiške Komisija paprašė Italijos valdžios institucijų pateikti informaciją, kurios Komisija paprašė 1999 m. sausio 28 d. laišku ir dar nebuvo gavusi. Tame pačiame laiške Komisija paragino Italijos valdžios institucijas patvirtinti pranešimus spaudai, kuriuose nurodoma, kad 1999 m. rugpjūčio 17 d. Parlamentas patvirtino Įstatymo projektą Nr. 290, ir 1999 m. rugpjūčio 20 d. paskelbė Įstatymą Italijos oficialiajame leidinyje Nr. 195.

| (4) | 1999 m. spalio 25 d. laiške, užregistruotame 1999 m. lapkričio 5 d., Italijos valdžios institucijos patvirtino, kad buvo patvirtintas Įstatymo projektas Nr. 290/99. Tame pačiame laiške buvo pateiktas priedas su priimto Įstatymo tekstu ir dalis informacijos, kurios Komisija paprašė 1999 m. sausio 28 d. laiške. |
| --- | --- |

(4)

1999 m. spalio 25 d. laiške, užregistruotame 1999 m. lapkričio 5 d., Italijos valdžios institucijos patvirtino, kad buvo patvirtintas Įstatymo projektas Nr. 290/99. Tame pačiame laiške buvo pateiktas priedas su priimto Įstatymo tekstu ir dalis informacijos, kurios Komisija paprašė 1999 m. sausio 28 d. laiške.

| (5) | Remiantis anksčiau minėta informacija, pagalbos schema buvo užregistruota pagalbos registre, apie kurią nepranešta, numeriu NN 155/99. |
| --- | --- |

(5)

Remiantis anksčiau minėta informacija, pagalbos schema buvo užregistruota pagalbos registre, apie kurią nepranešta, numeriu NN 155/99.

| (6) | 2000 m. vasario 24 d. laiške (2) Komisija informavo Italiją apie sprendimą inicijuoti procedūrą, numatytą EB sutarties 88 straipsnio 2 dalyje, dėl Įstatymo Nr. 290/99 4 ir 5 straipsnių, dėl 1988 m. kovo 11 d. Įstatymo Nr. 67/88 15 straipsnio 16 dalies (1988 m. Biudžeto Įstatymas) ir dėl 1991 m. rugpjūčio 8 d. Įstatymo Nr. 252/91. Tame pačiame laiške Komisija informavo Italiją neprieštaraujanti dėl kitų Įstatymo Nr. 290/99 straipsnių (1, 2, 3, 6, 7 ir 8 straipsnių), kurie nelaikomi pagalba remiantis EB sutarties 87 straipsnio 1 dalimi. |
| --- | --- |

(6)

2000 m. vasario 24 d. laiške (2) Komisija informavo Italiją apie sprendimą inicijuoti procedūrą, numatytą EB sutarties 88 straipsnio 2 dalyje, dėl Įstatymo Nr. 290/99 4 ir 5 straipsnių, dėl 1988 m. kovo 11 d. Įstatymo Nr. 67/88 15 straipsnio 16 dalies (1988 m. Biudžeto Įstatymas) ir dėl 1991 m. rugpjūčio 8 d. Įstatymo Nr. 252/91. Tame pačiame laiške Komisija informavo Italiją neprieštaraujanti dėl kitų Įstatymo Nr. 290/99 straipsnių (1, 2, 3, 6, 7 ir 8 straipsnių), kurie nelaikomi pagalba remiantis EB sutarties 87 straipsnio 1 dalimi.

| (7) | Tame pačiame laiške Komisija pranešė, kad remiantis 1999 m. kovo 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999 10 straipsnio 2 ir 3 dalimis (3) Italija per mėnesį nuo to laiško gavimo turi pateikti visus dokumentus, informaciją ir būtinus duomenis, siekiant įvertinti svarstomų priemonių suderinamumą. |
| --- | --- |

(7)

Tame pačiame laiške Komisija pranešė, kad remiantis 1999 m. kovo 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999 10 straipsnio 2 ir 3 dalimis (3) Italija per mėnesį nuo to laiško gavimo turi pateikti visus dokumentus, informaciją ir būtinus duomenis, siekiant įvertinti svarstomų priemonių suderinamumą.

| (8) | Komisijos sprendimas inicijuoti minėtą procedūrą buvo paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (4). Komisija pakvietė suinteresuotas šalis pateikti savo pastabas. |
| --- | --- |

(8)

Komisijos sprendimas inicijuoti minėtą procedūrą buvo paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (4). Komisija pakvietė suinteresuotas šalis pateikti savo pastabas.

| (9) | 2000 m. kovo 23 d. laiške Italijos valdžios institucijos paprašė Komisijos 30 dienų pratęsti jos nustatytą terminą informacijai, kurios paprašyta pradėjus procedūrą, pateikti. |
| --- | --- |

(9)

2000 m. kovo 23 d. laiške Italijos valdžios institucijos paprašė Komisijos 30 dienų pratęsti jos nustatytą terminą informacijai, kurios paprašyta pradėjus procedūrą, pateikti.

| (10) | 2000 m. gegužės 18 d. laiške Italijos valdžios institucijos pateikė Komisijai pastabas dėl procedūros inicijavimo. |
| --- | --- |

(10)

2000 m. gegužės 18 d. laiške Italijos valdžios institucijos pateikė Komisijai pastabas dėl procedūros inicijavimo.

| (11) | 2000 m. spalio 13 d. laiške Italijos valdžios institucijos perdavė informaciją, prašytą Komisijos 2000 m. liepos 17 d. laiške. |
| --- | --- |

(11)

2000 m. spalio 13 d. laiške Italijos valdžios institucijos perdavė informaciją, prašytą Komisijos 2000 m. liepos 17 d. laiške.

| (12) | 2001 m. sausio 31 d. laiške Italijos valdžios institucijos paprašė Komisijos pratęsti nustatytą terminą informacijai, kurios paprašyta 2000 m. gruodžio 13 d. laiške, pateikti. |
| --- | --- |

(12)

2001 m. sausio 31 d. laiške Italijos valdžios institucijos paprašė Komisijos pratęsti nustatytą terminą informacijai, kurios paprašyta 2000 m. gruodžio 13 d. laiške, pateikti.

| (13) | 2001 m. liepos 12 d. laiške Italijos valdžios institucijos pateikė prašomą informaciją. |
| --- | --- |

(13)

2001 m. liepos 12 d. laiške Italijos valdžios institucijos pateikė prašomą informaciją.

| (14) | 2000 m. birželio 30 d. laišku Komisija taip pat gavo ir pastabų iš trečiųjų šalių. Komisija perdavė šias pastabas Italijai, kuriai buvo suteikta galimybė pareikšti savo nuomonę. Italijos valdžios institucijos konkrečių komentarų dėl šio laiško nepateikė. |
| --- | --- |

(14)

2000 m. birželio 30 d. laišku Komisija taip pat gavo ir pastabų iš trečiųjų šalių. Komisija perdavė šias pastabas Italijai, kuriai buvo suteikta galimybė pareikšti savo nuomonę. Italijos valdžios institucijos konkrečių komentarų dėl šio laiško nepateikė.

| (15) | Atsižvelgdama pagalbos, nustatytos Įstatymo Nr. 290/99 4 straipsniu ir pagalbos, nustatytos to paties Įstatymo 5 straipsniu, Įstatymo Nr. 67/88 15 straipsnio 16 dalimi ir Įstatymu Nr. 252/91, skirtumus ir sąveikos nebuvimą, 2002 m. kovo 12 d. Komisija nusprendė bylą suskirstyti į dvi atskiras bylas, t. y. C/7A/2000 ir C/7B/2000, atitinkamai susijusias su Įstatymo Nr. 290/99 4 straipsniu ir Įstatymo Nr. 290/99 5 straipsniu, Įstatymo Nr. 67/88 15 straipsnio 16 dalimi bei Įstatymu Nr. 252/91. |
| --- | --- |

(15)

Atsižvelgdama pagalbos, nustatytos Įstatymo Nr. 290/99 4 straipsniu ir pagalbos, nustatytos to paties Įstatymo 5 straipsniu, Įstatymo Nr. 67/88 15 straipsnio 16 dalimi ir Įstatymu Nr. 252/91, skirtumus ir sąveikos nebuvimą, 2002 m. kovo 12 d. Komisija nusprendė bylą suskirstyti į dvi atskiras bylas, t. y. C/7A/2000 ir C/7B/2000, atitinkamai susijusias su Įstatymo Nr. 290/99 4 straipsniu ir Įstatymo Nr. 290/99 5 straipsniu, Įstatymo Nr. 67/88 15 straipsnio 16 dalimi bei Įstatymu Nr. 252/91.

| (16) | 2002 m. balandžio 5 d. laiške (5) Komisija informavo Italiją, kad priėmė galutinį neigiamą sprendimą dėl pagalbos priemonių, numatytų Įstatymo 290/99 4 straipsnyje. Tame pačiame laiške Komisija taip pat pranešė Italijai, kad šis sprendimas nesusijęs ir nedarė poveikio žemės ūkio, veiklos ir tobulinimo paskoloms, kurių mokėjimo terminas 1998 m. kovo 31 d., ir kurioms Įstatymo Nr. 290/99 4 straipsniu buvo numatytas pratęsimas. Analogiškai šis sprendimas nesusijęs nei su Įstatymo Nr. 290/99 5 straipsniu, nei su Įstatymo Nr. 67/88 15 straipsnio 16 dalimi ir Įstatymu Nr. 252/91, t. y. teisinio pagrindu teikti pagalbą, minėtą Įstatymo 290/99 5 straipsnyje, kuri išnagrinėjama pagal valstybės pagalbą Nr. C/7B/2000. |
| --- | --- |

(16)

2002 m. balandžio 5 d. laiške (5) Komisija informavo Italiją, kad priėmė galutinį neigiamą sprendimą dėl pagalbos priemonių, numatytų Įstatymo 290/99 4 straipsnyje. Tame pačiame laiške Komisija taip pat pranešė Italijai, kad šis sprendimas nesusijęs ir nedarė poveikio žemės ūkio, veiklos ir tobulinimo paskoloms, kurių mokėjimo terminas 1998 m. kovo 31 d., ir kurioms Įstatymo Nr. 290/99 4 straipsniu buvo numatytas pratęsimas. Analogiškai šis sprendimas nesusijęs nei su Įstatymo Nr. 290/99 5 straipsniu, nei su Įstatymo Nr. 67/88 15 straipsnio 16 dalimi ir Įstatymu Nr. 252/91, t. y. teisinio pagrindu teikti pagalbą, minėtą Įstatymo 290/99 5 straipsnyje, kuri išnagrinėjama pagal valstybės pagalbą Nr. C/7B/2000.

| (17) | Papildomą informaciją Italijos valdžios institucijos pateikė 2003 m. vasario 27 d. laišku, užregistruotu 2003 m. vasario 28 d., kuriame buvo informacija, kurios Komisija paprašė 2002 m. gegužės 8 d. laiške. |
| --- | --- |

(17)

Papildomą informaciją Italijos valdžios institucijos pateikė 2003 m. vasario 27 d. laišku, užregistruotu 2003 m. vasario 28 d., kuriame buvo informacija, kurios Komisija paprašė 2002 m. gegužės 8 d. laiške.

| (18) | Po Komisijos pareigūnų ir Italijos valdžios institucijų susitikimo, įvykusio 2004 m. kovo 24 d., ir įvairių neformalių diskusijų ta pačia tema, Italijos valdžios institucijos 2004 m. gegužės 20 d. laiške, užregistruotame 2004 m. birželio 14 d., paprašė ilgesnio laikotarpio papildomai bylos nagrinėjimui reikalingai informacijai pateikti. |
| --- | --- |

(18)

Po Komisijos pareigūnų ir Italijos valdžios institucijų susitikimo, įvykusio 2004 m. kovo 24 d., ir įvairių neformalių diskusijų ta pačia tema, Italijos valdžios institucijos 2004 m. gegužės 20 d. laiške, užregistruotame 2004 m. birželio 14 d., paprašė ilgesnio laikotarpio papildomai bylos nagrinėjimui reikalingai informacijai pateikti.

| (19) | 2004 m. spalio 29 d. laiške, užregistruotame 2004 m. lapkričio 3 d., Italijos valdžios institucijos pateikė papildomą informaciją. Tame pačiame laiške paprašyta išsaugoti finansinių duomenų, atliktų veiksmų ir susijusių kompanijų ataskaitų konfidencialumą. |
| --- | --- |

(19)

2004 m. spalio 29 d. laiške, užregistruotame 2004 m. lapkričio 3 d., Italijos valdžios institucijos pateikė papildomą informaciją. Tame pačiame laiške paprašyta išsaugoti finansinių duomenų, atliktų veiksmų ir susijusių kompanijų ataskaitų konfidencialumą.

| (20) | 2004 m. lapkričio 24 d. laiške, užregistruotame 2004 m. gruodžio 3 d., Italijos valdžios institucijos perdavė papildomą informaciją ir patikslino, kad iki to momento nei vieno konfidencialumo prašymo gauta nebuvo. |
| --- | --- |

(20)

2004 m. lapkričio 24 d. laiške, užregistruotame 2004 m. gruodžio 3 d., Italijos valdžios institucijos perdavė papildomą informaciją ir patikslino, kad iki to momento nei vieno konfidencialumo prašymo gauta nebuvo.

| (21) | Papildoma informacija buvo pateikta 2005 m. balandžio 4 d. laiške, užregistruotame 2005 m. balandžio 7 d. |
| --- | --- |

(21)

Papildoma informacija buvo pateikta 2005 m. balandžio 4 d. laiške, užregistruotame 2005 m. balandžio 7 d.

II.   PAGALBOS APRAŠYMAS

II.1.   Sprendimo taikymo sritis

| (22) | Įstatyme Nr. 290/99 numatyta pratęsti terminą įvairiai veiklai žemės ūkio sektoriuje vykdyti. Šiame įstatyme yra 8 straipsniai. 2000 m. vasario 24 d. sprendimu Komisija nutarė neteikti prieštaravimų dėl 1, 2, 3, 6, 7 ir 8 Įstatymo straipsnių, kadangi jie nelaikomi pagalba remiantis EB sutarties 87 straipsnio 1 dalimi. Sprendimas inicijuoti procedūrą, minimas 88 straipsnio 2 dalyje, susijęs su 4 ir 5 to paties Įstatymo straipsniais, taip pat Įstatymo Nr. 67/88 15 straipsnio 16 dalimi ir Įstatymu Nr. 252/91, kuris sudarė teisinį pagrindą teikti pagalbą, nurodytą Įstatymo Nr. 290/99 5 straipsnyje. |
| --- | --- |

(22)

Įstatyme Nr. 290/99 numatyta pratęsti terminą įvairiai veiklai žemės ūkio sektoriuje vykdyti. Šiame įstatyme yra 8 straipsniai. 2000 m. vasario 24 d. sprendimu Komisija nutarė neteikti prieštaravimų dėl 1, 2, 3, 6, 7 ir 8 Įstatymo straipsnių, kadangi jie nelaikomi pagalba remiantis EB sutarties 87 straipsnio 1 dalimi. Sprendimas inicijuoti procedūrą, minimas 88 straipsnio 2 dalyje, susijęs su 4 ir 5 to paties Įstatymo straipsniais, taip pat Įstatymo Nr. 67/88 15 straipsnio 16 dalimi ir Įstatymu Nr. 252/91, kuris sudarė teisinį pagrindą teikti pagalbą, nurodytą Įstatymo Nr. 290/99 5 straipsnyje.

| (23) | 2002 m. balandžio 5 d Komisija priėmė galutinį neigiamą sprendimą dėl Įstatymo Nr. 290/99 4 straipsnio. Šis sprendimas yra susijęs su Įstatymo Nr. 67/88 15 straipsnio 16 dalimi, Įstatymu Nr. 252/91, Įstatymo Nr. 290/99 4 (tik dėl žemės ūkio, veiklos ir tobulinimo paskolų, kurių mokėjimo terminas 1998 m. kovo 31 d.) ir 5 straipsniais. |
| --- | --- |

(23)

2002 m. balandžio 5 d Komisija priėmė galutinį neigiamą sprendimą dėl Įstatymo Nr. 290/99 4 straipsnio. Šis sprendimas yra susijęs su Įstatymo Nr. 67/88 15 straipsnio 16 dalimi, Įstatymu Nr. 252/91, Įstatymo Nr. 290/99 4 (tik dėl žemės ūkio, veiklos ir tobulinimo paskolų, kurių mokėjimo terminas 1998 m. kovo 31 d.) ir 5 straipsniais.

II.2.   Aplinkybės

| (24) | Pateiktais duomenimis 9 dešimtmečio pabaigoje gyvulininkystės sektorius Italijoje nukentėjo dėl per didelės gamybos fragmentacijos, dėl kurios infrastruktūra susidėvėjo ir tapo nebetinkama kokybiškai produkcijai gaminti. Siekiant modernizuoti visą sistemą, Įstatyme Nr. 87/90, vėliau pakeistame Įstatymu Nr. 252/91, buvo numatyta pagalba, skirta integruotiems projektams, t. y. projektams skirtiems sujungti kelias įmones į įmonių grupes. Projektai buvo įtraukti į programą, kurią patvirtino CIPE (Comitato Interministeriale per la Programmazione Economica), su sąlyga kad finansuojami būti tik projekto įgyvendinimą galinčių užtikrinti įmonių grupių vykdomi projektai. Tai reiškė, kad kiekviena dalyvaujanti įmonė atsakinga už viso projekto įgyvendinimą, specialiu straipsniu nustatant bendrą visų susijungusių įmonių atsakomybę. Taip pat iš visų įmonių buvo reikalaujama iš esmės finansiškai prisidėti prie projektų kapitalu, o kooperatyvų atveju – dešimties metų laikotarpiui paimta paskola. Valstybės reikalaujamos garantijos (garantija dėl viso projekto įgyvendinimo ir įmonių kapitalizacijos) buvo didelė finansinė kliūtis įmonėms, siekiančioms gauti pagalbos. |
| --- | --- |

(24)

Pateiktais duomenimis 9 dešimtmečio pabaigoje gyvulininkystės sektorius Italijoje nukentėjo dėl per didelės gamybos fragmentacijos, dėl kurios infrastruktūra susidėvėjo ir tapo nebetinkama kokybiškai produkcijai gaminti. Siekiant modernizuoti visą sistemą, Įstatyme Nr. 87/90, vėliau pakeistame Įstatymu Nr. 252/91, buvo numatyta pagalba, skirta integruotiems projektams, t. y. projektams skirtiems sujungti kelias įmones į įmonių grupes. Projektai buvo įtraukti į programą, kurią patvirtino CIPE (Comitato Interministeriale per la Programmazione Economica), su sąlyga kad finansuojami būti tik projekto įgyvendinimą galinčių užtikrinti įmonių grupių vykdomi projektai. Tai reiškė, kad kiekviena dalyvaujanti įmonė atsakinga už viso projekto įgyvendinimą, specialiu straipsniu nustatant bendrą visų susijungusių įmonių atsakomybę. Taip pat iš visų įmonių buvo reikalaujama iš esmės finansiškai prisidėti prie projektų kapitalu, o kooperatyvų atveju – dešimties metų laikotarpiui paimta paskola. Valstybės reikalaujamos garantijos (garantija dėl viso projekto įgyvendinimo ir įmonių kapitalizacijos) buvo didelė finansinė kliūtis įmonėms, siekiančioms gauti pagalbos.

| (25) | Kadangi lėšų tam, kad būtų patenkintas bendras sektoriaus finansinis poreikis, integruotiems projektams įgyvendinti buvo skiriama nepakankamai, buvo pasinaudota papildomomis lėšomis, kurios buvo numatytos Įstatyme Nr. 67/88 tokiems patiems integruotiems projektams finansuoti. Minimos priemonės buvo vykdomos pagal bendrą galvijienos sektoriaus racionalizavimo ir pertvarkymo programą, kurią Italijoje, skirtingai nei kitose Europos šalyse, pradėta įgyvendinti tik pirmaisiais 10 dešimtmečio metais. Kitos Europos šalys, pvz., Prancūzija, skerdyklų racionalizavimo ir pertvarkymo programas pradėjo įgyvendini dar 8 dešimtmetyje (6). Daugelį Italijoje esančių skerdyklų ir netinkamą jų pasiskirstymą nacionalinėje teritorijoje reikėjo radikaliai pertvarkyti, anot Italijos valdžios institucijų, tokį pertvarkymą įgyvendinti buvo įmanoma tik valstybei suteikus didelę paramą ir įgyvendinus viso sektoriaus modernizavimo programą. Italijos įmonės, siekdamos išlikti turėjo pagreitinti technologijų atnaujinimo procesą ir organizacinį pertvarkymą 2 kryptimis:






  a) | reprodukcijos sistemų racionalizavimas pritaikant technologijų tobulinimo metodus, skirtus konkurencingomis kainomis gaminti standartizuotą produkciją; |
| --- | --- | --- |

(25)

Kadangi lėšų tam, kad būtų patenkintas bendras sektoriaus finansinis poreikis, integruotiems projektams įgyvendinti buvo skiriama nepakankamai, buvo pasinaudota papildomomis lėšomis, kurios buvo numatytos Įstatyme Nr. 67/88 tokiems patiems integruotiems projektams finansuoti. Minimos priemonės buvo vykdomos pagal bendrą galvijienos sektoriaus racionalizavimo ir pertvarkymo programą, kurią Italijoje, skirtingai nei kitose Europos šalyse, pradėta įgyvendinti tik pirmaisiais 10 dešimtmečio metais. Kitos Europos šalys, pvz., Prancūzija, skerdyklų racionalizavimo ir pertvarkymo programas pradėjo įgyvendini dar 8 dešimtmetyje (6). Daugelį Italijoje esančių skerdyklų ir netinkamą jų pasiskirstymą nacionalinėje teritorijoje reikėjo radikaliai pertvarkyti, anot Italijos valdžios institucijų, tokį pertvarkymą įgyvendinti buvo įmanoma tik valstybei suteikus didelę paramą ir įgyvendinus viso sektoriaus modernizavimo programą. Italijos įmonės, siekdamos išlikti turėjo pagreitinti technologijų atnaujinimo procesą ir organizacinį pertvarkymą 2 kryptimis:

a)

reprodukcijos sistemų racionalizavimas pritaikant technologijų tobulinimo metodus, skirtus konkurencingomis kainomis gaminti standartizuotą produkciją;

| b) | aukšto lygio kokybės produkcijos asortimento įvairinimas ir pastovios bei vienodos kokybės produktų racionalizavimas. |
| --- | --- |

b)

aukšto lygio kokybės produkcijos asortimento įvairinimas ir pastovios bei vienodos kokybės produktų racionalizavimas.

Ekspertų grupei buvo pavesta įgyvendinti Įstatymą Nr. 67/88, ji turėjo parengti skubių veiksmų programą, apibrėžti strateginę koncepciją ir nuspręsti, ar pateikti projektai gali būti finansuojami.

Atsižvelgus į galvijienos sektoriaus krizės rimtumą, programoje numatyti veiksmai buvo nukreipti į šį sektorių, ir kiek mažiau į kiaulienos ir avienos sektorius.

II.3.   Priemonės

| (26) | Įstatymas Nr. 67/88, kuriuo nustatomos subsidijos, nurodytos Įstatymo Nr. 290/99 5 straipsnyje, ir patvirtinamos nuostatos dėl metinio bei daugiamečio valstybės biudžeto parengimo yra 1988 m. Italijos biudžeto Įstatymas. Įstatymo 15 straipsnio 16 dalyje numatyta, kad žemės ūkio kooperatyvai ir jų susivienijimai gali imti 700 mlrd. ITL (Italijos lirų) neviršijančias paskolas skerdykloms statyti, pertvarkyti ir plėsti (7). Įstatyme taip pat numatyta, kad minėtos paskolos, neviršijant 100 mlrd. ITL 1988 m. ir 50 mlrd. ITL 1989 m., gali būti skirtos skoloms, susijusioms su minėtomis skerdyklomis, konsoliduoti. Subsidijuojama ne daugiau nei 10 % tokių paskolų palūkanų. Minėtos dalies nuostatos taip pat taikomos su konsolidavimu susijusiems projektams ir žemės ūkio kooperatyvų bei jų susivienijimų pienininkystės bei gyvulininkystės ūkiams vystyti. Komisijai pagal sutarties 88 straipsnio 3 dalį apie šį Įstatymą nebuvo pranešta. |
| --- | --- |

(26)

Įstatymas Nr. 67/88, kuriuo nustatomos subsidijos, nurodytos Įstatymo Nr. 290/99 5 straipsnyje, ir patvirtinamos nuostatos dėl metinio bei daugiamečio valstybės biudžeto parengimo yra 1988 m. Italijos biudžeto Įstatymas. Įstatymo 15 straipsnio 16 dalyje numatyta, kad žemės ūkio kooperatyvai ir jų susivienijimai gali imti 700 mlrd. ITL (Italijos lirų) neviršijančias paskolas skerdykloms statyti, pertvarkyti ir plėsti (7). Įstatyme taip pat numatyta, kad minėtos paskolos, neviršijant 100 mlrd. ITL 1988 m. ir 50 mlrd. ITL 1989 m., gali būti skirtos skoloms, susijusioms su minėtomis skerdyklomis, konsoliduoti. Subsidijuojama ne daugiau nei 10 % tokių paskolų palūkanų. Minėtos dalies nuostatos taip pat taikomos su konsolidavimu susijusiems projektams ir žemės ūkio kooperatyvų bei jų susivienijimų pienininkystės bei gyvulininkystės ūkiams vystyti. Komisijai pagal sutarties 88 straipsnio 3 dalį apie šį Įstatymą nebuvo pranešta.

| (27) | Minėto Įstatymo 5 straipsnyje nustatyti atvejai, kuriais subsidijos paskoloms, nustatytoms pagal Įstatymo Nr. 67/88 16 1 straipsnio 16 dalį, taikomos, net kai kurios pirminės nustatytos sąlygos neįvykdomos. 5 straipsnio 2 dalyje patikslinama, kad subsidijos paskoloms, nustatytoms pagal minėto 15 straipsnio 16 dalį, skirtoms vystymui ir skolų konsolidavimui, taikomos ir tuo atveju, kai integruotas projektas, patvirtintas Įstatymo Nr. 87/90 1 straipsniu, pakeistu Įstatymo Nr. 252/91 1 straipsniu, įvykdomas tik iš dalies su sąlyga, kad paskolos gavėjas įvykdo jam tenkančią integruoto projekto dalį. 5 straipsnio 3 dalyje nustatyta, kad paskolų subsidijos, skirtos tik skoloms konsoliduoti, galioja ir tada, jei integruotas projektas įvykdomas iš dalies arba neįvykdomas visiškai, su sąlyga, kad paskolos gavėjas pristato savo investicinį projektą, kuris turi būti įvykdomas panaudojant dalį suteiktos paskolos. Be to, 4 dalyje numatyta, kad įmonės, susijungusios dėl bendro nacionalinės svarbos integruoto plėtros projekto gyvulininkystės sektoriuje, kuris atitinka finansavimo reikalavimus pagal Įstatymo Nr. 87/90 1 straipsnį, pakeistą Įstatymo Nr. 252/91 1 straipsniu, vykdymo, toliau turi teisę į subsidijas, net jei pradinis projektas ne visiškai įvykdytas, jeigu jos užbaigia savo projekto dalį. |
| --- | --- |

(27)

Minėto Įstatymo 5 straipsnyje nustatyti atvejai, kuriais subsidijos paskoloms, nustatytoms pagal Įstatymo Nr. 67/88 16 1 straipsnio 16 dalį, taikomos, net kai kurios pirminės nustatytos sąlygos neįvykdomos. 5 straipsnio 2 dalyje patikslinama, kad subsidijos paskoloms, nustatytoms pagal minėto 15 straipsnio 16 dalį, skirtoms vystymui ir skolų konsolidavimui, taikomos ir tuo atveju, kai integruotas projektas, patvirtintas Įstatymo Nr. 87/90 1 straipsniu, pakeistu Įstatymo Nr. 252/91 1 straipsniu, įvykdomas tik iš dalies su sąlyga, kad paskolos gavėjas įvykdo jam tenkančią integruoto projekto dalį. 5 straipsnio 3 dalyje nustatyta, kad paskolų subsidijos, skirtos tik skoloms konsoliduoti, galioja ir tada, jei integruotas projektas įvykdomas iš dalies arba neįvykdomas visiškai, su sąlyga, kad paskolos gavėjas pristato savo investicinį projektą, kuris turi būti įvykdomas panaudojant dalį suteiktos paskolos. Be to, 4 dalyje numatyta, kad įmonės, susijungusios dėl bendro nacionalinės svarbos integruoto plėtros projekto gyvulininkystės sektoriuje, kuris atitinka finansavimo reikalavimus pagal Įstatymo Nr. 87/90 1 straipsnį, pakeistą Įstatymo Nr. 252/91 1 straipsniu, vykdymo, toliau turi teisę į subsidijas, net jei pradinis projektas ne visiškai įvykdytas, jeigu jos užbaigia savo projekto dalį.

| (28) | 4 straipsnyje numatomos priemonės žemės ūkio kredito operacijoms palengvinti: 12 mėnesių pailginamas žemės ūkio, eksploatacijos ir vystymo paskolų, kurių mokėjimo terminas 1998 m. kovo 31 d., įmokų mokėjimo terminas. Pagalbos gavėjai yra Pulijos, Kalabrijos ir Sicilijos regionų alyvmedžius augintojų ūkiai, kurie yra šeimyniniai ūkiai arba kuriuos valdo ūkininkai, kuriems žemės ūkio veikla yra pagrindinė, taip pat alyvų auginimo kooperatyvai, patyrę nuostolių dėl krizės alyvuogių ir alyvuogių aliejaus rinkoje. Tokiomis pačiomis sąlygomis ir tvarka pagalba gali būti skiriama ir ūkiams bei alyvuogių auginimo kooperatyvams, esantiems kitų regionų vietose, kuriose gali būti gaminamas alyvuogių aliejus, taip pat patyrusiems nuostolių dėl krizės alyvuogių ir alyvuogių aliejaus rinkoje. Minėtame straipsnyje alyvuogių ūkiai ir kooperatyvai apibrėžiami kaip ūkiai, kurių pagaminami alyvuogių produktai sudaro ne mažiau kaip 50 % bendro parduodamo visos produkcijos kiekio. |
| --- | --- |

(28)

4 straipsnyje numatomos priemonės žemės ūkio kredito operacijoms palengvinti: 12 mėnesių pailginamas žemės ūkio, eksploatacijos ir vystymo paskolų, kurių mokėjimo terminas 1998 m. kovo 31 d., įmokų mokėjimo terminas. Pagalbos gavėjai yra Pulijos, Kalabrijos ir Sicilijos regionų alyvmedžius augintojų ūkiai, kurie yra šeimyniniai ūkiai arba kuriuos valdo ūkininkai, kuriems žemės ūkio veikla yra pagrindinė, taip pat alyvų auginimo kooperatyvai, patyrę nuostolių dėl krizės alyvuogių ir alyvuogių aliejaus rinkoje. Tokiomis pačiomis sąlygomis ir tvarka pagalba gali būti skiriama ir ūkiams bei alyvuogių auginimo kooperatyvams, esantiems kitų regionų vietose, kuriose gali būti gaminamas alyvuogių aliejus, taip pat patyrusiems nuostolių dėl krizės alyvuogių ir alyvuogių aliejaus rinkoje. Minėtame straipsnyje alyvuogių ūkiai ir kooperatyvai apibrėžiami kaip ūkiai, kurių pagaminami alyvuogių produktai sudaro ne mažiau kaip 50 % bendro parduodamo visos produkcijos kiekio.

| (29) | 2002 m. balandžio 3 d. (8) Komisija priėmė galutinį neigiamą sprendimą dėl pagalbos, numatytos Įstatymo Nr. 209/99 4 straipsnyje. Šis sprendime, aiškiai pabrėžiama, kad jis nesusijęs su žemės ūkio veiklos ir vystymo paskoloms, kurių mokėjimo terminas buvo 1998 m. kovo 31 d., ir buvo pratęstas Įstatymo Nr. 290/99 4 straipsniu, ir joms nedaro poveikio. Todėl šias paskolas dar reikia įvertinti. |
| --- | --- |

(29)

2002 m. balandžio 3 d. (8) Komisija priėmė galutinį neigiamą sprendimą dėl pagalbos, numatytos Įstatymo Nr. 209/99 4 straipsnyje. Šis sprendime, aiškiai pabrėžiama, kad jis nesusijęs su žemės ūkio veiklos ir vystymo paskoloms, kurių mokėjimo terminas buvo 1998 m. kovo 31 d., ir buvo pratęstas Įstatymo Nr. 290/99 4 straipsniu, ir joms nedaro poveikio. Todėl šias paskolas dar reikia įvertinti.

| (30) | Kitas, 5 straipsnyje minėtas Įstatymas Nr. 252/91, kuris iš dalies keičia Įstatymą Nr. 87/91 dėl neatidėliotinos pagalbos gyvulininkystei, yra teisinis pagrindas pagalbai įvairia forma teikti. Pagal šį įstatymą gyvulininkystės sektoriuje taikomos išskirtinės nacionalinės svarbos integruotų projektų forma įgyvendinamos, priemonės, kurioms leidžiama skirti atitinkamus asignavimus. Įstatymas taip pat skatina uždarų akcinių bendrovių steigimą, kuriose Žemės ūkio ministerijos turėtų ne mažiau nei 51 % akcijų ir būtų atsakinga už šias užduotis:






  a) | teikti paskolų garantijas; |
| --- | --- | --- |

(30)

Kitas, 5 straipsnyje minėtas Įstatymas Nr. 252/91, kuris iš dalies keičia Įstatymą Nr. 87/91 dėl neatidėliotinos pagalbos gyvulininkystei, yra teisinis pagrindas pagalbai įvairia forma teikti. Pagal šį įstatymą gyvulininkystės sektoriuje taikomos išskirtinės nacionalinės svarbos integruotų projektų forma įgyvendinamos, priemonės, kurioms leidžiama skirti atitinkamus asignavimus. Įstatymas taip pat skatina uždarų akcinių bendrovių steigimą, kuriose Žemės ūkio ministerijos turėtų ne mažiau nei 51 % akcijų ir būtų atsakinga už šias užduotis:

a)

teikti paskolų garantijas;

| b) | vykdyti investicijų finansavimo operacijas; |
| --- | --- |

b)

vykdyti investicijų finansavimo operacijas;

| c) | finansuoti pagalbą, skirtą įmonėms sanuoti, pertvarkyti ir likviduoti; |
| --- | --- |

c)

finansuoti pagalbą, skirtą įmonėms sanuoti, pertvarkyti ir likviduoti;

| d) | įsigyti įmonių, įsteigtų specialiems projektams įgyvendinti, akcijų. |
| --- | --- |

d)

įsigyti įmonių, įsteigtų specialiems projektams įgyvendinti, akcijų.

II.4.   Pagalbos gavėjai

| (31) | Gyvulininkystės sektoriaus ūkininkai, užsiimantys mėsos produktų gamyba, perdirbimu ir prekyba. |
| --- | --- |

(31)

Gyvulininkystės sektoriaus ūkininkai, užsiimantys mėsos produktų gamyba, perdirbimu ir prekyba.

II.5.   Finansinis paketas

| (32) | Dabartinį finansinį paketą, skirtą integruotiems projektams, sudaro: | Įstatymas Nr. 252/91: 97 015 515 581 ITL (apie 50 mln. EUR), |
| --- | --- | --- |

(32)

Dabartinį finansinį paketą, skirtą integruotiems projektams, sudaro:

Įstatymas Nr. 252/91: 97 015 515 581 ITL (apie 50 mln. EUR),

| | Įstatymas Nr. 67/88 (paskolos vystymui): 6 349 660 726 ITL (apie 3,280 mln. EUR), |
| --- | --- |

Įstatymas Nr. 67/88 (paskolos vystymui): 6 349 660 726 ITL (apie 3,280 mln. EUR),

| | Įstatymas Nr. 67/88 (paskolos skoloms konsoliduoti): 1 968 222 804 ITL (apie 1,016 mln. EUR). |
| --- | --- |

Įstatymas Nr. 67/88 (paskolos skoloms konsoliduoti): 1 968 222 804 ITL (apie 1,016 mln. EUR).

III.   SPRENDIMO INICIJUOTI PROCEDŪRĄ MOTYVAI

| (33) | Įstatymo Nr. 290/99 5 straipsnyje nustatytos sąlygas, pagal kurias subsidijos paskoloms pagal tam tikrus teisės aktus skiriamos ir tada, kai iš pradžių nustatytos sąlygos nėra įvykdomos. Priimdama sprendimą inicijuoti procedūrą, numatytą EB sutarties 88 straipsnio 2 dalyje, Komisija neturėjo informacijos apie įstatymus, minimus 5 straipsnyje, glaudžiai susijusius su šio straipsnio vertinimu. Komisijai paprašius Italijos valdžios institucijos jai pateikė abiejų įstatymų tekstus (Įstatymo Nr. 252/91 ir Įstatymo Nr. 67/88). Tačiau Komisijai priimant sprendimą inicijuoti procedūrą, numatytą EB sutarties 88 straipsnio 2 dalyje, Italijos valdžios institucijos dar nebuvo pateikusios išsamesnės informacijos ar papildomų duomenų apie svarstomus įstatymus ar apie juose minimas pagalbos priemones. Todėl Komisija negalėjo nustatyti, ar Įstatymo Nr. 290/99 5 straipsnis sietinas su pagalba, nurodyta EB sutarties 87 straipsnio 1 dalyje, kadangi Italijos valdžios institucijos tikslios informacijos nepateikė. Vis dėlto tokios priemonės, kuriomis leista tam tikriems ūkiams toliau gauti specialią pagalbą net ir tais atvejais, kuriais jie negalėjo įvykdyti visų iš pradžių nustatytų įsipareigojimų šiai pagalbai gauti, atrodo šiems ūkiams suteikė privalumų kitų ūkių, kurie tomis pačiomis sąlygomis įrodė galintys įvykdyti visus iš pradžių nustatytus įsipareigojimus, atžvilgiu. Todėl priemonės, numatytos 5 straipsnyje, suteikė bent jau prielaidą pagalbai, kurią, negavus informacijos iš Italijos valdžios institucijų, įmanoma patvirtinta tik inicijuojant procedūrą, numatytą EB sutarties 88 straipsnio 2 dalyje. |
| --- | --- |

(33)

Įstatymo Nr. 290/99 5 straipsnyje nustatytos sąlygas, pagal kurias subsidijos paskoloms pagal tam tikrus teisės aktus skiriamos ir tada, kai iš pradžių nustatytos sąlygos nėra įvykdomos. Priimdama sprendimą inicijuoti procedūrą, numatytą EB sutarties 88 straipsnio 2 dalyje, Komisija neturėjo informacijos apie įstatymus, minimus 5 straipsnyje, glaudžiai susijusius su šio straipsnio vertinimu. Komisijai paprašius Italijos valdžios institucijos jai pateikė abiejų įstatymų tekstus (Įstatymo Nr. 252/91 ir Įstatymo Nr. 67/88). Tačiau Komisijai priimant sprendimą inicijuoti procedūrą, numatytą EB sutarties 88 straipsnio 2 dalyje, Italijos valdžios institucijos dar nebuvo pateikusios išsamesnės informacijos ar papildomų duomenų apie svarstomus įstatymus ar apie juose minimas pagalbos priemones. Todėl Komisija negalėjo nustatyti, ar Įstatymo Nr. 290/99 5 straipsnis sietinas su pagalba, nurodyta EB sutarties 87 straipsnio 1 dalyje, kadangi Italijos valdžios institucijos tikslios informacijos nepateikė. Vis dėlto tokios priemonės, kuriomis leista tam tikriems ūkiams toliau gauti specialią pagalbą net ir tais atvejais, kuriais jie negalėjo įvykdyti visų iš pradžių nustatytų įsipareigojimų šiai pagalbai gauti, atrodo šiems ūkiams suteikė privalumų kitų ūkių, kurie tomis pačiomis sąlygomis įrodė galintys įvykdyti visus iš pradžių nustatytus įsipareigojimus, atžvilgiu. Todėl priemonės, numatytos 5 straipsnyje, suteikė bent jau prielaidą pagalbai, kurią, negavus informacijos iš Italijos valdžios institucijų, įmanoma patvirtinta tik inicijuojant procedūrą, numatytą EB sutarties 88 straipsnio 2 dalyje.

| (34) | Be to, Įstatymo Nr. 290/99 5 straipsnis negalėjo būti įvertintas neatsižvelgiant į teisės aktus, sudarančius teisinį pagrindą specialiai paramai gauti (subsidijas ir finansavimą), minimai Įstatymo Nr. 67/88 15 straipsnio 16 dalyje ir Įstatyme Nr. 252/91. Komisijai paprašius Italijos valdžios institucijos šių priemonių tekstai jai pateikė. Šie abu teisės aktai aiškiai numato valstybės pagalbą, remiantis EB sutarties 87 straipsnio 1 dalimi. Kalbant konkrečiau, Įstatymo Nr. 67/88 15 straipsnio 16 dalyje numatomas lengvatinių paskolų suteikimas žemės ūkio kooperatyvams ir jų susivienijimams. Jiems gali būti suteiktos 10 % neviršijančios palūkanų subsidijos. Tokios lengvatos pagalbą gaunančius ūkius išvaduoja nuo naštos mokėti palūkanų normą, taikytą rinkoje paskolos suteikimo metu, o kitiems šios pagalbos negaunantiems ūkiams ją mokėti tenka. Šiuo atveju minimos lengvatos būtų lygios palūkanų normos (9), taikomos rinkoje tuo metu, kai buvo suteikta paskola, ir faktiškai paskolos gavėjų, gavusių valstybės pagalbą, sumokėtų palūkanų normos (mažesnės) skirtumas. Tačiau Įstatymu Nr. 252/91 leidžiama skirti valstybės finansavimą įvairiems projektams gyvulininkystės sektoriuje įgyvendinti ir taip šių lėšų gavėjams sudaro palankesnes sąlygas palyginti su kitais ūkiais, kurie panašius projektus įgyvendina vien savo lėšomis. Dėl šių priežasčių atrodo, kad abi minėtos priemonės patenka į EB sutarties 87 straipsnio 1 dalies taikymo sritį. |
| --- | --- |

(34)

Be to, Įstatymo Nr. 290/99 5 straipsnis negalėjo būti įvertintas neatsižvelgiant į teisės aktus, sudarančius teisinį pagrindą specialiai paramai gauti (subsidijas ir finansavimą), minimai Įstatymo Nr. 67/88 15 straipsnio 16 dalyje ir Įstatyme Nr. 252/91. Komisijai paprašius Italijos valdžios institucijos šių priemonių tekstai jai pateikė. Šie abu teisės aktai aiškiai numato valstybės pagalbą, remiantis EB sutarties 87 straipsnio 1 dalimi. Kalbant konkrečiau, Įstatymo Nr. 67/88 15 straipsnio 16 dalyje numatomas lengvatinių paskolų suteikimas žemės ūkio kooperatyvams ir jų susivienijimams. Jiems gali būti suteiktos 10 % neviršijančios palūkanų subsidijos. Tokios lengvatos pagalbą gaunančius ūkius išvaduoja nuo naštos mokėti palūkanų normą, taikytą rinkoje paskolos suteikimo metu, o kitiems šios pagalbos negaunantiems ūkiams ją mokėti tenka. Šiuo atveju minimos lengvatos būtų lygios palūkanų normos (9), taikomos rinkoje tuo metu, kai buvo suteikta paskola, ir faktiškai paskolos gavėjų, gavusių valstybės pagalbą, sumokėtų palūkanų normos (mažesnės) skirtumas. Tačiau Įstatymu Nr. 252/91 leidžiama skirti valstybės finansavimą įvairiems projektams gyvulininkystės sektoriuje įgyvendinti ir taip šių lėšų gavėjams sudaro palankesnes sąlygas palyginti su kitais ūkiais, kurie panašius projektus įgyvendina vien savo lėšomis. Dėl šių priežasčių atrodo, kad abi minėtos priemonės patenka į EB sutarties 87 straipsnio 1 dalies taikymo sritį.

| (35) | Inicijuodama procedūrą Komisija negalėjo nustatyti šių pagalbos priemonių teisėtumo. Nepaisant pakartotinų raginimų (10), Italijos valdžios institucijos Komisijai iš esmės nepaaiškino, ar apie šiuos teisės aktus buvo pranešta pagal EB sutarties 88 straipsnio 3 dalį ir ar todėl juose numatytos priemonės laikomos esamos pagalbos schemos, kurią Komisija įvertino pagal 87, 88 ir 89 EB Sutarties straipsnius, dalimi, ar apie juos Komisijai pranešta nebuvo. |
| --- | --- |

(35)

Inicijuodama procedūrą Komisija negalėjo nustatyti šių pagalbos priemonių teisėtumo. Nepaisant pakartotinų raginimų (10), Italijos valdžios institucijos Komisijai iš esmės nepaaiškino, ar apie šiuos teisės aktus buvo pranešta pagal EB sutarties 88 straipsnio 3 dalį ir ar todėl juose numatytos priemonės laikomos esamos pagalbos schemos, kurią Komisija įvertino pagal 87, 88 ir 89 EB Sutarties straipsnius, dalimi, ar apie juos Komisijai pranešta nebuvo.

| (36) | Iš esmės Komisija abejojo dėl kai kurių minėtuose teisės aktuose nustatytų pagalbos programos aspektų suderinamumo su bendrosios rinkos principais. Remiantis tuo metu turėta informacija apie priemones, nurodytas Įstatymo Nr. 67/88 15 straipsnio 6 dalyje bei Įstatyme Nr. 252/91, gautą išanalizavus Komisijai pateiktus tekstus, būtų galima teigti, kad kai kurios priemonės iš tikrųjų galėjo būti laikomos pagalba veiklos išlaidoms sumažinti. Neturėdama tikslesnės ir detalesnės informacijos, kuri galėtų paneigti preliminarias nuostatas, Komisija dėl šios pagalbos buvo priversta laikytis neigiamos pozicijos. |
| --- | --- |

(36)

Iš esmės Komisija abejojo dėl kai kurių minėtuose teisės aktuose nustatytų pagalbos programos aspektų suderinamumo su bendrosios rinkos principais. Remiantis tuo metu turėta informacija apie priemones, nurodytas Įstatymo Nr. 67/88 15 straipsnio 6 dalyje bei Įstatyme Nr. 252/91, gautą išanalizavus Komisijai pateiktus tekstus, būtų galima teigti, kad kai kurios priemonės iš tikrųjų galėjo būti laikomos pagalba veiklos išlaidoms sumažinti. Neturėdama tikslesnės ir detalesnės informacijos, kuri galėtų paneigti preliminarias nuostatas, Komisija dėl šios pagalbos buvo priversta laikytis neigiamos pozicijos.

| (37) | Komisija sprendime inicijuoti procedūrą pagal Sutarties 88 straipsnio 2 dalį Italijos pareikalavo pateikti visą turimą informaciją apie sąlygas (palūkanų normą, galimas garantijas ir pan.), kuriomis pradžioje buvo teikiamos paskolos, kurių galiojimas pratęstas Įstatymo Nr. 290/99 4 straipsniu, bei pateikti informaciją apie bendrą suteiktų paskolų sumą bei nurodyti, ar minima pagalba įtraukta į esamą pagalbos schemą (jei taip, nurodyti, į kokią). Kadangi galutinis sprendimas dėl Įstatymo Nr. 290/99 4 straipsnio nebuvo susijęs ir nedarė poveikio žemės ūkio operacijų, veiklos ir tobulinimo paskoloms, kurių mokėjimo terminas buvo 1998 m. kovo 31 d., vėliau pratęstas Įstatymo Nr. 290/99 4 straipsniu. Šios paskolos turėjo būti išnagrinėtos siekiant patikrinti, ar minima pagalba būtų suteikta rinkos sąlygomis (tuo atveju būtų reikėję apibrėžti šias sąlygas), ar būtų įėjusi į esamas pagalbos programas, patvirtintas Komisijos (tuo atveju būtų reikėję apibrėžti tokias programas). |
| --- | --- |

(37)

Komisija sprendime inicijuoti procedūrą pagal Sutarties 88 straipsnio 2 dalį Italijos pareikalavo pateikti visą turimą informaciją apie sąlygas (palūkanų normą, galimas garantijas ir pan.), kuriomis pradžioje buvo teikiamos paskolos, kurių galiojimas pratęstas Įstatymo Nr. 290/99 4 straipsniu, bei pateikti informaciją apie bendrą suteiktų paskolų sumą bei nurodyti, ar minima pagalba įtraukta į esamą pagalbos schemą (jei taip, nurodyti, į kokią). Kadangi galutinis sprendimas dėl Įstatymo Nr. 290/99 4 straipsnio nebuvo susijęs ir nedarė poveikio žemės ūkio operacijų, veiklos ir tobulinimo paskoloms, kurių mokėjimo terminas buvo 1998 m. kovo 31 d., vėliau pratęstas Įstatymo Nr. 290/99 4 straipsniu. Šios paskolos turėjo būti išnagrinėtos siekiant patikrinti, ar minima pagalba būtų suteikta rinkos sąlygomis (tuo atveju būtų reikėję apibrėžti šias sąlygas), ar būtų įėjusi į esamas pagalbos programas, patvirtintas Komisijos (tuo atveju būtų reikėję apibrėžti tokias programas).

IV.   PRADĖJUS PROCEDŪRĄ ITALIJOS PATEIKTA INFORMACIJA

| (38) | Pradėjus procedūrą Italijos valdžios institucijos, atsakydamos į specialius Komisijos prašymus, pateikė išsamią informaciją 2000 m. gegužės 13 d., 2000 m. spalio 13 d., 2001 m. liepos 5 d., 2003 m. vasario 27 d. ir 2004 m. spalio 29 d. (užregistruotas 2004 m. lapkričio 3 d.) laiškuose. Šiuose laiškuose esanti informacija turi būti nagrinėjama ir vertinama bendrai, kadangi po išsamaus tyrimo Italijos valdžios institucijos patikslino kai kuriuos prieš tai pateiktus duomenis, ypač finansinius. Dėl to perduota informacija yra apibendrinta III.3 dalyje, kartu pateikiant nuorodas į susijusius laiškus. |
| --- | --- |

(38)

Pradėjus procedūrą Italijos valdžios institucijos, atsakydamos į specialius Komisijos prašymus, pateikė išsamią informaciją 2000 m. gegužės 13 d., 2000 m. spalio 13 d., 2001 m. liepos 5 d., 2003 m. vasario 27 d. ir 2004 m. spalio 29 d. (užregistruotas 2004 m. lapkričio 3 d.) laiškuose. Šiuose laiškuose esanti informacija turi būti nagrinėjama ir vertinama bendrai, kadangi po išsamaus tyrimo Italijos valdžios institucijos patikslino kai kuriuos prieš tai pateiktus duomenis, ypač finansinius. Dėl to perduota informacija yra apibendrinta III.3 dalyje, kartu pateikiant nuorodas į susijusius laiškus.

V.   TREČIŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS

| (39) | Komisija iš trečiųjų šalių gavo tik vieną laišką. 2000 m. birželio 30 d. gautas įmonių grupės pagal Įstatymus Nr. 252/91 ir Nr. 67/88 gavusios Italijos valdžios institucijų finansavimą, dėl kurio Komisija atlieka procedūrą, lyderio CONAZO laiškas. |
| --- | --- |

(39)

Komisija iš trečiųjų šalių gavo tik vieną laišką. 2000 m. birželio 30 d. gautas įmonių grupės pagal Įstatymus Nr. 252/91 ir Nr. 67/88 gavusios Italijos valdžios institucijų finansavimą, dėl kurio Komisija atlieka procedūrą, lyderio CONAZO laiškas.

| (40) | Laiške CONAZO išreiškia nuostabą dėl to, kad pradėdama procedūrą Komisija aiškiai pareiškė, kad ji nebuvo informuota apie Įstatymo Nr. 252/91 ir Įstatymo Nr. 67/88 egzistavimą, taigi ir apie tai, kad Italijos valdžios institucijos pagal minėtus Įstatymus suteikė pagalbą. |
| --- | --- |

(40)

Laiške CONAZO išreiškia nuostabą dėl to, kad pradėdama procedūrą Komisija aiškiai pareiškė, kad ji nebuvo informuota apie Įstatymo Nr. 252/91 ir Įstatymo Nr. 67/88 egzistavimą, taigi ir apie tai, kad Italijos valdžios institucijos pagal minėtus Įstatymus suteikė pagalbą.

| (41) | Anot šio kooperatyvo, Komisija negalėjo nežinoti apie esminę gyvulininkystės ir gyvulių skerdimo sektorių perorganizavimo programą, pradėtą Italijos valdžios institucijų 1986 m. Tame pačiame laiške CONAZO mini plačią minėtų sektorių pertvarkymo programą, 1991 m. numatytą CIPE (Comitato Interministeriale per la Programmazione Economica). Taip pat įmonė primena, dėl radikalių veiksmų, skerdimo sektoriuje labai sumažėjo skerdyklų skaičius: 9 dešimtmetyje jų buvo 8 500, o šiuo metu – 3 000. |
| --- | --- |

(41)

Anot šio kooperatyvo, Komisija negalėjo nežinoti apie esminę gyvulininkystės ir gyvulių skerdimo sektorių perorganizavimo programą, pradėtą Italijos valdžios institucijų 1986 m. Tame pačiame laiške CONAZO mini plačią minėtų sektorių pertvarkymo programą, 1991 m. numatytą CIPE (Comitato Interministeriale per la Programmazione Economica). Taip pat įmonė primena, dėl radikalių veiksmų, skerdimo sektoriuje labai sumažėjo skerdyklų skaičius: 9 dešimtmetyje jų buvo 8 500, o šiuo metu – 3 000.

VI.   ĮVERTINIMAS

| (42) | Remiantis Sutarties 87 straipsnio 1 dalimi, valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su bendrąja rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(42)

Remiantis Sutarties 87 straipsnio 1 dalimi, valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su bendrąja rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai.

| (43) | Sutarties 87 ir 88 straipsniai taikomi produktų, už kuriuos Italijos valdžios institucijos nusprendė suteikti pagalbą, gamybai ir prekybai jais. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1254/1999 40 straipsnis 1999 m. gegužės 17 d. dėl bendro galvijienos rinkos organizavimo (11) numato, kad, išskyrus atvejus, kai reglamente nustatyta kitaip, 87, 88 ir 89 Sutarties straipsniai yra taikomi galvijienos sektoriaus produktų gamybai ir prekybai jais. Tokia pati nuostata yra numatyta 1975 m. spalio 29 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2759/75 21 straipsnyje dėl bendro kiaulienos rinkos organizavimo (12) ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2529/2001 23 straipsnis 2001 m. gruodžio 19 d. dėl bendro avienos ir ožkienos rinkos organizavimo (13). |
| --- | --- |

(43)

Sutarties 87 ir 88 straipsniai taikomi produktų, už kuriuos Italijos valdžios institucijos nusprendė suteikti pagalbą, gamybai ir prekybai jais. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1254/1999 40 straipsnis 1999 m. gegužės 17 d. dėl bendro galvijienos rinkos organizavimo (11) numato, kad, išskyrus atvejus, kai reglamente nustatyta kitaip, 87, 88 ir 89 Sutarties straipsniai yra taikomi galvijienos sektoriaus produktų gamybai ir prekybai jais. Tokia pati nuostata yra numatyta 1975 m. spalio 29 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2759/75 21 straipsnyje dėl bendro kiaulienos rinkos organizavimo (12) ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2529/2001 23 straipsnis 2001 m. gruodžio 19 d. dėl bendro avienos ir ožkienos rinkos organizavimo (13).

VI.1.   Pagalba

| (44) | Įstatymo Nr. 290/99 5 straipsnyje nustatyti atvejai, kuriais subsidijų išmokėjimas paskoloms, nustatytoms pagal tam tikrus teisės aktus galioja ir tada, jei tam tikros pirminės sąlygos nebūtų įvykdytos. Kadangi taikant priemonę tam tikriems ūkiams suteikiama galimybė toliau gauti specialią pagalbą net ir tais atvejais, kai jie nebuvo pajėgūs įvykdyti visų pirminių įsipareigojimų šiai pagalbai gauti, tai šiems ūkiams suteikia palankesnes sąlygas palyginti su ūkiais, kurie tomis pačiomis sąlygomis įrodė esą pajėgūs įvykdyti visus pirminius įsipareigojimus. |
| --- | --- |

(44)

Įstatymo Nr. 290/99 5 straipsnyje nustatyti atvejai, kuriais subsidijų išmokėjimas paskoloms, nustatytoms pagal tam tikrus teisės aktus galioja ir tada, jei tam tikros pirminės sąlygos nebūtų įvykdytos. Kadangi taikant priemonę tam tikriems ūkiams suteikiama galimybė toliau gauti specialią pagalbą net ir tais atvejais, kai jie nebuvo pajėgūs įvykdyti visų pirminių įsipareigojimų šiai pagalbai gauti, tai šiems ūkiams suteikia palankesnes sąlygas palyginti su ūkiais, kurie tomis pačiomis sąlygomis įrodė esą pajėgūs įvykdyti visus pirminius įsipareigojimus.

| (45) | Be to, šio straipsnio negalima vertinti neatsižvelgiant į teisės aktus, sudarančius teisinį pagrindą specialiai paramai, nurodytai Įstatymo Nr. 67/88 15 straipsnio 16 dalyje ir Įstatyme Nr. 252/91, gauti (palūkanų subsidijos ir finansavimas). Kaip jau išdėstyta 37 ir 39 konstatuojamosiose dalyse, šie abu teisės aktai aiškiai numato valstybės pagalbą remiantis EB sutarties 87 straipsnio 1 dalimi. Kalbant konkrečiau, Įstatymo Nr. 67/88 15 straipsnio 16 dalyje nustatytas lengvatinių paskolų teikimo žemės ūkio kooperatyvams ir jų susivienijimams, galimybė. Jiems gali būti teikiamos ne didesnės nei 10 % palūkanų subsidijos. Tai reiškia, ūkiams suteikdama pagalbą valstybė palengvina mokėtinų palūkanų (galiojančių rinkoje tuo metu, kai buvo suteikta paskola) naštą, o tokios pagalbos negaunantiems ūkiams jas tenka mokėti. Šiuo atveju minimos lengvatos būtų lygios palūkanų normos, taikomos rinkoje tuo metu, kai buvo suteikta paskola, ir faktiškai paskolos gavėjų, gavusių valstybės pagalbą, sumokėtų palūkanų normos (mažesnės) skirtumas. |
| --- | --- |

(45)

Be to, šio straipsnio negalima vertinti neatsižvelgiant į teisės aktus, sudarančius teisinį pagrindą specialiai paramai, nurodytai Įstatymo Nr. 67/88 15 straipsnio 16 dalyje ir Įstatyme Nr. 252/91, gauti (palūkanų subsidijos ir finansavimas). Kaip jau išdėstyta 37 ir 39 konstatuojamosiose dalyse, šie abu teisės aktai aiškiai numato valstybės pagalbą remiantis EB sutarties 87 straipsnio 1 dalimi. Kalbant konkrečiau, Įstatymo Nr. 67/88 15 straipsnio 16 dalyje nustatytas lengvatinių paskolų teikimo žemės ūkio kooperatyvams ir jų susivienijimams, galimybė. Jiems gali būti teikiamos ne didesnės nei 10 % palūkanų subsidijos. Tai reiškia, ūkiams suteikdama pagalbą valstybė palengvina mokėtinų palūkanų (galiojančių rinkoje tuo metu, kai buvo suteikta paskola) naštą, o tokios pagalbos negaunantiems ūkiams jas tenka mokėti. Šiuo atveju minimos lengvatos būtų lygios palūkanų normos, taikomos rinkoje tuo metu, kai buvo suteikta paskola, ir faktiškai paskolos gavėjų, gavusių valstybės pagalbą, sumokėtų palūkanų normos (mažesnės) skirtumas.

| (46) | Įstatymu Nr. 252/91 leidžiama skirti valstybės finansavimą įvairiems projektams gyvulininkystės sektoriuje įgyvendinti ir taip šių lėšų gavėjams sudaromos palankesnes sąlygos palyginti su kitais ūkiais, kurie panašius projektus įgyvendina vien savo lėšomis. Pagal Teisingumo Teismo praktiką, įmonės konkurencinės padėties pagerėjimas dėl finansinės valstybės pagalbos gali iškreipti konkurencijos su kitomis konkuruojančiomis įmonėmis, kurios negauna tokios paramos, sąlygas. Be to, prekybos gyvulininkystės produktais Bendrijos vidaus rinkoje apimtis yra labai didelė (14), todėl tokios priemonės gali iškreipti konkurenciją ir daryti įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(46)

Įstatymu Nr. 252/91 leidžiama skirti valstybės finansavimą įvairiems projektams gyvulininkystės sektoriuje įgyvendinti ir taip šių lėšų gavėjams sudaromos palankesnes sąlygos palyginti su kitais ūkiais, kurie panašius projektus įgyvendina vien savo lėšomis. Pagal Teisingumo Teismo praktiką, įmonės konkurencinės padėties pagerėjimas dėl finansinės valstybės pagalbos gali iškreipti konkurencijos su kitomis konkuruojančiomis įmonėmis, kurios negauna tokios paramos, sąlygas. Be to, prekybos gyvulininkystės produktais Bendrijos vidaus rinkoje apimtis yra labai didelė (14), todėl tokios priemonės gali iškreipti konkurenciją ir daryti įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai.

| (47) | Taigi Komisija daro išvadą, kad aptariamai priemonei taikytinas EB sutarties 87 straipsnio 1 dalyje nustatytas draudimas. |
| --- | --- |

(47)

Taigi Komisija daro išvadą, kad aptariamai priemonei taikytinas EB sutarties 87 straipsnio 1 dalyje nustatytas draudimas.

VI.1. a)   Pagalbos suderinamumas

| (48) | Be 87 straipsnio 1 dalyje nustatyto draudimo, jo 2 ir 3 dalyse nurodomos išimtys. |
| --- | --- |

(48)

Be 87 straipsnio 1 dalyje nustatyto draudimo, jo 2 ir 3 dalyse nurodomos išimtys.

| (49) | 87 straipsnio 2 dalyje numatytos išimtys netaikytinos atsižvelgiant į nagrinėjamos pagalbos pobūdį ir jos tikslus. Iš tikrųjų Italija nepatvirtino, ar taikoma 87 straipsnio 2 dalis. |
| --- | --- |

(49)

87 straipsnio 2 dalyje numatytos išimtys netaikytinos atsižvelgiant į nagrinėjamos pagalbos pobūdį ir jos tikslus. Iš tikrųjų Italija nepatvirtino, ar taikoma 87 straipsnio 2 dalis.

| (50) | 87 straipsnio 3 dalyje patikslinamos aplinkybės, kuriomis valstybės pagalba gali būti laikoma suderinama su bendrąja rinka. Suderinamumas su bendrąja rinka turi būti įvertintas Bendrijos, o ne vienos valstybės narės mastu. |
| --- | --- |

(50)

87 straipsnio 3 dalyje patikslinamos aplinkybės, kuriomis valstybės pagalba gali būti laikoma suderinama su bendrąja rinka. Suderinamumas su bendrąja rinka turi būti įvertintas Bendrijos, o ne vienos valstybės narės mastu.

| (51) | 87 straipsnio 3 dalies a punktas akivaizdžiai netaikytinas, kadangi pagalba nėra skirta ekonominio vystymo skatinimui regionuose, kuriuose yra neįprastai žemas pragyvenimo lygis arba didelis nedarbas. |
| --- | --- |

(51)

87 straipsnio 3 dalies a punktas akivaizdžiai netaikytinas, kadangi pagalba nėra skirta ekonominio vystymo skatinimui regionuose, kuriuose yra neįprastai žemas pragyvenimo lygis arba didelis nedarbas.

| (52) | 87 straipsnio 3 dalies b punkto požiūriu aptariama pagalba nėra skirta bendriems Europos interesams svarbių projektų įgyvendinimui ir negali būti priemone dideliems Italijos ekonomikos sutrikimams atitaisyti. |
| --- | --- |

(52)

87 straipsnio 3 dalies b punkto požiūriu aptariama pagalba nėra skirta bendriems Europos interesams svarbių projektų įgyvendinimui ir negali būti priemone dideliems Italijos ekonomikos sutrikimams atitaisyti.

| (53) | Pagalba nėra skirta ir pritaikyta skatinti 87 straipsnio 3 dalies d punkte nurodytus tikslus. |
| --- | --- |

(53)

Pagalba nėra skirta ir pritaikyta skatinti 87 straipsnio 3 dalies d punkte nurodytus tikslus.

| (54) | Remiantis Sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punktu, pagalba gali būti laikoma neprieštaraujančia bendrajai rinkai, jei yra skirta tam tikros ekonominės veiklos rūšių arba tam tikrų ekonomikos sričių plėtrai skatinti ir jei ji netrikdo prekybos sąlygų taip, kad prieštarautų bendram interesui. Todėl paskelbta pagalbos programa turi būti įvertinta atsižvelgiant į šį straipsnį ir specialias aptariamu atveju taikomas nuostatas. |
| --- | --- |

(54)

Remiantis Sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punktu, pagalba gali būti laikoma neprieštaraujančia bendrajai rinkai, jei yra skirta tam tikros ekonominės veiklos rūšių arba tam tikrų ekonomikos sričių plėtrai skatinti ir jei ji netrikdo prekybos sąlygų taip, kad prieštarautų bendram interesui. Todėl paskelbta pagalbos programa turi būti įvertinta atsižvelgiant į šį straipsnį ir specialias aptariamu atveju taikomas nuostatas.

| (55) | Visi pagal Įstatymą Nr. 67/88 ir Įstatymą Nr. 252/91 pagalbą gavę integruoti projektai buvo patvirtinti iki 1992 m. gruodžio 31 d. (15). Atitinkami finansiniai įsipareigojimai taip pat patvirtinti iki minėtos datos. Apie aptariamą pagalbą Komisijai pranešta nebuvo, todėl ji yra neteisėta Reglamento (EB) Nr. 659/1999 1 straipsnio f punkto požiūriu. Pagal Bendrijos gairių dėl valstybės pagalbos žemės ūkio sektoriuje 23.3 punktą (16), Reglamento (EB) Nr. 659/1999 1 straipsnio f punkto požiūriu neteisėta pagalba turi būti vertinama pagal tos pagalbos skyrimo metu galiojusias taisykles ir gaires. |
| --- | --- |

(55)

Visi pagal Įstatymą Nr. 67/88 ir Įstatymą Nr. 252/91 pagalbą gavę integruoti projektai buvo patvirtinti iki 1992 m. gruodžio 31 d. (15). Atitinkami finansiniai įsipareigojimai taip pat patvirtinti iki minėtos datos. Apie aptariamą pagalbą Komisijai pranešta nebuvo, todėl ji yra neteisėta Reglamento (EB) Nr. 659/1999 1 straipsnio f punkto požiūriu. Pagal Bendrijos gairių dėl valstybės pagalbos žemės ūkio sektoriuje 23.3 punktą (16), Reglamento (EB) Nr. 659/1999 1 straipsnio f punkto požiūriu neteisėta pagalba turi būti vertinama pagal tos pagalbos skyrimo metu galiojusias taisykles ir gaires.

| (56) | Italijos valdžios institucijų teigimu, visa suteikta pagalba susijusi investicijomis, atliktomis įgyvendinant penkis patvirtintus integruotus projektus (17). Investicijos buvo atliktos pirminės gamybos pakopos (gyvulininkystė) ir žemės ūkio produktų perdirbimo bei prekybos srityse. |
| --- | --- |

(56)

Italijos valdžios institucijų teigimu, visa suteikta pagalba susijusi investicijomis, atliktomis įgyvendinant penkis patvirtintus integruotus projektus (17). Investicijos buvo atliktos pirminės gamybos pakopos (gyvulininkystė) ir žemės ūkio produktų perdirbimo bei prekybos srityse.

| (57) | Finansavimo reikalavimus atitinkančiomis laikomos investicijos pirmiausia skiriamos technologiniam ir sanitariniam modernizavimui, skerdyklų infrastruktūros stiprinimui, subproduktų panaudojimui ir šalinimui, mėsos apdorojimo ir pakavimo linijų, patalpų ir įrenginių pritaikymui produktų prekinei išvaizdai pagerinti, apdorojimo ir gamybos įrenginių įsigijimui, siekiant pagerinti gamybos technologijas, įrenginių, skirtų paskatinti kokybės procesų raidą, įsigijimui. Vertinant projektus, buvo atsižvelgta ir investicijas į nematerialųjį turtą, pvz., rinkodarą ar patentus, tačiau tokios investicijos finansuotos nebuvo. |
| --- | --- |

(57)

Finansavimo reikalavimus atitinkančiomis laikomos investicijos pirmiausia skiriamos technologiniam ir sanitariniam modernizavimui, skerdyklų infrastruktūros stiprinimui, subproduktų panaudojimui ir šalinimui, mėsos apdorojimo ir pakavimo linijų, patalpų ir įrenginių pritaikymui produktų prekinei išvaizdai pagerinti, apdorojimo ir gamybos įrenginių įsigijimui, siekiant pagerinti gamybos technologijas, įrenginių, skirtų paskatinti kokybės procesų raidą, įsigijimui. Vertinant projektus, buvo atsižvelgta ir investicijas į nematerialųjį turtą, pvz., rinkodarą ar patentus, tačiau tokios investicijos finansuotos nebuvo.

| (58) | Finansavimo reikalavimų neatitinkančiomis buvo laikomos tokios išlaidos:






  — | reklaminė ir populiarinimo veikla, |
| --- | --- | --- |

(58)

Finansavimo reikalavimų neatitinkančiomis buvo laikomos tokios išlaidos:

—

reklaminė ir populiarinimo veikla,

| — | investicijos į nematerialųjį turtą, pvz., prekės ženklus, |
| --- | --- |

—

investicijos į nematerialųjį turtą, pvz., prekės ženklus,

| — | projektavimo ir statybos išlaidos, |
| --- | --- |

—

projektavimo ir statybos išlaidos,

| — | teisinės, administracinės ar mokesčių išlaidos. |
| --- | --- |

—

teisinės, administracinės ar mokesčių išlaidos.

VI.1. a) 1   Investicijos, susijusios su žemės ūkio produktų perdirbimu ir prekyba

| (59) | Projektų ir su jais susijusių įsipareigojimų tvirtinimo metu Komisija bendrajai rinkai neprieštaraujančiomis laikė visas investicijas, kurių pagalbos intensyvumas neviršijo maksimalaus leistino pagalbos intensyvumo dydžio, kurį Komisija šiame sektoriuje paprastai laiko priimtinu, t. y. 55 % (75 % 1 tikslo regionuose) projektams, kurie atitinka sektorių programą ar bendrus Reglamente (EEB) Nr. 866/90 nustatytus kriterijus (18), 35 % (50 % 1 tikslo regionuose) visiems kitiems projektams, jeigu jie atitinka atrankos kriterijus, nustatytus 1990 m. birželio 7 d. Komisijos sprendimo dėl investicijų, kurios galėtų būti finansuojamos pagal reglamentus (EB) Nr. 866/90 ir (EEB) Nr. 867/90, naudojamus su tam tikru priderinimu prie Sutarties 87 straipsnio, priede. |
| --- | --- |

(59)

Projektų ir su jais susijusių įsipareigojimų tvirtinimo metu Komisija bendrajai rinkai neprieštaraujančiomis laikė visas investicijas, kurių pagalbos intensyvumas neviršijo maksimalaus leistino pagalbos intensyvumo dydžio, kurį Komisija šiame sektoriuje paprastai laiko priimtinu, t. y. 55 % (75 % 1 tikslo regionuose) projektams, kurie atitinka sektorių programą ar bendrus Reglamente (EEB) Nr. 866/90 nustatytus kriterijus (18), 35 % (50 % 1 tikslo regionuose) visiems kitiems projektams, jeigu jie atitinka atrankos kriterijus, nustatytus 1990 m. birželio 7 d. Komisijos sprendimo dėl investicijų, kurios galėtų būti finansuojamos pagal reglamentus (EB) Nr. 866/90 ir (EEB) Nr. 867/90, naudojamus su tam tikru priderinimu prie Sutarties 87 straipsnio, priede.

| (60) | Todėl būtina patikrinti, ar finansuotos investicijos iš tikrųjų atitiko Reglamento (EEB) Nr. 866/90 reikalavimus bei sektoriaus apribojimus, nustatytus 1990 m. birželio 7 d. Komisijos sprendime. Minėto sprendimo priedo 2.10 punkte, susijusiame su mėsos ir kiaušinių sektoriumi, nustatytos prioritetines investicijų kryptis, t. y. tos investicijos, kurioms Komisija teikia pirmenybę, kadangi laikoma, kad jos geriau už kitas galėtų palengvinti tam tikro sektoriaus vystymą. |
| --- | --- |

(60)

Todėl būtina patikrinti, ar finansuotos investicijos iš tikrųjų atitiko Reglamento (EEB) Nr. 866/90 reikalavimus bei sektoriaus apribojimus, nustatytus 1990 m. birželio 7 d. Komisijos sprendime. Minėto sprendimo priedo 2.10 punkte, susijusiame su mėsos ir kiaušinių sektoriumi, nustatytos prioritetines investicijų kryptis, t. y. tos investicijos, kurioms Komisija teikia pirmenybę, kadangi laikoma, kad jos geriau už kitas galėtų palengvinti tam tikro sektoriaus vystymą.

| (61) | Prioritetinių investicijų krypčių klausimu, Komisija pirmenybę teikia išpjaustymo cechų prie skerdyklų įrengimui, ypač tose gamybos vietose, kur šio tipo įrenginių nėra. Be to, minėtame punkte nenurodomos investicijos, skirtos kiaulių, galvijų, avių ir naminių paukščių skerdyklų pajėgumui didinti, išskyrus tuos atvejus, kuriais ta pati ar kita įmonės nutrauktų lygiaverčio pajėgumo struktūros veiklą, arba kiaulių, galvijų, avių ir naminių paukščių (išskyrus vištas) auginimo atveju, regiono gamybos lygis rodytų gamybos pajėgumų mažėjimą. |
| --- | --- |

(61)

Prioritetinių investicijų krypčių klausimu, Komisija pirmenybę teikia išpjaustymo cechų prie skerdyklų įrengimui, ypač tose gamybos vietose, kur šio tipo įrenginių nėra. Be to, minėtame punkte nenurodomos investicijos, skirtos kiaulių, galvijų, avių ir naminių paukščių skerdyklų pajėgumui didinti, išskyrus tuos atvejus, kuriais ta pati ar kita įmonės nutrauktų lygiaverčio pajėgumo struktūros veiklą, arba kiaulių, galvijų, avių ir naminių paukščių (išskyrus vištas) auginimo atveju, regiono gamybos lygis rodytų gamybos pajėgumų mažėjimą.

| (62) | Todėl, Italijos valdžios institucijų teigimu, iš visų investicijų tik kelios buvo skirtos išpjaustymo cechams įrengti. Kadangi Italijos valdžios institucijos negali patikslinti, kokia investicijų dalis buvo skirta išpjaustymo cechams, būtina išsiaiškinti, ar aptariamos investicijos priklauso tokiam investicijų tipui, kuris aiškiai nėra įtrauktas į 2.10 punktą, t. y. ar tos investicijos paskatino skerdyklų pajėgumo didėjimą, nebent ta pati ar kita įmonės nutraukė lygiaverčio pajėgumo struktūros veiklą (19). |
| --- | --- |

(62)

Todėl, Italijos valdžios institucijų teigimu, iš visų investicijų tik kelios buvo skirtos išpjaustymo cechams įrengti. Kadangi Italijos valdžios institucijos negali patikslinti, kokia investicijų dalis buvo skirta išpjaustymo cechams, būtina išsiaiškinti, ar aptariamos investicijos priklauso tokiam investicijų tipui, kuris aiškiai nėra įtrauktas į 2.10 punktą, t. y. ar tos investicijos paskatino skerdyklų pajėgumo didėjimą, nebent ta pati ar kita įmonės nutraukė lygiaverčio pajėgumo struktūros veiklą (19).

| (63) | 2001 m. liepos 12 d. laiške Italijos valdžios institucijos pabrėžė, kad skerdyklų, perdirbimo, žemės ūkio produktų prekybos sektoriuose buvo investuota, įgyvendinus septynis projektus. Italijos valdžios institucijos pateikė duomenis, kurie parodo, kad kiekvienos projekte dalyvaujančios skerdyklos ex post skerdimo pajėgumas bendrai yra mažesnis nei ex post skerdimo pajėgumus, t. y. 30 vnt./val. Todėl tai atitinka Sprendimo 90/342/CEE priedo 2.10 punkto reikalavimą. |
| --- | --- |

(63)

2001 m. liepos 12 d. laiške Italijos valdžios institucijos pabrėžė, kad skerdyklų, perdirbimo, žemės ūkio produktų prekybos sektoriuose buvo investuota, įgyvendinus septynis projektus. Italijos valdžios institucijos pateikė duomenis, kurie parodo, kad kiekvienos projekte dalyvaujančios skerdyklos ex post skerdimo pajėgumas bendrai yra mažesnis nei ex post skerdimo pajėgumus, t. y. 30 vnt./val. Todėl tai atitinka Sprendimo 90/342/CEE priedo 2.10 punkto reikalavimą.

| (64) | Pagalbos intensyvumas, išreikštas pagalbos subsidijų ekvivalentais, taikant pagal metodą, aprašytą Bendrijos gairėse dėl valstybės pagalbos regionams (20) ir įtraukiant visomis formomis suteiktą valstybės pagalbą pagal Įstatymus Nr. 252/91 ir Nr. 67/88 (Įstatymas Nr. 290/1999 nekeitė pagalbos intensyvumo, apimties ir pagalbos gavėjų, minimų Įstatymuose Nr. 252/91 ir Nr. 67/88), neviršijo 75 % pagalbos rodiklio (investicijoms 1 tikslo regionuose) ir 55 % rodiklio, tuo metu leistino investicijoms 1 tikslo regionams nepriklausančiose vietose, susijusioms su žemės ūkio produktų perdirbimu ir prekyba. Taigi nepriklausomai nuo geografinės investicijų padėties visos nagrinėjamos investicijos atitiko maksimalų leistinos pagalbos intensyvumo dydį, nustatytą tuo metu galiojančių Bendrijos teisės aktų, kaip nurodyta 1 lentelėje:
  1 lentelė
  Investicijos perdirbimo ir prekybos sektoriuje | | Finansuotinos išlaidos (ITL) | Bendras įnašas (ITL) | % |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CONAZO | Investicijos mažiau palankiose ūkininkauti vietovėse | 4 972 623 097 | 3 729 467 323 | 75,00 % |
| | Investicijos į kitose vietovėse | 48 753 248 149 | 26 480 183 539 | 54,31 % |
| FIORUCCI | Investicijos | 39 831 488 798 | 14 170 000 000 | 35,57 % |
| GUARDAMIGLIO | Investicijos | 15 296 548 104 | 5 477 000 000 | 35,81 % |
| INALCA | Investicijos | 139 597 581 320 | 42 502 000 000 | 30,45 % |
| PRUNOTTO | Investicijos | 4 243 327 136 | 1 930 000 000 | 45,48 % |
| CAMALLEVAMENTI | Investicijos | 4 667 623 201 | 2 567 192 000 | 55,00 % |
| C.L.S.M. | Investicijos | 6 067 000 000 | 3 260 533 100 | 53,74 % |

(64)

Pagalbos intensyvumas, išreikštas pagalbos subsidijų ekvivalentais, taikant pagal metodą, aprašytą Bendrijos gairėse dėl valstybės pagalbos regionams (20) ir įtraukiant visomis formomis suteiktą valstybės pagalbą pagal Įstatymus Nr. 252/91 ir Nr. 67/88 (Įstatymas Nr. 290/1999 nekeitė pagalbos intensyvumo, apimties ir pagalbos gavėjų, minimų Įstatymuose Nr. 252/91 ir Nr. 67/88), neviršijo 75 % pagalbos rodiklio (investicijoms 1 tikslo regionuose) ir 55 % rodiklio, tuo metu leistino investicijoms 1 tikslo regionams nepriklausančiose vietose, susijusioms su žemės ūkio produktų perdirbimu ir prekyba. Taigi nepriklausomai nuo geografinės investicijų padėties visos nagrinėjamos investicijos atitiko maksimalų leistinos pagalbos intensyvumo dydį, nustatytą tuo metu galiojančių Bendrijos teisės aktų, kaip nurodyta 1 lentelėje:

1 lentelė

Investicijos perdirbimo ir prekybos sektoriuje

Finansuotinos išlaidos (ITL)

Bendras įnašas (ITL)

%

CONAZO

Investicijos mažiau palankiose ūkininkauti vietovėse

4 972 623 097

3 729 467 323

75,00 %

Investicijos į kitose vietovėse

48 753 248 149

26 480 183 539

54,31 %

FIORUCCI

Investicijos

39 831 488 798

14 170 000 000

35,57 %

GUARDAMIGLIO

Investicijos

15 296 548 104

5 477 000 000

35,81 %

INALCA

Investicijos

139 597 581 320

42 502 000 000

30,45 %

PRUNOTTO

Investicijos

4 243 327 136

1 930 000 000

45,48 %

CAMALLEVAMENTI

Investicijos

4 667 623 201

2 567 192 000

55,00 %

C.L.S.M.

Investicijos

6 067 000 000

3 260 533 100

53,74 %

| (65) | Pagal Reglamento (EEB) Nr. 866/90 11 straipsnį aptariamos priemonės yra skirtos žemės ūkio produktų pakavimo, saugojimo, apdorojimo ir perdirbimo arba subproduktų ar pramoninių atliekų perdirbimo racionalizavimui bei vystymui. Taip pat šios priemonės skirtos pateikimo į rinką gerinimui (įskaitant ir kainodaros skaidrumo gerinimą), naujų perdirbimo technologijų pritaikymui (įskaitant naujų arba subproduktų vystymą ar naujų rinkų paiešką), novatoriškoms investicijoms ir produktų kokybės gerinimui. |
| --- | --- |

(65)

Pagal Reglamento (EEB) Nr. 866/90 11 straipsnį aptariamos priemonės yra skirtos žemės ūkio produktų pakavimo, saugojimo, apdorojimo ir perdirbimo arba subproduktų ar pramoninių atliekų perdirbimo racionalizavimui bei vystymui. Taip pat šios priemonės skirtos pateikimo į rinką gerinimui (įskaitant ir kainodaros skaidrumo gerinimą), naujų perdirbimo technologijų pritaikymui (įskaitant naujų arba subproduktų vystymą ar naujų rinkų paiešką), novatoriškoms investicijoms ir produktų kokybės gerinimui.

| (66) | Finansavimo reikalavimus atitinkančios išlaidos, remiantis Reglamento (EB) Nr. 866/90 11 straipsnio 3 dalimi, gali būti skirtos tik:






  — | nekilnojamajam turtui, išskyrus žemės sklypams, įsigyti, |
| --- | --- | --- |

(66)

Finansavimo reikalavimus atitinkančios išlaidos, remiantis Reglamento (EB) Nr. 866/90 11 straipsnio 3 dalimi, gali būti skirtos tik:

—

nekilnojamajam turtui, išskyrus žemės sklypams, įsigyti,

| — | naujai įrangai ir įrenginiams, įskaitant kompiuterinę ir programinę įrangą, įsigyti, |
| --- | --- |

—

naujai įrangai ir įrenginiams, įskaitant kompiuterinę ir programinę įrangą, įsigyti,

| — | bendrosios išlaidos, ypač skirtos architektų, inžinierių, konsultantų paslaugoms apmokėti ir išlaidos galimybių studijoms (ne daugiau nei 12 % minėtų išlaidų). |
| --- | --- |

—

bendrosios išlaidos, ypač skirtos architektų, inžinierių, konsultantų paslaugoms apmokėti ir išlaidos galimybių studijoms (ne daugiau nei 12 % minėtų išlaidų).

| (67) | Kaip parodoma toliau (žr. 80–98 punktus), finansinio subalansavimo poreikiai nebuvo įtraukti į finansuotinas išlaidas, kurios buvo apskaičiuotos tik pagal išlaidas, tiesiogiai susijusias su investicijomis ir su finansavimo reikalavimus atitinkančiomis išlaidomis. Be to, CIPE programa aiškiai siekė užtikrinti nuoseklumą ir suderinamumą su bendro rinkų organizavimo normomis. |
| --- | --- |

(67)

Kaip parodoma toliau (žr. 80–98 punktus), finansinio subalansavimo poreikiai nebuvo įtraukti į finansuotinas išlaidas, kurios buvo apskaičiuotos tik pagal išlaidas, tiesiogiai susijusias su investicijomis ir su finansavimo reikalavimus atitinkančiomis išlaidomis. Be to, CIPE programa aiškiai siekė užtikrinti nuoseklumą ir suderinamumą su bendro rinkų organizavimo normomis.

| (68) | Atsižvelgiant į pirmiau pateikiamus teiginius, Italijos valdžios institucijų suteikta pagalba, skirta atlikti numatytoms investicijoms pagal prieš tai aprašytus integruotus projektus, yra suderinama su bendrąja rinka, remiantis EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punktu. Tačiau tai galioja tik faktinėms investicijoms skirtai pagalbai, ir netaikoma pagalbai, suteiktai įmonių finansų balansui išlyginti ir paskolų konsolidavimo pagalbai, kuri bus įvertinta tolimesniuose punktuose. |
| --- | --- |

(68)

Atsižvelgiant į pirmiau pateikiamus teiginius, Italijos valdžios institucijų suteikta pagalba, skirta atlikti numatytoms investicijoms pagal prieš tai aprašytus integruotus projektus, yra suderinama su bendrąja rinka, remiantis EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punktu. Tačiau tai galioja tik faktinėms investicijoms skirtai pagalbai, ir netaikoma pagalbai, suteiktai įmonių finansų balansui išlyginti ir paskolų konsolidavimo pagalbai, kuri bus įvertinta tolimesniuose punktuose.

VI.1. a) 2.   Ūkiams skirtos investicijos

| (69) | Kaip jau paaiškinta, aptariama programoje taip pat numatyta pagalba, skirta investicijomis į pirminės gamybos pakopą. Ji buvo suteikta atskiroms bendrovių grupėms kaip vieno projekto su dėtinėms dalims. |
| --- | --- |

(69)

Kaip jau paaiškinta, aptariama programoje taip pat numatyta pagalba, skirta investicijomis į pirminės gamybos pakopą. Ji buvo suteikta atskiroms bendrovių grupėms kaip vieno projekto su dėtinėms dalims.

| (70) | Pagalba buvo suteikta CONAZO, GEA ir „Val di Cesola“ (21) įmonėms. Finansavimo reikalavimus atitinkančių išlaidų ir visos gautos pagalbos duomenys pateikiami 2 lentelėje:
  2 lentelė
  Investicijos į gamybos sektorių | Bendra finansavimo reikalavimus atitinkančių išlaidų suma ITL | Bendra pagalbos suma ITL | % |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| CONAZO | 7 652 930 000 | 2 678 525 500 | 35,00 % |
| G E A | 2 368 708 000 | 558 831 181 | 23,59 % |
| „Val di Cesola“ | 553 923 850 | 278 830 197 | 50,34 % |

(70)

Pagalba buvo suteikta CONAZO, GEA ir „Val di Cesola“ (21) įmonėms. Finansavimo reikalavimus atitinkančių išlaidų ir visos gautos pagalbos duomenys pateikiami 2 lentelėje:

2 lentelė

Investicijos į gamybos sektorių

Bendra finansavimo reikalavimus atitinkančių išlaidų suma ITL

Bendra pagalbos suma ITL

%

CONAZO

7 652 930 000

2 678 525 500

35,00 %

G E A

2 368 708 000

558 831 181

23,59 %

„Val di Cesola“

553 923 850

278 830 197

50,34 %

| (71) | Tuo metu, kai buvo tvirtinami įvairūs projektai ir su jais susijusių išteklių paskirstymas, pagalba investicijoms į įmones buvo įvertinta pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 2328/91 dėl žemės ūkio struktūrų efektyvumo gerinimo nuostatas (22). Reglamentas, kuris įvedė dalinio finansavimo sistemą, skirtą ūkių efektyvumui pagerinti, buvo taikytas individualioms įmonėms. Šiame reglamente buvo numatyta nustatyti bendrų veiksmų pagrindus, pagal kuriuos valstybėms narėms leidžiama ar jos įpareigojamos įgyvendinti tam tikrą skaičių pagalbos schemų, kurioms būtų skiriamas dalinis Bendrijos finansavimas. Reglamente taip pat buvo nustatytos gairės dėl tam tikrų rūšių valstybės pagalbos teikimo sąlygų. Reglamento (EEB) Nr. 2328/91 35 straipsnyje buvo apibrėžtos sąlygos, kuriomis valstybėms narėms leidžiama suteikti valstybės pagalbą, skirtą reglamento nustatytiems tikslams pasiekti. Konkrečiau, 35 straipsnyje nurodoma, kad reglamentas „nepažeidžia valstybių narių teisės reglamento aptariamame sektoriuje, išskyrus sektorių, reglamentuojamą 2 straipsnio, 6 ir 9 straipsnių, 11 straipsnio, 12 straipsnio 2, 3 ir 4 dalių ir 17 straipsnio, imtis papildomų pagalbos priemonių, kurių sąlygos ir suteikimo būdai skirtųsi nuo tų, kurios numatytos reglamente, ar kurių sumos viršija maksimumą, numatytą reglamente, jeigu šių priemonių bus imtasi remiantis Sutarties 92, 93 ir 94 straipsniais“. 35 straipsnio 2 dalis nustato, kad „išskyrus Sutarties 92 straipsnio 2 dalį, 92, 93 ir 94 straipsnių nuostatos netaikomos 2 straipsnio, 6–9 straipsnių, 11 straipsnio, 12 straipsnio 2, 3 ir 4 dalių, ir 17 straipsnio nuostatomis reglamentuojamoms pagalbos priemonėms“. |
| --- | --- |

(71)

Tuo metu, kai buvo tvirtinami įvairūs projektai ir su jais susijusių išteklių paskirstymas, pagalba investicijoms į įmones buvo įvertinta pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 2328/91 dėl žemės ūkio struktūrų efektyvumo gerinimo nuostatas (22). Reglamentas, kuris įvedė dalinio finansavimo sistemą, skirtą ūkių efektyvumui pagerinti, buvo taikytas individualioms įmonėms. Šiame reglamente buvo numatyta nustatyti bendrų veiksmų pagrindus, pagal kuriuos valstybėms narėms leidžiama ar jos įpareigojamos įgyvendinti tam tikrą skaičių pagalbos schemų, kurioms būtų skiriamas dalinis Bendrijos finansavimas. Reglamente taip pat buvo nustatytos gairės dėl tam tikrų rūšių valstybės pagalbos teikimo sąlygų. Reglamento (EEB) Nr. 2328/91 35 straipsnyje buvo apibrėžtos sąlygos, kuriomis valstybėms narėms leidžiama suteikti valstybės pagalbą, skirtą reglamento nustatytiems tikslams pasiekti. Konkrečiau, 35 straipsnyje nurodoma, kad reglamentas „nepažeidžia valstybių narių teisės reglamento aptariamame sektoriuje, išskyrus sektorių, reglamentuojamą 2 straipsnio, 6 ir 9 straipsnių, 11 straipsnio, 12 straipsnio 2, 3 ir 4 dalių ir 17 straipsnio, imtis papildomų pagalbos priemonių, kurių sąlygos ir suteikimo būdai skirtųsi nuo tų, kurios numatytos reglamente, ar kurių sumos viršija maksimumą, numatytą reglamente, jeigu šių priemonių bus imtasi remiantis Sutarties 92, 93 ir 94 straipsniais“. 35 straipsnio 2 dalis nustato, kad „išskyrus Sutarties 92 straipsnio 2 dalį, 92, 93 ir 94 straipsnių nuostatos netaikomos 2 straipsnio, 6–9 straipsnių, 11 straipsnio, 12 straipsnio 2, 3 ir 4 dalių, ir 17 straipsnio nuostatomis reglamentuojamoms pagalbos priemonėms“.

| (72) | Taigi pagalbos tipai, kuriuos valstybėms narėms buvo leidžiama suteikti, buvo aiškiai apibrėžti 35 straipsnio nuostatose, kurios apriboja valstybių narių intervencijas valstybės pagalbos forma. Paprastai pagal procedūrą, numatomą to paties reglamento dėl Bendrijos bendro finansavimo arba pagal Sutarties 87 ir 88 straipsnius, susijusius su valstybine pagalba, valstybės narės privalėjo Komisijai pranešti apie visus sprendimus teikti pagalbą veiklai, kuriai taikomas reglamentas. Italijos valdžios institucijos pagal procedūrą, numatytą Reglamento (EEB) Nr. 2328/91, siekiant gauti dalinį Bendrijos finansavimą, arba teikti pagalbą pagal to paties reglamento 12 straipsnio 2, 3 ir 4 dalis, apie aptariamą pagalbą Komisijai nepranešė. Todėl tokia pagalba turi būti įvertinta atsižvelgiant į Sutarties 87, 88 ir 89 straipsnius bei laikantis reglamente numatytų ribų ir sąlygų. |
| --- | --- |

(72)

Taigi pagalbos tipai, kuriuos valstybėms narėms buvo leidžiama suteikti, buvo aiškiai apibrėžti 35 straipsnio nuostatose, kurios apriboja valstybių narių intervencijas valstybės pagalbos forma. Paprastai pagal procedūrą, numatomą to paties reglamento dėl Bendrijos bendro finansavimo arba pagal Sutarties 87 ir 88 straipsnius, susijusius su valstybine pagalba, valstybės narės privalėjo Komisijai pranešti apie visus sprendimus teikti pagalbą veiklai, kuriai taikomas reglamentas. Italijos valdžios institucijos pagal procedūrą, numatytą Reglamento (EEB) Nr. 2328/91, siekiant gauti dalinį Bendrijos finansavimą, arba teikti pagalbą pagal to paties reglamento 12 straipsnio 2, 3 ir 4 dalis, apie aptariamą pagalbą Komisijai nepranešė. Todėl tokia pagalba turi būti įvertinta atsižvelgiant į Sutarties 87, 88 ir 89 straipsnius bei laikantis reglamente numatytų ribų ir sąlygų.

| (73) | Reglamente (EEB) Nr. 2328/91 patikslinami investicijų tipai, kuriuos valstybėms narėms leista finansuoti išskirtinai savo lėšomis. Kaip nurodoma Sutarties 35 straipsnyje, Sutarties 87, 88 ir 89 straipsniai netaikomi 12 straipsnio 2, 3 ir 4 dalims. Todėl aptariama pagalba gali būti vertinama tik pagal Reglamento (EEB) Nr. 2328/91 12 straipsnio 1 ir 5 dalis. |
| --- | --- |

(73)

Reglamente (EEB) Nr. 2328/91 patikslinami investicijų tipai, kuriuos valstybėms narėms leista finansuoti išskirtinai savo lėšomis. Kaip nurodoma Sutarties 35 straipsnyje, Sutarties 87, 88 ir 89 straipsniai netaikomi 12 straipsnio 2, 3 ir 4 dalims. Todėl aptariama pagalba gali būti vertinama tik pagal Reglamento (EEB) Nr. 2328/91 12 straipsnio 1 ir 5 dalis.

| (74) | 12 straipsnio 1 dalyje nurodyta pagalba yra papildomos paramos priemonės, kurias be Bendrijos finansuojamos paramos schemos, taikomos remiantis Reglamentu (EEB) Nr. 2328/91, griežtai apibrėžtomis sąlygomis valstybės narės gali teikti papildomai. Tokia papildoma pagalba gali būti suteikta tik įmonėms, atitinkančioms visas sąlygas, nustatytas reglamente (5–9 straipsniai) dėl teisės gauti Bendrijos paramą, ir tik siekiant papildyti prieš tai patvirtintą bendrai finansuojamą paramą. Aptariama parama nepatenka į šios straipsnio dalies taikymo sritį, kadangi toje dalyje aptariama tik parama, kuri papildo prieš tai patvirtintą bendrai finansuojamą paramą. |
| --- | --- |

(74)

12 straipsnio 1 dalyje nurodyta pagalba yra papildomos paramos priemonės, kurias be Bendrijos finansuojamos paramos schemos, taikomos remiantis Reglamentu (EEB) Nr. 2328/91, griežtai apibrėžtomis sąlygomis valstybės narės gali teikti papildomai. Tokia papildoma pagalba gali būti suteikta tik įmonėms, atitinkančioms visas sąlygas, nustatytas reglamente (5–9 straipsniai) dėl teisės gauti Bendrijos paramą, ir tik siekiant papildyti prieš tai patvirtintą bendrai finansuojamą paramą. Aptariama parama nepatenka į šios straipsnio dalies taikymo sritį, kadangi toje dalyje aptariama tik parama, kuri papildo prieš tai patvirtintą bendrai finansuojamą paramą.

| (75) | 12 straipsnio 5 dalyje patikslinami paramos investicijoms, kurioms negalioja draudimai ir apribojimai, numatyti kitų straipsnio nuostatų, ir kurios iš esmės galėjo būti leidžiamos, tipai:






  — | paramos priemonės žemei įsigyti, |
| --- | --- | --- |

(75)

12 straipsnio 5 dalyje patikslinami paramos investicijoms, kurioms negalioja draudimai ir apribojimai, numatyti kitų straipsnio nuostatų, ir kurios iš esmės galėjo būti leidžiamos, tipai:

—

paramos priemonės žemei įsigyti,

| — | lengvatinis veiklos kreditas, išduodamas laikui, ne ilgesniam nei vienerių žemės ūkio metų laikotarpiui, |
| --- | --- |

—

lengvatinis veiklos kreditas, išduodamas laikui, ne ilgesniam nei vienerių žemės ūkio metų laikotarpiui,

| — | paramos priemonės veisliniams patinams įsigyti, |
| --- | --- |

—

paramos priemonės veisliniams patinams įsigyti,

| — | paskolų, įskaitant palūkanas, garantijos, |
| --- | --- |

—

paskolų, įskaitant palūkanas, garantijos,

| — | priemonės investicijoms į aplinkos apsaugą ir jos gerinimą, jeigu dėl jų nedidėja gamybos apimtys, |
| --- | --- |

—

priemonės investicijoms į aplinkos apsaugą ir jos gerinimą, jeigu dėl jų nedidėja gamybos apimtys,

| — | priemonės investicijoms, nukreiptoms į higieninių sąlygų gerinimą ūkiuose bei į gyvulių gerovę pagal Bendrijos normas ar pagal valstybines normas, kai jos yra griežtesnės už Bendrijos normas, jeigu dėl minėtų investicijų nedidėja gamybos apimtys ir jeigu jos atitinka Sutarties 87 ir 88 straipsnių nuostatas (anksčiau buvusių 92 ir 93 straipsnių). |
| --- | --- |

—

priemonės investicijoms, nukreiptoms į higieninių sąlygų gerinimą ūkiuose bei į gyvulių gerovę pagal Bendrijos normas ar pagal valstybines normas, kai jos yra griežtesnės už Bendrijos normas, jeigu dėl minėtų investicijų nedidėja gamybos apimtys ir jeigu jos atitinka Sutarties 87 ir 88 straipsnių nuostatas (anksčiau buvusių 92 ir 93 straipsnių).

| (76) | 2000 m. spalio 13 d. laiške Italijos valdžios institucijos pareiškė, kad investicijoms į pirminę gamybos pakopą pagal Įstatymą Nr. 252/91 buvo skirta parama tik trims projektams. Aptariamos investicijos buvo nukreiptos į gyvulių reprodukcijos centrų pertvarkymą ir gerinimą siekiant sumažinti gamybos išlaidas, pagerinti kokybę, gyvulių higienines sąlygas ir jų gerovę. Kitaip tariant, investicijos leido pagerinti patalpų ventiliaciją, sumažinti gyvulių tankumą, pagerinti apšvietimą, aprūpinimą vandeniu ir t. t. Italijos valdžios institucijos patikino, kad pagalba buvo suteikta investicijoms, kuriomis siekiama aukštesnių nei bendrųjų standartų gyvulių higienos ir gerovės srityje, nustatytų Direktyvoje 91/629/EEB (23) ir Direktyvoje 91/630/EEB (24). 2004 m. lapkričio 24 d. laiške, užregistruotame 2004 m. gruodžio 3 d., Italijos valdžios institucijos sudarė investicijų sąrašą, siekdamos parodyti, kad investicijos buvo nukreiptos į gyvulių gerovės ir higienos gerinimą, ir kad jomis buvo siekiama aukštesnių nei tuo metu galiojusių standartų gyvulių gerovės ir higienos srityje. Visus finansuotus projektus prižiūrėjo speciali ministerijos ir regiono tikrinimo komisija, siekdama patikrinti, ar projekto tikslai pasiekti. |
| --- | --- |

(76)

2000 m. spalio 13 d. laiške Italijos valdžios institucijos pareiškė, kad investicijoms į pirminę gamybos pakopą pagal Įstatymą Nr. 252/91 buvo skirta parama tik trims projektams. Aptariamos investicijos buvo nukreiptos į gyvulių reprodukcijos centrų pertvarkymą ir gerinimą siekiant sumažinti gamybos išlaidas, pagerinti kokybę, gyvulių higienines sąlygas ir jų gerovę. Kitaip tariant, investicijos leido pagerinti patalpų ventiliaciją, sumažinti gyvulių tankumą, pagerinti apšvietimą, aprūpinimą vandeniu ir t. t. Italijos valdžios institucijos patikino, kad pagalba buvo suteikta investicijoms, kuriomis siekiama aukštesnių nei bendrųjų standartų gyvulių higienos ir gerovės srityje, nustatytų Direktyvoje 91/629/EEB (23) ir Direktyvoje 91/630/EEB (24). 2004 m. lapkričio 24 d. laiške, užregistruotame 2004 m. gruodžio 3 d., Italijos valdžios institucijos sudarė investicijų sąrašą, siekdamos parodyti, kad investicijos buvo nukreiptos į gyvulių gerovės ir higienos gerinimą, ir kad jomis buvo siekiama aukštesnių nei tuo metu galiojusių standartų gyvulių gerovės ir higienos srityje. Visus finansuotus projektus prižiūrėjo speciali ministerijos ir regiono tikrinimo komisija, siekdama patikrinti, ar projekto tikslai pasiekti.

| (77) | Reglamente nustatytas maksimalus pagalbos intensyvumas (35 % ir 75 % mažiau palankiose ūkininkauti vietovėse), įskaitant ir investicijoms skirtas valstybės pagalbos lėšas, nebuvo viršytas. |
| --- | --- |

(77)

Reglamente nustatytas maksimalus pagalbos intensyvumas (35 % ir 75 % mažiau palankiose ūkininkauti vietovėse), įskaitant ir investicijoms skirtas valstybės pagalbos lėšas, nebuvo viršytas.

| (78) | Be to, Italijos valdžios institucijos patikino, kad bendras gyvulių skaičius po investicijų nepadidėjo ir kad visos investicijos buvo atliktos laikantis Reglamento (EEB) Nr. 2328/91 6 straipsnio. |
| --- | --- |

(78)

Be to, Italijos valdžios institucijos patikino, kad bendras gyvulių skaičius po investicijų nepadidėjo ir kad visos investicijos buvo atliktos laikantis Reglamento (EEB) Nr. 2328/91 6 straipsnio.

| (79) | Kaip vėliau patikslinama VI skyriaus 1 dalies a punkto 3 papunktyje, į finansavimo reikalavimus atitinkančias išlaidas neįtrauktos nei finansinio subalansavimo, nei skolų konsolidavimo reikmės. |
| --- | --- |

(79)

Kaip vėliau patikslinama VI skyriaus 1 dalies a punkto 3 papunktyje, į finansavimo reikalavimus atitinkančias išlaidas neįtrauktos nei finansinio subalansavimo, nei skolų konsolidavimo reikmės.

| (80) | Atsižvelgdama į ankstesnius svarstymus, Italijos valdžios institucijų suteikta pagalba, skirta prieš tai minėtoms investicijoms į pirminės pakopos gamybą, yra suderinama su bendrąja rinka pagal EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punktą. |
| --- | --- |

(80)

Atsižvelgdama į ankstesnius svarstymus, Italijos valdžios institucijų suteikta pagalba, skirta prieš tai minėtoms investicijoms į pirminės pakopos gamybą, yra suderinama su bendrąja rinka pagal EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punktą.

VI.1. a) 3.   Parama įmonių finansų balansui išlyginti ir skoloms konsoliduoti

| (81) | 5 straipsnio 2 dalyje patikslinama, kad, kaip jau minėta pirmesnėje dalyje, Įstatymo Nr. 290/99 5 straipsnio 2 dalyje nustatoma, kad palūkanų subsidijoms, nustatytoms pagal Įstatymo Nr. 67/88 15 straipsnio 16 dalį, skirtoms vystymui ir skolų konsolidavimui, taikomos ir tuo atveju, kai integruotas projektas, patvirtintas Įstatymo Nr. 87/90 1 straipsniu, pakeistu Įstatymo Nr. 252/91 1 straipsniu, įvykdomas tik iš dalies, su sąlyga, kad paskolos gavėjas įvykdo jam tenkančią integruoto projekto dalį. 5 straipsnio 3 dalyje nustatyta, kad paskolų, gautų pagal minėtą įstatymą, palūkanų subsidijos, skirtos tik skoloms konsoliduoti, galioja ir tada, jei integruotas projektas įvykdomas iš dalies arba neįvykdomas visiškai, su sąlyga, kad paskolos gavėjas pristato savo investicinį projektą, kuris turi būti įvykdomas panaudojant dalį suteiktos paskolos. |
| --- | --- |

(81)

5 straipsnio 2 dalyje patikslinama, kad, kaip jau minėta pirmesnėje dalyje, Įstatymo Nr. 290/99 5 straipsnio 2 dalyje nustatoma, kad palūkanų subsidijoms, nustatytoms pagal Įstatymo Nr. 67/88 15 straipsnio 16 dalį, skirtoms vystymui ir skolų konsolidavimui, taikomos ir tuo atveju, kai integruotas projektas, patvirtintas Įstatymo Nr. 87/90 1 straipsniu, pakeistu Įstatymo Nr. 252/91 1 straipsniu, įvykdomas tik iš dalies, su sąlyga, kad paskolos gavėjas įvykdo jam tenkančią integruoto projekto dalį. 5 straipsnio 3 dalyje nustatyta, kad paskolų, gautų pagal minėtą įstatymą, palūkanų subsidijos, skirtos tik skoloms konsoliduoti, galioja ir tada, jei integruotas projektas įvykdomas iš dalies arba neįvykdomas visiškai, su sąlyga, kad paskolos gavėjas pristato savo investicinį projektą, kuris turi būti įvykdomas panaudojant dalį suteiktos paskolos.

| (82) | Įstatymo nr. 290/99 5 straipsnyje minimos palūkanų subsidijos, kuris pirmiausi įvertina Komisija, yra numatytos Įstatymo Nr. 67/88. Šio Įstatymo, dėl kurio Komisija buvo nusprendusi pradėti procedūrą, 15 straipsnio 16 dalyje nustatyta, kad kooperatyvai ir jų susivienijimai gali imti paskolas, neviršijančias 700 mlrd. ITL (Italijos lirų) skerdykloms statyti, pertvarkyti ir plėsti. Taip pat numatyta, kad minėtos paskolos, neviršijant 100 mlrd. ITL 1988 m. ir 50 mlrd. ITL 1989 m., gali būti skirtos skoloms, susijusioms su minėtomis skerdyklomis, konsoliduoti. |
| --- | --- |

(82)

Įstatymo nr. 290/99 5 straipsnyje minimos palūkanų subsidijos, kuris pirmiausi įvertina Komisija, yra numatytos Įstatymo Nr. 67/88. Šio Įstatymo, dėl kurio Komisija buvo nusprendusi pradėti procedūrą, 15 straipsnio 16 dalyje nustatyta, kad kooperatyvai ir jų susivienijimai gali imti paskolas, neviršijančias 700 mlrd. ITL (Italijos lirų) skerdykloms statyti, pertvarkyti ir plėsti. Taip pat numatyta, kad minėtos paskolos, neviršijant 100 mlrd. ITL 1988 m. ir 50 mlrd. ITL 1989 m., gali būti skirtos skoloms, susijusioms su minėtomis skerdyklomis, konsoliduoti.

| (83) | Todėl ir Įstatymo Nr. 290/99 5 straipsnyje, ir Įstatymo Nr. 67/88 15 straipsnio 16 dalyje numatoma galimybė numatytus asignavimus taip pat panaudoti skoloms konsoliduoti. |
| --- | --- |

(83)

Todėl ir Įstatymo Nr. 290/99 5 straipsnyje, ir Įstatymo Nr. 67/88 15 straipsnio 16 dalyje numatoma galimybė numatytus asignavimus taip pat panaudoti skoloms konsoliduoti.

| (84) | Be to, pagal Italijos valdžios institucijų laiške, kuriuo atsakoma į Komisijos dėl Įstatymo Nr. 252/91 inicijuotą procedūrą (25), pateiktą informaciją, valstybė atsižvelgė ir į vadinamas „finansinio subalansavimo reikmes“. Italijos valdžios institucijų teigimu, projektui įgyvendinti prireikė daug lėšų: jų prireikė ir vystymo projektui įgyvendinti, ir dėl jo kilusiam finansų balanso išlyginimo poreikiams patenkinti (26). „Finansinio subalansavimo“ reikalavimai buvo vertinami, kaip atskira nuo investicijų dalis, kadangi jie yra labai susiję su finansams minėtų investicijų padarytu poveikiu. |
| --- | --- |

(84)

Be to, pagal Italijos valdžios institucijų laiške, kuriuo atsakoma į Komisijos dėl Įstatymo Nr. 252/91 inicijuotą procedūrą (25), pateiktą informaciją, valstybė atsižvelgė ir į vadinamas „finansinio subalansavimo reikmes“. Italijos valdžios institucijų teigimu, projektui įgyvendinti prireikė daug lėšų: jų prireikė ir vystymo projektui įgyvendinti, ir dėl jo kilusiam finansų balanso išlyginimo poreikiams patenkinti (26). „Finansinio subalansavimo“ reikalavimai buvo vertinami, kaip atskira nuo investicijų dalis, kadangi jie yra labai susiję su finansams minėtų investicijų padarytu poveikiu.

| (85) | Atsižvelgiant į pirmiau pateiktą informaciją, akivaizdu, kad Italijos valdžios institucijų įmonių projektams suteikti finansiniai asignavimai iš tikrųjų buvo skirti sumažinti šioms įmonėms dėl aptariamų investicijų atsiradusią, bet tiesiogiai su jomis nesusijusią, finansinę naštą. |
| --- | --- |

(85)

Atsižvelgiant į pirmiau pateiktą informaciją, akivaizdu, kad Italijos valdžios institucijų įmonių projektams suteikti finansiniai asignavimai iš tikrųjų buvo skirti sumažinti šioms įmonėms dėl aptariamų investicijų atsiradusią, bet tiesiogiai su jomis nesusijusią, finansinę naštą.

| (86) | Komisija nuolat reiškė abejones dėl paramos skoloms konsoliduoti, numatytos Įstatyme Nr. 67/88, ir paramos finansų balansui išlyginti, teikiamos pagal Įstatymą Nr. 252/91, suderinamumo su bendrąja rinka. Italijos valdžios institucijos 2000 m. gegužės 18 d. laišku dėl procedūros iniciavimo patvirtino, kad abi šios paramos priemonės buvo suteiktos dėl atliktų investicijų pagal numatytus integruotus projektus. Iš tikrųjų Italijos valdžios institucijos pareiškė, kad tame pačiame Įstatyme Nr. 67/88 skolų konsolidavimo pripažinimas siejamas su visišku investicinių projektų užbaigimu. Jų nuomone, paskolos konsolidavimui paskirtis buvo kooperatyvus suteikti apyvartinių lėšų ir tai atitinka subsidijų paskirtį. Tokia paskola buvo finansinė operacija, susijusi su investiciniu projektu. |
| --- | --- |

(86)

Komisija nuolat reiškė abejones dėl paramos skoloms konsoliduoti, numatytos Įstatyme Nr. 67/88, ir paramos finansų balansui išlyginti, teikiamos pagal Įstatymą Nr. 252/91, suderinamumo su bendrąja rinka. Italijos valdžios institucijos 2000 m. gegužės 18 d. laišku dėl procedūros iniciavimo patvirtino, kad abi šios paramos priemonės buvo suteiktos dėl atliktų investicijų pagal numatytus integruotus projektus. Iš tikrųjų Italijos valdžios institucijos pareiškė, kad tame pačiame Įstatyme Nr. 67/88 skolų konsolidavimo pripažinimas siejamas su visišku investicinių projektų užbaigimu. Jų nuomone, paskolos konsolidavimui paskirtis buvo kooperatyvus suteikti apyvartinių lėšų ir tai atitinka subsidijų paskirtį. Tokia paskola buvo finansinė operacija, susijusi su investiciniu projektu.

| (87) | Nepaisydama šių teiginių Komisija išreiškė abejones dėl minėtos pagalbos, ji teigė, kad, priešingai nei tvirtina Italijos valdžios institucijos, pateiktas aprašymas ir Įstatymų tekstai, atrodo, jog parama skirta jos gavėjams siekiant padėti jiems susidoroti su finansiniais sunkumais, ir nebuvo susijusi su realiomis investicijomis. Komisija abejones išreiškiančiame laiške paragino Italijos valdžios institucijas patikslinti, ar aptariama parama atitinka galutines nuostatas, taikytinas tuo metu, kai parama buvo suteikta. |
| --- | --- |

(87)

Nepaisydama šių teiginių Komisija išreiškė abejones dėl minėtos pagalbos, ji teigė, kad, priešingai nei tvirtina Italijos valdžios institucijos, pateiktas aprašymas ir Įstatymų tekstai, atrodo, jog parama skirta jos gavėjams siekiant padėti jiems susidoroti su finansiniais sunkumais, ir nebuvo susijusi su realiomis investicijomis. Komisija abejones išreiškiančiame laiške paragino Italijos valdžios institucijas patikslinti, ar aptariama parama atitinka galutines nuostatas, taikytinas tuo metu, kai parama buvo suteikta.

| (88) | Atsakydamos į minėtą laišką (27), Italijos valdžios institucijos pareiškė, kad, kalbant apie finansinį subalansavimą, numatyti finansiniai veiksmai atsižvelgė į kiekvieno integruoto projekto bendrą finansinį poreikį. Šį bendrą finansinį poreikį sudarė pačios investicijos ir finansinis subalansavimas, kurio negalima viršyti daugiau nei 50 % bendro finansinio poreikio. Taigi finansinis subalansavimas garantavo finansinių sąnaudų, susijusių su atliktomis investicijomis, mokėjimą. |
| --- | --- |

(88)

Atsakydamos į minėtą laišką (27), Italijos valdžios institucijos pareiškė, kad, kalbant apie finansinį subalansavimą, numatyti finansiniai veiksmai atsižvelgė į kiekvieno integruoto projekto bendrą finansinį poreikį. Šį bendrą finansinį poreikį sudarė pačios investicijos ir finansinis subalansavimas, kurio negalima viršyti daugiau nei 50 % bendro finansinio poreikio. Taigi finansinis subalansavimas garantavo finansinių sąnaudų, susijusių su atliktomis investicijomis, mokėjimą.

| (89) | Komisijai pateikus pastabas šiuo konkrečiu klausimu Italijos valdžios institucijos 2004 m. spalio 29 d. laiške, užregistruotame 2004 m. lapkričio 3 d., numatė atsieti finansinio subalansavimo išlaidas nuo finansavimo reikalavimus atitinkančių išlaidų. Todėl įmonių finansinio subalansavimo poreikiai, anksčiau priskirta finansuojamoms išlaidoms, susijusioms su investicijomis, buvo atskirti. Tai reiškia, kad finansuotinos išlaidos yra tik tiesiogiai su atliktomis investicijomis, kurioms pagal prieš tai minėtas sąlygas skirtas finansavimas, susijusios išlaidos. Iš tikrųjų finansinis subalansavimo poreikiams nebuvo papildomai pervesta valstybės lėšų įmonėms, kurios pradėjo integruotus projektus, bet tie poreikiai nuo pat pradžių buvo įtraukti į finansuojamo reikalavimus atitinkančias išlaidas. |
| --- | --- |

(89)

Komisijai pateikus pastabas šiuo konkrečiu klausimu Italijos valdžios institucijos 2004 m. spalio 29 d. laiške, užregistruotame 2004 m. lapkričio 3 d., numatė atsieti finansinio subalansavimo išlaidas nuo finansavimo reikalavimus atitinkančių išlaidų. Todėl įmonių finansinio subalansavimo poreikiai, anksčiau priskirta finansuojamoms išlaidoms, susijusioms su investicijomis, buvo atskirti. Tai reiškia, kad finansuotinos išlaidos yra tik tiesiogiai su atliktomis investicijomis, kurioms pagal prieš tai minėtas sąlygas skirtas finansavimas, susijusios išlaidos. Iš tikrųjų finansinis subalansavimo poreikiams nebuvo papildomai pervesta valstybės lėšų įmonėms, kurios pradėjo integruotus projektus, bet tie poreikiai nuo pat pradžių buvo įtraukti į finansuojamo reikalavimus atitinkančias išlaidas.

| (90) | Pagal naują skaičiavimą (pagal kurį finansinio subalansavimo poreikiai neįtraukiami į finansavimo reikalavimus atitinkančias išlaidas), pagalbos, kurią gavo du kooperatyvai (CONAZO ir „Consorzio latterie sociali mantovane“), intensyvumas yra ribojamas iki 35 % pirminei produkcijai, iki 55 % perdirbimo ir prekybos sektoriui įprastinėse vietovėse ir iki 75 % mažiau palankiose ūkininkauti vietovėse, kaip nurodoma šioje lentelėje:
  3 lentelė
  Finansinis subalansavimas | Finansavimo reikalavimus atitinkančios išlaidos ITL | Valstybės pagalba (Įstatymas NR. 252/91) | % |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| CONAZO |
| Gamyba | 7 652 930 000 | 2 678 525 500 | 35,00 |
| Perdirbimas mažiau palankiose ūkininkauti vietovėse | 4 972 623 097 | 3 729 467 323 | 75,00 |
| Perdirbimas | 48 753 248 149 | 20 700 797 658 | 42,46 |
| Iš viso CONAZO | 61 378 801 246 | 27 108 790 481 | 44,16 |
| Consorzio Latterie Sociali Mantovane |
| Perdirbimas mažiau palankiose ūkininkauti vietovėse | 6 067 000 000 | 3 260 533 100 | 53,74 |

(90)

Pagal naują skaičiavimą (pagal kurį finansinio subalansavimo poreikiai neįtraukiami į finansavimo reikalavimus atitinkančias išlaidas), pagalbos, kurią gavo du kooperatyvai (CONAZO ir „Consorzio latterie sociali mantovane“), intensyvumas yra ribojamas iki 35 % pirminei produkcijai, iki 55 % perdirbimo ir prekybos sektoriui įprastinėse vietovėse ir iki 75 % mažiau palankiose ūkininkauti vietovėse, kaip nurodoma šioje lentelėje:

3 lentelė

Finansinis subalansavimas

Finansavimo reikalavimus atitinkančios išlaidos ITL

Valstybės pagalba (Įstatymas NR. 252/91)

%

CONAZO

Gamyba

7 652 930 000

2 678 525 500

35,00

Perdirbimas mažiau palankiose ūkininkauti vietovėse

4 972 623 097

3 729 467 323

75,00

Perdirbimas

48 753 248 149

20 700 797 658

42,46

Iš viso CONAZO

61 378 801 246

27 108 790 481

44,16

Consorzio Latterie Sociali Mantovane

Perdirbimas mažiau palankiose ūkininkauti vietovėse

6 067 000 000

3 260 533 100

53,74

| (91) | Skolų konsolidavimo klausimu Italijos valdžios institucijos patikslino, kad skolų konsolidavimo finansavimas buvo taip pat buvo nukreiptas ir į „paskolų vystymui“ finansavimą, t. y. paskolų, susijusių su integruotų projektų vykdymu, kurioms nepakako pagal Įstatymą Nr. 252/91 skirtų lėšų, ir „paskolų konsolidavimui“, skirtų ankstesnėms investicijoms finansuoti. |
| --- | --- |

(91)

Skolų konsolidavimo klausimu Italijos valdžios institucijos patikslino, kad skolų konsolidavimo finansavimas buvo taip pat buvo nukreiptas ir į „paskolų vystymui“ finansavimą, t. y. paskolų, susijusių su integruotų projektų vykdymu, kurioms nepakako pagal Įstatymą Nr. 252/91 skirtų lėšų, ir „paskolų konsolidavimui“, skirtų ankstesnėms investicijoms finansuoti.

| (92) | „Vystymo paskolos“ teikiamos integruotiems projektams, finansuojamiems pagal Įstatymą Nr. 252/91 tomis pačiomis sąlygomis. Tokios paskolos buvo suteiktos įmonėms CONAZO, GEA ir „Val di Cesola“. Šių bendrasis paskolų subsidijos ekvivalentas buvo įtrauktas į bendrą pagalbos intensyvumą, o maksimalus subsidijos ekvivalentas išvedamas sudėjus visą pagalbą, suteiktą subsidijų forma pagal Įstatymą Nr. 252/91 ir paskolų vystymui forma pagal Įstatymo Nr. 67/88. Bendras pagalbos intensyvumas atitiko tuo metu Komisijos leistiną intensyvumą (kaip nurodyta 2 lentelėje). |
| --- | --- |

(92)

„Vystymo paskolos“ teikiamos integruotiems projektams, finansuojamiems pagal Įstatymą Nr. 252/91 tomis pačiomis sąlygomis. Tokios paskolos buvo suteiktos įmonėms CONAZO, GEA ir „Val di Cesola“. Šių bendrasis paskolų subsidijos ekvivalentas buvo įtrauktas į bendrą pagalbos intensyvumą, o maksimalus subsidijos ekvivalentas išvedamas sudėjus visą pagalbą, suteiktą subsidijų forma pagal Įstatymą Nr. 252/91 ir paskolų vystymui forma pagal Įstatymo Nr. 67/88. Bendras pagalbos intensyvumas atitiko tuo metu Komisijos leistiną intensyvumą (kaip nurodyta 2 lentelėje).

| (93) | Tačiau vien CONAZO suteiktos „paskolos vystymui“ yra susijusios su prieš tai atliktomis investicijomis ir yra skirtos tam, kad sumažintų paskolų, skirtų ankstesnėms investicijoms, finansavimo išlaidas. Paskolos suteiktos pagal Komisijos 1989 m. kovo 7 d. laiške (28) nustatytas sąlygas, t. y.:






  — | pagalba (pvz., palūkanų subsidijos) skirta palengvinti finansinę dėl ankstesnės investicijų paskolos finansavimo susidarančią naštą, |
| --- | --- | --- |

(93)

Tačiau vien CONAZO suteiktos „paskolos vystymui“ yra susijusios su prieš tai atliktomis investicijomis ir yra skirtos tam, kad sumažintų paskolų, skirtų ankstesnėms investicijoms, finansavimo išlaidas. Paskolos suteiktos pagal Komisijos 1989 m. kovo 7 d. laiške (28) nustatytas sąlygas, t. y.:

—

pagalba (pvz., palūkanų subsidijos) skirta palengvinti finansinę dėl ankstesnės investicijų paskolos finansavimo susidarančią naštą,

| — | galimos ankstesnės pagalbos, suteiktos gavus paskolas ir naujos pagalbos subsidijos ekvivalentų suma negali viršyti Komisijos įprastai leidžiamos normos: investicijoms pirminės gamybos pakopoje – 35 % ir 75 % mažiau palankiose ūkininkauti vietovėse, remiantis Direktyva 75/268/EEB; investicijoms perdirbimo ir prekybos pakopoje – 55 % (75 % 1 tikslo regionuose), |
| --- | --- |

—

galimos ankstesnės pagalbos, suteiktos gavus paskolas ir naujos pagalbos subsidijos ekvivalentų suma negali viršyti Komisijos įprastai leidžiamos normos: investicijoms pirminės gamybos pakopoje – 35 % ir 75 % mažiau palankiose ūkininkauti vietovėse, remiantis Direktyva 75/268/EEB; investicijoms perdirbimo ir prekybos pakopoje – 55 % (75 % 1 tikslo regionuose),

| — | nauja pagalba turi atitikti dėl valiutos kainų svyravimų pakeistą paskolų palūkanų normą (pagalba turi būti mažesnė ar lygi naujoms paskoloms taikomoms palūkanų normoms) ar priskirta ūkiams, kurie pateikia rentabilumo garantiją, ypač tais atvejais, kai finansinė našta, kurią sukelia ankstesnės paskolos, yra tokia didelė, kad gali kelti pavojų įmonės gyvybingumui ir gali sukelti jos bankrotą. |
| --- | --- |

—

nauja pagalba turi atitikti dėl valiutos kainų svyravimų pakeistą paskolų palūkanų normą (pagalba turi būti mažesnė ar lygi naujoms paskoloms taikomoms palūkanų normoms) ar priskirta ūkiams, kurie pateikia rentabilumo garantiją, ypač tais atvejais, kai finansinė našta, kurią sukelia ankstesnės paskolos, yra tokia didelė, kad gali kelti pavojų įmonės gyvybingumui ir gali sukelti jos bankrotą.

| (94) | Nagrinėjamu atveju 2001 m. liepos 12 d. laiške ir 2004 m. spalio 29 d. laiške, užregistruotame 2004 m. lapkričio 3 d., Italijos valdžios institucijos patikslino, kad skolų konsolidavimo paskolos buvo suteiktos tik CONAZO įmonei, kurios finansinė padėtis nebuvo sunki. Skolų konsolidavimo pagalba, suteikta siekiant padėti įmonei sumokėti skolas, susidariusias dėl ankstesnių investicijų, skirtų skatinti kooperatyvą imtis naujų investicijų į gyvulininkystės sektoriaus modernizavimą. Konsolidavimo paskolos buvo suteiktos finansuoti 1986–1993 metais pradėtus projektus, susijusius su skerdyklų įrengimu, pastatų statyba, įvairios įrangos ir gyvulių reprodukcijos centro įsigijimu, kurių bendra vertė buvo12 396 406 733 ITL (apie 6 mln. EUR). Bendrasis šio indėlio subsidijos ekvivalentas, palyginti su bendromis finansavimo reikalavimus atitinkančiomis išlaidomis, yra apie 9 % (1 198 351 597 ITL), taigi jis neviršija Komisijos leistino ir prieš tai minėto pagalbos intensyvumo. |
| --- | --- |

(94)

Nagrinėjamu atveju 2001 m. liepos 12 d. laiške ir 2004 m. spalio 29 d. laiške, užregistruotame 2004 m. lapkričio 3 d., Italijos valdžios institucijos patikslino, kad skolų konsolidavimo paskolos buvo suteiktos tik CONAZO įmonei, kurios finansinė padėtis nebuvo sunki. Skolų konsolidavimo pagalba, suteikta siekiant padėti įmonei sumokėti skolas, susidariusias dėl ankstesnių investicijų, skirtų skatinti kooperatyvą imtis naujų investicijų į gyvulininkystės sektoriaus modernizavimą. Konsolidavimo paskolos buvo suteiktos finansuoti 1986–1993 metais pradėtus projektus, susijusius su skerdyklų įrengimu, pastatų statyba, įvairios įrangos ir gyvulių reprodukcijos centro įsigijimu, kurių bendra vertė buvo12 396 406 733 ITL (apie 6 mln. EUR). Bendrasis šio indėlio subsidijos ekvivalentas, palyginti su bendromis finansavimo reikalavimus atitinkančiomis išlaidomis, yra apie 9 % (1 198 351 597 ITL), taigi jis neviršija Komisijos leistino ir prieš tai minėto pagalbos intensyvumo.

| (95) | Pagalba buvo suteikta padėti kooperatyvui įveikti sunkumus, kylančius dėl labai aukštos palūkanų normos: nuo 17,80 % 1986 m. jos padidėjo iki 14,75 % 1993 m. Nors aptariamo kooperatyvo ekonominė padėtis buvo gera, bankų prašoma aukšta palūkanų norma neigiamai veikė jos finansinę padėtį. Be to, kooperatyvas ėmėsi naujų investicijų pagal integruotus projektus, finansuojamus remiantis Įstatymu Nr. 252/91. Norėdamas dalyvauti šiuose projektuose kooperatyvas privalėjo atitikti sine qua non sąlygą, kad bendro finansinio poreikio dalis, nepadengta valstybės lėšomis, pagalbą gaunančių įmonių būtų užtikrinta dviem būdais:






  a) | įmonės dalininkams padidinus įmonės kapitalą arba dešimties metų trukmės paskola su rinkos palūkanomis tam, padengiančia ne mažiau nei 20 % poreikių; |
| --- | --- | --- |

(95)

Pagalba buvo suteikta padėti kooperatyvui įveikti sunkumus, kylančius dėl labai aukštos palūkanų normos: nuo 17,80 % 1986 m. jos padidėjo iki 14,75 % 1993 m. Nors aptariamo kooperatyvo ekonominė padėtis buvo gera, bankų prašoma aukšta palūkanų norma neigiamai veikė jos finansinę padėtį. Be to, kooperatyvas ėmėsi naujų investicijų pagal integruotus projektus, finansuojamus remiantis Įstatymu Nr. 252/91. Norėdamas dalyvauti šiuose projektuose kooperatyvas privalėjo atitikti sine qua non sąlygą, kad bendro finansinio poreikio dalis, nepadengta valstybės lėšomis, pagalbą gaunančių įmonių būtų užtikrinta dviem būdais:

a)

įmonės dalininkams padidinus įmonės kapitalą arba dešimties metų trukmės paskola su rinkos palūkanomis tam, padengiančia ne mažiau nei 20 % poreikių;

| b) | viso projekto garantija. Be garantijos dar turėjo būti numatyta sąlyga dėl bendros atsakomybės, pagal kurią kiekviena integruotame projekte dalyvaujanti įmonė, būtų atsakinga prieš kitus partnerius projekto ar jo dalies neįvykdymo atveju. |
| --- | --- |

b)

viso projekto garantija. Be garantijos dar turėjo būti numatyta sąlyga dėl bendros atsakomybės, pagal kurią kiekviena integruotame projekte dalyvaujanti įmonė, būtų atsakinga prieš kitus partnerius projekto ar jo dalies neįvykdymo atveju.

| (96) | Italijos valdžios institucijų teigimu, dėl naujų ir senų finansinių įsipareigojimų (dėl ankstesnių investicijų paskolų aukštų palūkanų normų) ir finansiškai stabilioms įmonėms, ir įmonėms, kurioms taikomos paramos priemonės, būtų kilę rimtų sunkumų. Be to, „konsolidavimo paskolos“ visada buvo siejamos su įmonės vystymo planu, kuris parodo finansinę būklę, atliktas ir planuojamas investicijas bei atitikimą 94 punkte nurodytoms sąlygoms. |
| --- | --- |

(96)

Italijos valdžios institucijų teigimu, dėl naujų ir senų finansinių įsipareigojimų (dėl ankstesnių investicijų paskolų aukštų palūkanų normų) ir finansiškai stabilioms įmonėms, ir įmonėms, kurioms taikomos paramos priemonės, būtų kilę rimtų sunkumų. Be to, „konsolidavimo paskolos“ visada buvo siejamos su įmonės vystymo planu, kuris parodo finansinę būklę, atliktas ir planuojamas investicijas bei atitikimą 94 punkte nurodytoms sąlygoms.

| (97) | Investicijos, kurioms buvo suteiktos skolų konsolidavimo paskolos, labai skiriasi ir yra visiškai atsietos nuo investicijų finansuojamų pagal Įstatymą Nr. 252/91, o valstybės finansavimas, skirtas skoloms konsoliduoti (pagal prieš tai minėtas sąlygas), negali paveikti pagal Įstatymą Nr. 252/91 finansuojamų investicijų pagalbos intensyvumo. |
| --- | --- |

(97)

Investicijos, kurioms buvo suteiktos skolų konsolidavimo paskolos, labai skiriasi ir yra visiškai atsietos nuo investicijų finansuojamų pagal Įstatymą Nr. 252/91, o valstybės finansavimas, skirtas skoloms konsoliduoti (pagal prieš tai minėtas sąlygas), negali paveikti pagal Įstatymą Nr. 252/91 finansuojamų investicijų pagalbos intensyvumo.

| (98) | Be to, Italijos valdžios institucijos pabrėžė, kad Įstatymo Nr. 290/99 5 straipsnio 3 dalis (kurioje nustatoma, kad palūkanų subsidijos, susijusios su paskolomis, skirtomis tik skoloms konsoliduoti, skiriamos ir dalinio ar visiško integruoto projekto neįvykdymo atveju, jeigu paskolos gavėjas pristato savo investicinį projektą, kuris turi būti įvykdomas, naudojant dalį suteiktos paskolos) niekada nebuvo pritaikyta. Pagalba (skolų konsolidavimo paskolų forma) investicijoms, kurios nebuvo visiškai įgyvendintos, suteikta nebuvo. |
| --- | --- |

(98)

Be to, Italijos valdžios institucijos pabrėžė, kad Įstatymo Nr. 290/99 5 straipsnio 3 dalis (kurioje nustatoma, kad palūkanų subsidijos, susijusios su paskolomis, skirtomis tik skoloms konsoliduoti, skiriamos ir dalinio ar visiško integruoto projekto neįvykdymo atveju, jeigu paskolos gavėjas pristato savo investicinį projektą, kuris turi būti įvykdomas, naudojant dalį suteiktos paskolos) niekada nebuvo pritaikyta. Pagalba (skolų konsolidavimo paskolų forma) investicijoms, kurios nebuvo visiškai įgyvendintos, suteikta nebuvo.

| (99) | Remdamasi Italijos valdžios institucijų pateikta informacija, Komisija gali daryti šias išvadas:






  — | skolų konsolidavimo paskolos, suteiktos pagal Įstatymą Nr. 67/88, yra suderinamos su pagalbos skyrimo metu galiojusioms valstybinės pagalbos normomis, |
| --- | --- | --- |

(99)

Remdamasi Italijos valdžios institucijų pateikta informacija, Komisija gali daryti šias išvadas:

—

skolų konsolidavimo paskolos, suteiktos pagal Įstatymą Nr. 67/88, yra suderinamos su pagalbos skyrimo metu galiojusioms valstybinės pagalbos normomis,

| — | pagal Įstatymą Nr. 67/88 kaip pagalba vystymui suteikti finansiniai ištekliai įėjo į bendrą projektų biudžetą ir buvo įvertinti atsižvelgiant į valstybinės pagalbos normas, taikomas investicijoms į pirminę gamybą arba į perdirbimo ir prekybos sektorių (žr. skyrių VI. 1. a) ir VI. 1. a) 2), |
| --- | --- |

—

pagal Įstatymą Nr. 67/88 kaip pagalba vystymui suteikti finansiniai ištekliai įėjo į bendrą projektų biudžetą ir buvo įvertinti atsižvelgiant į valstybinės pagalbos normas, taikomas investicijoms į pirminę gamybą arba į perdirbimo ir prekybos sektorių (žr. skyrių VI. 1. a) ir VI. 1. a) 2),

| — | valstybės lėšų finansinio subalansavimo poreikiams patenkinti skirta nebuvo ir jiems reikalinga suma buvo atimta iš reikalavimus atitinkančių išlaidų. |
| --- | --- |

—

valstybės lėšų finansinio subalansavimo poreikiams patenkinti skirta nebuvo ir jiems reikalinga suma buvo atimta iš reikalavimus atitinkančių išlaidų.

VI.2. d)   Dėl Įstatymo Nr. 290/99 4 straipsnyje numatytų paskolų

| (100) | Italijos valdžios institucijos 2003 m. vasario 27 d. laiške aiškiai nurodė, kad Įstatymo Nr. 290/99 4 straipsnyje numatyta priemonė niekada nebuvo taikyta, kadangi nebuvo įmanoma nustatyti, kurias kredito operacijas Įstatymu siekiama finansuoti (t. y. žemės ūkio, eksploatacijos ir vystymo paskolas, kurių mokėjimo terminas yra 1998 m. kovo 31 d.). Iš tikrųjų šių kreditinių operacijų vykdyta nebuvo, todėl valstybės pagalbos pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalį ir pagal Įstatymo Nr. 290/99 4 straipsnį ir su juo susijusiais priemones skirta nebuvo. |
| --- | --- |

(100)

Italijos valdžios institucijos 2003 m. vasario 27 d. laiške aiškiai nurodė, kad Įstatymo Nr. 290/99 4 straipsnyje numatyta priemonė niekada nebuvo taikyta, kadangi nebuvo įmanoma nustatyti, kurias kredito operacijas Įstatymu siekiama finansuoti (t. y. žemės ūkio, eksploatacijos ir vystymo paskolas, kurių mokėjimo terminas yra 1998 m. kovo 31 d.). Iš tikrųjų šių kreditinių operacijų vykdyta nebuvo, todėl valstybės pagalbos pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalį ir pagal Įstatymo Nr. 290/99 4 straipsnį ir su juo susijusiais priemones skirta nebuvo.

VI.3   FINAGRA

VI.3.1.   Pagalba

| (101) | Kaip minėta ankstesnėje dalyje, Įstatyme Nr. 252/91 numatomas kontroliuojančios privačios bendrovės įkūrimas su pasirašytu ir sumokėtu 70,114 mln. ITL kapitalu. Pagrindinė akcininkė yra Žemės ūkio ministerija, kuriai priklauso 92,79 % bendrovės. Likę 7,2 % priklauso 13 įvairių kredito įstaigų. |
| --- | --- |

(101)

Kaip minėta ankstesnėje dalyje, Įstatyme Nr. 252/91 numatomas kontroliuojančios privačios bendrovės įkūrimas su pasirašytu ir sumokėtu 70,114 mln. ITL kapitalu. Pagrindinė akcininkė yra Žemės ūkio ministerija, kuriai priklauso 92,79 % bendrovės. Likę 7,2 % priklauso 13 įvairių kredito įstaigų.

| (102) | Pagrindiniai bendrovės uždaviniai yra tokie: pagalba ruošiant pertvarkymo ir vystymo ekonomines-finansines programas, kredito garantijų teikimas, skolinimosi rinkoje operacijos, įmonių, kooperatyvų, jų susivienijimų, įstaigų ir asociacijų akcijų pirkimas bei pardavimas, finansavimo teikimas. |
| --- | --- |

(102)

Pagrindiniai bendrovės uždaviniai yra tokie: pagalba ruošiant pertvarkymo ir vystymo ekonomines-finansines programas, kredito garantijų teikimas, skolinimosi rinkoje operacijos, įmonių, kooperatyvų, jų susivienijimų, įstaigų ir asociacijų akcijų pirkimas bei pardavimas, finansavimo teikimas.

| (103) | 1999 m. sausio 9 d. Įstatyminiu dekretu Nr. 1 „Dėl vystymo įstaigų ir įmonių pertvarkymo ir bendrovės „Sviluppo Italia S.p.A.“ įkūrimo“„Finagra“ buvo sujungta su bendrove „Sviluppo Italia S.p.A“ (29). |
| --- | --- |

(103)

1999 m. sausio 9 d. Įstatyminiu dekretu Nr. 1 „Dėl vystymo įstaigų ir įmonių pertvarkymo ir bendrovės „Sviluppo Italia S.p.A.“ įkūrimo“„Finagra“ buvo sujungta su bendrove „Sviluppo Italia S.p.A“ (29).

| (104) | Italijos valdžios institucijos ne kartą patikino, kad „Finagros“ operacijos nebuvo valstybinės pagalbos pobūdžio ir „Finagra“ visuomet veikė normaliomis ekonominės rinkos sąlygomis pagal Komisijos pranešimą dėl EB sutarties 92 ir 93 straipsnių taikymo (dabar 87–89 straipsniai) viešosioms įstaigoms (30). |
| --- | --- |

(104)

Italijos valdžios institucijos ne kartą patikino, kad „Finagros“ operacijos nebuvo valstybinės pagalbos pobūdžio ir „Finagra“ visuomet veikė normaliomis ekonominės rinkos sąlygomis pagal Komisijos pranešimą dėl EB sutarties 92 ir 93 straipsnių taikymo (dabar 87–89 straipsniai) viešosioms įstaigoms (30).

| (105) | Italijos valdžios institucijos, Komisijos prašymu siekdamos pademonstruoti, kad „Finagra“ visada veikė normaliomis rinkos sąlygomis, pateikė išsamią informaciją apie visas 12 operacijų (įmonėse pagal 5 straipsnį), bendrovės patvirtintas 1998 m. gruodžio 31 d. (31) |
| --- | --- |

(105)

Italijos valdžios institucijos, Komisijos prašymu siekdamos pademonstruoti, kad „Finagra“ visada veikė normaliomis rinkos sąlygomis, pateikė išsamią informaciją apie visas 12 operacijų (įmonėse pagal 5 straipsnį), bendrovės patvirtintas 1998 m. gruodžio 31 d. (31)

| (106) | „Finagros“ veiklos analizė parodo, kad ši įmonė veikė trimis lygmenimis:






  — | akcijų įsigijimas, |
| --- | --- | --- |

(106)

„Finagros“ veiklos analizė parodo, kad ši įmonė veikė trimis lygmenimis:

—

akcijų įsigijimas,

| — | paskolų teikimas, |
| --- | --- |

—

paskolų teikimas,

| — | garantijų teikimas. |
| --- | --- |

—

garantijų teikimas.

| (107) | Italijos valdžios institucijos 2000 m. spalio 13 d. laiške pabrėžė, kad, nors įmonės įstatuose ir numatomos pagalbos ir restruktūrizavimo operacijos, „Finagra“ niekada jų nevykdė. |
| --- | --- |

(107)

Italijos valdžios institucijos 2000 m. spalio 13 d. laiške pabrėžė, kad, nors įmonės įstatuose ir numatomos pagalbos ir restruktūrizavimo operacijos, „Finagra“ niekada jų nevykdė.

VI.3.1. a)   Akcijų įsigijimas

| (108) | Komisijos pozicija dėl valstybės įsigyjamų privačių įmonių akcijų išdėstyta Komisijos pranešime dėl EB sutarties 92 ir 93 straipsnių taikymo valstybei įsigyjant akcijas. Remiantis minėtu pranešimu, terminu „valstybės įsigyjamos akcijos“ yra apibrėžiamas tiesioginis akcijų įsigijimas, kurį atlieka centrinės, regioninės ar vietinės valdžios arba finansų institucijos, kitos nacionalinės, regioninių ar sektorinės įstaigos, kurios yra finansuojamos valstybės pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį ar kurioms centrinė, regioninė ar vietinė valdžia daro dominuojantį poveikį. |
| --- | --- |

(108)

Komisijos pozicija dėl valstybės įsigyjamų privačių įmonių akcijų išdėstyta Komisijos pranešime dėl EB sutarties 92 ir 93 straipsnių taikymo valstybei įsigyjant akcijas. Remiantis minėtu pranešimu, terminu „valstybės įsigyjamos akcijos“ yra apibrėžiamas tiesioginis akcijų įsigijimas, kurį atlieka centrinės, regioninės ar vietinės valdžios arba finansų institucijos, kitos nacionalinės, regioninių ar sektorinės įstaigos, kurios yra finansuojamos valstybės pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį ar kurioms centrinė, regioninė ar vietinė valdžia daro dominuojantį poveikį.

| (109) | Italija per Žemės ūkio ministeriją valdo 92 % „Finagros“ kapitalo, todėl, remiantis minėtu pranešimu, toks akcijų valdymas gali būti apibūdintas kaip „valstybinis“. |
| --- | --- |

(109)

Italija per Žemės ūkio ministeriją valdo 92 % „Finagros“ kapitalo, todėl, remiantis minėtu pranešimu, toks akcijų valdymas gali būti apibūdintas kaip „valstybinis“.

| (110) | Sutartyje nustatytas nešališkumo principas dėl privačios nuosavybės sistemos (buvęs 222 straipsnis) ir lygybės principą tarp valstybinių ir privačių įmonių. Tai reiškia, kad Komisija savo veiksmais neturi nei sukelti sunkumų, nei teikti pirmenybę valstybinėms valdžios institucijoms, kurios turi rizikingų įmonių akcijų. Taip pat Komisijai neturi reikšti nuomonės dėl įmonių finansavimo metodų pasirinkimo – paskolos ar rizikos kapitalo padidinimas – nepriklausomai ar tam naudojamos lėšos yra valstybinės ar privačios. Todėl Komisija turi įsitikinti, ar „Finagros“ įvairiose žemės ūkio sektoriuje veikiančiose įmonėse įsigytos akcijos, iš tikrųjų buvo valstybės pagalba pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį, kuri turi būti įvertinama atsižvelgiant į EB sutarties 87, 88 ir 89 straipsnius, ar kaip tvirtina Italijos valdžios institucijos šie veiksmai nebuvo valstybės pagalba pagal minėtą pranešimą. |
| --- | --- |

(110)

Sutartyje nustatytas nešališkumo principas dėl privačios nuosavybės sistemos (buvęs 222 straipsnis) ir lygybės principą tarp valstybinių ir privačių įmonių. Tai reiškia, kad Komisija savo veiksmais neturi nei sukelti sunkumų, nei teikti pirmenybę valstybinėms valdžios institucijoms, kurios turi rizikingų įmonių akcijų. Taip pat Komisijai neturi reikšti nuomonės dėl įmonių finansavimo metodų pasirinkimo – paskolos ar rizikos kapitalo padidinimas – nepriklausomai ar tam naudojamos lėšos yra valstybinės ar privačios. Todėl Komisija turi įsitikinti, ar „Finagros“ įvairiose žemės ūkio sektoriuje veikiančiose įmonėse įsigytos akcijos, iš tikrųjų buvo valstybės pagalba pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį, kuri turi būti įvertinama atsižvelgiant į EB sutarties 87, 88 ir 89 straipsnius, ar kaip tvirtina Italijos valdžios institucijos šie veiksmai nebuvo valstybės pagalba pagal minėtą pranešimą.

| (111) | Pranešime nurodyti keturi atvejai, kai valdžios institucijoms gali tekti įsigyti įmonių akcijų:






  a) | bendrovės įsteigimas; |
| --- | --- | --- |

(111)

Pranešime nurodyti keturi atvejai, kai valdžios institucijoms gali tekti įsigyti įmonių akcijų:

a)

bendrovės įsteigimas;

| b) | dalinis arba visiškas privačios nuosavybės teisės perdavimas valstybės sektoriui; |
| --- | --- |

b)

dalinis arba visiškas privačios nuosavybės teisės perdavimas valstybės sektoriui;

| c) | valstybinio sektoriaus įmonėje įnešant kapitalo ar biudžeto subsidijų, kurie tampa įmonės kapitalu; |
| --- | --- |

c)

valstybinio sektoriaus įmonėje įnešant kapitalo ar biudžeto subsidijų, kurie tampa įmonės kapitalu;

| d) | jau veikiančioje privačioje įmonėje didinant jos kapitalą. |
| --- | --- |

d)

jau veikiančioje privačioje įmonėje didinant jos kapitalą.

| (112) | Tiesioginis, dalinis ar visiškas jau esančios bendrovės akcijų įsigijimas neteikiant jokio naujo kapitalo indėlio nereiškia valstybės pagalbos aptariamai bendrovei. |
| --- | --- |

(112)

Tiesioginis, dalinis ar visiškas jau esančios bendrovės akcijų įsigijimas neteikiant jokio naujo kapitalo indėlio nereiškia valstybės pagalbos aptariamai bendrovei.

| (113) | Remiantis Italijos valdžios institucijų pateikta informacija, „Finagros“ veiksmais buvo didinamas jau veikiančių privačių bendrovių akcinis kapitalas, todėl negalima atmesti prielaidos, kad šie veiksmai buvo valstybės pagalba pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(113)

Remiantis Italijos valdžios institucijų pateikta informacija, „Finagros“ veiksmais buvo didinamas jau veikiančių privačių bendrovių akcinis kapitalas, todėl negalima atmesti prielaidos, kad šie veiksmai buvo valstybės pagalba pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį.

| (114) | Vis dėlto papildomo kapitalo įnešimas į privačią bendrovę negali būti laikomas akivaizdžia valstybės pagalba, jeigu kapitalas yra suteikiamas valstybės tokiomis sąlygomis, kurios būtų priimtinos privačiam investuotojui, veikiančiam normaliomis rinkos sąlygomis. Valstybės pagalba laikomi tie atvejai, kai nėra atsižvelgiama į „privataus investuotojo“ principą ir naujas kapitalas įnešamas tokiomis sąlygomis, kurios privačiam normaliomis rinkos sąlygomis veikiančiam investuotojui nebūtų priimtinos (32). Pranešimo 3.2 punkte išvardyti 6 tokie atvejai. |
| --- | --- |

(114)

Vis dėlto papildomo kapitalo įnešimas į privačią bendrovę negali būti laikomas akivaizdžia valstybės pagalba, jeigu kapitalas yra suteikiamas valstybės tokiomis sąlygomis, kurios būtų priimtinos privačiam investuotojui, veikiančiam normaliomis rinkos sąlygomis. Valstybės pagalba laikomi tie atvejai, kai nėra atsižvelgiama į „privataus investuotojo“ principą ir naujas kapitalas įnešamas tokiomis sąlygomis, kurios privačiam normaliomis rinkos sąlygomis veikiančiam investuotojui nebūtų priimtinos (32). Pranešimo 3.2 punkte išvardyti 6 tokie atvejai.

| (115) | 2000 m. spalio 13 d. laiške Italijos valdžios institucijos pareiškė, kad akcijos buvo įsigytos laikinai, ne ilgesniam kaip penkerių metų laikotarpiui. Taigi remiantis ankstesniu tyrimu, akcijos gali patekti į pranešimo 3.3 iii) punkto taikymo sritį, kur tvirtinama, kad valstybės pagalba pripažįstama tada, kai akcijos yra trumpalaikės, o jų trukmė ir kaina yra nustatomos iš anksto taip, kad investuotojas gauna žymiai mažesnę grąžą nei galėtų tikėtis įdėjęs kapitalą į kapitalo rinkas. Vis dėlto Italijos valdžios institucijų pateikta informacija parodė, kad 3.3 iii) punkte iškeltos hipotezės atitikimas dėl valstybės pagalbos egzistavimo apsiriboja tik šiuo aspektu. Iš tiesų ribotos trukmės akcijų įsigijimas niekada nebuvo numatytas jokiame teisės dokumente ir buvo nuspręstas tik valdančiosios tarybos, kurioje buvo atstovaujama kitiems 13 narių. „Finagra“, kaip vėliau patikslinama (žr. 120 punktą), įsigijo akcijų kooperatyvuose kaip „subsidijuojančioji akcininkė“ ir gavo daugiau pelno negu būtų gavę paprasti investuotojai. Kiekvienas subsidijuojantysis akcininkas privalėjo akcijų neperleisti per minimalų laikotarpį, bet nebuvo įpareigotas jų parduoti šiam terminui pasibaigus. Kaip vėliau patikslinama, „Finagra“ buvo viena iš daugelio subsidijuojančiųjų akcininkų (tarp kurių buvo ir kredito įstaigų) ir jai buvo taikomos tokios pat kaip ir kiekvienam privačiam investuotojui taikomos taisyklės bei įsipareigojimai. Kitų bendrovių atveju, „Finagros“ vidutinis akcijų trukmės laikotarpis buvo nuo 3 iki 3,5 metų ir akcijos buvo parduotos rinkos kaina. Italijos valdžios institucijos keletą kartų patvirtino, kad akcijų pardavimo kaina niekada nebuvo nutarta iš anksto, bet buvo nustatyta pagal rinkos vertę. Italijos valdžios institucijos paneigė bet kokių požymių (teisės dokumento, rašytinės ar žodinės sutarties ar bet kokios rūšies numanomų ketinimų), kurie galėtų nurodyti, jog akcijų pardavimo kaina buvo nustatyta a priori, egzistavimą. Priešingai, kaina buvo apibrėžta atsižvelgus į rinkos vertę pardavimo metu (žr. 2003 m. vasario 27 d. laišką). |
| --- | --- |

(115)

2000 m. spalio 13 d. laiške Italijos valdžios institucijos pareiškė, kad akcijos buvo įsigytos laikinai, ne ilgesniam kaip penkerių metų laikotarpiui. Taigi remiantis ankstesniu tyrimu, akcijos gali patekti į pranešimo 3.3 iii) punkto taikymo sritį, kur tvirtinama, kad valstybės pagalba pripažįstama tada, kai akcijos yra trumpalaikės, o jų trukmė ir kaina yra nustatomos iš anksto taip, kad investuotojas gauna žymiai mažesnę grąžą nei galėtų tikėtis įdėjęs kapitalą į kapitalo rinkas. Vis dėlto Italijos valdžios institucijų pateikta informacija parodė, kad 3.3 iii) punkte iškeltos hipotezės atitikimas dėl valstybės pagalbos egzistavimo apsiriboja tik šiuo aspektu. Iš tiesų ribotos trukmės akcijų įsigijimas niekada nebuvo numatytas jokiame teisės dokumente ir buvo nuspręstas tik valdančiosios tarybos, kurioje buvo atstovaujama kitiems 13 narių. „Finagra“, kaip vėliau patikslinama (žr. 120 punktą), įsigijo akcijų kooperatyvuose kaip „subsidijuojančioji akcininkė“ ir gavo daugiau pelno negu būtų gavę paprasti investuotojai. Kiekvienas subsidijuojantysis akcininkas privalėjo akcijų neperleisti per minimalų laikotarpį, bet nebuvo įpareigotas jų parduoti šiam terminui pasibaigus. Kaip vėliau patikslinama, „Finagra“ buvo viena iš daugelio subsidijuojančiųjų akcininkų (tarp kurių buvo ir kredito įstaigų) ir jai buvo taikomos tokios pat kaip ir kiekvienam privačiam investuotojui taikomos taisyklės bei įsipareigojimai. Kitų bendrovių atveju, „Finagros“ vidutinis akcijų trukmės laikotarpis buvo nuo 3 iki 3,5 metų ir akcijos buvo parduotos rinkos kaina. Italijos valdžios institucijos keletą kartų patvirtino, kad akcijų pardavimo kaina niekada nebuvo nutarta iš anksto, bet buvo nustatyta pagal rinkos vertę. Italijos valdžios institucijos paneigė bet kokių požymių (teisės dokumento, rašytinės ar žodinės sutarties ar bet kokios rūšies numanomų ketinimų), kurie galėtų nurodyti, jog akcijų pardavimo kaina buvo nustatyta a priori, egzistavimą. Priešingai, kaina buvo apibrėžta atsižvelgus į rinkos vertę pardavimo metu (žr. 2003 m. vasario 27 d. laišką).

| (116) | Iš tikrųjų, Italijos valdžios institucijų teigimu, šį faktą įrodo tai, kad visais, išskyrus vieną, atvejais „Finagra“ iš akcijų pardavimo gavo pelno. Vienintelė išimtis buvo akcijų įsigijimas viename kooperatyve (ARA), kuris bankrutavo; tai atnešė 500 000 000 ITL (apie 250 000 EUR) nuostolį. Šis nuostolis, patirtas įsigyjant akcijas, negalėjo savaime būti laikomas prielaida, kad „Finagra“ neveikė taip kaip būtų veikęs bet kuris kitas privatus investuotojas, jei sprendimas įsigyti bendrovės akcijų būtų pagrįstas, paremtas svariomis ekonominėmis ir finansinėmis perspektyvomis ir būtų panaudotos visos priemonės investuotam kapitalui atgauti. Šiuo konkrečiu atveju kooperatyvui priimant sprendimą įsigyti akcijų, jis jau buvo pradėjęs pertvarkymo ir modernizavimo procesą, siekdamas padidinti gamybą ir racionalizuoti pramonės procesus. Kooperatyvas augimo potencialas buvo didelis, kadangi buvo kooperatyvas buvo gerai įsitvirtinęs teritorijos, kurioje veikė, rinkoje. Kooperatyvo pajamos nuo 1990 m. iki 1994 m. nuolatos didėjo, o ekonominės veiklos rezultatai gerėjo. Vis dėlto kooperatyvas patyrė sunkumų dėl didelių modernizacijos išlaidų ir dėl mėsos kainos sumažėjimo, todėl 1996 m. jam buvo paskirtas likvidavimo administratorius. Kooperatyvas, kuris dalyvavo ir pagal Įstatymą Nr. 252/91 finansuojamame integruotame projekte, savo projekto dalį užbaigė. Pasibaigus likvidavimo procesui, valstybė atsiėmė visą finansuotoms investicijoms skirtą sumą. Tačiau bendrovei bankrutavus „Finagra“ savo akcijas prarado nepaisant to, kad buvo pradėtos lėšų išieškojimo procedūros. Italijos valdžios institucijos 2004 m. lapkričio 24 d. laiške patikslino, kad buvo suteikta 125 000 000 ITL garantija, todėl liekantis įsiskolinimas „Finagrai“ yra 375 000 000 ITL. Šiuo metu lėšų išieškojimo procedūra yra dar tęsiama ir „Finagra“ galės susigrąžinti (po įprastų lėšų išieškojimo procedūrų) ne mažiau kaip 40 % aptariamos skolos. |
| --- | --- |

(116)

Iš tikrųjų, Italijos valdžios institucijų teigimu, šį faktą įrodo tai, kad visais, išskyrus vieną, atvejais „Finagra“ iš akcijų pardavimo gavo pelno. Vienintelė išimtis buvo akcijų įsigijimas viename kooperatyve (ARA), kuris bankrutavo; tai atnešė 500 000 000 ITL (apie 250 000 EUR) nuostolį. Šis nuostolis, patirtas įsigyjant akcijas, negalėjo savaime būti laikomas prielaida, kad „Finagra“ neveikė taip kaip būtų veikęs bet kuris kitas privatus investuotojas, jei sprendimas įsigyti bendrovės akcijų būtų pagrįstas, paremtas svariomis ekonominėmis ir finansinėmis perspektyvomis ir būtų panaudotos visos priemonės investuotam kapitalui atgauti. Šiuo konkrečiu atveju kooperatyvui priimant sprendimą įsigyti akcijų, jis jau buvo pradėjęs pertvarkymo ir modernizavimo procesą, siekdamas padidinti gamybą ir racionalizuoti pramonės procesus. Kooperatyvas augimo potencialas buvo didelis, kadangi buvo kooperatyvas buvo gerai įsitvirtinęs teritorijos, kurioje veikė, rinkoje. Kooperatyvo pajamos nuo 1990 m. iki 1994 m. nuolatos didėjo, o ekonominės veiklos rezultatai gerėjo. Vis dėlto kooperatyvas patyrė sunkumų dėl didelių modernizacijos išlaidų ir dėl mėsos kainos sumažėjimo, todėl 1996 m. jam buvo paskirtas likvidavimo administratorius. Kooperatyvas, kuris dalyvavo ir pagal Įstatymą Nr. 252/91 finansuojamame integruotame projekte, savo projekto dalį užbaigė. Pasibaigus likvidavimo procesui, valstybė atsiėmė visą finansuotoms investicijoms skirtą sumą. Tačiau bendrovei bankrutavus „Finagra“ savo akcijas prarado nepaisant to, kad buvo pradėtos lėšų išieškojimo procedūros. Italijos valdžios institucijos 2004 m. lapkričio 24 d. laiške patikslino, kad buvo suteikta 125 000 000 ITL garantija, todėl liekantis įsiskolinimas „Finagrai“ yra 375 000 000 ITL. Šiuo metu lėšų išieškojimo procedūra yra dar tęsiama ir „Finagra“ galės susigrąžinti (po įprastų lėšų išieškojimo procedūrų) ne mažiau kaip 40 % aptariamos skolos.

| (117) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, tai, kad „Finagra“ trumpam laikotarpiui buvo įsigijusi akcijų, negali būti savaime traktuojama kaip valstybės pagalba pagal Įstatymo Nr. 87 1 dalį. |
| --- | --- |

(117)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, tai, kad „Finagra“ trumpam laikotarpiui buvo įsigijusi akcijų, negali būti savaime traktuojama kaip valstybės pagalba pagal Įstatymo Nr. 87 1 dalį.

| (118) | Taip pat būtina atsižvelgti į kitus akcijų įsigijimo aspektus. Italijos valdžios institucijos 2001 m. liepos 12 d. laiške pristatė išsamų tyrimą, siekdamos parodyti, kad jų veiksmai, įsigyjant akcijas buvo atlikti laikantis rinkos principų ir išsamiai įvertinus bendrovės finansinę padėtį, ypač jos skolos struktūrą ir dydį. Jei išanalizavus bendrovės finansinę padėtį per atitinkamą laikotarpį nebuvo galima tikėtis normalios investuoto kapitalo grąžos, investicijų daroma nebuvo. Kaip patvirtino Italijos valdžios institucijos, visais aptariamais atvejais „Finagros“ veiksmai buvo grindžiami išsamia bendrovės finansinės padėties analize (finansinių ataskaitų vertinimu), kuria buvo siekiama patikrinti, ar normali investicijų grąža yra galima. Finansinė bendrovės padėtis visada buvo patikima. Prieš įsigyjant akcijų, siekiant įvertinti bendrovės ekonominis veiksmingumą buvo naudojami šie kriterijai:






  — | bendrovės padėtis rinkoje (geografinė padėtis, diversifikacijos lygmuo, procentinė pardavimo vietinėje ir pasaulinėje rinkoje dalis), |
| --- | --- | --- |

(118)

Taip pat būtina atsižvelgti į kitus akcijų įsigijimo aspektus. Italijos valdžios institucijos 2001 m. liepos 12 d. laiške pristatė išsamų tyrimą, siekdamos parodyti, kad jų veiksmai, įsigyjant akcijas buvo atlikti laikantis rinkos principų ir išsamiai įvertinus bendrovės finansinę padėtį, ypač jos skolos struktūrą ir dydį. Jei išanalizavus bendrovės finansinę padėtį per atitinkamą laikotarpį nebuvo galima tikėtis normalios investuoto kapitalo grąžos, investicijų daroma nebuvo. Kaip patvirtino Italijos valdžios institucijos, visais aptariamais atvejais „Finagros“ veiksmai buvo grindžiami išsamia bendrovės finansinės padėties analize (finansinių ataskaitų vertinimu), kuria buvo siekiama patikrinti, ar normali investicijų grąža yra galima. Finansinė bendrovės padėtis visada buvo patikima. Prieš įsigyjant akcijų, siekiant įvertinti bendrovės ekonominis veiksmingumą buvo naudojami šie kriterijai:

—

bendrovės padėtis rinkoje (geografinė padėtis, diversifikacijos lygmuo, procentinė pardavimo vietinėje ir pasaulinėje rinkoje dalis),

| — | bedrovės tendencija gauti pelno ir naudos, kritinė šį pelną nulemiančių motyvų analizė, |
| --- | --- |

—

bedrovės tendencija gauti pelno ir naudos, kritinė šį pelną nulemiančių motyvų analizė,

| — | grynoje veiklos pelno marža, maržos pelnas ir grynasis turtas, |
| --- | --- |

—

grynoje veiklos pelno marža, maržos pelnas ir grynasis turtas,

| — | finansų valdymo efektyvumas naudojant visus išteklius. |
| --- | --- |

—

finansų valdymo efektyvumas naudojant visus išteklius.

Šie kriterijai buvo išdėstyti ir susisteminti „Finagros“ darbo tvarkos taisyklėse.

Italijos valdžios institucijos pateikė akcijų įsigijimo penkiose bendrovėse ar kooperatyvuose duomenis, aprašydamos aptariamų bendrovių padėtį pagal visus prieš tai minėtus vertinimo rodiklius (žr. 2001 m. vasario 5 d. laišką ir 2004 m. lapkričio 26 d. laišką).

| (119) | Apskritai „Finagros“ įsigytų bendrovių akcijų dalis neviršijo 30 % tų bendrovių kapitalo ir niekada nesudarė daugiau nei 10 % pačios „Finagros“ kapitalo, jai priimant sprendimus įsigyti akcijų, kaip nurodyta šioje lentelėje:
  4 lentelė
  „Finagros“ akcijos bendrovių kapitale (33)









  Bendrovė | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| MCLC | Bendrovės kapitalas | „FINAGRA“ | % |
| 1994 | 28 412 481 648 | 1 240 200 000 | 4,36 |
| 1995 | 28 458 138 741 | 2 479 800 000 | 8,71 |
| 1996 | 30 546 834 954 | 2 479 800 000 | 8,12 |
| 1997 | 32 191 589 226 | 2 479 800 000 | 7,70 |
| 1998 | 33 957 143 898 | 2 479 800 000 | 7,30 |
| 1999 | 32 090 948 834 | 1 239 600 000 | 3,86 |
| 2000 | 34 682 267 274 | 1 239 600 000 | 3,57 |
| „Unicarni“ | Grynasis kapitalas | „FINAGRA“ | % |
| 1994 | 12 669 243 845 | 2 000 000 000 | 15,79 |
| 1995 | 13 416 526 526 | 2 000 000 000 | 14,91 |
| 1996 | 14 558 518 843 | 2 060 000 000 | 14,15 |
| 1997 | 51 844 215 895 | 1 060 000 000 | 2,04 |
| 1998 | 51 918 316 470 | 1 075 000 000 | 2,07 |
| 1999 | 57 568 500 113 | 765 899 344 | 1,33 |
| 2000 | 60 804 913 354 | 795 580 426 | 1,31 |
| 2001 | 63 879 483 570 | 778 153 996 | 1,22 |
| 2002 | 64 931 137 640 | 799 164 462 | 1,23 |
| „Ultrocchi“ | Grynasis kapitalas | „FINAGRA“ | % |
| 1995 | 46 033 965 272 | 1 805 200 000 | 3,92 |
| 1996 | 46 202 537 881 | 1 805 200 000 | 3,91 |
| 1997 | 46 376 056 268 | 1 805 200 000 | 3,89 |
| „Guardamiglio“ | Grynasis kapitalas | „FINAGRA“ | % |
| 1995 | 9 807 056 542 | 0 | 0,00 |
| 1996 | 17 688 327 264 | 3 000 000 000 | 16,96 |
| 1997 | 17 457 904 625 | 3 000 000 000 | 17,18 |
| 1998 | 17 703 648 203 | 3 000 000 000 | 16,95 |

(119)

Apskritai „Finagros“ įsigytų bendrovių akcijų dalis neviršijo 30 % tų bendrovių kapitalo ir niekada nesudarė daugiau nei 10 % pačios „Finagros“ kapitalo, jai priimant sprendimus įsigyti akcijų, kaip nurodyta šioje lentelėje:

4 lentelė

„Finagros“ akcijos bendrovių kapitale (33)

Bendrovė

MCLC

Bendrovės kapitalas

„FINAGRA“

%

1994

28 412 481 648

1 240 200 000

4,36

1995

28 458 138 741

2 479 800 000

8,71

1996

30 546 834 954

2 479 800 000

8,12

1997

32 191 589 226

2 479 800 000

7,70

1998

33 957 143 898

2 479 800 000

7,30

1999

32 090 948 834

1 239 600 000

3,86

2000

34 682 267 274

1 239 600 000

3,57

„Unicarni“

Grynasis kapitalas

„FINAGRA“

%

1994

12 669 243 845

2 000 000 000

15,79

1995

13 416 526 526

2 000 000 000

14,91

1996

14 558 518 843

2 060 000 000

14,15

1997

51 844 215 895

1 060 000 000

2,04

1998

51 918 316 470

1 075 000 000

2,07

1999

57 568 500 113

765 899 344

1,33

2000

60 804 913 354

795 580 426

1,31

2001

63 879 483 570

778 153 996

1,22

2002

64 931 137 640

799 164 462

1,23

„Ultrocchi“

Grynasis kapitalas

„FINAGRA“

%

1995

46 033 965 272

1 805 200 000

3,92

1996

46 202 537 881

1 805 200 000

3,91

1997

46 376 056 268

1 805 200 000

3,89

„Guardamiglio“

Grynasis kapitalas

„FINAGRA“

%

1995

9 807 056 542

0

0,00

1996

17 688 327 264

3 000 000 000

16,96

1997

17 457 904 625

3 000 000 000

17,18

1998

17 703 648 203

3 000 000 000

16,95

| (120) | Bendrovių investicijų perspektyvos buvo normalios, o grynųjų pinigų srautas pakankamas. Atlikdama įvairias operacijas „Finagra“ nustatė investicijų nutraukimo kriterijus ir pagal minėtame pranešime principus gavo šalių garantijas. Kaip numatyta „Finagros“ įstatuose, Valdančioji taryba buvo sudaryta iš 5 narių, kurie atstovavo ir smulkiesiems akcininkams (bankams, kredito įstaigoms ir privačioms įmonėms). Visi tarybos sprendimai buvo priimti balsų dauguma ir visiškai nepriklausomai nuo Vyriausybės. Šių sprendimų valstybės valdžios institucijos netvirtino ir nekontroliavo. Visas investicijas savarankiškai vertino valdančioji taryba, kuri vykdė veiklą pagal bet kuriam komerciniam bankui taikomas normas (Įstatyminis dekretas Nr. 385/93). Taryba vykdė „Finagros“ finansines ir kredito operacijas nepriklausomai nuo valstybės, pagrįsdama sprendimus trimis pagrindiniais argumentais: rizika, laukiama grąža ir ekonominiu įmonės veiksmingumu. Šios procedūros yra išsamiai apibrėžiamos „Finagros“ darbo tvarkos taisyklėse. |
| --- | --- |

(120)

Bendrovių investicijų perspektyvos buvo normalios, o grynųjų pinigų srautas pakankamas. Atlikdama įvairias operacijas „Finagra“ nustatė investicijų nutraukimo kriterijus ir pagal minėtame pranešime principus gavo šalių garantijas. Kaip numatyta „Finagros“ įstatuose, Valdančioji taryba buvo sudaryta iš 5 narių, kurie atstovavo ir smulkiesiems akcininkams (bankams, kredito įstaigoms ir privačioms įmonėms). Visi tarybos sprendimai buvo priimti balsų dauguma ir visiškai nepriklausomai nuo Vyriausybės. Šių sprendimų valstybės valdžios institucijos netvirtino ir nekontroliavo. Visas investicijas savarankiškai vertino valdančioji taryba, kuri vykdė veiklą pagal bet kuriam komerciniam bankui taikomas normas (Įstatyminis dekretas Nr. 385/93). Taryba vykdė „Finagros“ finansines ir kredito operacijas nepriklausomai nuo valstybės, pagrįsdama sprendimus trimis pagrindiniais argumentais: rizika, laukiama grąža ir ekonominiu įmonės veiksmingumu. Šios procedūros yra išsamiai apibrėžiamos „Finagros“ darbo tvarkos taisyklėse.

| (121) | Be to, kooperatyvų atveju „Finagra“ buvo subsidijuojančioji akcininkė. Pagal Italijos teisės aktus „Finagros“ padėtis, palyginti su paprastų kooperatyvų akcininkų, buvo išskirtinė, t. y. ji:






  — | gavo didesnį pelną nei paprasti akcininkai (vidutiniškai 2 % daugiau), |
| --- | --- | --- |

(121)

Be to, kooperatyvų atveju „Finagra“ buvo subsidijuojančioji akcininkė. Pagal Italijos teisės aktus „Finagros“ padėtis, palyginti su paprastų kooperatyvų akcininkų, buvo išskirtinė, t. y. ji:

—

gavo didesnį pelną nei paprasti akcininkai (vidutiniškai 2 % daugiau),

| — | galėjo skirti vieną valdančiosios tarybos narį ir vieną audito kolegijos narį, |
| --- | --- |

—

galėjo skirti vieną valdančiosios tarybos narį ir vieną audito kolegijos narį,

| — | įsigydama kooperatyvo akcijų kaip subsidijuojančioji akcininkė „Finagra“ gavo 50 % investuoto kapitalo vertės garantijas įkeitimo forma. Kiti akcininkai tokios garantijos neprašė ir tai buvo išskirtinė garantija suteikiama „Finagros“ akcijoms. |
| --- | --- |

—

įsigydama kooperatyvo akcijų kaip subsidijuojančioji akcininkė „Finagra“ gavo 50 % investuoto kapitalo vertės garantijas įkeitimo forma. Kiti akcininkai tokios garantijos neprašė ir tai buvo išskirtinė garantija suteikiama „Finagros“ akcijoms.

| (122) | „Finagra“ tokiu būdu įsigydama kooperatyvo akcijas kaip subsidijuojančioji akcininkė veikė kaip bet koks kitas privatus akcininkas (daugiausia bankai ir kredito įstaigos) ir tomis pačiomis sąlygomis. Italijos valdžios institucijos tai patvirtino pateikdamos visų kredito įstaigų ir privačių įmonių – kooperatyvų, kuriuose „Finagra“ turi akcijų subsidijuojančiųjų akcininkų – sąrašą (34) (žr. lentelę Nr. 5 136 punkte). Be to, Italijos valdžios institucijos pateikė dokumentus, susijusius su vieno banko veiksmais viename iš šių kooperatyvų – MCLC, – kad parodytų, jog „Finagra“ veikė tokiomis pačiomis sąlygomis, kaip ir kiekvienas privatus subsidijuojantysis akcininkas. Skyrėsi tik tai, kad prieš nuspręsdama finansuoti kooperatyvą kaip subsidijuojančioji akcininkė, „Finagra“ pareikalavo didelių garantijų. Italijos valdžios institucijos taip pat pateikė sprendimus dėl „Unicarni“ akcijų emisijos subsidijuojantiesiems akcininkams ir iš daugelio privačių kredito įstaigų, kurios pageidavo tapti subsidijuojančiosiomis akcininkėmis, gautas paraiškas (bei sutikimą). |
| --- | --- |

(122)

„Finagra“ tokiu būdu įsigydama kooperatyvo akcijas kaip subsidijuojančioji akcininkė veikė kaip bet koks kitas privatus akcininkas (daugiausia bankai ir kredito įstaigos) ir tomis pačiomis sąlygomis. Italijos valdžios institucijos tai patvirtino pateikdamos visų kredito įstaigų ir privačių įmonių – kooperatyvų, kuriuose „Finagra“ turi akcijų subsidijuojančiųjų akcininkų – sąrašą (34) (žr. lentelę Nr. 5 136 punkte). Be to, Italijos valdžios institucijos pateikė dokumentus, susijusius su vieno banko veiksmais viename iš šių kooperatyvų – MCLC, – kad parodytų, jog „Finagra“ veikė tokiomis pačiomis sąlygomis, kaip ir kiekvienas privatus subsidijuojantysis akcininkas. Skyrėsi tik tai, kad prieš nuspręsdama finansuoti kooperatyvą kaip subsidijuojančioji akcininkė, „Finagra“ pareikalavo didelių garantijų. Italijos valdžios institucijos taip pat pateikė sprendimus dėl „Unicarni“ akcijų emisijos subsidijuojantiesiems akcininkams ir iš daugelio privačių kredito įstaigų, kurios pageidavo tapti subsidijuojančiosiomis akcininkėmis, gautas paraiškas (bei sutikimą).

| (123) | Papildoma „Finagros“ paprašyta garantija buvo 50 % „Finagros“ akcijų vertės užstatas. Pavyzdžiui, MCLC atveju, užstatas valstybės obligacijomis buvo 1 240 000 000 ITL sumą (nuo visų „Finagros“ turimų akcijų, kurių vertė 2 479 800 000 ITL), o „Unicarni“ atveju šis užstatas buvo 674 000 000 ITL (nuo visų „Finagros“ turimų akcijų, kurių vertė 2 825 900 000 ITL). Italijos valdžios institucijos pabrėžė, kad tokios papildomos garantijos (kuri „Finagros“ turimų bendrovės akcijų požiūriu yra labai didelė) nereikalavo kiti privatūs finansuojantys nariai ir tai, jų nuomone, yra dar vienas įrodymas, kad „Finagra“ taikė tuos pačius (ar dar griežtesnius) kriterijus, kaip ir privatūs investuotojai. |
| --- | --- |

(123)

Papildoma „Finagros“ paprašyta garantija buvo 50 % „Finagros“ akcijų vertės užstatas. Pavyzdžiui, MCLC atveju, užstatas valstybės obligacijomis buvo 1 240 000 000 ITL sumą (nuo visų „Finagros“ turimų akcijų, kurių vertė 2 479 800 000 ITL), o „Unicarni“ atveju šis užstatas buvo 674 000 000 ITL (nuo visų „Finagros“ turimų akcijų, kurių vertė 2 825 900 000 ITL). Italijos valdžios institucijos pabrėžė, kad tokios papildomos garantijos (kuri „Finagros“ turimų bendrovės akcijų požiūriu yra labai didelė) nereikalavo kiti privatūs finansuojantys nariai ir tai, jų nuomone, yra dar vienas įrodymas, kad „Finagra“ taikė tuos pačius (ar dar griežtesnius) kriterijus, kaip ir privatūs investuotojai.

| (124) | Be to, Italijos valdžios institucijos kaip dar vieną svarbų faktorių pastebėjo, kad „Finagros“ balanse kapitalo grąža visada buvo teigiama. |
| --- | --- |

(124)

Be to, Italijos valdžios institucijos kaip dar vieną svarbų faktorių pastebėjo, kad „Finagros“ balanse kapitalo grąža visada buvo teigiama.

| (125) | Remdamasi prieš pateikta informacija, Komisija gali daryti išvadą, kad įsigydama akcijų „Finagra“ veikė kaip bet kuris kitas privatus subjektas rinkos sąlygomis. Taigi aptariamas akcijų įsigijimas neturėjo valstybės pagalbos pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalį bruožų. |
| --- | --- |

(125)

Remdamasi prieš pateikta informacija, Komisija gali daryti išvadą, kad įsigydama akcijų „Finagra“ veikė kaip bet kuris kitas privatus subjektas rinkos sąlygomis. Taigi aptariamas akcijų įsigijimas neturėjo valstybės pagalbos pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalį bruožų.

VI.3. 1. b)   Paskolos

| (126) | Kaip nurodyta 106 punkte, viena iš „Finagros“ veiklos rūšių buvo paskolų teikimas žemės ūkio bendrovėms. Remiantis Italijos valdžios institucijų pateikta informacija, bendra „Finagros“ suteiktų paskolų suma yra 17 800 milijonų ITL. |
| --- | --- |

(126)

Kaip nurodyta 106 punkte, viena iš „Finagros“ veiklos rūšių buvo paskolų teikimas žemės ūkio bendrovėms. Remiantis Italijos valdžios institucijų pateikta informacija, bendra „Finagros“ suteiktų paskolų suma yra 17 800 milijonų ITL.

| (127) | 2000 m. spalio 13 d. laiške Italijos valdžios institucijos pareiškė, kad paskolos visuomet buvo suteikiamos rinkos sąlygomis bei taikant palūkanų normą, kuri atspindėjo su suteikta paskola susijusią riziką ir buvo ne mažesnė nei paskolos teikimo metu taikoma norma. |
| --- | --- |

(127)

2000 m. spalio 13 d. laiške Italijos valdžios institucijos pareiškė, kad paskolos visuomet buvo suteikiamos rinkos sąlygomis bei taikant palūkanų normą, kuri atspindėjo su suteikta paskola susijusią riziką ir buvo ne mažesnė nei paskolos teikimo metu taikoma norma.

| (128) | Paskolos buvo suteiktos taikant palūkanų normą, kuri atitiko valstybinėms obligacijoms taikomą palūkanų normą atliekant operacijas, trunkančias ilgiau nei 18 mėnesių, sumažintą 5 punktais. Tačiau buvo nustatytas minimali 3 % palūkanų norma. Apskritai valstybės obligacijų palūkanų norma yra laikoma atramos tašku nustatant finansinių investicijų pelningumą. Investicijos yra laikomos pelningomis, jeigu jų numatomas pelningumas ne mažesnis nei investavus į valstybės obligacijas būtų gaunamas pelnas. Sumažinimas 5 punktais, palyginti su valstybės obligacijų norma, reiškia, kad teikdama paskolas „Finagra“ galėjo taikyti mažesnes nei rinkos palūkanų normas. |
| --- | --- |

(128)

Paskolos buvo suteiktos taikant palūkanų normą, kuri atitiko valstybinėms obligacijoms taikomą palūkanų normą atliekant operacijas, trunkančias ilgiau nei 18 mėnesių, sumažintą 5 punktais. Tačiau buvo nustatytas minimali 3 % palūkanų norma. Apskritai valstybės obligacijų palūkanų norma yra laikoma atramos tašku nustatant finansinių investicijų pelningumą. Investicijos yra laikomos pelningomis, jeigu jų numatomas pelningumas ne mažesnis nei investavus į valstybės obligacijas būtų gaunamas pelnas. Sumažinimas 5 punktais, palyginti su valstybės obligacijų norma, reiškia, kad teikdama paskolas „Finagra“ galėjo taikyti mažesnes nei rinkos palūkanų normas.

| (129) | Šiuo klausimu Italijos valdžios institucijos pabrėžė, kad bendrovės, kurioms buvo teikiamos paskolos, buvo atrenkamos labai atidžiai tam, kad būtų sumažinta nemokumo rizika. Iš tiesų teikdama paskolas „Finagra“ veikė kaip ir bet kuri kita rinkos sąlygomis dirbanti finansinė įstaiga ir nagrinėjo galimybes suteikti paskolas anksčiau minėtiems gavėjams. Paskolos buvo teikiamos remiantis kandidatų pristatytomis investicijomis, o sutartyse visada būdavo numatytos skolų teikimo ir grąžinimo sąlygos, suderintos su paskolos prašančių bendrovių įsipareigojimais. Sutartyse visada buvo nustatytas skolos grąžinimas per 48 mėnesius arba neatidėliotinas grąžinimas neįvykdymo ar įmokų mokėjimo vėlavimo atveju. Paskolos visada buvo teikiamos tam, kad paremtų ekonomiškai veiksmingus projektus ir paskatintų įvairių subjektus bendradarbiauti vykdant projektus, paremtus konkrečiomis ir realias vystymo galimybes turinčiomis pramonės programomis. Grąžinimo galimybės buvo „Finagros“ įvertintos remiantis turimais dokumentais (finansinėmis ataskaitomis, investicijų projektais, trimečiais planais) ir tolesniais išsamiais tyrimais, kurie buvo susiję su kredito institucijų tyrimais, atliktais dėl tos pačios priežasties. Be to, visos suinteresuotos bendrovės įmokas mokėdavo laiku, ir, Italijos valdžios institucijų teigimu, tai parodo, kad bendrovių pasirinkimas rėmėsi tik ekonominiais nemokumo riziką mažinančiais kriterijais. |
| --- | --- |

(129)

Šiuo klausimu Italijos valdžios institucijos pabrėžė, kad bendrovės, kurioms buvo teikiamos paskolos, buvo atrenkamos labai atidžiai tam, kad būtų sumažinta nemokumo rizika. Iš tiesų teikdama paskolas „Finagra“ veikė kaip ir bet kuri kita rinkos sąlygomis dirbanti finansinė įstaiga ir nagrinėjo galimybes suteikti paskolas anksčiau minėtiems gavėjams. Paskolos buvo teikiamos remiantis kandidatų pristatytomis investicijomis, o sutartyse visada būdavo numatytos skolų teikimo ir grąžinimo sąlygos, suderintos su paskolos prašančių bendrovių įsipareigojimais. Sutartyse visada buvo nustatytas skolos grąžinimas per 48 mėnesius arba neatidėliotinas grąžinimas neįvykdymo ar įmokų mokėjimo vėlavimo atveju. Paskolos visada buvo teikiamos tam, kad paremtų ekonomiškai veiksmingus projektus ir paskatintų įvairių subjektus bendradarbiauti vykdant projektus, paremtus konkrečiomis ir realias vystymo galimybes turinčiomis pramonės programomis. Grąžinimo galimybės buvo „Finagros“ įvertintos remiantis turimais dokumentais (finansinėmis ataskaitomis, investicijų projektais, trimečiais planais) ir tolesniais išsamiais tyrimais, kurie buvo susiję su kredito institucijų tyrimais, atliktais dėl tos pačios priežasties. Be to, visos suinteresuotos bendrovės įmokas mokėdavo laiku, ir, Italijos valdžios institucijų teigimu, tai parodo, kad bendrovių pasirinkimas rėmėsi tik ekonominiais nemokumo riziką mažinančiais kriterijais.

| (130) | Minimali „Finagros“ nustatyta palūkanų norma iki 1999 m. gegužės buvo 3 %, o vėliau 2 % (iki 2000 m. birželio, kol „Finagra“ susijungė su „Sviluppo Italia“). Čia kalbama apie palūkanų normas, kurios yra mažesnės už orientacines Komisijos atitinkamu metu taikytas palūkanų normas. |
| --- | --- |

(130)

Minimali „Finagros“ nustatyta palūkanų norma iki 1999 m. gegužės buvo 3 %, o vėliau 2 % (iki 2000 m. birželio, kol „Finagra“ susijungė su „Sviluppo Italia“). Čia kalbama apie palūkanų normas, kurios yra mažesnės už orientacines Komisijos atitinkamu metu taikytas palūkanų normas.

| (131) | Vis dėlto galima pastebėti skirtumą tarp paskolą gavusių kooperatyvų ir privačių įmonių. Tik du kooperatyvai iš „Finagros“ gavo paskolas (MCLC ir „Unicarni“), kurių bendra suma 8,3 milijardų ITL. |
| --- | --- |

(131)

Vis dėlto galima pastebėti skirtumą tarp paskolą gavusių kooperatyvų ir privačių įmonių. Tik du kooperatyvai iš „Finagros“ gavo paskolas (MCLC ir „Unicarni“), kurių bendra suma 8,3 milijardų ITL.

| (132) | Kooperatyvų atveju „Finagra“ paskolas buvo suteikė subsidijuojantiesiems akcininkams taikomomis sąlygomis; tai savotiška kooperatyvo nario kategorija, numatyta Įstatymo Nr. 59/92 (žr. 120 punkte esantį apibūdinimą). „Finagra“ priėmė sprendimą teikti paskolas remdamasi paskolų grąža pagal normas, nustatytas kooperatyvų įstatuose. Šie sprendimai buvo patvirtinti „Finagros“ valdančiosios tarybos, kurioje yra atstovaujama visiems subsidijuojantiesiems akcininkams ir kitiems nariams (tarp kurių, kaip prieš tai minėta, įvairūs bankai, kredito įstaigos ir privatūs investuotojai). |
| --- | --- |

(132)

Kooperatyvų atveju „Finagra“ paskolas buvo suteikė subsidijuojantiesiems akcininkams taikomomis sąlygomis; tai savotiška kooperatyvo nario kategorija, numatyta Įstatymo Nr. 59/92 (žr. 120 punkte esantį apibūdinimą). „Finagra“ priėmė sprendimą teikti paskolas remdamasi paskolų grąža pagal normas, nustatytas kooperatyvų įstatuose. Šie sprendimai buvo patvirtinti „Finagros“ valdančiosios tarybos, kurioje yra atstovaujama visiems subsidijuojantiesiems akcininkams ir kitiems nariams (tarp kurių, kaip prieš tai minėta, įvairūs bankai, kredito įstaigos ir privatūs investuotojai).

| (133) | Palūkanų normos sudarė dalį laukiamos kapitalo investicijų grąžos, iš kurių „Finagra“, kaip subsidijuojančioji akcininkė, gavo didesnį pelną nei kiti akcininkai. Taigi palūkanų normos buvo bendros „Finagros“ investicijų strategijos dalis. Iš tikrųjų, „Finagra“ galėjo ne tik tiesiogiai kontroliuoti bendrovių, kurios gavo paskolas, valdymą (35) ir gauti didesnį pelną, bet ir sumažinti valdymo išlaidas, kadangi turėjo tokius narius kaip žymūs bankai ir kredito įstaigos. Italijos valdžios institucijos pareiškė, kad kiti privatūs finansuojantys nariai, skolindami pinigus kooperatyvams, kurių nariais patys buvo, taikė tas pačias palūkanų normas, kadangi tos normos buvo apibrėžtos reglamente dėl narių paskolų kaupimo, kuris buvo kooperatyvo patvirtintas. |
| --- | --- |

(133)

Palūkanų normos sudarė dalį laukiamos kapitalo investicijų grąžos, iš kurių „Finagra“, kaip subsidijuojančioji akcininkė, gavo didesnį pelną nei kiti akcininkai. Taigi palūkanų normos buvo bendros „Finagros“ investicijų strategijos dalis. Iš tikrųjų, „Finagra“ galėjo ne tik tiesiogiai kontroliuoti bendrovių, kurios gavo paskolas, valdymą (35) ir gauti didesnį pelną, bet ir sumažinti valdymo išlaidas, kadangi turėjo tokius narius kaip žymūs bankai ir kredito įstaigos. Italijos valdžios institucijos pareiškė, kad kiti privatūs finansuojantys nariai, skolindami pinigus kooperatyvams, kurių nariais patys buvo, taikė tas pačias palūkanų normas, kadangi tos normos buvo apibrėžtos reglamente dėl narių paskolų kaupimo, kuris buvo kooperatyvo patvirtintas.

| (134) | Taigi, Italijos valdžios institucijų nuomone, „Finagros“ taikomos paskolų palūkanų normos turėtų būti įvertintos atsižvelgiant į kitas sąlygas, susijusiais su paskolų teikimu, t. y.:






  — | kooperatyvo subsidijuojančiojo akcininko ir paskolos teikėjo statusų santykis, |
| --- | --- | --- |

(134)

Taigi, Italijos valdžios institucijų nuomone, „Finagros“ taikomos paskolų palūkanų normos turėtų būti įvertintos atsižvelgiant į kitas sąlygas, susijusiais su paskolų teikimu, t. y.:

—

kooperatyvo subsidijuojančiojo akcininko ir paskolos teikėjo statusų santykis,

| — | aplinkybė, kad paskoloms taikomos palūkanų normos vienodos visiems subsidijuojantiesiems akcininkams, |
| --- | --- |

—

aplinkybė, kad paskoloms taikomos palūkanų normos vienodos visiems subsidijuojantiesiems akcininkams,

| — | tiesioginis „Finagros“ dalyvavimas kooperatyvų, gaunančių paskolas, valdyme per dalyvavimą jų valdančiosiose tarybose, |
| --- | --- |

—

tiesioginis „Finagros“ dalyvavimas kooperatyvų, gaunančių paskolas, valdyme per dalyvavimą jų valdančiosiose tarybose,

| — | 2 % didesnė kapitalo grąža palyginus su bet kuriuo kitu paprastu kooperatyvų akcininku, |
| --- | --- |

—

2 % didesnė kapitalo grąža palyginus su bet kuriuo kitu paprastu kooperatyvų akcininku,

| — | aplinkybė, kad „Finagra“ teikė paskolas tik tiems kooperatyvams, kurie suteikė pakankamas garantijas, taikydama griežtesnes sąlygas paskolų teikimui, |
| --- | --- |

—

aplinkybė, kad „Finagra“ teikė paskolas tik tiems kooperatyvams, kurie suteikė pakankamas garantijas, taikydama griežtesnes sąlygas paskolų teikimui,

| — | mažos „Finagros“ administravimo išlaidos, sumažėjusios dėl to, kad bankai buvo bendrovės akcininkai, ir todėl taikė mažesnes palūkanų normas, |
| --- | --- |

—

mažos „Finagros“ administravimo išlaidos, sumažėjusios dėl to, kad bankai buvo bendrovės akcininkai, ir todėl taikė mažesnes palūkanų normas,

| — | darbo tvarkos taisyklės dėl kapitalo telkimo, kuriose iki 1999 m. gegužės numatyta minimali 3 % palūkanų norma, netgi kai taikoma valstybės obligacijų palūkanų norma, sumažinta 5 punktais, dėl ar kurios palūkanų norma galėjo tapti nulinė arba net neigiama. |
| --- | --- |

—

darbo tvarkos taisyklės dėl kapitalo telkimo, kuriose iki 1999 m. gegužės numatyta minimali 3 % palūkanų norma, netgi kai taikoma valstybės obligacijų palūkanų norma, sumažinta 5 punktais, dėl ar kurios palūkanų norma galėjo tapti nulinė arba net neigiama.

| (135) | Italijos valdžios institucijos, norėdamos parodyti, kad „Finagra“ buvo viena iš daugelio šių kooperatyvų subsidijuojančiųjų akcininkų, atsiuntė paraiškas (ir teigiamą atsakymą), kurias pateikė kelios kredito įstaigų, norėjusios tapti subsidijuojančiosiomis MCLC ir „Unicarni“ akcininkėmis tomis pačiomis sąlygomis, kaip ir „Finagra“. |
| --- | --- |

(135)

Italijos valdžios institucijos, norėdamos parodyti, kad „Finagra“ buvo viena iš daugelio šių kooperatyvų subsidijuojančiųjų akcininkų, atsiuntė paraiškas (ir teigiamą atsakymą), kurias pateikė kelios kredito įstaigų, norėjusios tapti subsidijuojančiosiomis MCLC ir „Unicarni“ akcininkėmis tomis pačiomis sąlygomis, kaip ir „Finagra“.

| (136) | MCLC ir „Unicarni“ subsidijuojančiųjų akcininkų skaičius pateikiams šioje lentelėje:
  5 lentelė
  MCLC ir „Unicarni“ subsidijuojantieji akcininkai | MCLC ir „Unicarni“ finansuojantys nariai |
| --- | --- | --- |
| 1994 | 23 |
| 1995 | 35 |
| 1996 | 39 |
| 1997 | 52 |
| 1998 | 55 |
| 1999 | 58 |
| 2000 | 61 |
| 2001 | 79 |
| 2002 | 93 |
| 2003 | 103 |

(136)

MCLC ir „Unicarni“ subsidijuojančiųjų akcininkų skaičius pateikiams šioje lentelėje:

5 lentelė

MCLC ir „Unicarni“ subsidijuojantieji akcininkai

MCLC ir „Unicarni“ finansuojantys nariai

1994

23

1995

35

1996

39

1997

52

1998

55

1999

58

2000

61

2001

79

2002

93

2003

103

2004 m. „Unicarni“ turėjo 10 subsidijuojančiųjų akcininkų, kurių bendra įnašų vertė buvo 5 918 000 EUR, o MCLC turėjo 64 narius, kurių bendra įnašų vertė buvo 1 559 286 EUR.

| (137) | Visi subsidijuojantieji akcininkai, teikdami paskolas, privalėjo laikytis kooperatyvo valdybos patvirtintų taisyklių dėl paskolų išieškojimo. Šiose taisyklėse nustatyta palūkanų norma atitiko valstybinėms obligacijoms taikomą palūkanų normą taikomą ilgesnės nei 18 mėnesių trukmės operacijoms, sumažintą 5 punktais. Buvo nustatyta iki 1999 m. gegužės galiojanti minimali 3 % palūkanų norma. Taigi „Finagra“ suteikdama paskolas kooperatyvams veikė kaip bet kuris kitas (privatus) subsidijuojantysis akcininkas. |
| --- | --- |

(137)

Visi subsidijuojantieji akcininkai, teikdami paskolas, privalėjo laikytis kooperatyvo valdybos patvirtintų taisyklių dėl paskolų išieškojimo. Šiose taisyklėse nustatyta palūkanų norma atitiko valstybinėms obligacijoms taikomą palūkanų normą taikomą ilgesnės nei 18 mėnesių trukmės operacijoms, sumažintą 5 punktais. Buvo nustatyta iki 1999 m. gegužės galiojanti minimali 3 % palūkanų norma. Taigi „Finagra“ suteikdama paskolas kooperatyvams veikė kaip bet kuris kitas (privatus) subsidijuojantysis akcininkas.

| (138) | Subsidijuojančiųjų akcininkų įnašai sudarė didelę dviejų kooperatyvų gautų lėšų dalį. Kaip matoma iš toliau pateikiamos lentelės, MCLC ir „Unicarni“ nuo 1996 m. iki 2003 m. gavo paskolų iš „Finagros“ ir iš kitų privačių investuotojų, kurie visi yra subsidijuojantieji akcininkai.
  6 lentelė
  Visų subsidijuojančiųjų akcininkų MCLC ir „Unicarni“ bendrovėms nuo 1996 m. iki 2003 m. suteiktos paskolos








  Metai | Visos subsidijuojančiųjų akcininkų suteiktos paskolos (ITL) | Subsidijuojančiųjų akcininkų skaičius | „FINAGROS“ suteiktų paskolų vertė (ITL) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1996 | 6 390 361 001 | 39 | 3 500 000 000 (36) |
| 1997 | 6 727 572 001 | 48 | |
| 1998 | 10 366 345 007 | 51 | 33 000 000 000 (37) |
| 1999 | 10 274 854 007 | 53 | |
| 2000 | 8 342 949 006 | 53 | |
| 2001 | 8 520 314 006 | 54 | |
| 2002 | 6 603 670 715 | 91 | |
| 2003 | 7 491 842 237 | 98 | |

(138)

Subsidijuojančiųjų akcininkų įnašai sudarė didelę dviejų kooperatyvų gautų lėšų dalį. Kaip matoma iš toliau pateikiamos lentelės, MCLC ir „Unicarni“ nuo 1996 m. iki 2003 m. gavo paskolų iš „Finagros“ ir iš kitų privačių investuotojų, kurie visi yra subsidijuojantieji akcininkai.

6 lentelė

Visų subsidijuojančiųjų akcininkų MCLC ir „Unicarni“ bendrovėms nuo 1996 m. iki 2003 m. suteiktos paskolos

Metai

Visos subsidijuojančiųjų akcininkų suteiktos paskolos (ITL)

Subsidijuojančiųjų akcininkų skaičius

„FINAGROS“ suteiktų paskolų vertė (ITL)

1996

6 390 361 001

39

3 500 000 000 (36)

1997

6 727 572 001

48

1998

10 366 345 007

51

33 000 000 000 (37)

1999

10 274 854 007

53

2000

8 342 949 006

53

2001

8 520 314 006

54

2002

6 603 670 715

91

2003

7 491 842 237

98

| (139) | Tai, kad šias paskolas „Finagra“ teikė tomis pačiomis sąlygomis, kaip ir kiti privatūs investuotojai, kurie daug investavo į tuos pačius kooperatyvus, kuriuose „Finagra“ dalyvavo kaip subsidijuojančioji akcininkė, parodo, kad buvo laikytasi vienodų principų taikymo visiems, nuostatų. |
| --- | --- |

(139)

Tai, kad šias paskolas „Finagra“ teikė tomis pačiomis sąlygomis, kaip ir kiti privatūs investuotojai, kurie daug investavo į tuos pačius kooperatyvus, kuriuose „Finagra“ dalyvavo kaip subsidijuojančioji akcininkė, parodo, kad buvo laikytasi vienodų principų taikymo visiems, nuostatų.

| (140) | Atsižvelgdama į tai, kas nurodyta pirmiau, Komisija gali daryti išvadą, kad „Finagra“, teikdama paskolas kooperatyvams, veikė kaip tomis pačiomis sąlygomis būtų veikęs privatus investuotojas, dirbantis rinkoje. Pirmenybė, „Finagros“ teikiama kai kuriems žemės ūkio sektoriaus paskolų gavėjams, kyla dėl jos įstatų ir paskirties veikti žemės ūkio srityje. Todėl paskolos, kurias „Finagra“ suteikė kooperatyvams, neturėjo valstybės pagalbos bruožų remiantis Sutarties 87 straipsnio 1 dalimi. |
| --- | --- |

(140)

Atsižvelgdama į tai, kas nurodyta pirmiau, Komisija gali daryti išvadą, kad „Finagra“, teikdama paskolas kooperatyvams, veikė kaip tomis pačiomis sąlygomis būtų veikęs privatus investuotojas, dirbantis rinkoje. Pirmenybė, „Finagros“ teikiama kai kuriems žemės ūkio sektoriaus paskolų gavėjams, kyla dėl jos įstatų ir paskirties veikti žemės ūkio srityje. Todėl paskolos, kurias „Finagra“ suteikė kooperatyvams, neturėjo valstybės pagalbos bruožų remiantis Sutarties 87 straipsnio 1 dalimi.

| (141) | Kitų privačių įmonių atveju, galimybės, kad suteiktoms paskoloms taikomų pagalbos dydžių ir orientacinės Komisijos nustatytos palūkanų normos skirtumas yra valstybės pagalbą remiantis Sutarties 87 straipsnio 1 dalimi, net jei laikytasi visų 125–129 punktuose minėtų sąlygų, atmesti negalima. Iš tikrųjų, privačioms įmonėms suteiktų paskolų ir kooperatyvams, kuriuose „Finagra“ buvo subsidijuojančioji akcininkė, suteiktų paskolų grąžos skirtumas yra neabejotinas, jis buvo aprašytas 131–133 punktuose. Kooperatyvų atveju „Finagra“, net ir taikydama žemesnes nei Komisijos nustatytas palūkanų normas, veikė taip, kaip būtų veikęs bet kuris kitas privatus investuotojas tokioje pačioje situacijoje: tikėjosi didesnės grąžos iš savo kapitalo operacijų, su kuriomis buvo susijusios paskolos. Papildomas grąža ir „Finagros“ veiksmai, kurie gali būti sulyginami su bet kurio kito privataus subjekto veiksmais tomis pačiomis sąlygomis, akivaizdžiai nebūdingi tiems atvejams, kai paskolos suteikiamos kitoms privačioms įmonėms. |
| --- | --- |

(141)

Kitų privačių įmonių atveju, galimybės, kad suteiktoms paskoloms taikomų pagalbos dydžių ir orientacinės Komisijos nustatytos palūkanų normos skirtumas yra valstybės pagalbą remiantis Sutarties 87 straipsnio 1 dalimi, net jei laikytasi visų 125–129 punktuose minėtų sąlygų, atmesti negalima. Iš tikrųjų, privačioms įmonėms suteiktų paskolų ir kooperatyvams, kuriuose „Finagra“ buvo subsidijuojančioji akcininkė, suteiktų paskolų grąžos skirtumas yra neabejotinas, jis buvo aprašytas 131–133 punktuose. Kooperatyvų atveju „Finagra“, net ir taikydama žemesnes nei Komisijos nustatytas palūkanų normas, veikė taip, kaip būtų veikęs bet kuris kitas privatus investuotojas tokioje pačioje situacijoje: tikėjosi didesnės grąžos iš savo kapitalo operacijų, su kuriomis buvo susijusios paskolos. Papildomas grąža ir „Finagros“ veiksmai, kurie gali būti sulyginami su bet kurio kito privataus subjekto veiksmais tomis pačiomis sąlygomis, akivaizdžiai nebūdingi tiems atvejams, kai paskolos suteikiamos kitoms privačioms įmonėms.

| (142) | Italijos valdžios institucijos pareiškė, kad „Finagra“ suteikė paskolas tik dviems privačioms įmonėms („Guardamiglio“ ir „Ultrocchi“) ir kad šioms paskoloms taikytų palūkanų normų ir orientacinių Komisijos nustatytų tuo metu taikytų palūkanų normų skirtumas buvo nuo –3,18 iki –5,20 procentinių punktų. Italijos valdžios institucijų nuomone, toks skirtumas gali būti traktuojamas kaip pagalba užbaigiant investicijas, susijusias su integruotais projektais, numatytais Įstatyme Nr. 252/91, bet aiškiai atskirtais nuo pagal minėtą Įstatymą finansuojamų projektų. Taigi net visus finansavimo pagal Įstatymą Nr. 252/91 kriterijus atitikusioms investicijoms nebuvo skirta finansavimo remiantis minėtu Įstatymu ar kitomis valstybės lėšomis. Šie projektai, nors ir susiję su integruotais projektais, buvo nepriklausomi nuo jų. Taigi paskolos buvo dalis strategijos, nukreiptos į integruotų projektų įvykdymą, tačiau naudojant įvairius finansavimo šaltinius (net nesidubliuojančius, kaip šiuo atveju). Pagalbos intensyvumas, skaičiuojant sudėjus dviejų paskolų, suteiktų investicijoms perdirbimo ir prekybos sektoriuje įvykdyti, subsidijų ekvivalentus, yra 0,96 % ir 4,51 %, kaip nurodyta šioje lentelėje:
  7 lentelė
  „Finagros“ paskolos privačioms įmonėms








  Gavėjas | Finansavimo reikalavimus atitinkančios išlaidos (nedengiamos pagal Įstatymą Nr. 252/91) (ITL) | Palūkanų skirtumas (ITL) | Pagalbos % |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 2 | 3 | 4 = 3/2 |
| Guardamiglio | 9 162 000 000 | 413 508 030 | 4,51 % |
| Ultrocchi | 42 940 033 423 | 415 954 000 | 0,96 % |

(142)

Italijos valdžios institucijos pareiškė, kad „Finagra“ suteikė paskolas tik dviems privačioms įmonėms („Guardamiglio“ ir „Ultrocchi“) ir kad šioms paskoloms taikytų palūkanų normų ir orientacinių Komisijos nustatytų tuo metu taikytų palūkanų normų skirtumas buvo nuo –3,18 iki –5,20 procentinių punktų. Italijos valdžios institucijų nuomone, toks skirtumas gali būti traktuojamas kaip pagalba užbaigiant investicijas, susijusias su integruotais projektais, numatytais Įstatyme Nr. 252/91, bet aiškiai atskirtais nuo pagal minėtą Įstatymą finansuojamų projektų. Taigi net visus finansavimo pagal Įstatymą Nr. 252/91 kriterijus atitikusioms investicijoms nebuvo skirta finansavimo remiantis minėtu Įstatymu ar kitomis valstybės lėšomis. Šie projektai, nors ir susiję su integruotais projektais, buvo nepriklausomi nuo jų. Taigi paskolos buvo dalis strategijos, nukreiptos į integruotų projektų įvykdymą, tačiau naudojant įvairius finansavimo šaltinius (net nesidubliuojančius, kaip šiuo atveju). Pagalbos intensyvumas, skaičiuojant sudėjus dviejų paskolų, suteiktų investicijoms perdirbimo ir prekybos sektoriuje įvykdyti, subsidijų ekvivalentus, yra 0,96 % ir 4,51 %, kaip nurodyta šioje lentelėje:

7 lentelė

„Finagros“ paskolos privačioms įmonėms

Gavėjas

Finansavimo reikalavimus atitinkančios išlaidos (nedengiamos pagal Įstatymą Nr. 252/91) (ITL)

Palūkanų skirtumas (ITL)

Pagalbos %

1

2

3

4 = 3/2

Guardamiglio

9 162 000 000

413 508 030

4,51 %

Ultrocchi

42 940 033 423

415 954 000

0,96 %

| (143) | Atsižvelgiant į tai, kad finansuojamos investicijos atitinka investicijoms taikomas normas perdirbimo ir prekybos sektoriuje, išvardytas VI.1 a) 1 skyriuje, ir kad pagalbos intensyvumas (atitinkantis šioms paskoloms taikytų palūkanų normų ir orientacinių Komisijos nustatytų tuo metu taikytų palūkanų normų skirtumą, išreikštą grynaisiais subsidijų ekvivalentais) neviršija maksimalaus tokiai pagalbai taikomo intensyvumo, Komisija gali daryti išvadą, kad „Finagros“ suteiktos paskolos privačioms įmonėms yra valstybės pagalba pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalį. Ši pagalba suderinama su bendrąja rinka pagal EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punktą. |
| --- | --- |

(143)

Atsižvelgiant į tai, kad finansuojamos investicijos atitinka investicijoms taikomas normas perdirbimo ir prekybos sektoriuje, išvardytas VI.1 a) 1 skyriuje, ir kad pagalbos intensyvumas (atitinkantis šioms paskoloms taikytų palūkanų normų ir orientacinių Komisijos nustatytų tuo metu taikytų palūkanų normų skirtumą, išreikštą grynaisiais subsidijų ekvivalentais) neviršija maksimalaus tokiai pagalbai taikomo intensyvumo, Komisija gali daryti išvadą, kad „Finagros“ suteiktos paskolos privačioms įmonėms yra valstybės pagalba pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalį. Ši pagalba suderinama su bendrąja rinka pagal EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punktą.

VI.3.1. c)   Garantijų teikimas

| (144) | 2004 m. spalio 29 d. laiške, užregistruotame 2004 m. lapkričio 3 d., ir 2004 m. lapkričio 23 d. laiške Italijos valdžios institucijos patikslino, kad „Finagra“ suteikė tik vieną garantiją, susijusią su bankų paskolomis, kuri buvo skirta „Guardamiglio“ įmonei. |
| --- | --- |

(144)

2004 m. spalio 29 d. laiške, užregistruotame 2004 m. lapkričio 3 d., ir 2004 m. lapkričio 23 d. laiške Italijos valdžios institucijos patikslino, kad „Finagra“ suteikė tik vieną garantiją, susijusią su bankų paskolomis, kuri buvo skirta „Guardamiglio“ įmonei.

| (145) | Garantija „Guardamiglio“ bendrovei (laidavimas), kurios vertė 2 milijardai ITL, buvo suteikta 17 milijardų ITL vertės paskolai, kurią „Guardamiglio“ visiškai grąžino nepanaudodama garantijos. |
| --- | --- |

(145)

Garantija „Guardamiglio“ bendrovei (laidavimas), kurios vertė 2 milijardai ITL, buvo suteikta 17 milijardų ITL vertės paskolai, kurią „Guardamiglio“ visiškai grąžino nepanaudodama garantijos.

| (146) | Tuo metu, kai buvo suteikta garantija, valstybės garantijų teikimas buvo išnagrinėtas atsižvelgiant į principus, nurodytus 1989 m. balandžio 5 d. Komisijos laiške SG(89) D/4328, 1989 m. spalio 12 d. Komisijos laiške valstybėms narėms SG(89) D/12772 ir Komisijos pranešime valstybėms narėms dėl EB sutarties 92 ir 93 straipsnių bei dėl Komisijos direktyvos 80/723/EEB 5 straipsnio taikymo gamybinio sektoriaus viešosioms įmonėms (38). Pagal šiuos dokumentus Komisija pripažino garantijas tik tokiu atveju, jeigu jų teikimas nustatytas sutartyje dėl specialių sąlygų, pagal kurias buvo leidžiama privaloma tvarka paskelbti paskolą gavusios įmonės bankrotą ar pradėti kitą panašią procedūrą. Vertinant garantijas valstybės pagalbos požiūriu, buvo atliekama finansinės paskolų gavėjų padėties analizė. Garantijose pagalba laikomas palūkanų normos, kurią paskolos gavėjas būtų mokėjęs laisvos rinkos sąlygomis, ir palūkanų normos, kuri buvo taikoma dėl garantijos, skirtumas atskaičius už ją mokamą mokestį (jei jis yra). |
| --- | --- |

(146)

Tuo metu, kai buvo suteikta garantija, valstybės garantijų teikimas buvo išnagrinėtas atsižvelgiant į principus, nurodytus 1989 m. balandžio 5 d. Komisijos laiške SG(89) D/4328, 1989 m. spalio 12 d. Komisijos laiške valstybėms narėms SG(89) D/12772 ir Komisijos pranešime valstybėms narėms dėl EB sutarties 92 ir 93 straipsnių bei dėl Komisijos direktyvos 80/723/EEB 5 straipsnio taikymo gamybinio sektoriaus viešosioms įmonėms (38). Pagal šiuos dokumentus Komisija pripažino garantijas tik tokiu atveju, jeigu jų teikimas nustatytas sutartyje dėl specialių sąlygų, pagal kurias buvo leidžiama privaloma tvarka paskelbti paskolą gavusios įmonės bankrotą ar pradėti kitą panašią procedūrą. Vertinant garantijas valstybės pagalbos požiūriu, buvo atliekama finansinės paskolų gavėjų padėties analizė. Garantijose pagalba laikomas palūkanų normos, kurią paskolos gavėjas būtų mokėjęs laisvos rinkos sąlygomis, ir palūkanų normos, kuri buvo taikoma dėl garantijos, skirtumas atskaičius už ją mokamą mokestį (jei jis yra).

| (147) | Italijos valdžios institucijų nuomone, nagrinėjamu atveju garantija nereiškia valstybės pagalbos remiantis sutarties 87 straipsnio 1 dalimi dėl šių priežasčių:






  — | paskolos gavėjas neturi finansinių sunkumų, |
| --- | --- | --- |

(147)

Italijos valdžios institucijų nuomone, nagrinėjamu atveju garantija nereiškia valstybės pagalbos remiantis sutarties 87 straipsnio 1 dalimi dėl šių priežasčių:

—

paskolos gavėjas neturi finansinių sunkumų,

| — | paskolos gavėjui finansų rinkoje buvo suteikta 17 milijardų ITL vertės paskola, ir tai reškia, kad bendrovė yra laikoma patikima, o investicija – pelninga, |
| --- | --- |

—

paskolos gavėjui finansų rinkoje buvo suteikta 17 milijardų ITL vertės paskola, ir tai reškia, kad bendrovė yra laikoma patikima, o investicija – pelninga,

| — | garantija yra skirta specialiai finansinei operacijai, nustatyto dydžio sumai sumos ir ribotam laikotarpiui. Garantija padengiama tik apie 11 % visos paskolos dydžio, |
| --- | --- |

—

garantija yra skirta specialiai finansinei operacijai, nustatyto dydžio sumai sumos ir ribotam laikotarpiui. Garantija padengiama tik apie 11 % visos paskolos dydžio,

| — | dėl „Finagros“ suteiktos garantijos paskolos gavėjui paskola suteikta ne geresnėmis sąlygomis, nei rinkoje įprasta palūkanų norma, |
| --- | --- |

—

dėl „Finagros“ suteiktos garantijos paskolos gavėjui paskola suteikta ne geresnėmis sąlygomis, nei rinkoje įprasta palūkanų norma,

| — | garantijos suteikimui taikomos nuo tam tikros sąlygos dėl paskolos grąžinimo tiek neteisminiu sureguliavimo keliu, tiek priverstinai patenkinant pretenzijas, kaip numatyta Italijos civiliniame kodekse, |
| --- | --- |

—

garantijos suteikimui taikomos nuo tam tikros sąlygos dėl paskolos grąžinimo tiek neteisminiu sureguliavimo keliu, tiek priverstinai patenkinant pretenzijas, kaip numatyta Italijos civiliniame kodekse,

| — | „Finagra“ reikalaujamas mokestis lygus 0,40 % metinės palūkanų normos, kuris, Italijos valdžios institucijų teigimu, atitinka papildomų garantijų (39) rinkos kainą tuo metu, atsižvelgiant į patikimą finansinę paskolos gavėjo situaciją, ekonomines perspektyvas ir planuojamas investicijas. Italijos valdžios institucijų tvirtinimu, pirminės garantijos kaina rinkoje tuo metu buvo 0,70 %. Papildomos garantijos atveju rinkoje buvo taikoma nuo 0,40 % iki 0,70 % norma, atsižvelgiant į paskolos gavėjo finansinę padėtį. Tuo atveju, kai paskola buvo teikiamos teigiamai visų bankų įvertintoms bendrovėms, turinčioms geras ekonomines perspektyvas ir įgyvendinančioms esminius modernizavimo procesus, 0,40 % metinė palūkanų norma, kaip teigia Italijos valdžios institucijos, atitiko tokios rūšies operacijoms rinkoje taikomą palūkanų normą. Garantija yra susijusi su investicijų vykdymu, dalinai finansuojamų iš valstybės lėšų remiantis Įstatymu Nr. 252/91, taigi ir remiantis taisyklėmis dėl valstybės pagalbos. |
| --- | --- |

—

„Finagra“ reikalaujamas mokestis lygus 0,40 % metinės palūkanų normos, kuris, Italijos valdžios institucijų teigimu, atitinka papildomų garantijų (39) rinkos kainą tuo metu, atsižvelgiant į patikimą finansinę paskolos gavėjo situaciją, ekonomines perspektyvas ir planuojamas investicijas. Italijos valdžios institucijų tvirtinimu, pirminės garantijos kaina rinkoje tuo metu buvo 0,70 %. Papildomos garantijos atveju rinkoje buvo taikoma nuo 0,40 % iki 0,70 % norma, atsižvelgiant į paskolos gavėjo finansinę padėtį. Tuo atveju, kai paskola buvo teikiamos teigiamai visų bankų įvertintoms bendrovėms, turinčioms geras ekonomines perspektyvas ir įgyvendinančioms esminius modernizavimo procesus, 0,40 % metinė palūkanų norma, kaip teigia Italijos valdžios institucijos, atitiko tokios rūšies operacijoms rinkoje taikomą palūkanų normą. Garantija yra susijusi su investicijų vykdymu, dalinai finansuojamų iš valstybės lėšų remiantis Įstatymu Nr. 252/91, taigi ir remiantis taisyklėmis dėl valstybės pagalbos.

| (148) | Atsižvelgdama į ankstesnę informaciją, Komisija gali daryti išvadą, kad „Finagros“ suteikta garantija nėra valstybės pagalba remiantis Sutarties 87 straipsnio 1 dalimi. |
| --- | --- |

(148)

Atsižvelgdama į ankstesnę informaciją, Komisija gali daryti išvadą, kad „Finagros“ suteikta garantija nėra valstybės pagalba remiantis Sutarties 87 straipsnio 1 dalimi.

VII.   IŠVADOS

| (149) | Komisija konstatuoja, kad Italija pagalbą teikė, pažeisdama Sutarties 88 straipsnio 3 dalį. Tačiau remiantis tuo, kas anksčiau išdėstyta, galima teigti, kad:






  — | Įstatymo Nr. 67/88 15 straipsnio 16 dalyje, Įstatymo Nr. 290/99 5 straipsnyje bei Įstatyme Nr. 252/91 (integruoti projektai) numatytos pagalbos priemonės yra suderinamos su bendra rinka remiantis Sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punktu, |
| --- | --- | --- |

(149)

Komisija konstatuoja, kad Italija pagalbą teikė, pažeisdama Sutarties 88 straipsnio 3 dalį. Tačiau remiantis tuo, kas anksčiau išdėstyta, galima teigti, kad:

—

Įstatymo Nr. 67/88 15 straipsnio 16 dalyje, Įstatymo Nr. 290/99 5 straipsnyje bei Įstatyme Nr. 252/91 (integruoti projektai) numatytos pagalbos priemonės yra suderinamos su bendra rinka remiantis Sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punktu,

| — | Įstatymo Nr. 290/99 4 straipsnyje numatytos priemonės (t. y. žemės ūkio, eksploatacijos ir vystymo paskolos, kurių mokėjimo terminas 1998 kovo 31 d.) niekada nebuvo pritaikytos, todėl nebuvo valstybės pagalba remiantis Sutarties 87 straipsnio 1 dalimi, |
| --- | --- |

—

Įstatymo Nr. 290/99 4 straipsnyje numatytos priemonės (t. y. žemės ūkio, eksploatacijos ir vystymo paskolos, kurių mokėjimo terminas 1998 kovo 31 d.) niekada nebuvo pritaikytos, todėl nebuvo valstybės pagalba remiantis Sutarties 87 straipsnio 1 dalimi,

| — | „Finagros“ veiksmai pagal Įstatymą Nr. 252/91, susiję su akcijų įsigijimu, paskolų teikimu kooperatyvams ir garantijų teikimu, nėra valstybės pagalba remiantis Sutarties 87 straipsnio 1 dalimi, |
| --- | --- |

—

„Finagros“ veiksmai pagal Įstatymą Nr. 252/91, susiję su akcijų įsigijimu, paskolų teikimu kooperatyvams ir garantijų teikimu, nėra valstybės pagalba remiantis Sutarties 87 straipsnio 1 dalimi,

| — | „Finagros“ veiksmai pagal Įstatymą Nr. 252/91, susiję su paskolų teikimu privačioms įmonėms, yra valstybės pagalba remiantis Sutarties 87 straipsnio 1 dalimi. Tokia pagalba yra suderinama su bendrąja rinka remiantis Sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punktu, |
| --- | --- |

—

„Finagros“ veiksmai pagal Įstatymą Nr. 252/91, susiję su paskolų teikimu privačioms įmonėms, yra valstybės pagalba remiantis Sutarties 87 straipsnio 1 dalimi. Tokia pagalba yra suderinama su bendrąja rinka remiantis Sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punktu,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

1.   Pagalbos priemonės, numatytos Įstatymo Nr. 67/88 15 straipsnio 16 dalyje, Įstatymo Nr. 290/99 5 straipsnyje ir Įstatyme Nr. 252/91 (integruotieji projektai), kurias Italija taikė gyvulininkystės sektoriuje, bei „Finagros“ veiksmai remiantis Įstatymu Nr. 252/91, susiję su paskolų teikimu privačioms įmonėms, yra suderinami su bendrąja rinka pagal Sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punktą.

2.   Priemonės, numatytos Įstatymo Nr. 290/99 4 straipsnyje, susijusios su žemės ūkio, eksploatacijos ir vystymo paskolomis, kurių mokėjimo terminas 1998 m. kovo 31 d., niekada nebuvo pritaikytos, todėl nebuvo valstybės pagalba remiantis Sutarties 87 straipsnio 1 dalimi.

3.   „Finagros“ veiksmai pagal Įstatymą Nr. 252/91, susiję su akcijų įsigijimu, paskolų teikimu kooperatyvams ir garantijų teikimu, nelaikomi valstybės pagalba remiantis Sutarties 87 straipsnio 1 dalimi.

2 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Italijos Respublikai.

Priimta Briuselyje 2005 m. liepos 5 d.

Komisijos vardu

Mariann FISCHER BOEL

Komisijos narė

---

(1)  OL C 148, 2000 5 27, p. 2.

1

(2)  SG (2000) D/101808.

2

(3)  OL L 83, 1999 3 27, p. 1.

3

(4)  OL C 148, 2000 5 27, p. 2.

4

(5)  2002 m. balandžio 5 d. Komisijos sprendimas SG (2002) D/229239.

5

(6)  1970–1990 m. Prancūzijai pavyko realiai sumažinti savo skerdyklų skaičių nuo 1738 iki 357. O Italijoje pirmais 10 dešimtmečio metais dar veikė 8 500 skerdyklų, kai tuo tarpu Prancūzijoje veikė 357 minėtos skerdyklos, Vokietijoje – 270 skerdyklų ir Nyderlanduose – 30 skerdyklų.

6

(7)  700 mlrd. ITL suma pasiskirsto taip: 400 mlrd. 1988 m. ir 300 mlrd. 1989 m.

7

(8)  Laiškas SG (2002) D/229239).

8

(9)  Dėl Komisijos įvertinimo, orientacinė Komisijos taikoma palūkanų norma Italijai paskolos suteikimo metu.

9

(10)  Žr. 1999 m. sausio 28 d. Komisijos laišką.

10

(11)  OL L 160, 1999 6 26, p. 21.

11

(12)  OL L 282, 1975 11 1, p. 1.

12

(13)  OL L 341, 2001 12 22, p. 3.

13

(14)  2000 m. Italijoje skerdyklos pateikė 1 154 000 tonų galvijienos. Per tą patį laikotarpį ES skerdyklos pateikė 7 401 000 tonų galvijienos.

14

(15)  Žr. 2000 m. gegužės18 d. Italijos valdžios institucijų laišką.

15

(16)  OL C 232, 2000 8 12, p. 17–41.

16

(17)  Iš 13-os pradžioje pateiktų integruotų projektų tik 8 buvo patvirtinti ir tik 5 buvo įvykdyti iki galo.

17

(18)  1990 m. kovo 29 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 866/90 dėl žemės ūkio produktų perdirbimo ir prekybos sąlygų pagerinimo (OL L 91, 1990 4 6, p. 1–6.)

18

(19)  Italijos valdžios institucijos, norėdamos pabrėžti, kad laikėsi minėto reikalavimo, iš pradžių 2000 m. rugsėjo mėn. pateikė ISMEA (Istituto per studi, ricerche ed informazioni sul mercato agricolo parengtą) studiją, kurioje aprašomi su Italijos skerdyklų pramone susiję 10 dešimtmečio pokyčiai. Šioje studijoje prieita prie išvados, kad 1990–1998 m. skerdyklų pajėgumai Italijoje sumažėjo 3 %. Italijos valdžios institucijų teigimu, šis sumažėjimas reiškia, kad investicijos, atliktos remiantis nagrinėjamais įstatymais, buvo atliktos, laikantis minėtiems sektoriams taikomų apribojimų. Tačiau Komisija paprieštaravo teigdama, kad ISMEA studijoje nurodytas skerdyklų pajėgumo sumažėjimo priežastis –per tuo metus pakitusios mėsos sektoriaus tendencijos visoje Europoje. Iš tikrųjų, skerdyklų skaičiaus ir pajėgumo sumažėjimas šiame sektoriuje, kurie Italijoje buvo būdingi 10 dešimtmetyje (visų pirma, dėl būtinybės prisitaikyti prie naujų standartų higienos srityje), kitų šalių skerdyklų sektoriuje buvo būdingi dar 8 dešimtmetyje (pvz., Prancūzijoje). Kaip patvirtinama tame pačiame dokumente, Italija sektoriaus pertvarkymą pradėjo vėliau, t. y. 9 ir 10 dešimtmetyje. Italijos valdžios institucijų nurodomas 3 % sumažėjimas, neįrodo Sprendimo 90/342/EEB įgyvendinimo. Taigi Italijos valdžios institucijos buvo paragintos pateikti tam tikrus duomenis apie skerdyklų pajėgumo pokyčius, susijusius su investicijomis, nukreiptomis į visas skerdyklas, kurios dalyvavo integruotuose projektuose.

19

Istituto per studi, ricerche ed informazioni sul mercato agricolo parengtą

(20)  OL C 74, 1998 3 10, p. 9, su pakeitimais OL C 258, 2000 9 9, p. 5.

20

(21)  „Gea“ ir „Val di Cesola“ iš pradžių dalyvavo projekte „Centro Carni Sud“, kuris nebuvo įvykdytas iki galo ir todėl nebuvo finansuotas. Tačiau du projektai, kurios vykdė „Gea“ ir „Val di Cesola“, buvo pabaigti ir finansuoti.

21

(22)  OL L 218, 1991 8 6, p. 1.

22

(23)  1991 m. lapkričio 19 d. Tarybos direktyva 91/629/EEB, nustatanti būtiniausius veršelių apsaugos standartus (OL L 340, 1991 12 11, p. 28–3

23

(24)  1991 m. lapkričio 19 d. Tarybos direktyva 91/630/EEB, nustatanti būtiniausius kiaulių apsaugos reikalavimus (OL L 340, 1991 12 11, p. 33–3

24

(25)  2000 m. gegužės 18 d. Italijos valdžios institucijų laiškas.

25

(26)  Žr. minėto laiško p. 5.

26

(27)  2000 m. spalio 13 d. Italijos valdžios institucijų laiškas.

27

(28)  SEC(89) 343/2, 1989 7 3.

28

(29)  1999 m. sausio 9 d. Įstatyminis dekretas Nr. 1 „Dėl vystymo įstaigų ir įmonių pertvarkymo ir bendrovės „Sviluppo Italia S.p.A.“ įkūrimo“.

29

(30)  Informacinis pranešimas BE 9–1984.

30

(31)  Jų bendra vertė yra 33 458 milijonai ITL.

31

(32)  Žr. 3.3 punktą.

32

(33)  Duomenys pateikiami kiekvienų metų gruodžio 31 d.

33

(34)  Bendrovės ir privačios įmonės: „CoopFons Spa“, „Agricola Sabbadina srl“, „CCFR Scarl.“ Kredito įstaigos: „Banca Agricola Mantovana“, „Em. Ro. Popolare Spa“, „Bipop Carire Spa“, „Banca popolare Verona – Banca S. Geminiano S. Prospero“, „Banca di Roma“, „Finec merchant Spa“, „Agrisviluppo spa“.

34

(35)  „Finagra“, kaip kooperatyvų subsidijuojančioji akcininkė, turėjo teisę paskirti vieną valdančiosios tarybos narį ir vieną audito kolegijos narį.

35

(36)  Į šią sumą įeina ketverių metų 500 000 000 ITL vertės paskola „Unicarni“ ir ketverių metų 3 000 000 000 ITL vertės paskola MCLC, suteiktos 1996 m. Taip pat MCLC gavo paskolų 1994, kurių vertė buvo 1 500 000 000 ITL (2001 07 05 Italijos valdžios institucijų laiškas).

36

(37)  Paskola, suteikta „Unicarni“.

37

(38)  OL C 307, 1993 11 13, p. 3–14.

38

(39)  Iš tikrųjų, „Finagros“ suteikta garantija buvo papildoma garantija, kadangi paskola jau buvo padengta pirmine garantija.

39

---

| 19.10.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 276/22 |
| --- | --- | --- | --- |

19.10.2007

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 276/22

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2006 m. gruodžio 20 d.

dėl valstybės pagalbos C 12/05 (ex N 611/03), kurią Vokietija planuoja suteikti e-glass AG

(pranešta dokumentu Nr. C(2006)6587 galutinis)

(Tekstas autentiškas tik vokiečių kalba)

(Tekstas svarbus EEE)

(2007/656/EB)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 88 straipsnio 2 dalies pirmąją pastraipą,

atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,

atsižvelgdama į 1999 m. kovo 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 659/1999, nustatantį išsamias EB sutarties 93 straipsnio taikymo taisykles (1), ypač į jo 9 straipsnį,

paprašiusi suinteresuotųjų šalių pateikti savo pastabas pagal pirmiau nurodytas nuostatas (2) ir atsižvelgdama į jų pastabas,

kadangi:

1.   PROCEDŪRA

| (1) | 2003 m. gruodžio 15 d. raštu, užregistruotu 2003 m. gruodžio 18 d., Vokietija Komisijai pranešė apie planuojamą investicinę pagalbą Ostervedingeno bendrovei e-glass AG (N 611/03) ir tokiu būdu įvykdė 1998 m. Regioninės pagalbos dideliems investiciniams projektams daugiasektorinėje sistemoje (3) (toliau – DS 1998) nustatytą reikalavimą informuoti apie didelį individualų projektą. 2004 m. sausio 23 d. ir 2004 m. vasario 27 d. Komisija paprašė papildomos informacijos. Vokietija reikalaujamą informaciją pateikė 2004 m. vasario 13 d. raštu, užregistruotu tą pačią dieną, ir 2004 m. kovo 4 d. raštu, užregistruotu tą pačią dieną. |
| --- | --- |

(1)

2003 m. gruodžio 15 d. raštu, užregistruotu 2003 m. gruodžio 18 d., Vokietija Komisijai pranešė apie planuojamą investicinę pagalbą Ostervedingeno bendrovei e-glass AG (N 611/03) ir tokiu būdu įvykdė 1998 m. Regioninės pagalbos dideliems investiciniams projektams daugiasektorinėje sistemoje (3) (toliau – DS 1998) nustatytą reikalavimą informuoti apie didelį individualų projektą. 2004 m. sausio 23 d. ir 2004 m. vasario 27 d. Komisija paprašė papildomos informacijos. Vokietija reikalaujamą informaciją pateikė 2004 m. vasario 13 d. raštu, užregistruotu tą pačią dieną, ir 2004 m. kovo 4 d. raštu, užregistruotu tą pačią dieną.

| (2) | 2004 m. balandžio 20 d. Komisija pritarė pagalbos, apie kurią buvo pranešta pagal DS 1998, bendrovei e-glass AG intensyvumui dokumentu Nr. C (2004) 1350 galutinis. |
| --- | --- |

(2)

2004 m. balandžio 20 d. Komisija pritarė pagalbos, apie kurią buvo pranešta pagal DS 1998, bendrovei e-glass AG intensyvumui dokumentu Nr. C (2004) 1350 galutinis.

| (3) | 2004 m. spalio 25 d. raštu, užregistruotu 2004 m. spalio 26 d., Vokietija Komisijai pranešė, kad dalis ankstesniame pranešime pateiktos informacijos apie e-glass AG savininkus buvo neteisinga, ir paprašė Komisijos pakeisti 2004 m. balandžio 20 d. sprendimą. |
| --- | --- |

(3)

2004 m. spalio 25 d. raštu, užregistruotu 2004 m. spalio 26 d., Vokietija Komisijai pranešė, kad dalis ankstesniame pranešime pateiktos informacijos apie e-glass AG savininkus buvo neteisinga, ir paprašė Komisijos pakeisti 2004 m. balandžio 20 d. sprendimą.

| (4) | 2005 m. vasario 8 d. raštu, užregistruotu 2005 m. vasario 9 d., Vokietija pateikė papildomą informaciją. |
| --- | --- |

(4)

2005 m. vasario 8 d. raštu, užregistruotu 2005 m. vasario 9 d., Vokietija pateikė papildomą informaciją.

| (5) | 2005 m. vasario 24 d. raštu, pažymėtu Nr. D/51447, Komisija Vokietijai suteikė galimybę pateikti pastabas apie Komisijos ketinimą panaikinti 2004 m. balandžio 20 d. sprendimą ir pradėti oficialią tyrimo procedūrą. Vokietija savo pastabas pateikė 2005 m. kovo 4 d. raštu, užregistruotu 2005 m. kovo 8 d. |
| --- | --- |

(5)

2005 m. vasario 24 d. raštu, pažymėtu Nr. D/51447, Komisija Vokietijai suteikė galimybę pateikti pastabas apie Komisijos ketinimą panaikinti 2004 m. balandžio 20 d. sprendimą ir pradėti oficialią tyrimo procedūrą. Vokietija savo pastabas pateikė 2005 m. kovo 4 d. raštu, užregistruotu 2005 m. kovo 8 d.

| (6) | 2005 m. balandžio 20 d. raštu, pažymėtu Nr. C(2005)1114 galutinis, Komisija Vokietiją informavo, kad ji nusprendė pagal EB sutarties 88 straipsnio 2 dalį pradėti procedūrą dėl pagalbos e-glass AG. Komisijos sprendimas pradėti procedūrą paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (4). Komisija paprašė suinteresuotąsias šalis pateikti pastabas. |
| --- | --- |

(6)

2005 m. balandžio 20 d. raštu, pažymėtu Nr. C(2005)1114 galutinis, Komisija Vokietiją informavo, kad ji nusprendė pagal EB sutarties 88 straipsnio 2 dalį pradėti procedūrą dėl pagalbos e-glass AG. Komisijos sprendimas pradėti procedūrą paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (4). Komisija paprašė suinteresuotąsias šalis pateikti pastabas.

| (7) | Vokietija savo pastabas pateikė 2005 m. birželio 7 d. raštu, užregistruotu 2005 m. birželio 9 d. |
| --- | --- |

(7)

Vokietija savo pastabas pateikė 2005 m. birželio 7 d. raštu, užregistruotu 2005 m. birželio 9 d.

| (8) | Suinteresuotosios šalys Komisijai savo pastabas pateikė 2005 m. spalio 3 d. raštu, užregistruotu 2005 m. spalio 4 d., 2005 m. spalio 7 d. raštu, užregistruotu 2005 m. spalio 10 d., ir 2005 m. spalio 10 d. raštu, užregistruotu tą pačią dieną. Komisija perdavė pastabas Vokietijai ir suteikė jai galimybę pareikšti apie jas savo nuomonę. Vokietija savo pastabas pateikė 2005 m. lapkričio 22 d. raštu, užregistruotu 2005 m. lapkričio 25 d. |
| --- | --- |

(8)

Suinteresuotosios šalys Komisijai savo pastabas pateikė 2005 m. spalio 3 d. raštu, užregistruotu 2005 m. spalio 4 d., 2005 m. spalio 7 d. raštu, užregistruotu 2005 m. spalio 10 d., ir 2005 m. spalio 10 d. raštu, užregistruotu tą pačią dieną. Komisija perdavė pastabas Vokietijai ir suteikė jai galimybę pareikšti apie jas savo nuomonę. Vokietija savo pastabas pateikė 2005 m. lapkričio 22 d. raštu, užregistruotu 2005 m. lapkričio 25 d.

2.   VALSTYBĖS PAGALBOS PRIEMONĖS APRAŠYMAS

| (9) | Vokietija planuoja akcinei bendrovei e-glass AG (toliau – e-glass) suteikti regioninę investicinę pagalbą naujos flotacinio stiklo žaliavos gamyklos statybai Saksonijos-Anhalto federacinėje žemėje. |
| --- | --- |

(9)

Vokietija planuoja akcinei bendrovei e-glass AG (toliau – e-glass) suteikti regioninę investicinę pagalbą naujos flotacinio stiklo žaliavos gamyklos statybai Saksonijos-Anhalto federacinėje žemėje.

2.1.   Pagalbos gavėja ir jos savininkų struktūros pasikeitimas

| (10) | Pagal įstatus e-glass veiklą sudaro „visų rūšių lakštinio stiklo gamyba, apdorojimas ir pardavimas“. |
| --- | --- |

(10)

Pagal įstatus e-glass veiklą sudaro „visų rūšių lakštinio stiklo gamyba, apdorojimas ir pardavimas“.

| (11) | 2003 m. gruodžio 15 d. buvo pranešta apie šiuos įmonės akcininkus:






  — | Luxfinpart S.A. (Liuksemburgas) – [...] (5) % akcijų, |
| --- | --- | --- |

(11)

2003 m. gruodžio 15 d. buvo pranešta apie šiuos įmonės akcininkus:

—

Luxfinpart S.A. (Liuksemburgas) – [...] (5) % akcijų,

| — | Semco Glaskooperation GmbH (toliau – Semco) (Vokietija) – [...] % akcijų, |
| --- | --- |

—

Semco Glaskooperation GmbH (toliau – Semco) (Vokietija) – [...] % akcijų,

| — | advokatas Heckmannas kaip vienos Vokietijos įmonės (toliau – patikėtoja) patikėtinis valdo [...] % akcijų. |
| --- | --- |

—

advokatas Heckmannas kaip vienos Vokietijos įmonės (toliau – patikėtoja) patikėtinis valdo [...] % akcijų.

1997 m. įsteigta Luxfinpart S.A. yra investicinė bendrovė, kuriai šis projektas, apie kurį buvo pranešta, pranešimo metu, atrodė, buvo tik finansinė investicija.

1997 m. įsteigta Semco yra flotacinį stiklą apdorojanti įmonė. Jos akcininkai yra Sawatzki GmbH & Co. Vermögensanlage KG ir Hermann Schüler GmbH & Co. KG, valdantys [...] % akcijų.

Patikėtoja yra [...], kuri apdoroja ir skaidrina stiklą bei flotacinį stiklą. Patikėtojos akcijas valdo [...] ir [...].

| (12) | 2004 m. spalio 25 d. raštu Vokietija atkreipė Komisijos dėmesį į tai, kad jų pranešime buvo pateikti neteisingi duomenys apie vieną iš e-glass savininkų ir jo veiklą flotacinio stiklo rinkoje (6). |
| --- | --- |

(12)

2004 m. spalio 25 d. raštu Vokietija atkreipė Komisijos dėmesį į tai, kad jų pranešime buvo pateikti neteisingi duomenys apie vieną iš e-glass savininkų ir jo veiklą flotacinio stiklo rinkoje (6).

| (13) | 2005 m. vasario 8 d. raštu Vokietija informavo Komisiją apie e-glass savininkų struktūros pasikeitimą, kuris įvyko 2004 m. gruodžio 21 d. Komisijai buvo pranešta, kad Luxfinpart S.A. savo e-glass akcijas pardavė Bad Krocingeno (Vokietija) bendrovei Trösch Holding GmbH (toliau – Trösch). Be to, Trösch įsigijo [...], todėl Trösch valdo [...] % e-glass akcijų. |
| --- | --- |

(13)

2005 m. vasario 8 d. raštu Vokietija informavo Komisiją apie e-glass savininkų struktūros pasikeitimą, kuris įvyko 2004 m. gruodžio 21 d. Komisijai buvo pranešta, kad Luxfinpart S.A. savo e-glass akcijas pardavė Bad Krocingeno (Vokietija) bendrovei Trösch Holding GmbH (toliau – Trösch). Be to, Trösch įsigijo [...], todėl Trösch valdo [...] % e-glass akcijų.

| (14) | Trösch yra Vokietijos įmonių grupės Trösch-Gruppe kontroliuojančioji bendrovė, kurios pagrindinė buveinė yra Berne (Šveicarija). Trösch valdo daugumą bendrovės Euroglas S.A. (Homburas, Prancūzija) ir Haldenslebeno (Vokietija) bendrovės Euroglas GmbH akcijų. Trösch-Gruppe gamina flotacinį stiklą ir taip pat veikia flotacinio stiklo apdorojimo srityje. |
| --- | --- |

(14)

Trösch yra Vokietijos įmonių grupės Trösch-Gruppe kontroliuojančioji bendrovė, kurios pagrindinė buveinė yra Berne (Šveicarija). Trösch valdo daugumą bendrovės Euroglas S.A. (Homburas, Prancūzija) ir Haldenslebeno (Vokietija) bendrovės Euroglas GmbH akcijų. Trösch-Gruppe gamina flotacinį stiklą ir taip pat veikia flotacinio stiklo apdorojimo srityje.

| (15) | Vokietijos įmonės patikėtinis advokatas Heckmannas perleido savo akcijas Štutgarto (Vokietija) bendrovei AD Augento GmbH (toliau – AD-GmbH), o perleidimas įsigaliojo 2004 m. gruodžio 21 d. [...] (7). |
| --- | --- |

(15)

Vokietijos įmonės patikėtinis advokatas Heckmannas perleido savo akcijas Štutgarto (Vokietija) bendrovei AD Augento GmbH (toliau – AD-GmbH), o perleidimas įsigaliojo 2004 m. gruodžio 21 d. [...] (7).

| (16) | Po 2004 m. gruodžio 21 d. sandorio e-glass savininkų struktūra dabar yra tokia:












  — | Trösch |
| --- | --- | --- |

(16)

Po 2004 m. gruodžio 21 d. sandorio e-glass savininkų struktūra dabar yra tokia:

—

Trösch

[...] %

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

[...] %

| — | trečiasis savininkas (akcijas pagal patikėjimo sutartį valdo AD-GmbH) |
| --- | --- |

—

trečiasis savininkas (akcijas pagal patikėjimo sutartį valdo AD-GmbH)

[...] %

2.2.   Projektas

| (17) | Projektas įgyvendinamas remtiname Ziulcetalio-Ostervedingeno regione, kaip apibrėžta EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies a punkte. Regioninės paramos viršutinė riba sudaro 28 % bruto arba išimtiniais atvejais didelių įmonių atveju – 35 % bruto (8). Investicinį projektą buvo numatyta pradėti 2003 m. balandžio 15 d., o baigti – 2005 m. gruodžio 31 d. Pagalbos paraiška buvo pateikta prieš pradedant projektą. |
| --- | --- |

(17)

Projektas įgyvendinamas remtiname Ziulcetalio-Ostervedingeno regione, kaip apibrėžta EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies a punkte. Regioninės paramos viršutinė riba sudaro 28 % bruto arba išimtiniais atvejais didelių įmonių atveju – 35 % bruto (8). Investicinį projektą buvo numatyta pradėti 2003 m. balandžio 15 d., o baigti – 2005 m. gruodžio 31 d. Pagalbos paraiška buvo pateikta prieš pradedant projektą.

| (18) | Projekte yra numatyta pastatyti naują flotacinio stiklo žaliavos gamyklą. Flotacinis stiklas yra labiausiai paplitęs plokščiojo stiklo tipas; kitos plokščiojo stiklo rūšys yra, pvz., lietinis stiklas, veidrodinis stiklas ir lakštinis stiklas (angl. sheet glass). 80 % visame pasaulyje pagaminto plokščiojo stiklo sudaro flotacinis stiklas (9). EEE flotacinio stiklo dalis galėtų sudaryti kur kas daugiau kaip 80 %. Flotacinio stiklo rinka iš esmės yra suskirstyta į du lygmenis, būtent flotacinio stiklo žaliavos gamybą (1 lygmuo) ir flotacinio stiklo apdorojimą (2 lygmuo). |
| --- | --- |

(18)

Projekte yra numatyta pastatyti naują flotacinio stiklo žaliavos gamyklą. Flotacinis stiklas yra labiausiai paplitęs plokščiojo stiklo tipas; kitos plokščiojo stiklo rūšys yra, pvz., lietinis stiklas, veidrodinis stiklas ir lakštinis stiklas (angl. sheet glass). 80 % visame pasaulyje pagaminto plokščiojo stiklo sudaro flotacinis stiklas (9). EEE flotacinio stiklo dalis galėtų sudaryti kur kas daugiau kaip 80 %. Flotacinio stiklo rinka iš esmės yra suskirstyta į du lygmenis, būtent flotacinio stiklo žaliavos gamybą (1 lygmuo) ir flotacinio stiklo apdorojimą (2 lygmuo).

| (19) | Flotacinio stiklo gamybai pirmiausia yra pagaminama neriboto ilgio stiklo juosta. Išlydytas stiklas teka skystu alavo sluoksniu (flotacijos metodas). Taip sukuriamas visiškai lygus stiklo paviršius. Ataušintas stiklas yra supjaustomas, ir tuomet galima juo prekiauti. Flotacinio stiklo žaliava paprastai yra apdorojama (skaidrinama) ir tada naudojama visur, kur reikia plokščiojo stiklo, dažniausiai statybos pramonėje ir automobilių pramonėje. |
| --- | --- |

(19)

Flotacinio stiklo gamybai pirmiausia yra pagaminama neriboto ilgio stiklo juosta. Išlydytas stiklas teka skystu alavo sluoksniu (flotacijos metodas). Taip sukuriamas visiškai lygus stiklo paviršius. Ataušintas stiklas yra supjaustomas, ir tuomet galima juo prekiauti. Flotacinio stiklo žaliava paprastai yra apdorojama (skaidrinama) ir tada naudojama visur, kur reikia plokščiojo stiklo, dažniausiai statybos pramonėje ir automobilių pramonėje.

| (20) | Naujoji gamykla bus pirmoji e-glass gamykla. Gamyba turėjo būti pradėta [...], o visu pajėgumu gamykla turėjo pradėti veikti [...]. Buvo numatoma, kad pasibaigus [...] pradiniam etapui gamyklos metiniai pajėgumai sudarys [...] tonų (bruto) flotacinio stiklo žaliavos. |
| --- | --- |

(20)

Naujoji gamykla bus pirmoji e-glass gamykla. Gamyba turėjo būti pradėta [...], o visu pajėgumu gamykla turėjo pradėti veikti [...]. Buvo numatoma, kad pasibaigus [...] pradiniam etapui gamyklos metiniai pajėgumai sudarys [...] tonų (bruto) flotacinio stiklo žaliavos.

| (21) | Projekto reikalavimus atitinkančios sąnaudos sudaro 121 mln. EUR ir jas galima šitaip išskaidyti:







  Įrašas | Reikalavimus atitinkančios sąnaudos EUR |
| --- | --- | --- |
| Sklypas | [...] |
| Pastatas | [...] |
| Išorės įrenginiai | [...] |
| Įrenginiai ir staklės | [...] |
| Nematerialusis turtas (programinė įranga) | [...] |
| Iš viso | 121 000 000 |

(21)

Projekto reikalavimus atitinkančios sąnaudos sudaro 121 mln. EUR ir jas galima šitaip išskaidyti:

Įrašas

Reikalavimus atitinkančios sąnaudos EUR

Sklypas

[...]

Pastatas

[...]

Išorės įrenginiai

[...]

Įrenginiai ir staklės

[...]

Nematerialusis turtas (programinė įranga)

[...]

Iš viso

121 000 000

| (22) | Remiantis pranešimu, projektas tiesiogiai prisidės prie to, kad būtų sukurtos 186 darbo vietos, įskaitant 10 mokymo vietų. Be to, tikimasi, kad pačiame remtiname regione ir kaimyniniuose remtinuose regionuose netiesiogiai bus sukurtos 358 darbo vietos (NUTS II lygis). |
| --- | --- |

(22)

Remiantis pranešimu, projektas tiesiogiai prisidės prie to, kad būtų sukurtos 186 darbo vietos, įskaitant 10 mokymo vietų. Be to, tikimasi, kad pačiame remtiname regione ir kaimyniniuose remtinuose regionuose netiesiogiai bus sukurtos 358 darbo vietos (NUTS II lygis).

2.3.   Pagalbos intensyvumas

| (23) | Vokietija prašo leisti suteikti planuojamą pagalbą, kurios bendras intensyvumas būtų iki 35 % visų reikalavimus atitinkančių sąnaudų (121 mln. EUR). |
| --- | --- |

(23)

Vokietija prašo leisti suteikti planuojamą pagalbą, kurios bendras intensyvumas būtų iki 35 % visų reikalavimus atitinkančių sąnaudų (121 mln. EUR).

2.4.   Pagalbos priemonės

| (24) | Bendrovei e-glass teikiamą pagalbą sudaro:






  — | investicijų dotacija pagal Bendrijos užduotį „Gerinti regiono ekonomikos struktūrą“ kartu su 32-osiomis Bendrijos užduoties gairėmis. 32-ųjų gairių atitinkamos nuostatos sutampa su ankstesnių 31-ųjų gairių, nuostatomis, kurioms Komisija pritarė 2006 m. pabaigoje (10), |
| --- | --- | --- |

(24)

Bendrovei e-glass teikiamą pagalbą sudaro:

—

investicijų dotacija pagal Bendrijos užduotį „Gerinti regiono ekonomikos struktūrą“ kartu su 32-osiomis Bendrijos užduoties gairėmis. 32-ųjų gairių atitinkamos nuostatos sutampa su ankstesnių 31-ųjų gairių, nuostatomis, kurioms Komisija pritarė 2006 m. pabaigoje (10),

| — | investicijų priedas, kuriam Komisija pritarė kalbant apie investicijas į produktų gamybą arba įsigijimą, abu procesus baigiant iki 2005 m. ir susiejant su pirmųjų investicijų projektu, pagal 1999 m. investicijų rėmimo įstatymą (11). Vokietija pasiliko teisę pasinaudoti galimybe tikslinti 1999 m. investicijų rėmimo įstatymą, |
| --- | --- |

—

investicijų priedas, kuriam Komisija pritarė kalbant apie investicijas į produktų gamybą arba įsigijimą, abu procesus baigiant iki 2005 m. ir susiejant su pirmųjų investicijų projektu, pagal 1999 m. investicijų rėmimo įstatymą (11). Vokietija pasiliko teisę pasinaudoti galimybe tikslinti 1999 m. investicijų rėmimo įstatymą,

| — | užstatas už banko paskolą pagal 1991 m. patvirtintą pagalbos schemą (12). |
| --- | --- |

—

užstatas už banko paskolą pagal 1991 m. patvirtintą pagalbos schemą (12).

| (25) | Vokietija patvirtino, kad yra laikomasi patvirtinto regioninės valstybės pagalbos žemėlapio ir minėtų patvirtintų pagalbos schemų sąlygų (13). |
| --- | --- |

(25)

Vokietija patvirtino, kad yra laikomasi patvirtinto regioninės valstybės pagalbos žemėlapio ir minėtų patvirtintų pagalbos schemų sąlygų (13).

3.   PROCEDŪROS PRADŽIA

3.1.   Neteisingi duomenys

| (26) | 2004 m. spalio 25 d. raštu Vokietija Komisiją informavo, kad dalis ankstesniame pranešime pateiktos informacijos apie e-glass savininkus buvo neteisinga. Vokietija ir e-glass vadovybė teigia prieš Komisijai priimant sprendimą nežinojusios apie neteisingą informaciją. |
| --- | --- |

(26)

2004 m. spalio 25 d. raštu Vokietija Komisiją informavo, kad dalis ankstesniame pranešime pateiktos informacijos apie e-glass savininkus buvo neteisinga. Vokietija ir e-glass vadovybė teigia prieš Komisijai priimant sprendimą nežinojusios apie neteisingą informaciją.

| (27) | Naujausia informacija yra susijusi su vienu iš e-glass savininkų (Luxfinpart S.A.) ir jo veikla apdorojimo rinkoje (2 lygmuo). Ankstesniame pranešime buvo nurodyti trys savininkai, iš kurių du jau veikė apdorojimo rinkoje (2 lygmuo), o trečiasis savininkas buvo tik investuotojas (Luxfinpart S.A.), nedalyvavęs nei flotacinio stiklo žaliavos rinkoje (1 lygmuo), nei apdorojimo rinkoje (2 lygmuo). Remiantis Vokietijos 2004 m. spalio 25 d. pateikta teisinga informacija, visi trys e-glass savininkai pranešimo pateikimo metu dalyvavo apdorojimo rinkoje (2 lygmuo). |
| --- | --- |

(27)

Naujausia informacija yra susijusi su vienu iš e-glass savininkų (Luxfinpart S.A.) ir jo veikla apdorojimo rinkoje (2 lygmuo). Ankstesniame pranešime buvo nurodyti trys savininkai, iš kurių du jau veikė apdorojimo rinkoje (2 lygmuo), o trečiasis savininkas buvo tik investuotojas (Luxfinpart S.A.), nedalyvavęs nei flotacinio stiklo žaliavos rinkoje (1 lygmuo), nei apdorojimo rinkoje (2 lygmuo). Remiantis Vokietijos 2004 m. spalio 25 d. pateikta teisinga informacija, visi trys e-glass savininkai pranešimo pateikimo metu dalyvavo apdorojimo rinkoje (2 lygmuo).

| (28) | Nuo 2003 m. kovo mėn. Luxfinpart S.A. palaikė verslo ryšius su [...]. [...] apdoroja flotacinį stiklą (2 lygmuo). [...] prisiėmė ekonominę Luxfinpart riziką įsigyjant e-glass akcijas. Sykiu [...] pagal sutartį įsipareigojo pirkti [...] % e-glass produkcijos. |
| --- | --- |

(28)

Nuo 2003 m. kovo mėn. Luxfinpart S.A. palaikė verslo ryšius su [...]. [...] apdoroja flotacinį stiklą (2 lygmuo). [...] prisiėmė ekonominę Luxfinpart riziką įsigyjant e-glass akcijas. Sykiu [...] pagal sutartį įsipareigojo pirkti [...] % e-glass produkcijos.

3.2.   Neteisingos informacijos pasekmės vertinimui

| (29) | Ankstesniame 2004 m. balandžio 20 d. sprendime flotacinio stiklo žaliavos rinka (1 lygmuo) buvo apibrėžta kaip svarbi tyrimui. Nors du iš trijų e-glass savininkų dalyvavo apdorojimo rinkoje (2 lygmuo), Vokietija pateikė įrodymus, kurie leido Komisijai padaryti išvadą, kad tyrimas galėtų apsiriboti 1 lygmens rinka. |
| --- | --- |

(29)

Ankstesniame 2004 m. balandžio 20 d. sprendime flotacinio stiklo žaliavos rinka (1 lygmuo) buvo apibrėžta kaip svarbi tyrimui. Nors du iš trijų e-glass savininkų dalyvavo apdorojimo rinkoje (2 lygmuo), Vokietija pateikė įrodymus, kurie leido Komisijai padaryti išvadą, kad tyrimas galėtų apsiriboti 1 lygmens rinka.

| (30) | Komisijai buvo pateiktos e-glass ir nepriklausomo pirkėjo sutarčių projektų kopijos. Iš sutarties su nepriklausomu pirkėju paaiškėjo, kad jam buvo taikomos tos pačios sąlygos kaip ir įmonės akcijas valdantiems pirkėjams. Taigi buvo padaryta išvada, kad įmonės akcijas valdantys pirkėjai ir kiti kituose rinkos etapuose dalyvaujantys pirkėjai buvo traktuojami vienodai, todėl pagalba neturėtų poveikio apdorojimo rinkai ir Komisijai nebuvo būtina apdorojimo rinką (2 lygmuo) įtraukti į svarbios tyrimui rinkos apibrėžtį. Be to, buvo teigiama, kad gamybos (1 lygmuo) ir apdorojimo (2 lygmuo) rinkos vystosi vienodai, nes flotacinio stiklo žaliava yra svarbiausia apdorojimo rinkos veikimo prielaida. |
| --- | --- |

(30)

Komisijai buvo pateiktos e-glass ir nepriklausomo pirkėjo sutarčių projektų kopijos. Iš sutarties su nepriklausomu pirkėju paaiškėjo, kad jam buvo taikomos tos pačios sąlygos kaip ir įmonės akcijas valdantiems pirkėjams. Taigi buvo padaryta išvada, kad įmonės akcijas valdantys pirkėjai ir kiti kituose rinkos etapuose dalyvaujantys pirkėjai buvo traktuojami vienodai, todėl pagalba neturėtų poveikio apdorojimo rinkai ir Komisijai nebuvo būtina apdorojimo rinką (2 lygmuo) įtraukti į svarbios tyrimui rinkos apibrėžtį. Be to, buvo teigiama, kad gamybos (1 lygmuo) ir apdorojimo (2 lygmuo) rinkos vystosi vienodai, nes flotacinio stiklo žaliava yra svarbiausia apdorojimo rinkos veikimo prielaida.

| (31) | Tačiau iš 2004 m. spalio 25 d. Vokietijos pateiktos informacijos paaiškėjo, kad minėta sutartis, priešingai nei nurodyta pranešime, buvo sudaryta ne su nepriklausomu pirkėju, bet su pranešimo pateikimo momentu netiesiogine e-glass savininke buvusia [...], kuri dalyvauja flotacinio stiklo apdorojimo rinkoje (2 lygmuo).
  Todėl negalima laikytis išvados, kad pagalba neiškraipys apdorojimo rinkos (2 lygmuo) ir kad Komisija dėl šios priežasties gali netirti apdorojimo rinkos. Iš naujosios informacijos matyti, kad vertindama pagalbos priemonių suderinamumą Komisija turi atsižvelgti į apdorojimo rinką (2 lygmuo). |
| --- | --- |

(31)

Tačiau iš 2004 m. spalio 25 d. Vokietijos pateiktos informacijos paaiškėjo, kad minėta sutartis, priešingai nei nurodyta pranešime, buvo sudaryta ne su nepriklausomu pirkėju, bet su pranešimo pateikimo momentu netiesiogine e-glass savininke buvusia [...], kuri dalyvauja flotacinio stiklo apdorojimo rinkoje (2 lygmuo).

Todėl negalima laikytis išvados, kad pagalba neiškraipys apdorojimo rinkos (2 lygmuo) ir kad Komisija dėl šios priežasties gali netirti apdorojimo rinkos. Iš naujosios informacijos matyti, kad vertindama pagalbos priemonių suderinamumą Komisija turi atsižvelgti į apdorojimo rinką (2 lygmuo).

| (32) | Kadangi neteisinga informacija darė įtaką svarbios tyrimui rinkos arba svarbių rinkų atskyrimui, todėl padarė poveikį konkurencijos veiksniui ir leistinam didžiausiam pagalbos intensyvumui pagal DS 1998, neteisingą informaciją reikia laikyti lemiamu veiksniu sprendimui pagal Reglamento (EB) Nr. 659/1999 9 straipsnį. |
| --- | --- |

(32)

Kadangi neteisinga informacija darė įtaką svarbios tyrimui rinkos arba svarbių rinkų atskyrimui, todėl padarė poveikį konkurencijos veiksniui ir leistinam didžiausiam pagalbos intensyvumui pagal DS 1998, neteisingą informaciją reikia laikyti lemiamu veiksniu sprendimui pagal Reglamento (EB) Nr. 659/1999 9 straipsnį.

| (33) | Pagal Reglamento (EB) Nr. 659/1999 9 straipsnį „Komisija gali panaikinti [...] priimtą sprendimą po to, kai suteikia suinteresuotajai valstybei narei galimybę pateikti savo pastabas, jeigu sprendimas buvo priimtas remiantis tyrimo proceso metu pateikta klaidinga informacija, nulėmusia sprendimą. Prieš panaikindama vieną sprendimą ir priimdama naują, Komisija pradeda formalaus tyrimo procesą pagal 4 straipsnio 4 dalį. [...]“. |
| --- | --- |

(33)

Pagal Reglamento (EB) Nr. 659/1999 9 straipsnį „Komisija gali panaikinti [...] priimtą sprendimą po to, kai suteikia suinteresuotajai valstybei narei galimybę pateikti savo pastabas, jeigu sprendimas buvo priimtas remiantis tyrimo proceso metu pateikta klaidinga informacija, nulėmusia sprendimą. Prieš panaikindama vieną sprendimą ir priimdama naują, Komisija pradeda formalaus tyrimo procesą pagal 4 straipsnio 4 dalį. [...]“.

| (34) | Prieš panaikindama ankstesnį sprendimą, kuris buvo pagrįstas neteisinga informacija, savo ruožtu nulėmusia sprendimą, ir prieš priimdama naują sprendimą Komisija pagal Reglamento (EB) Nr. 659/1999 9 straipsnį 2005 m. pradėjo oficialią tyrimo procedūrą. |
| --- | --- |

(34)

Prieš panaikindama ankstesnį sprendimą, kuris buvo pagrįstas neteisinga informacija, savo ruožtu nulėmusia sprendimą, ir prieš priimdama naują sprendimą Komisija pagal Reglamento (EB) Nr. 659/1999 9 straipsnį 2005 m. pradėjo oficialią tyrimo procedūrą.

4.   SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS

| (35) | Paprašiusi suinteresuotųjų šalių pateikti pastabas pagal EB sutarties 88 straipsnio 2 dalį, Komisija gavo trijų konkurentų pastabas. |
| --- | --- |

(35)

Paprašiusi suinteresuotųjų šalių pateikti pastabas pagal EB sutarties 88 straipsnio 2 dalį, Komisija gavo trijų konkurentų pastabas.

| (36) | Pirmoji suinteresuotoji šalis, bendrovė Saint-Gobain, mano, kad Komisija turėtų atkreipti dėmesį į rinkos pokyčius, kurie jai buvo žinomi paskelbiant sprendimą apie valstybės pagalbos suderinamumą pagal EB sutarties 87 straipsnį ir DS 1998. Todėl atlikdama vertinimą šioje oficialioje tyrimo procedūroje Komisija neturėtų tiesiog remtis 1997–2002 m. vidutiniu tikrojo vartojimo metiniu prieaugiu. Saint-Gobain nuomone, Komisija, atsižvelgdama į neteisingą pranešimo informaciją, turėtų pagalbos intensyvumą tirti daugiausia remdamasi 1999–2004 m. laikotarpiu. |
| --- | --- |

(36)

Pirmoji suinteresuotoji šalis, bendrovė Saint-Gobain, mano, kad Komisija turėtų atkreipti dėmesį į rinkos pokyčius, kurie jai buvo žinomi paskelbiant sprendimą apie valstybės pagalbos suderinamumą pagal EB sutarties 87 straipsnį ir DS 1998. Todėl atlikdama vertinimą šioje oficialioje tyrimo procedūroje Komisija neturėtų tiesiog remtis 1997–2002 m. vidutiniu tikrojo vartojimo metiniu prieaugiu. Saint-Gobain nuomone, Komisija, atsižvelgdama į neteisingą pranešimo informaciją, turėtų pagalbos intensyvumą tirti daugiausia remdamasi 1999–2004 m. laikotarpiu.

| (37) | Saint-Gobain duomenimis, vidutinis tikrasis flotacinio stiklo žaliavos vartojimo metinis prieaugis per pastaruosius penkerius metus buvo neigiamas (1999–2004 m.: -0,62 %) todėl rinka turėtų būti apibrėžiama kaip „rinka, patirianti absoliutų nuosmukį“, kaip apibrėžta DS 1998 7.8 punkte. |
| --- | --- |

(37)

Saint-Gobain duomenimis, vidutinis tikrasis flotacinio stiklo žaliavos vartojimo metinis prieaugis per pastaruosius penkerius metus buvo neigiamas (1999–2004 m.: -0,62 %) todėl rinka turėtų būti apibrėžiama kaip „rinka, patirianti absoliutų nuosmukį“, kaip apibrėžta DS 1998 7.8 punkte.

| (38) | Be to, Saint-Gobain teigia, kad Komisija, jau priimdama 2004 m. balandžio mėn. sprendimą, turėjo atsižvelgti į augimo prognozes, ypač į tas, kurios išryškina didelius vidutinio tikrojo vartojimo metinio prieaugio pokyčius. Saint-Gobain primena, kad Komisija net iš pranešančiosios valstybės narės reikalauja atitinkamo produkto tikrojo vartojimo pokyčių per trejus metus po pranešimo pateikimo vertinimų ir prognozių (plg. DS 1998 priedo 5 dalies 5.4.2 punktą). |
| --- | --- |

(38)

Be to, Saint-Gobain teigia, kad Komisija, jau priimdama 2004 m. balandžio mėn. sprendimą, turėjo atsižvelgti į augimo prognozes, ypač į tas, kurios išryškina didelius vidutinio tikrojo vartojimo metinio prieaugio pokyčius. Saint-Gobain primena, kad Komisija net iš pranešančiosios valstybės narės reikalauja atitinkamo produkto tikrojo vartojimo pokyčių per trejus metus po pranešimo pateikimo vertinimų ir prognozių (plg. DS 1998 priedo 5 dalies 5.4.2 punktą).

| (39) | Saint-Gobain nuomone, svarbia tyrimui rinka turėtų būti laikoma stiklo apdorojimo rinka (2 lygmuo). Tačiau šioje byloje tyrimui svarbi yra tik dalis stiklo apdorojimo rinkos. Saint-Gobain pirmiausia atskiria automobilių stiklo ir bendrai parduodamo stiklo (statybinio stiklo) rinkas, nes, jos nuomone, automobilių stiklo gamybos technologija, klientai ir automobilių stiklo rinkodaros būdai skiriasi nuo statybose naudojamo stiklo technologijų, klientų ir rinkodaros būdų. Toliau ši įmonė skirsto statybinio stiklo sektorių į keturias atskiras rinkas: i) šiluminio stiklo paketo stiklai (dviejų ir kelių stiklų paketai), ii) grūdintas stiklas (apsauginis stiklas), iii) daugiasluoksnis stiklas (apsauginis stiklas) ir iv) sidabruotas stiklas (veidrodžiai). Kadangi šiluminio stiklo paketo stiklai (dviejų stiklų paketai), atsižvelgiant į pagaminamą kiekį, sudaro apie 80 % viso parduodamo flotacinio stiklo (nenaudojamo automobilių pramonėje), Saint-Gobain nuomone, šioje byloje šiluminių stiklo paketų rinka laikytina tyrimui svarbia rinka. |
| --- | --- |

(39)

Saint-Gobain nuomone, svarbia tyrimui rinka turėtų būti laikoma stiklo apdorojimo rinka (2 lygmuo). Tačiau šioje byloje tyrimui svarbi yra tik dalis stiklo apdorojimo rinkos. Saint-Gobain pirmiausia atskiria automobilių stiklo ir bendrai parduodamo stiklo (statybinio stiklo) rinkas, nes, jos nuomone, automobilių stiklo gamybos technologija, klientai ir automobilių stiklo rinkodaros būdai skiriasi nuo statybose naudojamo stiklo technologijų, klientų ir rinkodaros būdų. Toliau ši įmonė skirsto statybinio stiklo sektorių į keturias atskiras rinkas: i) šiluminio stiklo paketo stiklai (dviejų ir kelių stiklų paketai), ii) grūdintas stiklas (apsauginis stiklas), iii) daugiasluoksnis stiklas (apsauginis stiklas) ir iv) sidabruotas stiklas (veidrodžiai). Kadangi šiluminio stiklo paketo stiklai (dviejų stiklų paketai), atsižvelgiant į pagaminamą kiekį, sudaro apie 80 % viso parduodamo flotacinio stiklo (nenaudojamo automobilių pramonėje), Saint-Gobain nuomone, šioje byloje šiluminių stiklo paketų rinka laikytina tyrimui svarbia rinka.

| (40) | Atsižvelgdama į geografinį minėtų rinkų paplitimą Saint-Gobain teigia, kad sidabruoto stiklo (veidrodžių) ir daugiasluoksnio stiklo rinkos gali būti laikomos apimančiomis visą Bendriją. Kalbant apie kitas produkto rinkas, ypač grūdinto stiklo ir šiluminių stiklo paketų rinkas, atrodo, nėra aiškios informacijos, kad šios rinkos apima visą Bendriją. Atrodo, kad atitinkamos rinkos yra greičiau nacionalinės arba regioninės rinkos, nes susidaro didesnės šio stiklo gabenimo išlaidos. Esant dabartinėms kainoms už dviejų stiklų paketus dėl didelių transporto išlaidų nebeįmanoma gabenti šio stiklo didesniais atstumais ir (kiek žinoma Saint-Gobain) visi stiklo gamintojai šiluminius stiklo paketus savo klientams tiekia maždaug 250–300 km atstumu nuo gamyklos. Todėl, Saint-Gobain nuomone, šiluminių stiklo paketų rinka turėtų būti priskiriama nacionalinei arba regioninei rinkai. |
| --- | --- |

(40)

Atsižvelgdama į geografinį minėtų rinkų paplitimą Saint-Gobain teigia, kad sidabruoto stiklo (veidrodžių) ir daugiasluoksnio stiklo rinkos gali būti laikomos apimančiomis visą Bendriją. Kalbant apie kitas produkto rinkas, ypač grūdinto stiklo ir šiluminių stiklo paketų rinkas, atrodo, nėra aiškios informacijos, kad šios rinkos apima visą Bendriją. Atrodo, kad atitinkamos rinkos yra greičiau nacionalinės arba regioninės rinkos, nes susidaro didesnės šio stiklo gabenimo išlaidos. Esant dabartinėms kainoms už dviejų stiklų paketus dėl didelių transporto išlaidų nebeįmanoma gabenti šio stiklo didesniais atstumais ir (kiek žinoma Saint-Gobain) visi stiklo gamintojai šiluminius stiklo paketus savo klientams tiekia maždaug 250–300 km atstumu nuo gamyklos. Todėl, Saint-Gobain nuomone, šiluminių stiklo paketų rinka turėtų būti priskiriama nacionalinei arba regioninei rinkai.

| (41) | Saint-Gobain pateikia pastabas ir apie naujų darbo vietų, kurios, kaip spėjama, bus sukurtos investicijomis, vertinimą. Saint-Gobain nurodo, kad Ostervedingene planuojama flotacinio stiklo gamykla bus 40 km nutolusi nuo jau egzistuojančios flotacinio stiklo gamyklos, kurią valdo Euroglas. Viena iš trijų Euroglas akcininkių yra Trösch. Dėl galimos šių abiejų gamyklų sinergijos ir atsižvelgiant į faktą, kad nauja e-glass gamykla bus aprūpinta moderniausiomis technologijomis, Saint-Gobain nuomone, e-glass gamyklai tikriausiai reikės mažiau kaip 120 darbuotojų (įskaitant mokinius). |
| --- | --- |

(41)

Saint-Gobain pateikia pastabas ir apie naujų darbo vietų, kurios, kaip spėjama, bus sukurtos investicijomis, vertinimą. Saint-Gobain nurodo, kad Ostervedingene planuojama flotacinio stiklo gamykla bus 40 km nutolusi nuo jau egzistuojančios flotacinio stiklo gamyklos, kurią valdo Euroglas. Viena iš trijų Euroglas akcininkių yra Trösch. Dėl galimos šių abiejų gamyklų sinergijos ir atsižvelgiant į faktą, kad nauja e-glass gamykla bus aprūpinta moderniausiomis technologijomis, Saint-Gobain nuomone, e-glass gamyklai tikriausiai reikės mažiau kaip 120 darbuotojų (įskaitant mokinius).

| (42) | Antroji suinteresuotoji šalis, [...] (14), pateikė naujausius duomenis informacijai apie flotacinio stiklo žaliavos rinką (Bendrijos mastu, apie apimtis ir vertę), kurią Komisija panaudojo savo 2004 m. balandžio 20 d. sprendime. Be to, buvo teigiama, kad Komisija turėtų atsižvelgti į Vokietijos rinkos padėtį. Todėl ši šalis pateikė duomenis apie viso flotacinio stiklo žaliavos vartojimo Vokietijoje apimtis ir vertę (2001–2004 m.). |
| --- | --- |

(42)

Antroji suinteresuotoji šalis, [...] (14), pateikė naujausius duomenis informacijai apie flotacinio stiklo žaliavos rinką (Bendrijos mastu, apie apimtis ir vertę), kurią Komisija panaudojo savo 2004 m. balandžio 20 d. sprendime. Be to, buvo teigiama, kad Komisija turėtų atsižvelgti į Vokietijos rinkos padėtį. Todėl ši šalis pateikė duomenis apie viso flotacinio stiklo žaliavos vartojimo Vokietijoje apimtis ir vertę (2001–2004 m.).

| (43) | Antroji suinteresuotoji šalis taip pat pažymi, kad yra labai sunku gauti naujausius duomenis apie viso flotacinio stiklo žaliavos suvartojimo Bendrijoje apimtis ir vertę, tačiau šie duomenys atspindi flotacinio stiklo žaliavos sektoriaus tendencijas. Ji pabrėžia, kad duomenys apie flotacinio stiklo sektoriuje vyraujančias tendencijas galėtų atitikti stiklo apdorojimo rinkoje vyraujančias tendencijas, nes visa be išimties flotacinio stiklo žaliava yra apdorojama, o apdoroto stiklo importo ir eksporto iš Bendrijos ir į Bendriją svyravimams gali būti neskiriama daug dėmesio. |
| --- | --- |

(43)

Antroji suinteresuotoji šalis taip pat pažymi, kad yra labai sunku gauti naujausius duomenis apie viso flotacinio stiklo žaliavos suvartojimo Bendrijoje apimtis ir vertę, tačiau šie duomenys atspindi flotacinio stiklo žaliavos sektoriaus tendencijas. Ji pabrėžia, kad duomenys apie flotacinio stiklo sektoriuje vyraujančias tendencijas galėtų atitikti stiklo apdorojimo rinkoje vyraujančias tendencijas, nes visa be išimties flotacinio stiklo žaliava yra apdorojama, o apdoroto stiklo importo ir eksporto iš Bendrijos ir į Bendriją svyravimams gali būti neskiriama daug dėmesio.

| (44) | Antroji suinteresuotoji šalis taip pat pateikia pastabas apie Komisijos įvertintą „kapitalo investicijų ir darbo vietų santykio“ veiksnį. Pirma, ji teigia, kad Trösch pastačius panašią flotacinio stiklo gamyklą Hombure (Prancūzija) buvo sukurtos 168 naujos darbo vietos. Antra, ji pažymi, kad Trösch gali teikti e-glass administracinę, techninę, verslo ir kitokią pagalbą, padėti įmonės vadovybei ir pasiūlyti priemones darbuotojų mokymui. Todėl vykdant šį e-glass projektą naujų darbo vietų skaičius bus net mažesnis nei 168. |
| --- | --- |

(44)

Antroji suinteresuotoji šalis taip pat pateikia pastabas apie Komisijos įvertintą „kapitalo investicijų ir darbo vietų santykio“ veiksnį. Pirma, ji teigia, kad Trösch pastačius panašią flotacinio stiklo gamyklą Hombure (Prancūzija) buvo sukurtos 168 naujos darbo vietos. Antra, ji pažymi, kad Trösch gali teikti e-glass administracinę, techninę, verslo ir kitokią pagalbą, padėti įmonės vadovybei ir pasiūlyti priemones darbuotojų mokymui. Todėl vykdant šį e-glass projektą naujų darbo vietų skaičius bus net mažesnis nei 168.

| (45) | Trečioji suinteresuotoji šalis, bendrovė Pilkington, pateikia pastabas apie tyrimo laikotarpį, į kurį reikia atsižvelgti apskaičiuojant konkurencijos veiksnį. Jos nuomone, Komisija ne tęsia pradėtą tyrimą, o pradeda naują tyrimą. Sykiu Komisija yra įpareigota atsižvelgti į naujausius turimus duomenis. Todėl turėtų būti tiriamas penkerių metų – 1999–2004 m. – laikotarpis. |
| --- | --- |

(45)

Trečioji suinteresuotoji šalis, bendrovė Pilkington, pateikia pastabas apie tyrimo laikotarpį, į kurį reikia atsižvelgti apskaičiuojant konkurencijos veiksnį. Jos nuomone, Komisija ne tęsia pradėtą tyrimą, o pradeda naują tyrimą. Sykiu Komisija yra įpareigota atsižvelgti į naujausius turimus duomenis. Todėl turėtų būti tiriamas penkerių metų – 1999–2004 m. – laikotarpis.

| (46) | Be to, Pilkington teigia, kad tyrimui svarbi produkto rinka yra apdoroto stiklo rinka įprastai prekybai, o ne automobilių pramonei. Didžiausią šios rinkos dalį sudarytų izoliacinis stiklas. Pilkington duomenimis, tyrimui svarbi geografinė apdoroto stiklo rinka (2 lygmuo) šioje byloje apima ne visą Bendriją, bet tik Vokietiją (arba ne daugiau kaip Vokietiją ir kaimyninius regionus). |
| --- | --- |

(46)

Be to, Pilkington teigia, kad tyrimui svarbi produkto rinka yra apdoroto stiklo rinka įprastai prekybai, o ne automobilių pramonei. Didžiausią šios rinkos dalį sudarytų izoliacinis stiklas. Pilkington duomenimis, tyrimui svarbi geografinė apdoroto stiklo rinka (2 lygmuo) šioje byloje apima ne visą Bendriją, bet tik Vokietiją (arba ne daugiau kaip Vokietiją ir kaimyninius regionus).

5.   VOKIETIJOS PASTABOS

| (47) | Vokietija 2005 m. birželio 7 d. raštu, užregistruotu 2005 m. birželio 9 d., pateikė pastabas apie sprendimą pradėti oficialią tyrimo procedūrą. |
| --- | --- |

(47)

Vokietija 2005 m. birželio 7 d. raštu, užregistruotu 2005 m. birželio 9 d., pateikė pastabas apie sprendimą pradėti oficialią tyrimo procedūrą.

| (48) | Atsižvelgdamos į tyrimui svarbų laikotarpį, Vokietija pritarė 2005 m. balandžio 20 d. sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą pareikštai Komisijos nuomonei, kad reikia atsižvelgti į 1997–2002 m. laikotarpį, nes kalbama apie naujausius pateikiant pranešimą turimus duomenis. |
| --- | --- |

(48)

Atsižvelgdamos į tyrimui svarbų laikotarpį, Vokietija pritarė 2005 m. balandžio 20 d. sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą pareikštai Komisijos nuomonei, kad reikia atsižvelgti į 1997–2002 m. laikotarpį, nes kalbama apie naujausius pateikiant pranešimą turimus duomenis.

| (49) | Vokietija siūlo atskirti 2 lygmens apsauginio stiklo (vieno stiklo apsauginio stiklo ir daugiasluoksnio apsauginio stiklo), kelių stiklų paketų ir techninio stiklo rinkas. Apsauginis stiklas (vieno stiklo apsauginis stiklas ir daugiasluoksnis apsauginis stiklas) yra naudojamas automobilių pramonėje ir statybų sektoriuje, o kelių stiklų paketai daugiausia yra naudojami statybų sektoriuje. Kadangi visi trys e-glass akcininkai gamina apsauginį stiklą (vieno stiklo apsauginį stiklą ir daugiasluoksnį apsauginį stiklą) ir kelių stiklų paketus statybų sektoriui, tik šios dalinės rinkos turėtų būti traktuojamos kaip svarbios tyrimui. Be to, jos pateikia informaciją apie šių produktų gamintojų galimybę pakeisti vienus produktus kitais. |
| --- | --- |

(49)

Vokietija siūlo atskirti 2 lygmens apsauginio stiklo (vieno stiklo apsauginio stiklo ir daugiasluoksnio apsauginio stiklo), kelių stiklų paketų ir techninio stiklo rinkas. Apsauginis stiklas (vieno stiklo apsauginis stiklas ir daugiasluoksnis apsauginis stiklas) yra naudojamas automobilių pramonėje ir statybų sektoriuje, o kelių stiklų paketai daugiausia yra naudojami statybų sektoriuje. Kadangi visi trys e-glass akcininkai gamina apsauginį stiklą (vieno stiklo apsauginį stiklą ir daugiasluoksnį apsauginį stiklą) ir kelių stiklų paketus statybų sektoriui, tik šios dalinės rinkos turėtų būti traktuojamos kaip svarbios tyrimui. Be to, jos pateikia informaciją apie šių produktų gamintojų galimybę pakeisti vienus produktus kitais.

| (50) | Vokietijos nuomone, 2 lygmens apsauginio stiklo (vieno stiklo apsauginio stiklo ir daugiasluoksnio apsauginio stiklo) ir kelių stiklų paketo rinka apima visą EEE. Be to, ji pateikia informaciją apie 1997–2002 m. įvykusius teigiamus šios rinkos pokyčius. |
| --- | --- |

(50)

Vokietijos nuomone, 2 lygmens apsauginio stiklo (vieno stiklo apsauginio stiklo ir daugiasluoksnio apsauginio stiklo) ir kelių stiklų paketo rinka apima visą EEE. Be to, ji pateikia informaciją apie 1997–2002 m. įvykusius teigiamus šios rinkos pokyčius.

| (51) | 2005 m. lapkričio 22 d. raštu, užregistruotu 2005 m. lapkričio 25 d., Vokietija pateikė pastabas apie e-glass konkurentų reakciją. Ji pabrėžia, kad reikėtų laikytis 1997–2002 m. tyrimo laikotarpio, nes galima atsižvelgti tik į pateikiant pranešimą turėtą informaciją. Pradėdama oficialią tyrimo procedūrą Komisija pratęsė vertinimą, kuris buvo pradėtas 2003 m. gruodžio mėn. po pranešimo pateikimo. |
| --- | --- |

(51)

2005 m. lapkričio 22 d. raštu, užregistruotu 2005 m. lapkričio 25 d., Vokietija pateikė pastabas apie e-glass konkurentų reakciją. Ji pabrėžia, kad reikėtų laikytis 1997–2002 m. tyrimo laikotarpio, nes galima atsižvelgti tik į pateikiant pranešimą turėtą informaciją. Pradėdama oficialią tyrimo procedūrą Komisija pratęsė vertinimą, kuris buvo pradėtas 2003 m. gruodžio mėn. po pranešimo pateikimo.

| (52) | Be to, Vokietija pateikė tam tikrą informaciją apie 2003 ir 2004 m. flotacinio stiklo žaliavos rinkos pokyčius, iš kurios aiškėja, kad šioje rinkoje pastebimos teigiamos tendencijos. Ji taip pat parodė, kad svarbiausi flotacinio stiklo gamintojai planuoja didinti savo gamybos pajėgumus, o tai įrodo, kad šios rinkos perspektyvos yra geros. |
| --- | --- |

(52)

Be to, Vokietija pateikė tam tikrą informaciją apie 2003 ir 2004 m. flotacinio stiklo žaliavos rinkos pokyčius, iš kurios aiškėja, kad šioje rinkoje pastebimos teigiamos tendencijos. Ji taip pat parodė, kad svarbiausi flotacinio stiklo gamintojai planuoja didinti savo gamybos pajėgumus, o tai įrodo, kad šios rinkos perspektyvos yra geros.

| (53) | Atsižvelgdamos į apdoroto stiklo rinką (2 lygmuo) Vokietija mano, kad nebūtina įtraukti šios rinkos į analizę. Vokietija teigia, kad didelė dalis flotacinio stiklo žaliavų yra tiesiogiai parduodamos rinkoje ir kad e-glass akcininkai flotacinio stiklo žaliavą siūlys įprasta rinkos kaina. Todėl pagalba nepadarytų jokio poveikio 2 lygmens rinkai. |
| --- | --- |

(53)

Atsižvelgdamos į apdoroto stiklo rinką (2 lygmuo) Vokietija mano, kad nebūtina įtraukti šios rinkos į analizę. Vokietija teigia, kad didelė dalis flotacinio stiklo žaliavų yra tiesiogiai parduodamos rinkoje ir kad e-glass akcininkai flotacinio stiklo žaliavą siūlys įprasta rinkos kaina. Todėl pagalba nepadarytų jokio poveikio 2 lygmens rinkai.

| (54) | Kalbėdama apie tyrimui svarbios rinkos atskyrimą Vokietija prieštarauja požiūriui, kad tyrimui yra svarbi tik kelių stiklų paketų rinka, ir pabrėžia, kad tyrimui svarbi rinka apima visą EEE ir turėtų apimti tiek apsauginio stiklo (vieno stiklo apsauginio stiklo ir daugiasluoksnio apsauginio stiklo), tiek kelių stiklų paketų rinką. |
| --- | --- |

(54)

Kalbėdama apie tyrimui svarbios rinkos atskyrimą Vokietija prieštarauja požiūriui, kad tyrimui yra svarbi tik kelių stiklų paketų rinka, ir pabrėžia, kad tyrimui svarbi rinka apima visą EEE ir turėtų apimti tiek apsauginio stiklo (vieno stiklo apsauginio stiklo ir daugiasluoksnio apsauginio stiklo), tiek kelių stiklų paketų rinką.

| (55) | Be to, Vokietija pateikia informaciją apie flotacinio stiklo žaliavos ir apdoroto flotacinio stiklo transporto išlaidas. Procentinė flotacinio stiklo žaliavų transporto išlaidų dalis yra didesnė nei apdoroto stiklo transporto išlaidų, nes apdorotas stiklas yra brangesnis. Todėl galima kalbėti apie visą EEE apimančią rinką. Be to, Vokietija teigia, kad apdoroto stiklo gamyklų produkcijos realizavimo regionai EEE iš dalies sutampa, todėl galima daryti išvadą, kad ši rinka apima visą EEE. |
| --- | --- |

(55)

Be to, Vokietija pateikia informaciją apie flotacinio stiklo žaliavos ir apdoroto flotacinio stiklo transporto išlaidas. Procentinė flotacinio stiklo žaliavų transporto išlaidų dalis yra didesnė nei apdoroto stiklo transporto išlaidų, nes apdorotas stiklas yra brangesnis. Todėl galima kalbėti apie visą EEE apimančią rinką. Be to, Vokietija teigia, kad apdoroto stiklo gamyklų produkcijos realizavimo regionai EEE iš dalies sutampa, todėl galima daryti išvadą, kad ši rinka apima visą EEE.

| (56) | Vokietija pateikia pastabas apie konkurento nuomonę, kad reikia taikyti „kapitalo investicijų ir darbo vietų santykio“ veiksnį, nes Trösch gali išnaudoti e-glass gamyklos ir kitų šios įmonių grupės gamyklų šiame regione sinergiją. Konkrečiai Vokietija argumentuoja, kad tokia sinergija pasinaudoti neįmanoma, nes bendrovė Trösch yra tik viena iš trijų akcininkų, kurie visi dalyvauja apdoroto stiklo rinkoje kaip konkurentai. Vokietija taip pat pateikia teisingus duomenis apie darbuotojų skaičių ir pabrėžia, kad negalima lyginti gamyklų, kaip tai daro konkurentai, nes dėl to padaromos neteisingos išvados. |
| --- | --- |

(56)

Vokietija pateikia pastabas apie konkurento nuomonę, kad reikia taikyti „kapitalo investicijų ir darbo vietų santykio“ veiksnį, nes Trösch gali išnaudoti e-glass gamyklos ir kitų šios įmonių grupės gamyklų šiame regione sinergiją. Konkrečiai Vokietija argumentuoja, kad tokia sinergija pasinaudoti neįmanoma, nes bendrovė Trösch yra tik viena iš trijų akcininkų, kurie visi dalyvauja apdoroto stiklo rinkoje kaip konkurentai. Vokietija taip pat pateikia teisingus duomenis apie darbuotojų skaičių ir pabrėžia, kad negalima lyginti gamyklų, kaip tai daro konkurentai, nes dėl to padaromos neteisingos išvados.

6.   PAGALBOS VERTINIMAS

6.1.   Išankstinės pastabos

| (57) | 2004 m. balandžio 20 d. Komisija pritarė pagalbai e-glass atsižvelgdama į Vokietijos 2003 m. gruodžio 15 d. praneštą pagalbos dydį. Kadangi Komisijai jau priėmus sprendimą Vokietija pranešė, jog tam tikra informacija ankstesniame pranešime buvo neteisinga, ir kadangi ši informacija buvo svarbi sprendimui, 2005 m. balandžio 20 d. Komisija nusprendė pradėti oficialią tyrimo procedūrą dėl ankstesnio 2004 m. balandžio 20 d. sprendimo panaikinimo ir naujo sprendimo paskelbimo. |
| --- | --- |

(57)

2004 m. balandžio 20 d. Komisija pritarė pagalbai e-glass atsižvelgdama į Vokietijos 2003 m. gruodžio 15 d. praneštą pagalbos dydį. Kadangi Komisijai jau priėmus sprendimą Vokietija pranešė, jog tam tikra informacija ankstesniame pranešime buvo neteisinga, ir kadangi ši informacija buvo svarbi sprendimui, 2005 m. balandžio 20 d. Komisija nusprendė pradėti oficialią tyrimo procedūrą dėl ankstesnio 2004 m. balandžio 20 d. sprendimo panaikinimo ir naujo sprendimo paskelbimo.

| (58) | 2004 m. balandžio 20 d. sprendime yra išsamiai įvertintas pranešimas. Šis įvertinimas yra įtraukiamas į šį sprendimą, išskyrus tas dalis, kurios dėl 2004 m. spalio 25 d. Vokietijos pateiktos informacijos turi būti tikslinamos ir dėl kurių buvo priimtas 2005 m. balandžio 20 d. sprendimas pradėti oficialią tyrimo procedūrą. |
| --- | --- |

(58)

2004 m. balandžio 20 d. sprendime yra išsamiai įvertintas pranešimas. Šis įvertinimas yra įtraukiamas į šį sprendimą, išskyrus tas dalis, kurios dėl 2004 m. spalio 25 d. Vokietijos pateiktos informacijos turi būti tikslinamos ir dėl kurių buvo priimtas 2005 m. balandžio 20 d. sprendimas pradėti oficialią tyrimo procedūrą.

| (59) | 2003 m. gruodžio 15 d. Vokietija pranešė apie pagalbą e-glass. Pranešimas užregistruotas 2003 m. gruodžio 18 d. Pagal 2002 m. Regioninės pagalbos dideliems investiciniams projektams daugiasektorinės sistemos 40 punktą (15) (toliau – DS 2002) projektai vertinami pagal pranešimo metu taikomus kriterijus: „[...], šios daugiasektorinės pagalbos sistemos nuostatos taikomos nuo 2004 m. sausio 1 d. Ankstesnė daugiasektorinė pagalbos sistema galios iki 2003 m. gruodžio 31 d. Tačiau iki 2004 m. sausio 1 d. Komisijos užregistruoti pranešimai bus išnagrinėti atsižvelgiant į pranešimo metu galiojančius kriterijus.“ Todėl pagalba e-glass vertinama pagal DS 1998 nustatytus kriterijus. |
| --- | --- |

(59)

2003 m. gruodžio 15 d. Vokietija pranešė apie pagalbą e-glass. Pranešimas užregistruotas 2003 m. gruodžio 18 d. Pagal 2002 m. Regioninės pagalbos dideliems investiciniams projektams daugiasektorinės sistemos 40 punktą (15) (toliau – DS 2002) projektai vertinami pagal pranešimo metu taikomus kriterijus: „[...], šios daugiasektorinės pagalbos sistemos nuostatos taikomos nuo 2004 m. sausio 1 d. Ankstesnė daugiasektorinė pagalbos sistema galios iki 2003 m. gruodžio 31 d. Tačiau iki 2004 m. sausio 1 d. Komisijos užregistruoti pranešimai bus išnagrinėti atsižvelgiant į pranešimo metu galiojančius kriterijus.“ Todėl pagalba e-glass vertinama pagal DS 1998 nustatytus kriterijus.

| (60) | Vertinant bus atsižvelgiama į 2003 m. gruodžio 15 d. pranešimo pateikimo metu turėtus faktus, skaičius ir aplinkybes. |
| --- | --- |

(60)

Vertinant bus atsižvelgiama į 2003 m. gruodžio 15 d. pranešimo pateikimo metu turėtus faktus, skaičius ir aplinkybes.

| (61) | Komisija turi priimti ex ante sprendimą remdamasi prognozėmis ir įvertintais rinkos duomenimis. Priimdama sprendimą dėl pagalbos valstybė narė taip pat gali naudotis tik pranešimo pateikimo metu turėtais faktais, skaičiais ir aplinkybėmis. Pagalbos dydis vėliau netikslinamas, jei iš ex post duomenų po kelerių metų matyti, kad rinka, pvz., vystėsi kitaip. Nors šioje byloje Komisija turi paskelbti sprendimą praėjus dvejiems su puse metų po pradinio pranešimo, jos įvertinimas yra pagrįstas pranešimo pateikimo metu turėtais faktais ir aplinkybėmis. |
| --- | --- |

(61)

Komisija turi priimti ex ante sprendimą remdamasi prognozėmis ir įvertintais rinkos duomenimis. Priimdama sprendimą dėl pagalbos valstybė narė taip pat gali naudotis tik pranešimo pateikimo metu turėtais faktais, skaičiais ir aplinkybėmis. Pagalbos dydis vėliau netikslinamas, jei iš ex post duomenų po kelerių metų matyti, kad rinka, pvz., vystėsi kitaip. Nors šioje byloje Komisija turi paskelbti sprendimą praėjus dvejiems su puse metų po pradinio pranešimo, jos įvertinimas yra pagrįstas pranešimo pateikimo metu turėtais faktais ir aplinkybėmis.

| (62) | 2004 m. balandžio 20 d. sprendime buvo nustatytas 1997–2002 m. tyrimo laikotarpis. e-glass konkurentai teigė, jog analizei turėtų būti nustatytas kitas tyrimo laikotarpis, kad būtų atsižvelgta į šiuo metu pateiktus naujesnius duomenis. Kadangi nuo pradinio pranešimo ir dabartinio sprendimo praėjo nemažai laiko, galėjo pasikeisti aplinkybės ir toliau vystytis rinka, todėl atitinkami faktai dabar galėjo būti vertinami kitaip nei anksčiau. Tačiau dėl minėtų priežasčių Komisija negali savo įvertinime atsižvelgti į minėtas pastabas. |
| --- | --- |

(62)

2004 m. balandžio 20 d. sprendime buvo nustatytas 1997–2002 m. tyrimo laikotarpis. e-glass konkurentai teigė, jog analizei turėtų būti nustatytas kitas tyrimo laikotarpis, kad būtų atsižvelgta į šiuo metu pateiktus naujesnius duomenis. Kadangi nuo pradinio pranešimo ir dabartinio sprendimo praėjo nemažai laiko, galėjo pasikeisti aplinkybės ir toliau vystytis rinka, todėl atitinkami faktai dabar galėjo būti vertinami kitaip nei anksčiau. Tačiau dėl minėtų priežasčių Komisija negali savo įvertinime atsižvelgti į minėtas pastabas.

6.2.   Valstybės pagalba, kaip apibrėžta EB sutarties 87 straipsnio 1 dalyje

| (63) | Ginčijama priemonė yra valstybės arba iš valstybinių išteklių suteikta pagalba, kaip apibrėžta EB sutarties 87 straipsnio 1 dalyje (žr. šio sprendimo 2.4 skirsnį). Pagalba suteikia e-glass pranašumą, nes kitu atveju ši įmonė pati turėtų padengti visas investicijas. Kadangi dideli flotacinio stiklo kiekiai yra išvežami už šalies ribų, flotacinio stiklo rinkoje vyksta tarptautinė prekyba. Todėl aptariamai įmonei suteikiamas finansinis pranašumas tam tikromis aplinkybėmis iškraipo konkurenciją tokiu būdu, kuris gali daryti įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai. Todėl šiame įvertinime Komisija daro išvadą, kad priemonė, apie kurią pranešta, yra e-glass suteikta valstybės pagalba, kaip apibrėžta EB sutarties 87 straipsnio 1 dalyje. |
| --- | --- |

(63)

Ginčijama priemonė yra valstybės arba iš valstybinių išteklių suteikta pagalba, kaip apibrėžta EB sutarties 87 straipsnio 1 dalyje (žr. šio sprendimo 2.4 skirsnį). Pagalba suteikia e-glass pranašumą, nes kitu atveju ši įmonė pati turėtų padengti visas investicijas. Kadangi dideli flotacinio stiklo kiekiai yra išvežami už šalies ribų, flotacinio stiklo rinkoje vyksta tarptautinė prekyba. Todėl aptariamai įmonei suteikiamas finansinis pranašumas tam tikromis aplinkybėmis iškraipo konkurenciją tokiu būdu, kuris gali daryti įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai. Todėl šiame įvertinime Komisija daro išvadą, kad priemonė, apie kurią pranešta, yra e-glass suteikta valstybės pagalba, kaip apibrėžta EB sutarties 87 straipsnio 1 dalyje.

6.3.   Reikalavimas pranešti

| (64) | Kadangi DS 1998 2.1 punkto i papunkčio bendrosios sąlygos yra įvykdytos, būtina pranešti apie pagalbos projektą, o leistinas didžiausias pagalbos intensyvumas turi būti apskaičiuojamas remiantis DS 1998. Komisija nurodo, kad pagalba yra pagrįsta trimis Komisijos jau patvirtintomis regioninės pagalbos schemomis. Todėl kalbama ne apie vadinamąją ad hoc pagalbą, kaip apibrėžta nacionalinės regioninės pagalbos teikimo gairių 2 punkte (16), kurios esminis suderinamumas su bendrąja rinka turi būti nuodugniai patikrintas. Komisijos įsipareigojimas ištirti apsiriboja prašomo 35 % bruto pagalbos intensyvumo suderinamumo su DS 1998 kriterijais tyrimu. |
| --- | --- |

(64)

Kadangi DS 1998 2.1 punkto i papunkčio bendrosios sąlygos yra įvykdytos, būtina pranešti apie pagalbos projektą, o leistinas didžiausias pagalbos intensyvumas turi būti apskaičiuojamas remiantis DS 1998. Komisija nurodo, kad pagalba yra pagrįsta trimis Komisijos jau patvirtintomis regioninės pagalbos schemomis. Todėl kalbama ne apie vadinamąją ad hoc pagalbą, kaip apibrėžta nacionalinės regioninės pagalbos teikimo gairių 2 punkte (16), kurios esminis suderinamumas su bendrąja rinka turi būti nuodugniai patikrintas. Komisijos įsipareigojimas ištirti apsiriboja prašomo 35 % bruto pagalbos intensyvumo suderinamumo su DS 1998 kriterijais tyrimu.

6.4.   Vertinimas pagal DS 1998

| (65) | Pagal DS 1998 leistinas didžiausias pagalbos intensyvumas projektui yra apskaičiuojamas laikantis leistinos regioninės paramos viršutinės ribos, pranešimo apie pagalbą pateikimo metu galiojusios atitinkamo remtino regiono regioninei pagalbai. |
| --- | --- |

(65)

Pagal DS 1998 leistinas didžiausias pagalbos intensyvumas projektui yra apskaičiuojamas laikantis leistinos regioninės paramos viršutinės ribos, pranešimo apie pagalbą pateikimo metu galiojusios atitinkamo remtino regiono regioninei pagalbai.

| (66) | Ziulcetalio-Ostervedingeno regionui, kuriame yra e-glass buveinė, regioninės pagalbos paramos viršutinė riba didžiosioms įmonėms sudaro 28 % bruto. Tačiau jei įvykdomos tam tikros suvestinės sąlygos, paramos viršutinę ribą galima padidinti iki 35 % bruto. Federacinei žemei pateikus prašymą ir Bendrijos užduoties „Regioninės ekonomikos struktūros gerinimas“ pakomitečiui pritarus, pagrįstais išimtiniais atvejais įmonėms taikomoms struktūriškai ypač veiksmingoms priemonėms galima suteikti didesnį pagalbos dydžio rodiklį. Remiantis Vokietijos pateikta informacija, šios sąlygos yra įvykdytos, nes 2003 m. liepos 23 d. Bendrijos užduoties pakomitetis patenkino Saksonijos-Anhalto prašymą (17). |
| --- | --- |

(66)

Ziulcetalio-Ostervedingeno regionui, kuriame yra e-glass buveinė, regioninės pagalbos paramos viršutinė riba didžiosioms įmonėms sudaro 28 % bruto. Tačiau jei įvykdomos tam tikros suvestinės sąlygos, paramos viršutinę ribą galima padidinti iki 35 % bruto. Federacinei žemei pateikus prašymą ir Bendrijos užduoties „Regioninės ekonomikos struktūros gerinimas“ pakomitečiui pritarus, pagrįstais išimtiniais atvejais įmonėms taikomoms struktūriškai ypač veiksmingoms priemonėms galima suteikti didesnį pagalbos dydžio rodiklį. Remiantis Vokietijos pateikta informacija, šios sąlygos yra įvykdytos, nes 2003 m. liepos 23 d. Bendrijos užduoties pakomitetis patenkino Saksonijos-Anhalto prašymą (17).

| (67) | Todėl šiuo atveju taikoma 35 % bruto regioninės paramos viršutinė riba. Siekiant apskaičiuoti šiam projektui leistiną didžiausią pagalbos intensyvumą, ši paramos viršutinė riba turi būti patikslinta pagal DS 1998 nuostatas imant įvairias reikšmes, kurios atsiranda taikant tris vertinimo veiksnius, būtent konkurencingumo veiksnį (T), kuriuo yra atsižvelgiama į padėtį tyrimui svarbioje produkto rinkoje, „kapitalo investicijų ir darbo vietų santykio“ veiksnį (I) ir „poveikio regionui“ veiksnį (M). |
| --- | --- |

(67)

Todėl šiuo atveju taikoma 35 % bruto regioninės paramos viršutinė riba. Siekiant apskaičiuoti šiam projektui leistiną didžiausią pagalbos intensyvumą, ši paramos viršutinė riba turi būti patikslinta pagal DS 1998 nuostatas imant įvairias reikšmes, kurios atsiranda taikant tris vertinimo veiksnius, būtent konkurencingumo veiksnį (T), kuriuo yra atsižvelgiama į padėtį tyrimui svarbioje produkto rinkoje, „kapitalo investicijų ir darbo vietų santykio“ veiksnį (I) ir „poveikio regionui“ veiksnį (M).

6.4.1.   Konkurencijos veiksnys

| (68) | Leidimas teikti pagalbą įmonėms ekonomikos srityse, kuriose esama struktūrinių perteklinių pajėgumų, yra labiausiai susijęs su pavojumi iškraipyti konkurenciją. Dėl kiekvieno pajėgumų padidėjimo, nekompensuojamo kitur sumažinus pajėgumus, struktūrinių perteklinių pajėgumų problema tampa opesnė. Todėl apskaičiuodama konkurencijos veiksnį Komisija turi ištirti, ar planuojamas projektas vykdomas ekonomikos sektoriuje arba sektoriaus dalyje, kurioje yra struktūrinių perteklinių pajėgumų. |
| --- | --- |

(68)

Leidimas teikti pagalbą įmonėms ekonomikos srityse, kuriose esama struktūrinių perteklinių pajėgumų, yra labiausiai susijęs su pavojumi iškraipyti konkurenciją. Dėl kiekvieno pajėgumų padidėjimo, nekompensuojamo kitur sumažinus pajėgumus, struktūrinių perteklinių pajėgumų problema tampa opesnė. Todėl apskaičiuodama konkurencijos veiksnį Komisija turi ištirti, ar planuojamas projektas vykdomas ekonomikos sektoriuje arba sektoriaus dalyje, kurioje yra struktūrinių perteklinių pajėgumų.

| (69) | Pagal DS 1998 7.6 punktą tyrimui svarbi produkto rinka apima investicinio projekto produktus ir tuos produktus, kuriuos vartotojas (dėl ypatingų produktų požymių, jų kainos ir numatomo naudojimo) arba gamintojas (dėl gamybos įrenginių lankstumo) laiko jų pakaitiniais produktais ir (arba) pakaitines paslaugas. |
| --- | --- |

(69)

Pagal DS 1998 7.6 punktą tyrimui svarbi produkto rinka apima investicinio projekto produktus ir tuos produktus, kuriuos vartotojas (dėl ypatingų produktų požymių, jų kainos ir numatomo naudojimo) arba gamintojas (dėl gamybos įrenginių lankstumo) laiko jų pakaitiniais produktais ir (arba) pakaitines paslaugas.

| (70) | Flotacinis stiklas yra labiausiai paplitusi plokščiojo stiklo rūšis. Kadangi flotacinio stiklo dėl jo specialaus gamybos metodo ir produkto savybių nei gamintojas, nei klientas negali pakeisti jokia kita stiklo rūšimi (pvz., lakštiniu stiklu, raštuotu stiklu, veidrodiniu stiklu), flotacinio stiklo rinka laikytina savarankiška produkto rinka (18). Ši produkto rinka savo ruožtu yra dalijama į du atskirai vertintinus lygmenis, būtent į flotacinio stiklo žaliavos gamybą (1 lygmuo) ir flotacinio stiklo apdorojimą (2 lygmuo) (19). |
| --- | --- |

(70)

Flotacinis stiklas yra labiausiai paplitusi plokščiojo stiklo rūšis. Kadangi flotacinio stiklo dėl jo specialaus gamybos metodo ir produkto savybių nei gamintojas, nei klientas negali pakeisti jokia kita stiklo rūšimi (pvz., lakštiniu stiklu, raštuotu stiklu, veidrodiniu stiklu), flotacinio stiklo rinka laikytina savarankiška produkto rinka (18). Ši produkto rinka savo ruožtu yra dalijama į du atskirai vertintinus lygmenis, būtent į flotacinio stiklo žaliavos gamybą (1 lygmuo) ir flotacinio stiklo apdorojimą (2 lygmuo) (19).

| (71) | 2004 m. balandžio 20 d. sprendime Komisijos atlikta analizė leido padaryti išvadą, kad šiuo atveju vertintina yra tik flotacinio stiklo žaliavos rinka (1 lygmuo) (20). Dėl neteisingos informacijos apie įmonės savininkus šia išvada nebegalima remtis, todėl į tyrimui svarbios rinkos apibrėžtį reikia įtraukti ir apdorojimo rinką (2 lygmuo), nes šiame lygmenyje teikiama pagalba taip pat galėtų iškraipyti konkurenciją. |
| --- | --- |

(71)

2004 m. balandžio 20 d. sprendime Komisijos atlikta analizė leido padaryti išvadą, kad šiuo atveju vertintina yra tik flotacinio stiklo žaliavos rinka (1 lygmuo) (20). Dėl neteisingos informacijos apie įmonės savininkus šia išvada nebegalima remtis, todėl į tyrimui svarbios rinkos apibrėžtį reikia įtraukti ir apdorojimo rinką (2 lygmuo), nes šiame lygmenyje teikiama pagalba taip pat galėtų iškraipyti konkurenciją.

| (72) | Toliau pirmiausia tiriama flotacinio stiklo žaliavos rinka (1 lygmuo), o paskui – apdoroto flotacinio stiklo rinka (2 lygmuo). |
| --- | --- |

(72)

Toliau pirmiausia tiriama flotacinio stiklo žaliavos rinka (1 lygmuo), o paskui – apdoroto flotacinio stiklo rinka (2 lygmuo).

| (73) | Ankstesniame 2004 m. balandžio 20 d. sprendime pateikti flotacinio stiklo žaliavos rinkos tyrimai (1 lygmuo) nebuvo ginčijami ir ne dėl jų buvo pradėta 2005 m. balandžio 20 d. oficiali tyrimo procedūra. Todėl toliau bus vėl pateiktas vertinimas, kuris buvo atliktas ir nurodytas 2004 m. balandžio 20 d. sprendime. |
| --- | --- |

(73)

Ankstesniame 2004 m. balandžio 20 d. sprendime pateikti flotacinio stiklo žaliavos rinkos tyrimai (1 lygmuo) nebuvo ginčijami ir ne dėl jų buvo pradėta 2005 m. balandžio 20 d. oficiali tyrimo procedūra. Todėl toliau bus vėl pateiktas vertinimas, kuris buvo atliktas ir nurodytas 2004 m. balandžio 20 d. sprendime.

| (74) | Pagal DS 1998 7.6 punktą tyrimui svarbi geografinė rinka iš esmės apima EEE arba didelę jos dalį, jei konkurencijos sąlygos šiame regione pakankamai skiriasi nuo kitų EEE regionų. Atsižvelgiant į aplinkybes, tarptautinė rinka taip pat gali būti laikoma tyrimui svarbia geografine rinka. |
| --- | --- |

(74)

Pagal DS 1998 7.6 punktą tyrimui svarbi geografinė rinka iš esmės apima EEE arba didelę jos dalį, jei konkurencijos sąlygos šiame regione pakankamai skiriasi nuo kitų EEE regionų. Atsižvelgiant į aplinkybes, tarptautinė rinka taip pat gali būti laikoma tyrimui svarbia geografine rinka.

| (75) | Dėl palyginti didelių flotacinio stiklo žaliavos transporto (21) išlaidų atskirų gamyklų produkcijos realizacijos rinkos neapima visos EEE. Šios realizacijos rinkos sudaro koncentrinius apskritimus aplink atitinkamą gamyklą, kurių spindulio ilgį lemia ekonominiu požiūriu dar priimtinas transportavimo atstumas, kuris paprastai yra ne ilgesnis kaip 500 km, o daugiausia gali būti iki 1 000 km, transportuojant dažniausiai sausumos keliais. Tačiau kadangi šiuo metu visoje EEE yra pasiskirsčiusios daugiau kaip 50 Europos flotacinio stiklo gamintojų gamyklų (todėl jų realizacijos rinkos iš dalies sutampa), jos visos kartu aprėpia visą EEE. |
| --- | --- |

(75)

Dėl palyginti didelių flotacinio stiklo žaliavos transporto (21) išlaidų atskirų gamyklų produkcijos realizacijos rinkos neapima visos EEE. Šios realizacijos rinkos sudaro koncentrinius apskritimus aplink atitinkamą gamyklą, kurių spindulio ilgį lemia ekonominiu požiūriu dar priimtinas transportavimo atstumas, kuris paprastai yra ne ilgesnis kaip 500 km, o daugiausia gali būti iki 1 000 km, transportuojant dažniausiai sausumos keliais. Tačiau kadangi šiuo metu visoje EEE yra pasiskirsčiusios daugiau kaip 50 Europos flotacinio stiklo gamintojų gamyklų (todėl jų realizacijos rinkos iš dalies sutampa), jos visos kartu aprėpia visą EEE.

| (76) | Siekdama nustatyti, ar dėl šių atskirų rinkų geografinių sutapčių įvairiuose EEE regionuose susidaro ir panašios konkurencijos sąlygos, Komisija tyrė, ar esama atskirų rinkų, kuriose gali susidaryti tik joms būdingos kainos, neatsižvelgiant į kitas realizacijos rinkas, arba ar kainos EEE kinta pagal vieną bendrą modelį. Todėl Komisija, pasinaudodama turimais Eurostato statistiniais duomenimis, palygino kainos už toną pokyčius 1997–2002 m. flotacinio stiklo gamybai reikšmingiausiose valstybėse narėse, t. y. Prancūzijoje, Vokietijoje, Italijoje, Jungtinėje Karalystėje ir Ispanijoje bei Belgijoje, kurioje dėl duomenų trūkumo buvo tiriami 1999–2002 m. laikotarpio kainos pokyčiai. Iš gautų duomenų aiškėja, kad 1997–2002 m. laikotarpiu flotacinio stiklo žaliavos vertės pokyčiai atskirose valstybėse narėse yra labai susiję. Dėl tokių lygiagrečių pokyčių galima daryti išvadą, kad flotacinio stiklo žaliavos pirkėjai turi pakankamai galimybių pasirinkti gamintoją kitoje valstybėje narėje, o tai aiškiai rodo, kad egzistuoja viena geografinė rinka. |
| --- | --- |

(76)

Siekdama nustatyti, ar dėl šių atskirų rinkų geografinių sutapčių įvairiuose EEE regionuose susidaro ir panašios konkurencijos sąlygos, Komisija tyrė, ar esama atskirų rinkų, kuriose gali susidaryti tik joms būdingos kainos, neatsižvelgiant į kitas realizacijos rinkas, arba ar kainos EEE kinta pagal vieną bendrą modelį. Todėl Komisija, pasinaudodama turimais Eurostato statistiniais duomenimis, palygino kainos už toną pokyčius 1997–2002 m. flotacinio stiklo gamybai reikšmingiausiose valstybėse narėse, t. y. Prancūzijoje, Vokietijoje, Italijoje, Jungtinėje Karalystėje ir Ispanijoje bei Belgijoje, kurioje dėl duomenų trūkumo buvo tiriami 1999–2002 m. laikotarpio kainos pokyčiai. Iš gautų duomenų aiškėja, kad 1997–2002 m. laikotarpiu flotacinio stiklo žaliavos vertės pokyčiai atskirose valstybėse narėse yra labai susiję. Dėl tokių lygiagrečių pokyčių galima daryti išvadą, kad flotacinio stiklo žaliavos pirkėjai turi pakankamai galimybių pasirinkti gamintoją kitoje valstybėje narėje, o tai aiškiai rodo, kad egzistuoja viena geografinė rinka.

| (77) | Išvada: Komisija konstatuoja, kad flotacinio stiklo žaliavos rinka apima visą EEE (22). |
| --- | --- |

(77)

Išvada: Komisija konstatuoja, kad flotacinio stiklo žaliavos rinka apima visą EEE (22).

| (78) | Žemiausia NACE klasifikatoriaus pakopa, atitinkanti flotacinio stiklo žaliavos gamybą, yra NACE 26.11 klasė „Lakštinio stiklo gamyba“. Flotacinio stiklo žaliavos dalis sudaro gerokai daugiau kaip 80 % visos lakštinio stiklo gamybos EEE, todėl šis produktas gali būti laikomas reprezentaciniu NACE 26.11 klasės produktu. Tačiau lakštinio stiklo sektoriuje pajėgumai yra vertinami pagal naudingus (paklausius) pajėgumus (23). Šis vertinimo metodas skiriasi nuo vertinimo, taikomo vertinant visos perdirbamosios pramonės pajėgumus. |
| --- | --- |

(78)

Žemiausia NACE klasifikatoriaus pakopa, atitinkanti flotacinio stiklo žaliavos gamybą, yra NACE 26.11 klasė „Lakštinio stiklo gamyba“. Flotacinio stiklo žaliavos dalis sudaro gerokai daugiau kaip 80 % visos lakštinio stiklo gamybos EEE, todėl šis produktas gali būti laikomas reprezentaciniu NACE 26.11 klasės produktu. Tačiau lakštinio stiklo sektoriuje pajėgumai yra vertinami pagal naudingus (paklausius) pajėgumus (23). Šis vertinimo metodas skiriasi nuo vertinimo, taikomo vertinant visos perdirbamosios pramonės pajėgumus.

| (79) | Todėl Komisija mano, kad vertinant konkurencijos veiksnį negalima atsižvelgti į pajėgumų padėtį flotacinio stiklo žaliavos rinkoje (24). |
| --- | --- |

(79)

Todėl Komisija mano, kad vertinant konkurencijos veiksnį negalima atsižvelgti į pajėgumų padėtį flotacinio stiklo žaliavos rinkoje (24).

| (80) | Jei nėra duomenų apie pajėgumų išnaudojimą, Komisija, siekdama išsiaiškinti, ar investuojama nuosmukį patiriančioje rinkoje, pagal DS 1998 3.4 punktą remiasi informacija apie tikrąjį vartojimą. Laikoma, kad rinkos nuosmukis patiriamas, jei vidutinis metinis vartojimo augimo tempas yra žymiai, t. y. daugiau nei 10 %, mažesnis už metinį atitinkamos EEE perdirbamosios pramonės augimo tempo vidurkį, išskyrus atvejį, kai produkto vartojimo santykinio augimo tempas smarkiai didėja. Jei vidutinis metinis vartojimo augimo tempas per pastaruosius penkerius metus būna neigiamas, laikoma, kad rinka patiria absoliutų nuosmukį. |
| --- | --- |

(80)

Jei nėra duomenų apie pajėgumų išnaudojimą, Komisija, siekdama išsiaiškinti, ar investuojama nuosmukį patiriančioje rinkoje, pagal DS 1998 3.4 punktą remiasi informacija apie tikrąjį vartojimą. Laikoma, kad rinkos nuosmukis patiriamas, jei vidutinis metinis vartojimo augimo tempas yra žymiai, t. y. daugiau nei 10 %, mažesnis už metinį atitinkamos EEE perdirbamosios pramonės augimo tempo vidurkį, išskyrus atvejį, kai produkto vartojimo santykinio augimo tempas smarkiai didėja. Jei vidutinis metinis vartojimo augimo tempas per pastaruosius penkerius metus būna neigiamas, laikoma, kad rinka patiria absoliutų nuosmukį.

| (81) | Komisijai yra pateikti šie duomenys apie 1997–2002 m. tikrąjį flotacinio stiklo žaliavos vartojimą:












  Bendrijos flotacinio stiklo žaliavos rinka | 1997 m. | 1998 m. | 1999 m. | 2000 m. | 2001 m. | 2002 m. | Vidutinis metinis augimas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Visas vartojimas (mln. tonų) Bendrijoje (25) | 6,937 | 7,334 | 7,716 | 7,677 | 7,509 | 7,599 | 1,84 % |
| Vidutinė kaina už toną (EUR) Bendrijoje (26) | 293,87 | 285,20 | 291,79 | 333,26 | 349,15 | 346,92 | |
| Viso vartojimo vertė (mln. EUR) | 2 038,6 | 2 091,7 | 2 251,5 | 2 558,4 | 2 621,8 | 2 636,2 | 5,28 % |

(81)

Komisijai yra pateikti šie duomenys apie 1997–2002 m. tikrąjį flotacinio stiklo žaliavos vartojimą:

Bendrijos flotacinio stiklo žaliavos rinka

1997 m.

1998 m.

1999 m.

2000 m.

2001 m.

2002 m.

Vidutinis metinis augimas

Visas vartojimas (mln. tonų) Bendrijoje (25)

6,937

7,334

7,716

7,677

7,509

7,599

1,84 %

Vidutinė kaina už toną (EUR) Bendrijoje (26)

293,87

285,20

291,79

333,26

349,15

346,92

Viso vartojimo vertė (mln. EUR)

2 038,6

2 091,7

2 251,5

2 558,4

2 621,8

2 636,2

5,28 %

| (82) | 1997–2002 m. visos EEE perdirbamosios pramonės vidutinis metinis prieaugis vertės požiūriu sudarė 4,8 %. Ribinė vertė, kurios nepasiekusią rinką pagal DS 1998 7.8 punktą būtų galima laikyti nuosmukį patiriančia rinka, yra 4,4 %. Per tą patį laikotarpį Europos flotacinio stiklo žaliavos rinka pasiekė vidutinį 5,28 % metinį prieaugį vertės požiūriu, kuris akivaizdžiai viršija EEE vidurkį (27). Be to, Komisija, remdamasi turimais Eurostato ir COMEXT duomenimis apie Bendrijos vidaus prekybą, patikrino, ar tikrojo flotacinio stiklo žaliavos vartojimo pokyčiai vertės požiūriu atskirose valstybėse narėse patvirtina šią išvadą, ir gali pritarti šiai išvadai. |
| --- | --- |

(82)

1997–2002 m. visos EEE perdirbamosios pramonės vidutinis metinis prieaugis vertės požiūriu sudarė 4,8 %. Ribinė vertė, kurios nepasiekusią rinką pagal DS 1998 7.8 punktą būtų galima laikyti nuosmukį patiriančia rinka, yra 4,4 %. Per tą patį laikotarpį Europos flotacinio stiklo žaliavos rinka pasiekė vidutinį 5,28 % metinį prieaugį vertės požiūriu, kuris akivaizdžiai viršija EEE vidurkį (27). Be to, Komisija, remdamasi turimais Eurostato ir COMEXT duomenimis apie Bendrijos vidaus prekybą, patikrino, ar tikrojo flotacinio stiklo žaliavos vartojimo pokyčiai vertės požiūriu atskirose valstybėse narėse patvirtina šią išvadą, ir gali pritarti šiai išvadai.

| (83) | Teigiami flotacinio stiklo žaliavos rinkos pokyčiai atsispindi gamintojų veikloje, nes Europos rinkoje, kurioje dominuoja keli dideli flotacinio stiklo gamintojai (28), pastaraisiais metais Prancūzijoje (2001 m. – Pilkington/Interpane), Belgijoje (2001 m. - Glaverbel/Scheuten) ir Italijoje (2002 m. – Sangalli) buvo investuojama į naujas gamyklas (29). |
| --- | --- |

(83)

Teigiami flotacinio stiklo žaliavos rinkos pokyčiai atsispindi gamintojų veikloje, nes Europos rinkoje, kurioje dominuoja keli dideli flotacinio stiklo gamintojai (28), pastaraisiais metais Prancūzijoje (2001 m. – Pilkington/Interpane), Belgijoje (2001 m. - Glaverbel/Scheuten) ir Italijoje (2002 m. – Sangalli) buvo investuojama į naujas gamyklas (29).

| (84) | Išvada: Todėl Komisija daro išvadą, kad flotacinio stiklo žaliavos rinka nėra nuosmukį patirianti rinka ir kad pagal DS 1998 3.10.1 punkto iv papunktį reikia nustatyti 1,0 konkurencijos veiksnį. |
| --- | --- |

(84)

Išvada: Todėl Komisija daro išvadą, kad flotacinio stiklo žaliavos rinka nėra nuosmukį patirianti rinka ir kad pagal DS 1998 3.10.1 punkto iv papunktį reikia nustatyti 1,0 konkurencijos veiksnį.

| (85) | Pagal DS 1998 7.6 punktą atitinkama produkto rinka apima investicinio projekto produktus ir tuos produktus, kuriuos vartotojas (dėl ypatingų produktų požymių, jų kainos ir numatomo naudojimo) arba gamintojas (dėl gamybos įrenginių lankstumo) traktuoja kaip jų pakaitinius produktus ir (arba) pakaitines paslaugas. |
| --- | --- |

(85)

Pagal DS 1998 7.6 punktą atitinkama produkto rinka apima investicinio projekto produktus ir tuos produktus, kuriuos vartotojas (dėl ypatingų produktų požymių, jų kainos ir numatomo naudojimo) arba gamintojas (dėl gamybos įrenginių lankstumo) traktuoja kaip jų pakaitinius produktus ir (arba) pakaitines paslaugas.

| (86) | Tačiau šioje byloje apdoroto stiklo rinka (2 lygmuo) turi būti papildomai suskirstyta, kad būtų galima nustatyti atitinkamus produktus ir atskirti tyrimui svarbią rinką. Akivaizdžiai galima atskirti dvi bendras kategorijas, kurių nei vartotojai, nei gamintojai nelaiko galinčiomis pakeisti viena kitą: automobilių stiklas ir statybinis stiklas (30). Šie du produktai sudaro dvi atskiras produkto rinkas, nes jų gamybos technologijos, klientai ir rinkodara labai skiriasi. Statybinio stiklo rinką savo ruožtu galima padalyti į šias dalines rinkas: i) kelių stiklų paketai (šiluminiai stiklo paketai), ii) grūdintas stiklas (vieno stiklo apsauginis stiklas), iii) daugiasluoksnis stiklas (daugiasluoksnis apsauginis stiklas) ir iv) sidabruotas stiklas (veidrodžiai). |
| --- | --- |

(86)

Tačiau šioje byloje apdoroto stiklo rinka (2 lygmuo) turi būti papildomai suskirstyta, kad būtų galima nustatyti atitinkamus produktus ir atskirti tyrimui svarbią rinką. Akivaizdžiai galima atskirti dvi bendras kategorijas, kurių nei vartotojai, nei gamintojai nelaiko galinčiomis pakeisti viena kitą: automobilių stiklas ir statybinis stiklas (30). Šie du produktai sudaro dvi atskiras produkto rinkas, nes jų gamybos technologijos, klientai ir rinkodara labai skiriasi. Statybinio stiklo rinką savo ruožtu galima padalyti į šias dalines rinkas: i) kelių stiklų paketai (šiluminiai stiklo paketai), ii) grūdintas stiklas (vieno stiklo apsauginis stiklas), iii) daugiasluoksnis stiklas (daugiasluoksnis apsauginis stiklas) ir iv) sidabruotas stiklas (veidrodžiai).

| (87) | Apsauginis stiklas (vieno stiklo apsauginis stiklas ir daugiasluoksnis apsauginis stiklas) ir kelių stiklų paketai, gamintojo nuomone, gali pakeisti vienas kitą, nes gamintojai gali per trumpą laiką ir be didesnių papildomų išlaidų pradėti gaminti skirtingus produktus. Vokietijos duomenimis, apie 70–80 % apdoroto stiklo statybų sektoriui gamina gamintojai, kurie vienu metu siūlo abu produktus – apsauginį stiklą ir kelių stiklų paketus. Be to, atkreipiamas dėmesys į tai, kad apsauginis stiklas gali būti parduodamas tiek kaip galutinis produktas, tiek kaip ruošinys kelių stiklų paketui gaminti. Be to, apsauginiai ir kelių stiklų paketai statybų sektoriuje dažnai yra parduodami ir realizuojami vienu metu. |
| --- | --- |

(87)

Apsauginis stiklas (vieno stiklo apsauginis stiklas ir daugiasluoksnis apsauginis stiklas) ir kelių stiklų paketai, gamintojo nuomone, gali pakeisti vienas kitą, nes gamintojai gali per trumpą laiką ir be didesnių papildomų išlaidų pradėti gaminti skirtingus produktus. Vokietijos duomenimis, apie 70–80 % apdoroto stiklo statybų sektoriui gamina gamintojai, kurie vienu metu siūlo abu produktus – apsauginį stiklą ir kelių stiklų paketus. Be to, atkreipiamas dėmesys į tai, kad apsauginis stiklas gali būti parduodamas tiek kaip galutinis produktas, tiek kaip ruošinys kelių stiklų paketui gaminti. Be to, apsauginiai ir kelių stiklų paketai statybų sektoriuje dažnai yra parduodami ir realizuojami vienu metu.

| (88) | Todėl būtų neteisinga manyti, kad tyrimui svarbi produkto rinka turėtų apsiriboti tik šiluminiais stiklo paketais – tai konkurentai nurodė savo pastabose kaip išvadą. |
| --- | --- |

(88)

Todėl būtų neteisinga manyti, kad tyrimui svarbi produkto rinka turėtų apsiriboti tik šiluminiais stiklo paketais – tai konkurentai nurodė savo pastabose kaip išvadą.

| (89) | Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad visi trys e-glass akcininkai gamina apsauginį stiklą (vieno stiklo apsauginį stiklą ir daugiasluoksnį apsauginį stiklą) ir kelių stiklų paketus statybų sektoriui, tačiau negamina techninio stiklo arba automobilių stiklo. |
| --- | --- |

(89)

Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad visi trys e-glass akcininkai gamina apsauginį stiklą (vieno stiklo apsauginį stiklą ir daugiasluoksnį apsauginį stiklą) ir kelių stiklų paketus statybų sektoriui, tačiau negamina techninio stiklo arba automobilių stiklo.

| (90) | Išvada: Komisija daro išvadą, kad tyrimui svarbi produkto rinka yra 2 lygmens dalinė rinka, būtent apsauginio stiklo (vieno stiklo apsauginio stiklo ir daugiasluoksnio apsauginio stiklo) ir kelių stiklų paketų statybos sektoriui rinka, o šie produktai žymimi šiais PRODCOM kodais: 26121230 (kitas, niekur kitur nepriskirtas, grūdintasis beskeveldris stiklas), 26121270 (kitas, niekur kitur nepriskirtas, daugiasluoksnis beskeveldris stiklas) ir 26121330 (daugiasieniai izoliacijos elementai iš stiklo). |
| --- | --- |

(90)

Išvada: Komisija daro išvadą, kad tyrimui svarbi produkto rinka yra 2 lygmens dalinė rinka, būtent apsauginio stiklo (vieno stiklo apsauginio stiklo ir daugiasluoksnio apsauginio stiklo) ir kelių stiklų paketų statybos sektoriui rinka, o šie produktai žymimi šiais PRODCOM kodais: 26121230 (kitas, niekur kitur nepriskirtas, grūdintasis beskeveldris stiklas), 26121270 (kitas, niekur kitur nepriskirtas, daugiasluoksnis beskeveldris stiklas) ir 26121330 (daugiasieniai izoliacijos elementai iš stiklo).

| (91) | Pagal DS 1998 7.6 punktą tyrimui svarbi geografinė rinka iš esmės apima EEE arba didelę jos dalį, jei konkurencijos sąlygos šiame regione pakankamai skiriasi nuo kitų EEE regionų. Atsižvelgiant į aplinkybes, tarptautinė rinka taip pat gali būti laikoma tyrimui svarbia geografine rinka. |
| --- | --- |

(91)

Pagal DS 1998 7.6 punktą tyrimui svarbi geografinė rinka iš esmės apima EEE arba didelę jos dalį, jei konkurencijos sąlygos šiame regione pakankamai skiriasi nuo kitų EEE regionų. Atsižvelgiant į aplinkybes, tarptautinė rinka taip pat gali būti laikoma tyrimui svarbia geografine rinka.

| (92) | Vokietijos duomenimis, kaip ir flotacinio stiklo žaliavos rinkos (1 lygmuo) atveju, galima teigti, kad apdoroto stiklo rinka (2 lygmuo) apima visą EEE. |
| --- | --- |

(92)

Vokietijos duomenimis, kaip ir flotacinio stiklo žaliavos rinkos (1 lygmuo) atveju, galima teigti, kad apdoroto stiklo rinka (2 lygmuo) apima visą EEE.

| (93) | e-glass konkurentai savo pastabose teigė, kad apdoroto stiklo (2 lygmuo) atveju kalbama apie nacionalines arba net regionines rinkas, nes didelės transporto išlaidos neleidžia realizuoti produkcijos geografiškai plačioje rinkoje. |
| --- | --- |

(93)

e-glass konkurentai savo pastabose teigė, kad apdoroto stiklo (2 lygmuo) atveju kalbama apie nacionalines arba net regionines rinkas, nes didelės transporto išlaidos neleidžia realizuoti produkcijos geografiškai plačioje rinkoje.

| (94) | Remiantis Vokietijos pateiktais įrodymais, e-glass akcininkai 85–90 punktuose apibrėžtoje tyrimui svarbioje rinkoje turi daugiau klientų negu nacionalinėje arba regioninėje rinkoje ir jų klientų yra įvairiuose EEE regionuose (31). |
| --- | --- |

(94)

Remiantis Vokietijos pateiktais įrodymais, e-glass akcininkai 85–90 punktuose apibrėžtoje tyrimui svarbioje rinkoje turi daugiau klientų negu nacionalinėje arba regioninėje rinkoje ir jų klientų yra įvairiuose EEE regionuose (31).

| (95) | Realizacijos rinkos sudaro koncentrinius apskritimus aplink atitinkamą gamyklą, ir, nepaisant didelių transporto išlaidų, apdorotą stiklą galima gabenti dideliais atstumais (32). Šie koncentriniai apskritimai iš dalies sutampa ir aprėpia visą EEE. Be to, EEE regione netaikomi skirtingi techniniai standartai arba nėra teisinių prekybos kliūčių apdorotam stiklui (2 lygmuo) ir apie 20 % Vokietijos produkcijos yra importuojama. |
| --- | --- |

(95)

Realizacijos rinkos sudaro koncentrinius apskritimus aplink atitinkamą gamyklą, ir, nepaisant didelių transporto išlaidų, apdorotą stiklą galima gabenti dideliais atstumais (32). Šie koncentriniai apskritimai iš dalies sutampa ir aprėpia visą EEE. Be to, EEE regione netaikomi skirtingi techniniai standartai arba nėra teisinių prekybos kliūčių apdorotam stiklui (2 lygmuo) ir apie 20 % Vokietijos produkcijos yra importuojama.

| (96) | Kaip ir ankstesniuose sprendimuose dėl susijungimų kontrolės procedūrų ir pagalbos, Komisija mano, kad apdoroto stiklo rinka (2 lygmuo), kaip ir flotacinio stiklo žaliavos rinka (1 lygmuo), yra laikytina visą EEE apimančia rinka. |
| --- | --- |

(96)

Kaip ir ankstesniuose sprendimuose dėl susijungimų kontrolės procedūrų ir pagalbos, Komisija mano, kad apdoroto stiklo rinka (2 lygmuo), kaip ir flotacinio stiklo žaliavos rinka (1 lygmuo), yra laikytina visą EEE apimančia rinka.

| (97) | 2000 m. rugpjūčio 17 d. byloje dėl pagalbos Pilkington/Interpane (N 291/2000), SG (2000) D/106264, Komisija padarė išvadą, kad daugiasluoksnio apsauginio stiklo ir padengto stiklo rinka, įskaitant izoliacinį stiklą, apima visą EEE. |
| --- | --- |

(97)

2000 m. rugpjūčio 17 d. byloje dėl pagalbos Pilkington/Interpane (N 291/2000), SG (2000) D/106264, Komisija padarė išvadą, kad daugiasluoksnio apsauginio stiklo ir padengto stiklo rinka, įskaitant izoliacinį stiklą, apima visą EEE.

| (98) | Sprendimo dėl susijungimų kontrolės procedūros IV/M/1230 Glaverbel/PPG 16 konstatuojamojoje dalyje teigiama: „Atsižvelgdama į bendrą prekybą byloje Pilkington-Techint/SIV Komisija nenustatė tikslios geografinės rinkos apibrėžties. Komisija atkreipė dėmesį į tai, kad stiklą, ypač sidabruotą stiklą ir daugiasluoksnį stiklą, dideli gamintojai transportuoja dideliais atstumais. Todėl, šalių nuomone, galima teigti, kad šios rinkos taip pat apima visą ES. Šalys teigia, kad ši išvada yra pagrįsta ir kalbant apie grūdintą stiklą bei šiluminius stiklo paketus, nes visi didieji gamintojai vykdo veiklą bent visoje ES, o rinkos sąlygos įvairiose valstybėse narėse yra pakankamai vienodos. Komisijos tyrimų šioje byloje rezultatai patvirtino, kad sidabruoto stiklo (veidrodžių) ir daugiasluoksnio stiklo rinka apima visą ES. Kitoms produkto rinkoms bendrosios prekybos segmente tyrimo rezultatai nėra tokie vienareikšmiai.“ |
| --- | --- |

(98)

Sprendimo dėl susijungimų kontrolės procedūros IV/M/1230 Glaverbel/PPG 16 konstatuojamojoje dalyje teigiama: „Atsižvelgdama į bendrą prekybą byloje Pilkington-Techint/SIV Komisija nenustatė tikslios geografinės rinkos apibrėžties. Komisija atkreipė dėmesį į tai, kad stiklą, ypač sidabruotą stiklą ir daugiasluoksnį stiklą, dideli gamintojai transportuoja dideliais atstumais. Todėl, šalių nuomone, galima teigti, kad šios rinkos taip pat apima visą ES. Šalys teigia, kad ši išvada yra pagrįsta ir kalbant apie grūdintą stiklą bei šiluminius stiklo paketus, nes visi didieji gamintojai vykdo veiklą bent visoje ES, o rinkos sąlygos įvairiose valstybėse narėse yra pakankamai vienodos. Komisijos tyrimų šioje byloje rezultatai patvirtino, kad sidabruoto stiklo (veidrodžių) ir daugiasluoksnio stiklo rinka apima visą ES. Kitoms produkto rinkoms bendrosios prekybos segmente tyrimo rezultatai nėra tokie vienareikšmiai.“

| (99) | Todėl nacionalinis geografinės 2 lygmens rinkos atskyrimas, kaip savo pastabose pasiūlė Pilkington, prieštarautų paaiškinimui, kurį ši įmonė pateikė vykdant susijungimų kontrolės procedūrą. |
| --- | --- |

(99)

Todėl nacionalinis geografinės 2 lygmens rinkos atskyrimas, kaip savo pastabose pasiūlė Pilkington, prieštarautų paaiškinimui, kurį ši įmonė pateikė vykdant susijungimų kontrolės procedūrą.

| (100) | Išvada: Komisija daro išvadą, kad apdoroto stiklo (2 lygmuo), kurį sudaro apsauginis stiklas ir kelių stiklų paketai statybos sektoriui, geografinė rinka apima visą EEE. Komisija neturi galimybių padaryti išvados, kad apdoroto stiklo rinką būtų galima atskirti kitaip negu flotacinio stiklo žaliavos rinką. |
| --- | --- |

(100)

Išvada: Komisija daro išvadą, kad apdoroto stiklo (2 lygmuo), kurį sudaro apsauginis stiklas ir kelių stiklų paketai statybos sektoriui, geografinė rinka apima visą EEE. Komisija neturi galimybių padaryti išvados, kad apdoroto stiklo rinką būtų galima atskirti kitaip negu flotacinio stiklo žaliavos rinką.

| (101) | Komisija nurodo, kad nėra pateikta duomenų apie 2 lygmens rinkos pajėgumų išnaudojimą ar neišnaudojimą. Reikalaujamos informacijos apie EEE gamyklų, kurios perdirba flotacinio stiklo žaliavą į apsauginį stiklą ir kelių stiklų paketus statybos pramonei, (metinę) gamybos apimtį ir (metinius) didžiausius gamybos pajėgumus, neturi nei Eurostatas ar mokslinio tyrimo institutai, nei sektorių asociacijos. |
| --- | --- |

(101)

Komisija nurodo, kad nėra pateikta duomenų apie 2 lygmens rinkos pajėgumų išnaudojimą ar neišnaudojimą. Reikalaujamos informacijos apie EEE gamyklų, kurios perdirba flotacinio stiklo žaliavą į apsauginį stiklą ir kelių stiklų paketus statybos pramonei, (metinę) gamybos apimtį ir (metinius) didžiausius gamybos pajėgumus, neturi nei Eurostatas ar mokslinio tyrimo institutai, nei sektorių asociacijos.

| (102) | Todėl, Komisijos nuomone, tiriant konkurencijos veiksnį negalima atsižvelgti į aplinkybes, susijusias su apdoroto stiklo, t. y. apsauginio stiklo ir kelių stiklų paketų statybos pramonei, gamybos pajėgumais. |
| --- | --- |

(102)

Todėl, Komisijos nuomone, tiriant konkurencijos veiksnį negalima atsižvelgti į aplinkybes, susijusias su apdoroto stiklo, t. y. apsauginio stiklo ir kelių stiklų paketų statybos pramonei, gamybos pajėgumais.

| (103) | Kaip minėta 80 punkte, jei nėra pakankamai duomenų apie pajėgumų išnaudojimą, Komisija pagal DS 1998 3.4 punktą, siekdama išsiaiškinti, ar investuojama patiriančioje nuosmukį rinkoje, remiasi informacija apie tikrąjį vartojimą. Pagal DS 1998 7.8 punktą laikoma, kad rinkos nuosmukis patiriamas, jei vidutinis metinis vartojimo augimo tempas yra reikšmingai, t. y. daugiau nei 10 %, mažesnis už metinį atitinkamos EEE perdirbamosios pramonės augimo tempo vidurkį, išskyrus atvejį, kai produkto vartojimo santykinio augimo tempas smarkiai didėja. Laikoma, kad rinka patiria absoliutų nuosmukį, jei vidutinis metinis vartojimo augimo tempas per pastaruosius penkerius metus būna neigiamas. |
| --- | --- |

(103)

Kaip minėta 80 punkte, jei nėra pakankamai duomenų apie pajėgumų išnaudojimą, Komisija pagal DS 1998 3.4 punktą, siekdama išsiaiškinti, ar investuojama patiriančioje nuosmukį rinkoje, remiasi informacija apie tikrąjį vartojimą. Pagal DS 1998 7.8 punktą laikoma, kad rinkos nuosmukis patiriamas, jei vidutinis metinis vartojimo augimo tempas yra reikšmingai, t. y. daugiau nei 10 %, mažesnis už metinį atitinkamos EEE perdirbamosios pramonės augimo tempo vidurkį, išskyrus atvejį, kai produkto vartojimo santykinio augimo tempas smarkiai didėja. Laikoma, kad rinka patiria absoliutų nuosmukį, jei vidutinis metinis vartojimo augimo tempas per pastaruosius penkerius metus būna neigiamas.

| (104) | Apie 1997–2002 m. tikrąjį flotacinio stiklo žaliavos vartojimą Komisijai buvo pateikti šie duomenys (šaltinis: COMEXT ir Eurostatas):








  Apdoroto flotacinio stiklo rinka (2 lygmuo) EUR
  Prodcom | 1997 m. | 2002 m. | Vidutinis metinis augimo rodiklis (1997–2002 m.) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 26121230 (kitas, niekur kitur nepriskirtas, grūdintasis beskeveldris stiklas) | 807 949 414 | 1 272 280 870 | 9,51 % |
| 26121270 (kitas, niekur kitur nepriskirtas, daugiasluoksnis beskeveldris stiklas) | 717 692 284 | 1 085 038 665 | 8,62 % |
| 26121330 (daugiasieniai izoliacijos elementai iš stiklo) | 2 171 614 199 | 3 090 852 791 | 7,31 % (33) |

(104)

Apie 1997–2002 m. tikrąjį flotacinio stiklo žaliavos vartojimą Komisijai buvo pateikti šie duomenys (šaltinis: COMEXT ir Eurostatas):

Apdoroto flotacinio stiklo rinka (2 lygmuo) EUR

Prodcom

1997 m.

2002 m.

Vidutinis metinis augimo rodiklis (1997–2002 m.)

26121230 (kitas, niekur kitur nepriskirtas, grūdintasis beskeveldris stiklas)

807 949 414

1 272 280 870

9,51 %

26121270 (kitas, niekur kitur nepriskirtas, daugiasluoksnis beskeveldris stiklas)

717 692 284

1 085 038 665

8,62 %

26121330 (daugiasieniai izoliacijos elementai iš stiklo)

2 171 614 199

3 090 852 791

7,31 % (33)

| (105) | Vokietija pateikė CPIV pramonės asociacijos (34) duomenis apie apimtis, pagal kuriuos apsauginio stiklo (vieno stiklo apsauginio stiklo ir daugiasluoksnio apsauginio stiklo) rinkai ir kelių stiklų paketų rinkai 1997–2002 m. tyrimo laikotarpiu buvo būdingas 5,54 % prieaugis. Atsižvelgus į turimą pagalbos gavėjo informaciją apie kainas ir kainų vertinimą, šie duomenys apie apimtis buvo konvertuoti į apyvartos duomenis. Apskaičiuotas 1997–2002 m. tyrimo laikotarpio vidutinis metinis prieaugis vertės požiūriu sudaro 7,6 % ir atitinka minėtus COMEXT ir Eurostato duomenis. |
| --- | --- |

(105)

Vokietija pateikė CPIV pramonės asociacijos (34) duomenis apie apimtis, pagal kuriuos apsauginio stiklo (vieno stiklo apsauginio stiklo ir daugiasluoksnio apsauginio stiklo) rinkai ir kelių stiklų paketų rinkai 1997–2002 m. tyrimo laikotarpiu buvo būdingas 5,54 % prieaugis. Atsižvelgus į turimą pagalbos gavėjo informaciją apie kainas ir kainų vertinimą, šie duomenys apie apimtis buvo konvertuoti į apyvartos duomenis. Apskaičiuotas 1997–2002 m. tyrimo laikotarpio vidutinis metinis prieaugis vertės požiūriu sudaro 7,6 % ir atitinka minėtus COMEXT ir Eurostato duomenis.

| (106) | Atitinkamas visų tyrimui svarbių produktų vidutinis metinis tikrojo vartojimo prieaugis (vieno stiklo ir daugiasluoksnio apsauginio stiklo bei kelių stiklų paketų) tiek vienoje valstybėje, tiek visose valstybėse kartu (žr. pirmiau pateiktą lentelę) viršija (35) to paties laikotarpio visos EEE perdirbamosios pramonės vidutinį metinį prieaugį, kuris sudarė 4,8 %. |
| --- | --- |

(106)

Atitinkamas visų tyrimui svarbių produktų vidutinis metinis tikrojo vartojimo prieaugis (vieno stiklo ir daugiasluoksnio apsauginio stiklo bei kelių stiklų paketų) tiek vienoje valstybėje, tiek visose valstybėse kartu (žr. pirmiau pateiktą lentelę) viršija (35) to paties laikotarpio visos EEE perdirbamosios pramonės vidutinį metinį prieaugį, kuris sudarė 4,8 %.

| (107) | Išvada: Todėl Komisija daro išvadą, kad apdoroto stiklo rinka, kaip apibrėžta minėtoje apibrėžtyje, nėra nuosmukį patirianti rinka ir kad pagal DS 1998 3.10.1 punkto iv papunktį reikia nustatyti 1,0 konkurencijos veiksnį. |
| --- | --- |

(107)

Išvada: Todėl Komisija daro išvadą, kad apdoroto stiklo rinka, kaip apibrėžta minėtoje apibrėžtyje, nėra nuosmukį patirianti rinka ir kad pagal DS 1998 3.10.1 punkto iv papunktį reikia nustatyti 1,0 konkurencijos veiksnį.

| (108) | Atlikus apdorojimo rinkos (2 lygmuo) vertinimą ir flotacinio stiklo žaliavos rinkos analizę (1 lygmuo) paaiškėjo, kad šios rinkos 1997–2002 m. tyrimo laikotarpiu vystėsi ta pačia kryptimi su tokiu prieaugiu, kuris viršijo vidutinį perdirbamosios pramonės prieaugį. Be to, Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad abiem rinkoms (1 lygmuo ir 2 lygmuo) yra nustatytas 1,0 konkurencijos veiksnys, o tai reiškia, kad visam projektui taip pat nustatomas 1,0 konkurencijos veiksnys (36). |
| --- | --- |

(108)

Atlikus apdorojimo rinkos (2 lygmuo) vertinimą ir flotacinio stiklo žaliavos rinkos analizę (1 lygmuo) paaiškėjo, kad šios rinkos 1997–2002 m. tyrimo laikotarpiu vystėsi ta pačia kryptimi su tokiu prieaugiu, kuris viršijo vidutinį perdirbamosios pramonės prieaugį. Be to, Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad abiem rinkoms (1 lygmuo ir 2 lygmuo) yra nustatytas 1,0 konkurencijos veiksnys, o tai reiškia, kad visam projektui taip pat nustatomas 1,0 konkurencijos veiksnys (36).

6.4.2.   „Kapitalo investicijų ir darbo vietų santykio“ veiksnys

| (109) | Ankstesniame 2004 m. balandžio 20 d. sprendime pateiktas „kapitalo investicijų ir darbo vietų santykio“ veiksnio tyrimas nebuvo ginčijamas ir ne dėl jo buvo pradėta 2005 m. balandžio 20 d. oficiali tyrimo procedūra. Todėl toliau vėl pateikiamas vertinimas, atliktas ir nurodytas 2004 m. balandžio 20 d. sprendime. |
| --- | --- |

(109)

Ankstesniame 2004 m. balandžio 20 d. sprendime pateiktas „kapitalo investicijų ir darbo vietų santykio“ veiksnio tyrimas nebuvo ginčijamas ir ne dėl jo buvo pradėta 2005 m. balandžio 20 d. oficiali tyrimo procedūra. Todėl toliau vėl pateikiamas vertinimas, atliktas ir nurodytas 2004 m. balandžio 20 d. sprendime.

| (110) | Pagal DS 1998 „kapitalo investicijų ir darbo vietų santykio“ veiksniu siekiama didžiausią leistiną pagalbos intensyvumą priderinti prie projektų, kurie veiksmingai ir geriau prisidėtų prie to, kad sukuriant santykinai didesnį naujų darbo vietų skaičių arba išlaikant esamas darbo vietas būtų sumažintas nedarbas. |
| --- | --- |

(110)

Pagal DS 1998 „kapitalo investicijų ir darbo vietų santykio“ veiksniu siekiama didžiausią leistiną pagalbos intensyvumą priderinti prie projektų, kurie veiksmingai ir geriau prisidėtų prie to, kad sukuriant santykinai didesnį naujų darbo vietų skaičių arba išlaikant esamas darbo vietas būtų sumažintas nedarbas.

| (111) | Vokietijos duomenimis, projektu bus sukurtos 186 ilgalaikės darbo vietos, kurias galima išskirstyti taip:






  Veiklos sritis | Tiesioginės darbo vietos |
| --- | --- | --- |
| Administracija | 3 |
| Pardavimas | 4 |
| Gamybos vadovai | 8 |
| Gamyba: mišinys ir (arba) šukės | 11 |
| Gamyba: karštojo apdorojimo zona (angl. Hot end) | 27 |
| Gamyba: vonia ir (arba) aušinimo kamera ir (arba) šaltojo apdorojimo zona | 31 |
| Gamyba: pjaustymo cechas | 1 |
| Gamyba: sandėliavimas ir (arba) siuntimas | 44 |
| Gamyba: kokybė ir (arba) laboratorija | 9 |
| Techniniai darbuotojai | 38 |
| Mokymo vietos | 10 |
| Iš viso | 186 |

(111)

Vokietijos duomenimis, projektu bus sukurtos 186 ilgalaikės darbo vietos, kurias galima išskirstyti taip:

Veiklos sritis

Tiesioginės darbo vietos

Administracija

3

Pardavimas

4

Gamybos vadovai

8

Gamyba: mišinys ir (arba) šukės

11

Gamyba: karštojo apdorojimo zona (angl. Hot end)

27

Gamyba: vonia ir (arba) aušinimo kamera ir (arba) šaltojo apdorojimo zona

31

Gamyba: pjaustymo cechas

1

Gamyba: sandėliavimas ir (arba) siuntimas

44

Gamyba: kokybė ir (arba) laboratorija

9

Techniniai darbuotojai

38

Mokymo vietos

10

Iš viso

186

| (112) | Šie vertinimai yra pagrįsti palyginimu su kita, pranešimo pateikimo metu Saksonijoje-Anhalte jau ne mažiau kaip šešerius metus egzistavusia gamykla, kurios flotacinio stiklo skyriuje, kai per dieną pagaminama [...] tonų bruto produkcijos, dirba 187 asmenys (be mokinių). e-glass pagamins per dieną [...] tonų bruto produkcijos ir joje bus šiek tiek mažiau darbo vietų negu lyginamojoje gamykloje, nes e-glass tam tikros sritys (gamyklos apsauga) bus atiduotos kitoms įmonėms, be to, bus naudojamos moderniausios technologijos. Komisijos nuomone, šie duomenys yra pagrįsti. |
| --- | --- |

(112)

Šie vertinimai yra pagrįsti palyginimu su kita, pranešimo pateikimo metu Saksonijoje-Anhalte jau ne mažiau kaip šešerius metus egzistavusia gamykla, kurios flotacinio stiklo skyriuje, kai per dieną pagaminama [...] tonų bruto produkcijos, dirba 187 asmenys (be mokinių). e-glass pagamins per dieną [...] tonų bruto produkcijos ir joje bus šiek tiek mažiau darbo vietų negu lyginamojoje gamykloje, nes e-glass tam tikros sritys (gamyklos apsauga) bus atiduotos kitoms įmonėms, be to, bus naudojamos moderniausios technologijos. Komisijos nuomone, šie duomenys yra pagrįsti.

| (113) | 121 mln. EUR reikalavimus atitinkančių investicinių sąnaudų ir sukurtos 186 darbo vietos atitinka 650 538 EUR sumą vienai darbo vietai. Todėl pagal DS 1998 3.10.2 punktą nustatomas 0,8 vertės „kapitalo investicijų ir daro jėgos santykio“ veiksnys. |
| --- | --- |

(113)

121 mln. EUR reikalavimus atitinkančių investicinių sąnaudų ir sukurtos 186 darbo vietos atitinka 650 538 EUR sumą vienai darbo vietai. Todėl pagal DS 1998 3.10.2 punktą nustatomas 0,8 vertės „kapitalo investicijų ir daro jėgos santykio“ veiksnys.

6.4.3.   „Poveikio regionui“ veiksnys

| (114) | Ankstesniame 2004 m. balandžio 20 d. sprendime pateiktas „poveikio regionui“ veiksnio tyrimas nebuvo ginčijamas ir ne dėl jo buvo pradėta 2005 m. balandžio 20 d. oficiali tyrimo procedūra. Todėl toliau vėl pateikiamas vertinimas, atliktas ir nurodytas 2004 m. balandžio 20 d. sprendime. |
| --- | --- |

(114)

Ankstesniame 2004 m. balandžio 20 d. sprendime pateiktas „poveikio regionui“ veiksnio tyrimas nebuvo ginčijamas ir ne dėl jo buvo pradėta 2005 m. balandžio 20 d. oficiali tyrimo procedūra. Todėl toliau vėl pateikiamas vertinimas, atliktas ir nurodytas 2004 m. balandžio 20 d. sprendime.

| (115) | Taikant „poveikio regionui“ veiksnį yra atsižvelgiama į naujos investicijos ekonominę naudą remtinam regionui. Komisijos nuomone, sukurtos naujos darbo vietos gali būti laikomos investicinio projekto indėlio į regiono ekonominę plėtrą rodikliu. Investicijos, kurioms reikia daug kapitalo, gali netiesiogiai prisidėti prie darbo vietų kūrimo pačiame remtiname regione arba kaimyniniame remtiname regione, o tos darbo vietos būtų sukuriamos tiesiogiai projektu arba pagalbos tiekėjo ir pagalbos gavėjo įmonėse. |
| --- | --- |

(115)

Taikant „poveikio regionui“ veiksnį yra atsižvelgiama į naujos investicijos ekonominę naudą remtinam regionui. Komisijos nuomone, sukurtos naujos darbo vietos gali būti laikomos investicinio projekto indėlio į regiono ekonominę plėtrą rodikliu. Investicijos, kurioms reikia daug kapitalo, gali netiesiogiai prisidėti prie darbo vietų kūrimo pačiame remtiname regione arba kaimyniniame remtiname regione, o tos darbo vietos būtų sukuriamos tiesiogiai projektu arba pagalbos tiekėjo ir pagalbos gavėjo įmonėse.

| (116) | Projektu bus netiesiogiai prisidedama prie darbo vietų kūrimo šiose veiklos srityse:








  Veikos sritis | Galimos netiesiogiai sukuriamos darbo vietos | Ketinimas (37) | Pripažįstamos |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Žaliavų gavyba: soda | 24 | 24 | 24 |
| Žaliavų gavyba: smėlis | 10 | 8 | 8 |
| Žaliavų gavyba: dolomitas | 2 | 2 | 2 |
| Žaliavų gavyba: kalkės | 2 | 2 | 2 |
| Žaliavų gavyba: stiklo šukės | 20 | 15 | 15 |
| Žaliavų transportas: smėlis, kalkės ir soda | 29 | 29 | 29 |
| Žaliavų transportas: likusios žaliavos | 8 | 8 | 8 |
| Flotacinio stiklo transportas | 81 | 81 | 81 |
| Apdorojimas (nedidelės įmonės) | 30 | 6 | 6 |
| Tiekimo įrenginių eksploatacija ir remontas: azotas, vandenilis | 5 | — | 5 |
| Tiekimo įrenginių eksploatacija ir remontas: elektros srovė, gamtinės dujos (komunalinių paslaugų įmonės) | 3 | — | 3 |
| Atliekų šalinimas | 12 | 12 | 12 |
| Pakavimo priemonių gamyba | 28 | 28 | 28 |
| Priežiūra, atsarginės dalys, techninė priežiūra, remontas (mašinos, gamybos įrenginiai, kranai, siurbliai, šildymo, vėdinimo, sanitarijos įrenginiai, elektroninė sistema, oro kondicionavimo technika, transportavimo įrenginiai, transporto priemonės) | 60 | 60 | 60 |
| Nuolatinio dažymo darbai | 1 | — | 1 |
| Kompiuterių, ryšio ir pramonės vaizdo technikos techninė priežiūra ir (arba) aptarnavimas | 8 | 8 | 8 |
| Valymas | 5 | — | 5 |
| Išorės įrenginių valymas ir (arba) priežiūra, žiemos tarnyba | 6 | 5 | 5 |
| Sargybos tarnyba ir (arba) gamyklos apsauga | 12 | 7 | 7 |
| Valgykla | 2 | 2 | 2 |
| Atsarginių ir susidėvinčių dalių tiekimas | 10 | — | 0 |
| Iš viso | 358 | 297 | 311 |

(116)

Projektu bus netiesiogiai prisidedama prie darbo vietų kūrimo šiose veiklos srityse:

Veikos sritis

Galimos netiesiogiai sukuriamos darbo vietos

Ketinimas (37)

Pripažįstamos

Žaliavų gavyba: soda

24

24

24

Žaliavų gavyba: smėlis

10

8

8

Žaliavų gavyba: dolomitas

2

2

2

Žaliavų gavyba: kalkės

2

2

2

Žaliavų gavyba: stiklo šukės

20

15

15

Žaliavų transportas: smėlis, kalkės ir soda

29

29

29

Žaliavų transportas: likusios žaliavos

8

8

8

Flotacinio stiklo transportas

81

81

81

Apdorojimas (nedidelės įmonės)

30

6

6

Tiekimo įrenginių eksploatacija ir remontas: azotas, vandenilis

5

—

5

Tiekimo įrenginių eksploatacija ir remontas: elektros srovė, gamtinės dujos (komunalinių paslaugų įmonės)

3

—

3

Atliekų šalinimas

12

12

12

Pakavimo priemonių gamyba

28

28

28

Priežiūra, atsarginės dalys, techninė priežiūra, remontas (mašinos, gamybos įrenginiai, kranai, siurbliai, šildymo, vėdinimo, sanitarijos įrenginiai, elektroninė sistema, oro kondicionavimo technika, transportavimo įrenginiai, transporto priemonės)

60

60

60

Nuolatinio dažymo darbai

1

—

1

Kompiuterių, ryšio ir pramonės vaizdo technikos techninė priežiūra ir (arba) aptarnavimas

8

8

8

Valymas

5

—

5

Išorės įrenginių valymas ir (arba) priežiūra, žiemos tarnyba

6

5

5

Sargybos tarnyba ir (arba) gamyklos apsauga

12

7

7

Valgykla

2

2

2

Atsarginių ir susidėvinčių dalių tiekimas

10

—

0

Iš viso

358

297

311

| (117) | Tose srityse, apie kurias įmonės, su kuriomis buvo susisiekta, pateikė ketinimų raštus, Komisija pripažįsta juose nurodomus skaičius (iš viso 297 darbo vietos). |
| --- | --- |

(117)

Tose srityse, apie kurias įmonės, su kuriomis buvo susisiekta, pateikė ketinimų raštus, Komisija pripažįsta juose nurodomus skaičius (iš viso 297 darbo vietos).

| (118) | Dėl papildomų 24 darbo vietų ketinimų raštai nepateikti. Tačiau Vokietijos pateikti paaiškinimai ir nurodyti skaičiai dėl tų darbo vietų iš esmės atrodė įtikinami. Abejonių kilo tik dėl „Atsarginių ir susidėvinčių dalių tiekimo“ srities: šioje srityje nurodytų 10 darbo vietų, Komisijos nuomone, yra per daug, nes atsarginių dalių tiekimą iš esmės jau apima 60 darbo vietų, sukurtų „Priežiūros, atsarginių dalių, techninės priežiūros, remonto...“ srityje. Dėl to Komisija atsižvelgia tik į 14 iš 24 darbo vietų, dėl kurių ketinimų raštai nebuvo pateikti, todėl iš viso susidarė 311 netiesioginių darbo vietų, kurias ji galėjo pripažinti. |
| --- | --- |

(118)

Dėl papildomų 24 darbo vietų ketinimų raštai nepateikti. Tačiau Vokietijos pateikti paaiškinimai ir nurodyti skaičiai dėl tų darbo vietų iš esmės atrodė įtikinami. Abejonių kilo tik dėl „Atsarginių ir susidėvinčių dalių tiekimo“ srities: šioje srityje nurodytų 10 darbo vietų, Komisijos nuomone, yra per daug, nes atsarginių dalių tiekimą iš esmės jau apima 60 darbo vietų, sukurtų „Priežiūros, atsarginių dalių, techninės priežiūros, remonto...“ srityje. Dėl to Komisija atsižvelgia tik į 14 iš 24 darbo vietų, dėl kurių ketinimų raštai nebuvo pateikti, todėl iš viso susidarė 311 netiesioginių darbo vietų, kurias ji galėjo pripažinti.

| (119) | Atsižvelgusi į šiuos faktus, Komisija daro išvadą, kad, palyginti su 186 tiesiogiai sukurtomis darbo vietomis, netiesiogiai sukuriama daug darbo vietų (daugiau kaip 100 %). Pagal DS 1998 3.10.3 punkto i papunktį „poveikio regionui“ veiksnys sudaro 1,5. |
| --- | --- |

(119)

Atsižvelgusi į šiuos faktus, Komisija daro išvadą, kad, palyginti su 186 tiesiogiai sukurtomis darbo vietomis, netiesiogiai sukuriama daug darbo vietų (daugiau kaip 100 %). Pagal DS 1998 3.10.3 punkto i papunktį „poveikio regionui“ veiksnys sudaro 1,5.

6.4.4.   Didžiausias leistinas pagalbos intensyvumas

| (120) | Atsižvelgiant į minėtus teiginius ir remiantis Vokietijos pateiktais duomenimis, šio projekto didžiausias pagalbos intensyvumas yra apskaičiuojamas pagal šią DS 1998 formulę: 35 % bruto x 1,0 × 0,8 × 1,5 = 42 % bruto, kurį riboja 35 % bruto regioninės paramos viršutinė riba. |
| --- | --- |

(120)

Atsižvelgiant į minėtus teiginius ir remiantis Vokietijos pateiktais duomenimis, šio projekto didžiausias pagalbos intensyvumas yra apskaičiuojamas pagal šią DS 1998 formulę: 35 % bruto x 1,0 × 0,8 × 1,5 = 42 % bruto, kurį riboja 35 % bruto regioninės paramos viršutinė riba.

| (121) | Todėl iki 35 % bruto reikalavimus atitinkančių investicijų sąnaudų pagalbos intensyvumas, kurį Vokietija ketina suteikti e-glass, yra suderinamas su leistinu didžiausiu pagalbos intensyvumu, apskaičiuotu pagal DS 1998. |
| --- | --- |

(121)

Todėl iki 35 % bruto reikalavimus atitinkančių investicijų sąnaudų pagalbos intensyvumas, kurį Vokietija ketina suteikti e-glass, yra suderinamas su leistinu didžiausiu pagalbos intensyvumu, apskaičiuotu pagal DS 1998.

7.   IŠVADA

| (122) | Iki 35 % bruto pagalbos intensyvumas, apie kurį buvo pranešta, kurį Vokietija ketina skirti e-glass AG, atitinka sąlygas, kad jis būtų laikomas suderinamu su Regioninės pagalbos dideliems investiciniams projektams daugiasektorine sistema (1998 m.), |
| --- | --- |

(122)

Iki 35 % bruto pagalbos intensyvumas, apie kurį buvo pranešta, kurį Vokietija ketina skirti e-glass AG, atitinka sąlygas, kad jis būtų laikomas suderinamu su Regioninės pagalbos dideliems investiciniams projektams daugiasektorine sistema (1998 m.),

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

2004 m. balandžio 20 d. byloje N 611/2003 paskelbtas sprendimas panaikinamas.

2 straipsnis

Iki 35 % bruto reikalavimus atitinkančių sąnaudų kompensuojanti valstybės pagalba e-glass, apie kurią Vokietija 2003 m. gruodžio 15 d. pranešė Komisijai, yra suderinama su bendrąja rinka pagal EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies a punktą.

3 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Vokietijos Federacinei Respublikai.

Priimta Briuselyje 2006 m. gruodžio 20 d.

Komisijos vardu

Neelie KROES

Komisijos narė

---

(1)  OL L 83, 1999 3 27, p. 1, Reglamentas su pakeitimais, padarytais 2003 m. Stojimo aktu.

1

(2)  OL C 220, 2005 9 8, p. 3.

2

(3)  OL C 107, 1998 4 7, p. 7.

3

(4)  Plg. 1 išnašą.

4

(5)  Konfidenciali informacija.

5

(6)  Išsamesnę informaciją rasite 3.1 skyriuje.

6

(7)  [...]

7

(8)  2003 m. balandžio 2 d. Komisijos sprendimas valstybės pagalbos byloje N 641/2002, susijusioje su Vokietijos regioninės valstybės pagalbos žemėlapiu (OL C 186, 2003 8 6, p. 18).

8

(9)  Remiantis tyrimu „Pilkington and the flat glass industry 2003“, kurį paskelbė vienas didžiausių flotacinio stiklo gamintojų Pilkington plc, 2002 m. visame pasaulyje buvo pagaminta apie 35 mln. tonų plokščiojo stiklo, iš jų apie 29 mln. tonų sudarė flotacinis stiklas.

9

Pilkington and the flat glass industry 2003

Pilkington plc

(10)  2003 m. spalio 1 d. Komisijos sprendimas valstybės pagalbos byloje N 642/2002 (SG (2000) D/232040, 2003 10 2).

10

(11)  1998 m. gruodžio 9 d. Komisijos sprendimas valstybės pagalbos byloje N 702/1997 (SG (1998) D/12428, 1998 12 31), 2001 m. vasario 28 d. Komisijos sprendimas valstybės pagalbos byloje C 72/1998 (SG (2001) D/286551, 2001 3 2) ir 2003 m. gruodžio 10 d. Komisijos sprendimas valstybės pagalbos byloje N 336/2003 (SG (2003) D/233359, 2003 12 11).

11

(12)  Federacijos ir federacinių žemių tiesioginių užstatų programa naujose federacinėse žemėse ir Rytų Berlyne, N 297/1991, SG (91) D/1344, 1991 7 15, E 24/1995, SG (96) D/5500, 1996 6 18 ir SG (98) D/54570, 1998 11 11.

12

(13)  Visose Komisijos patvirtintose Vokietijos pagalbos schemose yra nuostata, pagal kurią ne mažiau kaip 25 % visų reikalavimus atitinkančių sąnaudų negali būti skiriama pagalba.

13

(14)  Šis konkurentas savo pastabose paprašė neskelbti jo pavadinimo.

14

(15)  OL C 70, 2002 3 19, p. 8.

15

(16)  OL C 74, 1998 3 10, p. 9.

16

(17)  Plg. Bendrijos užduoties pakomitečio (GA-Unterausschuss) 255-ojo posėdžio protokolą.

17

GA-Unterausschuss

(18)  Plg. Sprendimą 94/359/EB susijungimų kontrolės procedūroje Pilkington-Techint/SIV, 11 konstatuojamoji dalis (OL L 158, 1994 6 25, p. 24), ir 1998 m. rugpjūčio 7 d. sprendimą susijungimų kontrolės procedūroje Glaverbel/PPG, 7–12 konstatuojamosios dalys (OL C 282, 1998 9 11, p. 2).

18

Pilkington-Techint/SIV

Glaverbel/PPG

(19)  Žr. 17 išnašą: Sprendimą 94/359/EB, 13 konstatuojamoji dalis, ir sprendimą susijungimų kontrolės procedūroje Glaverbel/PPG, 7 konstatuojamoji dalis.

19

Glaverbel/PPG

(20)  Priežastys yra nurodytos 3.2 skirsnyje.

20

(21)  Pagal Pilkington and the flat glass industry 2003 tyrimą paprastai transporto išlaidoms tenka 10 % visų išlaidų.

21

Pilkington and the flat glass industry 2003

(22)  Tokią pat išvadą Komisija padarė šiuose sprendimuose: susijungimų kontrolės procedūra Pilkington-Techint/SIV (žr. 18 išnašą), 16 konstatuojamoji dalis; byla dėl pagalbos Sangalli Manefredonia Vetro (1999 m. liepos 26 d. Komisijos sprendimas, OL L 137, 2000 6 8, p. 1), 32 konstatuojamoji dalis ir toliau; byla dėl pagalbos Pilkington/Interpane (2000 m. liepos 26 d. Sprendimas byloje N 291/2000, SG(2000) D/106264, 2000 8 17), 4.4.2 skirsnis; byla dėl pagalbos Glaverbel Kavala (Nr. N 553/1999, 2000 7 26, SG(2000) D/106281, 2000 8 17), 58 konstatuojamoji dalis.

22

Pilkington-Techint/SIV

Sangalli Manefredonia Vetro

Pilkington/Interpane

Glaverbel Kavala

(23)  Europos lakštinio stiklo gamintojų asociacija GEP-VP (Groupement Européen des Producteurs de Verre Plat) mano, kad veiksmingiausi didžiausi pajėgumai sudaro 90 % didžiausių lydymo pajėgumų.

23

Groupement Européen des Producteurs de Verre Plat

(24)  Panašią išvadą Komisija padarė sprendimo valstybės pagalbos byloje Pilkington/Interpane 4.4.3 skirsnyje ir sprendimo valstybės pagalbos byloje Glaverbel Kavala 51 konstatuojamojoje dalyje – žr. 21 išnašą.

24

Pilkington/Interpane

Glaverbel Kavala

(25)  Šaltinis: CPIV (pranc. Comité Permanent des Industries du Verre de l'Union Européenne).

25

Comité Permanent des Industries du Verre de l'Union Européenne

(26)  Šaltinis: Eurostato ir COMEXT ES vidaus prekybos duomenys.

26

(27)  Komisija palyginimui naudoja flotacinio stiklo žaliavos prieaugį vertės požiūriu, nes palyginamas dydis (bendri perdirbamosios pramonės pokyčiai) yra matuojamas kiekiais, kurie vertinami su atitinkamomis kainomis už atskirus produktus, t. y. prieaugis yra pagrįstas su verte susijusiais skaičiais.

27

(28)  Remiantis 2002 ir 2003 m. Pilkington and the flat glass industry tyrimais, 2002 ir 2003 m. 90 % ir 91 % visų Europos pajėgumų teko penkioms įmonėms (Saint-Gobain, Pilkington, Asahi (Glaverbel), Guardian ir Sisecam).

28

Pilkington and the flat glass industr

Saint-Gobain

Pilkington

Asahi

Glaverbel

Guardian

Sisecam

(29)  2002 ir 2003 m. Pilkington and the flat glass industry tyrimai. Ankstesnių metų duomenų nėra.

29

Pilkington and the flat glass industry

(30)  Šis atskyrimas atitinka tyrimui svarbios rinkos apibrėžtį, pateiktą 2000 m. rugpjūčio 17 d. sprendime dėl pagalbos byloje Pilkington/Interpane (N 291/2000).

30

Pilkington/Interpane

(31)  Komisijai pateiktos sąskaitų kopijos, kuriose nurodyti adresai, kuriais EEE buvo tiekiamas apdorotas stiklas.

31

(32)  e-glass konkurentai savo pastabose nurodė, kad stiklas transportuojamas apie 250–300 km atstumu.

32

e-glass

(33)  Nepateikti duomenys apie Airiją, Graikiją, Austriją, Liuksemburgą, Islandiją ir Norvegiją.

33

(34)  Comité Permanent des Industries Du Verre de L'Union Européenne.

34

Comité Permanent des Industries Du Verre de L'Union Européenne

(35)  Teigiamus apsauginio stiklo (vieno stiklo apsauginio stiklo ir daugiasluoksnio apsauginio stiklo) ir kelių stiklų paketų statybos sektoriui rinkos pokyčius lemia keli veiksniai. Didelę reikšmę turi naujausios architektūros formos (pvz., stikliniai fasadai) ir energijos taupymo programos.

35

(36)  Vokietija patvirtino, kad e-glass ir jos akcininkų užimama rinkos dalis nė vienoje tyrimui svarbioje rinkoje neviršija 40 %. Todėl DS 1998 3.6 punktas netaikomas.

36

e-glass

(37)  Įmonės, su kuriomis buvo susisiekta, pateikė ketinimų raštus (Letter Of Intent), kuriuose nurodomas numatomas sukurti ilgalaikių darbo vietų skaičius.

37

Letter Of Intent

---