# Az Európai Unió L 187/2007

| | ISSN 1725-5090 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 187 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 50. évfolyam2007. július 19. |

ISSN 1725-5090

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 187

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

50. évfolyam2007. július 19.

---

| Tartalom | | I   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | | A Bizottság 845/2007/EK rendelete (2007. július 18.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 1 |
| | * | A Bizottság 846/2007/EK rendelete (2007. július 18.) a hasított sertés közösségi piaci árának kiszámításához alkalmazandó súlyozási együtthatóknak a 2007/2008-as gazdasági évre történő meghatározásáról | 3 |
| | * | A Bizottság 847/2007/EK rendelete (2007. július 18.) az információs társadalomra vonatkozó közösségi statisztikákról szóló 808/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásáról (
  1
  ) | 5 |
| | | A Bizottság 848/2007/EK rendelete (2007. július 18.) a 616/2007/EK rendelet által a baromfihús tekintetében megnyitott vámkontingensek keretében 2007 júliusának első hét napján benyújtott kérelmekre vonatkozó behozatali engedélyek kibocsátásáról | 20 |

Tartalom

I   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező

Oldal

RENDELETEK

A Bizottság 845/2007/EK rendelete (2007. július 18.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

1

*

A Bizottság 846/2007/EK rendelete (2007. július 18.) a hasított sertés közösségi piaci árának kiszámításához alkalmazandó súlyozási együtthatóknak a 2007/2008-as gazdasági évre történő meghatározásáról

3

*

A Bizottság 847/2007/EK rendelete (2007. július 18.) az információs társadalomra vonatkozó közösségi statisztikákról szóló 808/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásáról (
  1
  )

1

5

A Bizottság 848/2007/EK rendelete (2007. július 18.) a 616/2007/EK rendelet által a baromfihús tekintetében megnyitott vámkontingensek keretében 2007 júliusának első hét napján benyújtott kérelmekre vonatkozó behozatali engedélyek kibocsátásáról

20

| | | II   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező |
| --- | --- | --- |
| | | HATÁROZATOK |
| | | Bizottság |
| | | 2007/508/EK |
| | * | A Bizottság határozata (2006. december 6.) a vizes emulziók adózási szintjének csökkentéséhez az AEM Torino számára Olaszország által nyújtani kívánt C 22/06 (ex N 615/05) számú állami támogatásról
  (az értesítés a C(2006) 5805. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 22 |
| | | 2007/509/EK |
| | * | A Bizottság határozata (2006. december 20.) a Lengyelország által a Fabryka Samochodów Osobowych S.A. (a volt DAEWOO – FSO Motor S.A.) számára tervezett C 3/05 (ex N 592/04 (ex PL 51/04)) sz. állami támogatásról
  (az értesítés a C(2006) 6628. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 30 |
| | | 2007/510/EK |
| | * | A Bizottság határozata (2007. július 17.) a hasított sertések franciaországi osztályozási módszereinek engedélyezéséről szóló 2006/784/EK határozat módosításáról
  (az értesítés a C(2007) 3419. számú dokumentummal történt) | 47 |

II   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

HATÁROZATOK

Bizottság

2007/508/EK

*

A Bizottság határozata (2006. december 6.) a vizes emulziók adózási szintjének csökkentéséhez az AEM Torino számára Olaszország által nyújtani kívánt C 22/06 (ex N 615/05) számú állami támogatásról
  (az értesítés a C(2006) 5805. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2006) 5805. számú dokumentummal történt)

1

22

2007/509/EK

*

A Bizottság határozata (2006. december 20.) a Lengyelország által a Fabryka Samochodów Osobowych S.A. (a volt DAEWOO – FSO Motor S.A.) számára tervezett C 3/05 (ex N 592/04 (ex PL 51/04)) sz. állami támogatásról
  (az értesítés a C(2006) 6628. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2006) 6628. számú dokumentummal történt)

1

30

2007/510/EK

*

A Bizottság határozata (2007. július 17.) a hasított sertések franciaországi osztályozási módszereinek engedélyezéséről szóló 2006/784/EK határozat módosításáról
  (az értesítés a C(2007) 3419. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2007) 3419. számú dokumentummal történt)

47

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező

RENDELETEK

| 19.7.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 187/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 187/1

---

A BIZOTTSÁG 845/2007/EK RENDELETE

(2007. július 18.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gyümölcs és zöldség behozatalára vonatkozó intézkedések alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 1994. december 21-i 3223/94/EK (1) bizottsági rendeletre és különösen annak 4. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően a 3223/94/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azon szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően a 3223/94/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azon szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | A fenti szempontokat figyelembe véve, a behozatali átalányértékeket az e rendelet mellékletében szereplő szinteken kell meghatározni, |
| --- | --- |

(2)

A fenti szempontokat figyelembe véve, a behozatali átalányértékeket az e rendelet mellékletében szereplő szinteken kell meghatározni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 3223/94/EK rendelet 4. cikkében említett behozatali átalányértékeket a mellékletben található táblázat határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2007. július 19-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2007. július 18-án.

a Bizottság részéről

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 337., 1994.12.24., 66. o. A legutóbb a 756/2007/EK rendelettel (HL L 172., 2007.6.30., 41. o.) módosított rendelet.

1

---

MELLÉKLET

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról szóló, 2007. július 18-i bizottsági rendelethez

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | MK | 52,4 |
| TR | 106,7 |
| ZZ | 79,6 |
| 0707 00 05 | MK | 68,1 |
| TR | 146,1 |
| ZZ | 107,1 |
| 0709 90 70 | TR | 86,5 |
| ZZ | 86,5 |
| 0805 50 10 | AR | 64,5 |
| UY | 55,7 |
| ZA | 59,1 |
| ZZ | 59,8 |
| 0808 10 80 | AR | 89,7 |
| BR | 96,8 |
| CL | 85,8 |
| CN | 86,7 |
| NZ | 105,7 |
| US | 89,1 |
| UY | 60,7 |
| ZA | 92,4 |
| ZZ | 88,4 |
| 0808 20 50 | AR | 90,1 |
| CL | 83,1 |
| NZ | 144,9 |
| ZA | 102,6 |
| ZZ | 105,2 |
| 0809 10 00 | TR | 179,1 |
| ZZ | 179,1 |
| 0809 20 95 | TR | 286,2 |
| US | 344,7 |
| ZZ | 315,5 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | TR | 152,4 |
| ZZ | 152,4 |
| 0809 40 05 | IL | 141,3 |
| ZZ | 141,3 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

MK

52,4

TR

106,7

ZZ

79,6

0707 00 05

MK

68,1

TR

146,1

ZZ

107,1

0709 90 70

TR

86,5

ZZ

86,5

0805 50 10

AR

64,5

UY

55,7

ZA

59,1

ZZ

59,8

0808 10 80

AR

89,7

BR

96,8

CL

85,8

CN

86,7

NZ

105,7

US

89,1

UY

60,7

ZA

92,4

ZZ

88,4

0808 20 50

AR

90,1

CL

83,1

NZ

144,9

ZA

102,6

ZZ

105,2

0809 10 00

TR

179,1

ZZ

179,1

0809 20 95

TR

286,2

US

344,7

ZZ

315,5

0809 30 10, 0809 30 90

TR

152,4

ZZ

152,4

0809 40 05

IL

141,3

ZZ

141,3

---

(1)  Az országok nómenklatúráját a 1833/2006/EK bizottsági rendelet határozza meg (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.). A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

| 19.7.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 187/3 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 187/3

---

A BIZOTTSÁG 846/2007/EK RENDELETE

(2007. július 18.)

a hasított sertés közösségi piaci árának kiszámításához alkalmazandó súlyozási együtthatóknak a 2007/2008-as gazdasági évre történő meghatározásáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a sertéshús piacának közös szervezéséről szóló, 1975. október 29-i 2759/75/EGK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 4. cikke (6) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A hasított sertés közösségi piaci árát, amelyet a 2759/75/EGK rendelet 4. cikkének (2) bekezdése említ, az egyes tagállamokban megállapított áraknak a tagállami sertésállományok egymáshoz viszonyított nagyságát kifejező együtthatókkal való súlyozásával kell kiszámítani. |
| --- | --- |

(1)

A hasított sertés közösségi piaci árát, amelyet a 2759/75/EGK rendelet 4. cikkének (2) bekezdése említ, az egyes tagállamokban megállapított áraknak a tagállami sertésállományok egymáshoz viszonyított nagyságát kifejező együtthatókkal való súlyozásával kell kiszámítani.

| (2) | Ezeket az együtthatókat azon sertésállomány-felmérés eredményei alapján indokolt megállapítani, amelyet a sertéstenyésztésre vonatkozó statisztikai felmérésekről szóló, 1993. június 1-jei 93/23/EGK tanácsi irányelv (2) értelmében évente decemberben végeznek. |
| --- | --- |

(2)

Ezeket az együtthatókat azon sertésállomány-felmérés eredményei alapján indokolt megállapítani, amelyet a sertéstenyésztésre vonatkozó statisztikai felmérésekről szóló, 1993. június 1-jei 93/23/EGK tanácsi irányelv (2) értelmében évente decemberben végeznek.

| (3) | A 2006 decemberében végzett állományfelmérés eredményei alapján indokolt a 2007/2008-as gazdasági évre új súlyozási együtthatókat meghatározni, az 1201/2006/EK bizottsági rendeletet (3) pedig hatályon kívül helyezni. |
| --- | --- |

(3)

A 2006 decemberében végzett állományfelmérés eredményei alapján indokolt a 2007/2008-as gazdasági évre új súlyozási együtthatókat meghatározni, az 1201/2006/EK bizottsági rendeletet (3) pedig hatályon kívül helyezni.

| (4) | Mivel a 2007/2008-as gazdasági év 2007. július 1-jén kezdődik, fontos, hogy e rendeletet ugyanezen időponttól kezdve kelljen alkalmazni. |
| --- | --- |

(4)

Mivel a 2007/2008-as gazdasági év 2007. július 1-jén kezdődik, fontos, hogy e rendeletet ugyanezen időponttól kezdve kelljen alkalmazni.

| (5) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Sertéshúspiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(5)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Sertéshúspiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 2759/75/EGK rendelet 4. cikkének (2) bekezdésében említett súlyozási együtthatókat e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Az 1201/2006/EK rendelet hatályát veszti.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2007. július 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2007. július 18-án.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 282., 1975.11.1., 1. o. A legutóbb az 1913/2005/EK rendelettel (HL L 307., 2005.11.25., 2. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 149., 1993.6.21., 1. o. A legutóbb az 1882/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 284., 2003.10.31., 1. o.) módosított irányelv.

2

(3)  HL L 218., 2006.8.9., 10. o. Az 1977/2006/EK rendelettel (HL L 368., 2006.12.23., 87. o.) módosított rendelet.

3

---

MELLÉKLET

| A hasított sertés közösségi piaci árának kiszámításához a 2007/2008-as gazdasági évben alkalmazandó súlyozási együtthatók |
| --- |
| A 2759/75/EGK rendelet 4. cikkének (2) bekezdése |
| Belgium | 3,9 % |
| Bulgária | 0,6 % |
| Cseh Köztársaság | 1,7 % |
| Dánia | 8,4 % |
| Németország | 16,5 % |
| Észtország | 0,2 % |
| Görögország | 0,6 % |
| Spanyolország | 16,1 % |
| Franciaország | 9,3 % |
| Írország | 1,1 % |
| Olaszország | 5,7 % |
| Ciprus | 0,3 % |
| Lettország | 0,3 % |
| Litvánia | 0,7 % |
| Luxemburg | 0,1 % |
| Magyarország | 2,5 % |
| Málta | 0,1 % |
| Hollandia | 6,9 % |
| Ausztria | 1,9 % |
| Lengyelország | 11,6 % |
| Portugália | 1,4 % |
| Románia | 4,2 % |
| Szlovénia | 0,4 % |
| Szlovákia | 0,7 % |
| Finnország | 0,9 % |
| Svédország | 1,0 % |
| Egyesült Királyság | 2,9 % |

A hasított sertés közösségi piaci árának kiszámításához a 2007/2008-as gazdasági évben alkalmazandó súlyozási együtthatók

A 2759/75/EGK rendelet 4. cikkének (2) bekezdése

Belgium

3,9 %

Bulgária

0,6 %

Cseh Köztársaság

1,7 %

Dánia

8,4 %

Németország

16,5 %

Észtország

0,2 %

Görögország

0,6 %

Spanyolország

16,1 %

Franciaország

9,3 %

Írország

1,1 %

Olaszország

5,7 %

Ciprus

0,3 %

Lettország

0,3 %

Litvánia

0,7 %

Luxemburg

0,1 %

Magyarország

2,5 %

Málta

0,1 %

Hollandia

6,9 %

Ausztria

1,9 %

Lengyelország

11,6 %

Portugália

1,4 %

Románia

4,2 %

Szlovénia

0,4 %

Szlovákia

0,7 %

Finnország

0,9 %

Svédország

1,0 %

Egyesült Királyság

2,9 %

---

| 19.7.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 187/5 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 187/5

---

A BIZOTTSÁG 847/2007/EK RENDELETE

(2007. július 18.)

az információs társadalomra vonatkozó közösségi statisztikákról szóló 808/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az információs társadalomra vonatkozó közösségi statisztikákról szóló, 2004. április 21-i 808/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 8. cikkére,

mivel:

| (1) | A 808/2004/EK rendelet közös keretet hozott létre az információs társadalomról szóló közösségi statisztikák rendszeres előállításához. |
| --- | --- |

(1)

A 808/2004/EK rendelet közös keretet hozott létre az információs társadalomról szóló közösségi statisztikák rendszeres előállításához.

| (2) | A 808/2004/EK rendelet 8. cikkének (1) bekezdése szerint végrehajtási intézkedésekre van szükség a rendelet 3. és 4. cikkében meghatározott statisztikák elkészítéséhez rendelkezésre bocsátott adatoknak és ezek továbbítási határidejének meghatározásához. |
| --- | --- |

(2)

A 808/2004/EK rendelet 8. cikkének (1) bekezdése szerint végrehajtási intézkedésekre van szükség a rendelet 3. és 4. cikkében meghatározott statisztikák elkészítéséhez rendelkezésre bocsátott adatoknak és ezek továbbítási határidejének meghatározásához.

| (3) | Az ebben a rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a 89/382/EGK, Euratom tanácsi határozattal (2) létrehozott statisztikai programbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(3)

Az ebben a rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a 89/382/EGK, Euratom tanácsi határozattal (2) létrehozott statisztikai programbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az információs társadalomra vonatkozó közösségi statisztikák előállításához a 808/2004/EK rendelet 3. cikke (2) bekezdésének és 4. cikkének megfelelően továbbítandó adatok e rendelet I. és II. mellékletében vannak meghatározva.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2007. július 18-án.

a Bizottság részéről

Joaquín ALMUNIA

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 143., 2004.4.30., 49. o. A legutóbb az 1893/2006/EK rendelettel (HL L 393., 2006.12.30., 1. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 181., 1989.6.28., 47. o.

2

---

I. MELLÉKLET

1. MODUL: VÁLLALKOZÁSOK ÉS AZ INFORMÁCIÓS TÁRSADALOM

1.   TÉMAKÖRÖK ÉS MUTATÓK

a)   A 2008-os referenciaévben lefedett, a 808/2004/EK rendelet I. mellékletében található listáról kiválasztott témakörök a következők:

| — | IKT-rendszerek és azok használata a vállalkozásokban, |
| --- | --- |

—

IKT-rendszerek és azok használata a vállalkozásokban,

| — | internet- és egyéb elektronikus hálózatok használata a vállalkozásokban, |
| --- | --- |

—

internet- és egyéb elektronikus hálózatok használata a vállalkozásokban,

| — | e-kereskedelmi és e-üzleti folyamatok. |
| --- | --- |

—

e-kereskedelmi és e-üzleti folyamatok.

b)   A vállalkozások következő mutatóit kell begyűjteni:

IKT-rendszerek és azok használata a vállalkozásokban

| | Az összes vállalkozás esetében begyűjtendő mutatók:






  — | számítógép-használat. |
| --- | --- | --- |

Az összes vállalkozás esetében begyűjtendő mutatók:

—

számítógép-használat.

| | A számítógépet használó vállalkozások esetében begyűjtendő mutatók:






  — | (nem kötelező): számítógépet hetente legalább egyszer használó alkalmazottak százalékos aránya, |
| --- | --- | --- |

A számítógépet használó vállalkozások esetében begyűjtendő mutatók:

—

(nem kötelező): számítógépet hetente legalább egyszer használó alkalmazottak százalékos aránya,

| — | belső számítógépes hálózat (pl. LAN) használata, |
| --- | --- |

—

belső számítógépes hálózat (pl. LAN) használata,

| — | belső honlap (intranet) használata, |
| --- | --- |

—

belső honlap (intranet) használata,

| — | extranethasználat, |
| --- | --- |

—

extranethasználat,

| — | humán erőforrásokkal kapcsolatos szolgáltatásokhoz hozzáférést biztosító speciális alkalmazások használata az alkalmazottak által (pl. állásajánlatok megtekintése, szabadságkérelem, fizetési kimutatás megtekintése vagy letöltése, vagy más szolgáltatások), |
| --- | --- |

—

humán erőforrásokkal kapcsolatos szolgáltatásokhoz hozzáférést biztosító speciális alkalmazások használata az alkalmazottak által (pl. állásajánlatok megtekintése, szabadságkérelem, fizetési kimutatás megtekintése vagy letöltése, vagy más szolgáltatások),

| — | (nem kötelező) az IKT-projektekkel elért javulás foka: munkamenetek átszervezése és egyszerűsítése, |
| --- | --- |

—

(nem kötelező) az IKT-projektekkel elért javulás foka: munkamenetek átszervezése és egyszerűsítése,

| — | (nem kötelező) az IKT-projektekkel elért javulás foka: erőforrások felszabadulása, |
| --- | --- |

—

(nem kötelező) az IKT-projektekkel elért javulás foka: erőforrások felszabadulása,

| — | (nem kötelező) az IKT-projektekkel elért javulás foka: a vállalkozás magasabb bevételei, |
| --- | --- |

—

(nem kötelező) az IKT-projektekkel elért javulás foka: a vállalkozás magasabb bevételei,

| — | (nem kötelező) az IKT-projektekkel elért javulás foka: új termékek és szolgáltatások kifejlesztése. |
| --- | --- |

—

(nem kötelező) az IKT-projektekkel elért javulás foka: új termékek és szolgáltatások kifejlesztése.

| | Belső számítógépes hálózatot (pl. LAN) használó vállalkozások esetében begyűjtendő mutatók:






  — | vezeték nélküli csatlakozás a belső számítógépes hálózat (pl. LAN). |
| --- | --- | --- |

Belső számítógépes hálózatot (pl. LAN) használó vállalkozások esetében begyűjtendő mutatók:

—

vezeték nélküli csatlakozás a belső számítógépes hálózat (pl. LAN).

| | Intranetet használó vállalkozások esetében begyűjtendő mutatók:






  — | (nem kötelező) intranethasználat információmegosztásra: a vállalkozás általános irányvonalai vagy stratégiája, |
| --- | --- | --- |

Intranetet használó vállalkozások esetében begyűjtendő mutatók:

—

(nem kötelező) intranethasználat információmegosztásra: a vállalkozás általános irányvonalai vagy stratégiája,

| — | (nem kötelező) intranethasználat információmegosztásra: belső vállalati hírlevél vagy napi hírek, |
| --- | --- |

—

(nem kötelező) intranethasználat információmegosztásra: belső vállalati hírlevél vagy napi hírek,

| — | (nem kötelező) intranethasználat információmegosztásra: napi/munkadokumentumok (pl. ülésre), |
| --- | --- |

—

(nem kötelező) intranethasználat információmegosztásra: napi/munkadokumentumok (pl. ülésre),

| — | (nem kötelező) intranethasználat információmegosztásra: kézikönyvek, útmutatók vagy képzési anyag, |
| --- | --- |

—

(nem kötelező) intranethasználat információmegosztásra: kézikönyvek, útmutatók vagy képzési anyag,

| — | (nem kötelező) intranethasználat információmegosztásra: termék- vagy szolgáltatáskatalógus. |
| --- | --- |

—

(nem kötelező) intranethasználat információmegosztásra: termék- vagy szolgáltatáskatalógus.

Az internet és egyéb elektronikus hálózatok használata a vállalkozásoknál

| | A számítógépet használó vállalkozások esetében begyűjtendő mutatók:






  — | internet-hozzáférés. |
| --- | --- | --- |

A számítógépet használó vállalkozások esetében begyűjtendő mutatók:

—

internet-hozzáférés.

| | Az internet-hozzáféréssel rendelkező vállalkozások esetében begyűjtendő mutatók:






  — | a világhálóhoz (World Wide Web) csatlakoztatott számítógépeket hetente legalább egyszer használó alkalmazottak százalékos aránya, |
| --- | --- | --- |

Az internet-hozzáféréssel rendelkező vállalkozások esetében begyűjtendő mutatók:

—

a világhálóhoz (World Wide Web) csatlakoztatott számítógépeket hetente legalább egyszer használó alkalmazottak százalékos aránya,

| — | internetcsatlakozás: hagyományos modem vagy ISDN, |
| --- | --- |

—

internetcsatlakozás: hagyományos modem vagy ISDN,

| — | internetcsatlakozás: DSL, |
| --- | --- |

—

internetcsatlakozás: DSL,

| — | internetcsatlakozás: egyéb vezetékes internetcsatlakozás, |
| --- | --- |

—

internetcsatlakozás: egyéb vezetékes internetcsatlakozás,

| — | internetcsatlakozás: mobil csatlakozás, |
| --- | --- |

—

internetcsatlakozás: mobil csatlakozás,

| — | internethasználat banki és pénzügyi szolgáltatások igénybevételére, |
| --- | --- |

—

internethasználat banki és pénzügyi szolgáltatások igénybevételére,

| — | internethasználat képzés és oktatás igénybevételére, |
| --- | --- |

—

internethasználat képzés és oktatás igénybevételére,

| — | internethasználat a hatóságokkal való kapcsolatba lépésre, az előző naptári évben, |
| --- | --- |

—

internethasználat a hatóságokkal való kapcsolatba lépésre, az előző naptári évben,

| — | honlaphasználat. |
| --- | --- |

—

honlaphasználat.

| | Az előző naptári évben a hatóságokkal az interneten keresztül kapcsolatba lépő vállalkozások esetében begyűjtendő mutatók:






  — | internethasználat a hatóságok honlapjairól való információszerzésre az előző naptári évben, |
| --- | --- | --- |

Az előző naptári évben a hatóságokkal az interneten keresztül kapcsolatba lépő vállalkozások esetében begyűjtendő mutatók:

—

internethasználat a hatóságok honlapjairól való információszerzésre az előző naptári évben,

| — | internethasználat a hatóságok honlapjairól űrlapok beszerzésére a megelőző naptári évben, |
| --- | --- |

—

internethasználat a hatóságok honlapjairól űrlapok beszerzésére a megelőző naptári évben,

| — | internethasználat kitöltött űrlapok hatóságoknak történő visszaküldésére az előző naptári évben, |
| --- | --- |

—

internethasználat kitöltött űrlapok hatóságoknak történő visszaküldésére az előző naptári évben,

| — | internethasználat teljesen elektronikus – további papírmunkát nem igénylő – közigazgatási eljárások elvégzésére az előző naptári évben, |
| --- | --- |

—

internethasználat teljesen elektronikus – további papírmunkát nem igénylő – közigazgatási eljárások elvégzésére az előző naptári évben,

| — | internethasználat ajánlat benyújtására elektronikus tenderrendszerben (elektronikus közbeszerzés) az előző naptári évben. |
| --- | --- |

—

internethasználat ajánlat benyújtására elektronikus tenderrendszerben (elektronikus közbeszerzés) az előző naptári évben.

| | A honlappal rendelkező vállalkozások esetében begyűjtendő mutatók:






  — | a következő szolgáltatás nyújtása: termékkatalógusok vagy árlisták, |
| --- | --- | --- |

A honlappal rendelkező vállalkozások esetében begyűjtendő mutatók:

—

a következő szolgáltatás nyújtása: termékkatalógusok vagy árlisták,

| — | a következő szolgáltatás nyújtása: a látogató lehetősége arra, hogy a termékeket személyre szabja vagy megtervezze, |
| --- | --- |

—

a következő szolgáltatás nyújtása: a látogató lehetősége arra, hogy a termékeket személyre szabja vagy megtervezze,

| — | a következő szolgáltatás nyújtása: online rendelési vagy foglalási szolgáltatás, |
| --- | --- |

—

a következő szolgáltatás nyújtása: online rendelési vagy foglalási szolgáltatás,

| — | a következő szolgáltatás nyújtása: online fizetés, |
| --- | --- |

—

a következő szolgáltatás nyújtása: online fizetés,

| — | a következő szolgáltatás nyújtása: a rendszeres/visszatérő látogatók számára személyre szabott tartalom, |
| --- | --- |

—

a következő szolgáltatás nyújtása: a rendszeres/visszatérő látogatók számára személyre szabott tartalom,

| — | a következő szolgáltatás nyújtása: betöltetlen álláshelyek meghirdetése vagy online álláspályázat. |
| --- | --- |

—

a következő szolgáltatás nyújtása: betöltetlen álláshelyek meghirdetése vagy online álláspályázat.

E-kereskedelem és e-üzleti folyamatok

| | A számítógépet használó vállalkozások esetében begyűjtendő mutatók:






  — | üzenetváltásként (pl. megrendelések, számlák, fizetési tranzakciók vagy áruleírások) definiált automatizált adatcsere rendszert (automated data exchange, ADE) használ az interneten vagy más számítógépes hálózatokon, automatikus feldolgozást lehetővé tevő formátumban (pl. XML, EDIFACT stb.), anélkül, hogy az egyes üzeneteket be kellene gépelni, |
| --- | --- | --- |

A számítógépet használó vállalkozások esetében begyűjtendő mutatók:

—

üzenetváltásként (pl. megrendelések, számlák, fizetési tranzakciók vagy áruleírások) definiált automatizált adatcsere rendszert (automated data exchange, ADE) használ az interneten vagy más számítógépes hálózatokon, automatikus feldolgozást lehetővé tevő formátumban (pl. XML, EDIFACT stb.), anélkül, hogy az egyes üzeneteket be kellene gépelni,

| — | az ellátási láncra vonatkozó információk elektronikus megosztása az ügyfelekkel vagy a beszállítókkal, |
| --- | --- |

—

az ellátási láncra vonatkozó információk elektronikus megosztása az ügyfelekkel vagy a beszállítókkal,

| — | az (elektronikusan vagy másként) beérkező eladási megrendelésekre vonatkozó releváns információk elektronikus és automatikus megosztása a készletgazdálkodási szinttel, |
| --- | --- |

—

az (elektronikusan vagy másként) beérkező eladási megrendelésekre vonatkozó releváns információk elektronikus és automatikus megosztása a készletgazdálkodási szinttel,

| — | az (elektronikusan vagy másként) beérkező eladási megrendelésekre vonatkozó releváns információk elektronikus és automatikus megosztása a számvitellel, |
| --- | --- |

—

az (elektronikusan vagy másként) beérkező eladási megrendelésekre vonatkozó releváns információk elektronikus és automatikus megosztása a számvitellel,

| — | az (elektronikusan vagy másként) beérkező eladási megrendelésekre vonatkozó releváns információk elektronikus és automatikus megosztása a termelési vagy szolgáltatási vezetőséggel, |
| --- | --- |

—

az (elektronikusan vagy másként) beérkező eladási megrendelésekre vonatkozó releváns információk elektronikus és automatikus megosztása a termelési vagy szolgáltatási vezetőséggel,

| — | az (elektronikusan vagy másként) beérkező eladási megrendelésekre vonatkozó releváns információk elektronikus és automatikus megosztása a terjesztési vezetőséggel, |
| --- | --- |

—

az (elektronikusan vagy másként) beérkező eladási megrendelésekre vonatkozó releváns információk elektronikus és automatikus megosztása a terjesztési vezetőséggel,

| — | az (elektronikusan vagy másként) elküldött beszerzési megrendelésekre vonatkozó releváns információk elektronikus és automatikus megosztása készletgazdálkodási szinttel, |
| --- | --- |

—

az (elektronikusan vagy másként) elküldött beszerzési megrendelésekre vonatkozó releváns információk elektronikus és automatikus megosztása készletgazdálkodási szinttel,

| — | az (elektronikusan vagy másként) elküldött beszerzési megrendelésekre vonatkozó releváns információk elektronikus és automatikus megosztása a számvitellel, |
| --- | --- |

—

az (elektronikusan vagy másként) elküldött beszerzési megrendelésekre vonatkozó releváns információk elektronikus és automatikus megosztása a számvitellel,

| — | ERP (enterprise resource planning, vállalati erőforrás-tervező) szoftvercsomag használata az eladási és/vagy beszerzési információk megosztására más belső funkcionális területekkel (például pénzügy, tervezés, marketing stb.), |
| --- | --- |

—

ERP (enterprise resource planning, vállalati erőforrás-tervező) szoftvercsomag használata az eladási és/vagy beszerzési információk megosztására más belső funkcionális területekkel (például pénzügy, tervezés, marketing stb.),

| — | szoftveralkalmazás használata az ügyfelekre vonatkozó információk kezelésére, hogy ezeket megőrizzék, tárolják és más üzleti funkciók rendelkezésére bocsássák (úgynevezett CRM, Customer Relationship Management, ügyfélkapcsolat-kezelés), |
| --- | --- |

—

szoftveralkalmazás használata az ügyfelekre vonatkozó információk kezelésére, hogy ezeket megőrizzék, tárolják és más üzleti funkciók rendelkezésére bocsássák (úgynevezett CRM, Customer Relationship Management, ügyfélkapcsolat-kezelés),

| — | szoftveralkalmazás halsználata az ügyfelekre vonatkozó információk kezelésére, hogy ezeket marketingcélokból (ármeghatározás, eladási kedvezmények adása, terjesztési csatornák kiválasztása stb.) elemezzék (úgynevezett CRM, Customer Relationship Management, ügyfélkapcsolat-kezelés), |
| --- | --- |

—

szoftveralkalmazás halsználata az ügyfelekre vonatkozó információk kezelésére, hogy ezeket marketingcélokból (ármeghatározás, eladási kedvezmények adása, terjesztési csatornák kiválasztása stb.) elemezzék (úgynevezett CRM, Customer Relationship Management, ügyfélkapcsolat-kezelés),

| — | szabad vagy nyílt forráskódú operációs rendszer, mind például Linux használata (vagyis forráskódja elérhető, nincsenek szerzői jogi költségei, továbbá módosítható és/vagy (tovább)terjeszthető), |
| --- | --- |

—

szabad vagy nyílt forráskódú operációs rendszer, mind például Linux használata (vagyis forráskódja elérhető, nincsenek szerzői jogi költségei, továbbá módosítható és/vagy (tovább)terjeszthető),

| — | az elküldött üzenetekben digitális aláírás – vagyis az üzenet eredetiségét és sértetlenségét biztosító titkosítási módszer – használata (kizárólag az aláíróhoz kötődik, aki azonosítható a segítségével, továbbá nyomon követhető, hogy az aláírást követően mikor módosult az üzenet). |
| --- | --- |

—

az elküldött üzenetekben digitális aláírás – vagyis az üzenet eredetiségét és sértetlenségét biztosító titkosítási módszer – használata (kizárólag az aláíróhoz kötődik, aki azonosítható a segítségével, továbbá nyomon követhető, hogy az aláírást követően mikor módosult az üzenet).

| | Automatizált adatcserét (automated data exchange, ADE) használó vállalkozások esetében begyűjtendő mutatók:






  — | ADE használata: megrendelések elküldése a beszállítóknak, |
| --- | --- | --- |

Automatizált adatcserét (automated data exchange, ADE) használó vállalkozások esetében begyűjtendő mutatók:

—

ADE használata: megrendelések elküldése a beszállítóknak,

| — | ADE használata: elektronikus számlák fogadása, |
| --- | --- |

—

ADE használata: elektronikus számlák fogadása,

| — | ADE használata: megrendelések fogadása az ügyfelektől, |
| --- | --- |

—

ADE használata: megrendelések fogadása az ügyfelektől,

| — | ADE használata: elektronikus számlák küldése, |
| --- | --- |

—

ADE használata: elektronikus számlák küldése,

| — | ADE használata: termékinformáció küldése vagy fogadása, |
| --- | --- |

—

ADE használata: termékinformáció küldése vagy fogadása,

| — | ADE használata: szállítási dokumentum küldése vagy fogadása, |
| --- | --- |

—

ADE használata: szállítási dokumentum küldése vagy fogadása,

| — | ADE használata: fizetési utasítás küldése pénzintézetnek, |
| --- | --- |

—

ADE használata: fizetési utasítás küldése pénzintézetnek,

| — | ADE használata: adat küldése vagy fogadása hatóságoknak/hatóságoktól, |
| --- | --- |

—

ADE használata: adat küldése vagy fogadása hatóságoknak/hatóságoktól,

| — | (nem kötelező) ADE-formátum használata: EDIFACT vagy hasonló szabvány, |
| --- | --- |

—

(nem kötelező) ADE-formátum használata: EDIFACT vagy hasonló szabvány,

| — | (nem kötelező) ADE-formátum használata: XML-alapú szabvány, |
| --- | --- |

—

(nem kötelező) ADE-formátum használata: XML-alapú szabvány,

| — | (nem kötelező) ADE-formátum használata: saját szabvány, amelyben a vállalkozás és más szervezetek egyeztek meg. |
| --- | --- |

—

(nem kötelező) ADE-formátum használata: saját szabvány, amelyben a vállalkozás és más szervezetek egyeztek meg.

| | Automatizált adatcserét (automated data exchange, ADE) nem, de számítógépet használó vállalkozások esetében begyűjtendő mutatók:






  — | (nem kötelező) az ADE-használat akadályai: nem érdeklődik az automatizált adatcsere iránt, mert annak az üzlet szempontjából nincs jelentősége, |
| --- | --- | --- |

Automatizált adatcserét (automated data exchange, ADE) nem, de számítógépet használó vállalkozások esetében begyűjtendő mutatók:

—

(nem kötelező) az ADE-használat akadályai: nem érdeklődik az automatizált adatcsere iránt, mert annak az üzlet szempontjából nincs jelentősége,

| — | (nem kötelező) az ADE-használat akadályai: hiányzik a házon belüli szakértelem a megvalósításhoz, |
| --- | --- |

—

(nem kötelező) az ADE-használat akadályai: hiányzik a házon belüli szakértelem a megvalósításhoz,

| — | (nem kötelező) az ADE-használat akadályai: túl alacsony vagy nem egyértelmű a beruházás megtérülése, |
| --- | --- |

—

(nem kötelező) az ADE-használat akadályai: túl alacsony vagy nem egyértelmű a beruházás megtérülése,

| — | (nem kötelező) az ADE-használat akadályai: nincs megfelelő szoftveralkalmazás a vállalkozás konkrét ágazatához/méretéhez, |
| --- | --- |

—

(nem kötelező) az ADE-használat akadályai: nincs megfelelő szoftveralkalmazás a vállalkozás konkrét ágazatához/méretéhez,

| — | (nem kötelező) az ADE-használat akadályai: nehéz megegyezni az üzleti partnerekkel a közösen használt szabványokról, |
| --- | --- |

—

(nem kötelező) az ADE-használat akadályai: nehéz megegyezni az üzleti partnerekkel a közösen használt szabványokról,

| — | (nem kötelező) az ADE-használat akadályai: bizonytalan a kicserélt üzenetek jogi státusa. |
| --- | --- |

—

(nem kötelező) az ADE-használat akadályai: bizonytalan a kicserélt üzenetek jogi státusa.

| | Az ellátási lánc kezelésére vonatkozó információkat ügyfeleikkel vagy beszállítóikkal megosztó vállalkozások esetében begyűjtendő mutatók:






  — | készletszintű, termeléstervezési vagy kereslet-előrejelzési információcsere a beszállítókkal, |
| --- | --- | --- |

Az ellátási lánc kezelésére vonatkozó információkat ügyfeleikkel vagy beszállítóikkal megosztó vállalkozások esetében begyűjtendő mutatók:

—

készletszintű, termeléstervezési vagy kereslet-előrejelzési információcsere a beszállítókkal,

| — | (nem kötelező) kereslet-előrejelzésre vonatkozó információcsere a beszállítókkal, |
| --- | --- |

—

(nem kötelező) kereslet-előrejelzésre vonatkozó információcsere a beszállítókkal,

| — | (nem kötelező) a készletek szintjén információcsere a beszállítókkal, |
| --- | --- |

—

(nem kötelező) a készletek szintjén információcsere a beszállítókkal,

| — | (nem kötelező) termeléstervezésre vonatkozó információcsere a beszállítókkal, |
| --- | --- |

—

(nem kötelező) termeléstervezésre vonatkozó információcsere a beszállítókkal,

| — | a leszállítások haladására vonatkozó információcsere a beszállítókkal, |
| --- | --- |

—

a leszállítások haladására vonatkozó információcsere a beszállítókkal,

| — | készletszintű, termeléstervezési vagy kereslet-előrejelzési információcsere az ügyfelekkel, |
| --- | --- |

—

készletszintű, termeléstervezési vagy kereslet-előrejelzési információcsere az ügyfelekkel,

| — | (nem kötelező) kereslet-előrejelzésre vonatkozó információcsere az ügyfelekkel, |
| --- | --- |

—

(nem kötelező) kereslet-előrejelzésre vonatkozó információcsere az ügyfelekkel,

| — | (nem kötelező) a készletek szintjén információcsere az ügyfelekkel, |
| --- | --- |

—

(nem kötelező) a készletek szintjén információcsere az ügyfelekkel,

| — | (nem kötelező) termeléstervezésre vonatkozó információcsere az ügyfelekkel, |
| --- | --- |

—

(nem kötelező) termeléstervezésre vonatkozó információcsere az ügyfelekkel,

| — | a leszállítások haladására vonatkozó információcsere az ügyfelekkel, |
| --- | --- |

—

a leszállítások haladására vonatkozó információcsere az ügyfelekkel,

| — | honlapokon keresztül zajló információcsere a beszállítókkal vagy az ügyfelekkel, |
| --- | --- |

—

honlapokon keresztül zajló információcsere a beszállítókkal vagy az ügyfelekkel,

| — | automatizált adatcsere révén zajló információcsere a beszállítókkal vagy az ügyfelekkel. |
| --- | --- |

—

automatizált adatcsere révén zajló információcsere a beszállítókkal vagy az ügyfelekkel.

| | A számítógépet használó, és nem a NACE Rev. 1.1. J. nemzetgazdasági ágába sorolt vállalkozások esetében begyűjtendő mutatók:






  — | kapott termékre vagy szolgáltatásra vonatkozó megrendelést számítógépes hálózaton keresztül az előző naptári évben, |
| --- | --- | --- |

A számítógépet használó, és nem a NACE Rev. 1.1. J. nemzetgazdasági ágába sorolt vállalkozások esetében begyűjtendő mutatók:

—

kapott termékre vagy szolgáltatásra vonatkozó megrendelést számítógépes hálózaton keresztül az előző naptári évben,

| — | küldött termékre vagy szolgáltatásra vonatkozó megrendelést számítógépes hálózaton keresztül az előző naptári évben. |
| --- | --- |

—

küldött termékre vagy szolgáltatásra vonatkozó megrendelést számítógépes hálózaton keresztül az előző naptári évben.

| | A számítógépes hálózaton keresztül megrendelést kapott, és nem a NACE Rev. 1.1. J. nemzetgazdasági ágába sorolt vállalkozások esetében begyűjtendő mutatók:






  — | a számítógépes hálózaton keresztül fogadott megrendelésekből származó teljes forgalom százalékos aránya az előző naptári évben, |
| --- | --- | --- |

A számítógépes hálózaton keresztül megrendelést kapott, és nem a NACE Rev. 1.1. J. nemzetgazdasági ágába sorolt vállalkozások esetében begyűjtendő mutatók:

—

a számítógépes hálózaton keresztül fogadott megrendelésekből származó teljes forgalom százalékos aránya az előző naptári évben,

| — | (nem kötelező) a honlapokon keresztül kapott megrendelésekből származó e-kereskedelmi eladások százaléka az előző naptári évben, |
| --- | --- |

—

(nem kötelező) a honlapokon keresztül kapott megrendelésekből származó e-kereskedelmi eladások százaléka az előző naptári évben,

| — | (nem kötelező) az interneten működő automatizált adatcsere révén kapott megrendelésekből származó e-kereskedelmi eladások százaléka az előző naptári évben, |
| --- | --- |

—

(nem kötelező) az interneten működő automatizált adatcsere révén kapott megrendelésekből származó e-kereskedelmi eladások százaléka az előző naptári évben,

| — | (nem kötelező) más számítógépes hálózaton működő automatizált adatcsere révén kapott megrendelésekből származó e-kereskedelmi eladások százaléka az előző naptári évben, |
| --- | --- |

—

(nem kötelező) más számítógépes hálózaton működő automatizált adatcsere révén kapott megrendelésekből származó e-kereskedelmi eladások százaléka az előző naptári évben,

| — | biztonsági protokoll (SSL/TLS) használata az internetes megrendelések fogadásához. |
| --- | --- |

—

biztonsági protokoll (SSL/TLS) használata az internetes megrendelések fogadásához.

| | A számítógépes hálózaton keresztül megrendelést küldött, és nem a NACE Rev. 1.1. J. nemzetgazdasági ágába sorolt vállalkozások esetében begyűjtendő mutatók:






  — | a számítógépes hálózatokon eszközölt megrendelésekből származó teljes beszerzési érték százalékos aránya százalékosztályokban az előző naptári évben ([0;1[, [1;5[, [5;10[, [10;25[, [25;100]). |
| --- | --- | --- |

A számítógépes hálózaton keresztül megrendelést küldött, és nem a NACE Rev. 1.1. J. nemzetgazdasági ágába sorolt vállalkozások esetében begyűjtendő mutatók:

—

a számítógépes hálózatokon eszközölt megrendelésekből származó teljes beszerzési érték százalékos aránya százalékosztályokban az előző naptári évben ([0;1[, [1;5[, [5;10[, [10;25[, [25;100]).

2.   LEFEDETTSÉG

Az e melléklet 1. b) pontjában meghatározott mutatókat a következő gazdasági tevékenységek alá besorolt, alább meghatározott méretű és földrajzi elhelyezkedésű vállalkozásoktól kell begyűjteni.

a)   Gazdasági tevékenység: a NACE-Rev. 1.1. alábbi kategóriái alá sorolt vállalkozások:

| NACE-kategória | Leírás |
| --- | --- |
| D. nemzetgazdasági ág | Feldolgozóipar |
| F. nemzetgazdasági ág | Építőipar |
| G. nemzetgazdasági ág | Nagy- és kiskereskedelem; gépjármű, motorkerékpár, személyes és háztartási áru javítása |
| 55.1. és 55.2. alágazat | Szállodai szolgáltatás és átmeneti szálláshely-szolgáltatás |
| I. nemzetgazdasági ág | Szállítás, raktározás, posta, távközlés |
| 65.12. szakágazat | Egyéb monetáris közvetítés |
| 65.22. szakágazat | Egyéb hitelnyújtás |
| 66.01. szakágazat | Életbiztosítás |
| 66.03. szakágazat | Nem életbiztosítás |
| K. nemzetgazdasági ág | Ingatlanügyletek, bérbeadás és gazdasági szolgáltatás |
| 92.1. és 92.2. alágazat | Film-, videogyártás és rádió-televízió műsorszolgáltatás |

NACE-kategória

Leírás

D. nemzetgazdasági ág

Feldolgozóipar

F. nemzetgazdasági ág

Építőipar

G. nemzetgazdasági ág

Nagy- és kiskereskedelem; gépjármű, motorkerékpár, személyes és háztartási áru javítása

55.1. és 55.2. alágazat

Szállodai szolgáltatás és átmeneti szálláshely-szolgáltatás

I. nemzetgazdasági ág

Szállítás, raktározás, posta, távközlés

65.12. szakágazat

Egyéb monetáris közvetítés

65.22. szakágazat

Egyéb hitelnyújtás

66.01. szakágazat

Életbiztosítás

66.03. szakágazat

Nem életbiztosítás

K. nemzetgazdasági ág

Ingatlanügyletek, bérbeadás és gazdasági szolgáltatás

92.1. és 92.2. alágazat

Film-, videogyártás és rádió-televízió műsorszolgáltatás

A NACE-Rev. 1.1. következő kategóriái alá besorolt vállalkozások nem kötelező módon belefoglalhatók:

| NACE-kategória | Leírás |
| --- | --- |
| E nemzetgazdasági ág | Villamosenergia-, gáz-, gőz-, vízellátás |
| 55.3., 55.4. és 55.5. alágazat | Éttermek, bárok és munkahelyi és közétkeztetés |
| 92.3–92.7. alágazat | Szabadidős, kulturális és sporttevékenység, kivéve film-, videogyártás és rádió-televízió műsorszolgáltatás |
| 93. ágazat | Egyéb szolgáltatás |
| 67.12., 67.13., 67.2. szakágazat | Pénzügyi kiegészítő tevékenység, kivéve pénz-, tőkepiaci szabályozás |

NACE-kategória

Leírás

E nemzetgazdasági ág

Villamosenergia-, gáz-, gőz-, vízellátás

55.3., 55.4. és 55.5. alágazat

Éttermek, bárok és munkahelyi és közétkeztetés

92.3–92.7. alágazat

Szabadidős, kulturális és sporttevékenység, kivéve film-, videogyártás és rádió-televízió műsorszolgáltatás

93. ágazat

Egyéb szolgáltatás

67.12., 67.13., 67.2. szakágazat

Pénzügyi kiegészítő tevékenység, kivéve pénz-, tőkepiaci szabályozás

b)   Vállalkozás mérete: legalább tíz személyt alkalmazó vállalkozások; nem kötelezően a tíznél kevesebb személyt alkalmazó vállalkozások is belefoglalhatók.

c)   Földrajzi kiterjedés: a tagállam területének bármely részén található vállalkozás.

3.   REFERENCIA-IDŐSZAKOK

Az előző naptári évre vonatkozó mutatók esetében a referencia-időszak 2007. Az egyéb mutatók esetében a referencia-időszak 2008 januárja.

4.   BONTÁSOK

Az e melléklet 1. b) pontjában felsorolt témákat és mutatóikat a következő bontásokhoz külön-külön kell megadni.

a)   Gazdasági tevékenység szerinti lebontás: a következő NACE Rev. 1.1. aggregátumoknak megfelelően. (A 22. ágazat esetében nem kötelező a mutatók megadása.)

NACE-aggregátum

| | DA + DB + DC + DD + DE |
| --- | --- |

DA + DB + DC + DD + DE

| | DF + DG + DH |
| --- | --- |

DF + DG + DH

| | DI + DJ |
| --- | --- |

DI + DJ

| | DK + DL + DM + DN |
| --- | --- |

DK + DL + DM + DN

| | 40. + 41. (nem kötelező) |
| --- | --- |

40. + 41. (nem kötelező)

| | 45. |
| --- | --- |

45.

| | 50. |
| --- | --- |

50.

| | 51. |
| --- | --- |

51.

| | 52. |
| --- | --- |

52.

| | 55.1. + 55.2. |
| --- | --- |

55.1. + 55.2.

| | 55.3. + 55.4. + 55.5. (nem kötelező) |
| --- | --- |

55.3. + 55.4. + 55.5. (nem kötelező)

| | 60. + 61. + 62. + 63. |
| --- | --- |

60. + 61. + 62. + 63.

| | 64. |
| --- | --- |

64.

| | 65.12. + 65.22. |
| --- | --- |

65.12. + 65.22.

| | 66.01. + 66.03. |
| --- | --- |

66.01. + 66.03.

| | 72. |
| --- | --- |

72.

| | 70. + 71. + 73. + 74. |
| --- | --- |

70. + 71. + 73. + 74.

| | 92.1. + 92.2. |
| --- | --- |

92.1. + 92.2.

| | 92.3. – 92.7. (nem kötelező) |
| --- | --- |

92.3. – 92.7. (nem kötelező)

| | 93. (nem kötelező) |
| --- | --- |

93. (nem kötelező)

| | 22. (nem kötelező) |
| --- | --- |

22. (nem kötelező)

| | 67.12. + 67.13. + 67.2. (nem kötelező) |
| --- | --- |

67.12. + 67.13. + 67.2. (nem kötelező)

b)   Méretkategória szerinti lebontás: az adatokat az alkalmazott személyek számának következő méretkategóriái alapján kell lebontani.

Méretkategória

| | 10-nél kevesebb alkalmazott (nem kötelező) |
| --- | --- |

10-nél kevesebb alkalmazott (nem kötelező)

| | 5-nél kevesebb alkalmazott (nem kötelező) |
| --- | --- |

5-nél kevesebb alkalmazott (nem kötelező)

| | 5–9 alkalmazott (nem kötelező) |
| --- | --- |

5–9 alkalmazott (nem kötelező)

| | 10 vagy több alkalmazott |
| --- | --- |

10 vagy több alkalmazott

| | 10–49 alkalmazott |
| --- | --- |

10–49 alkalmazott

| | 50–249 alkalmazott |
| --- | --- |

50–249 alkalmazott

| | 250 vagy több alkalmazott |
| --- | --- |

250 vagy több alkalmazott

c)   Földrajzi lebontás: az adatokat a következő regionális csoportok alapján kell lebontani.

Regionális csoport

| | Konvergenciarégiók (köztük az ebből fokozatosan kiváló, ún. phasing-out régiók is) |
| --- | --- |

Konvergenciarégiók (köztük az ebből fokozatosan kiváló, ún. phasing-out régiók is)

| | Regionális versenyképesség és foglalkoztatás régiók (köztük az ebbe fokozatosan bekapcsolódó, ún. phasing-in régiók is) |
| --- | --- |

Regionális versenyképesség és foglalkoztatás régiók (köztük az ebbe fokozatosan bekapcsolódó, ún. phasing-in régiók is)

5.   RENDSZERESSÉG

A 2008. évre az adatokat egyszer kell benyújtani.

6.   HATÁRIDŐK

a)   A 808/2004/EK rendelet 6. cikkében említett összesített adatokat – ahol szükséges, bizalmasságuk vagy megbízhatatlanságuk miatt megjelölve – 2008. október 5-ig kell továbbítani az Eurostathoz. Eddig a napig az adatkészletet véglegesíteni és hitelesíteni kell, valamint el kell fogadni. A számítógép által olvasható táblázatba rendezett átviteli formátumnak követnie kell az Eurostat utasításait.

b)   A 808/2004/EK rendelet 6. cikkében említett metaadatokat 2008. május 31-ig kell továbbítani az Eurostathoz. A metaadatoknak követniük kell az Eurostat által megadott jelentési sablont.

c)   A 808/2004/EK rendelet 7. cikkének (4) bekezdésében említett minőségi jelentést 2008. november 5-ig kell továbbítani az Eurostathoz. A minőségi jelentésnek követnie kell az Eurostat által megadott jelentési sablont.

---

II. MELLÉKLET

2. MODUL: EGYÉNEK, HÁZTARTÁSOK ÉS AZ INFORMÁCIÓS TÁRSADALOM

1.   TÉMAKÖRÖK ÉS MUTATÓK

a)   A 2008-as referenciaévben lefedett, a 808/2004/EK rendelet I. mellékletében található listáról kiválasztott témakörök a következők:

| — | egyének és/vagy háztartások hozzáférése az IKT-rendszerekhez, és e rendszerek általuk történő használata, |
| --- | --- |

—

egyének és/vagy háztartások hozzáférése az IKT-rendszerekhez, és e rendszerek általuk történő használata,

| — | egyének és/vagy háztartások internethasználata különböző célokból, |
| --- | --- |

—

egyének és/vagy háztartások internethasználata különböző célokból,

| — | (nem kötelező) IKT-szakértelem, |
| --- | --- |

—

(nem kötelező) IKT-szakértelem,

| — | az IKT és az internet használatának akadályai. |
| --- | --- |

—

az IKT és az internet használatának akadályai.

b)   A következő mutatókat kell begyűjteni:

Egyének és/vagy háztartások hozzáférése az IKT-rendszerekhez, és e rendszerek általuk történő használata

| | Az összes háztartás esetében begyűjtendő mutatók:






  — | otthoni hozzáférés számítógéphez, |
| --- | --- | --- |

Az összes háztartás esetében begyűjtendő mutatók:

—

otthoni hozzáférés számítógéphez,

| — | internet-hozzáférés otthon, tekintet nélkül arra, hogy használják-e. |
| --- | --- |

—

internet-hozzáférés otthon, tekintet nélkül arra, hogy használják-e.

| | Az otthoni internet-hozzáféréssel rendelkező háztartások esetében begyűjtendő mutatók:






  — | az internet eléréséhez otthon használt készülék: asztali számítógép, |
| --- | --- | --- |

Az otthoni internet-hozzáféréssel rendelkező háztartások esetében begyűjtendő mutatók:

—

az internet eléréséhez otthon használt készülék: asztali számítógép,

| — | az internet eléréséhez otthon használt készülék: hordozható számítógép (laptop), |
| --- | --- |

—

az internet eléréséhez otthon használt készülék: hordozható számítógép (laptop),

| — | az internet eléréséhez otthon használt készülék: egyéb mobil készülék, |
| --- | --- |

—

az internet eléréséhez otthon használt készülék: egyéb mobil készülék,

| — | (nem kötelező) az internet eléréséhez otthon használt készülék: internetcsatlakozásra alkalmas mobiltelefonon keresztül, |
| --- | --- |

—

(nem kötelező) az internet eléréséhez otthon használt készülék: internetcsatlakozásra alkalmas mobiltelefonon keresztül,

| — | (nem kötelező) az internet eléréséhez otthon használt készülék: kéziszámítógépen keresztül, |
| --- | --- |

—

(nem kötelező) az internet eléréséhez otthon használt készülék: kéziszámítógépen keresztül,

| — | az internet eléréséhez otthon használt készülék: televízió internetes elérést biztosító készülékkel, |
| --- | --- |

—

az internet eléréséhez otthon használt készülék: televízió internetes elérést biztosító készülékkel,

| — | az internet eléréséhez otthon használt készülék: játékkonzol, |
| --- | --- |

—

az internet eléréséhez otthon használt készülék: játékkonzol,

| — | az internet eléréséhez otthon használt készülék: ismeretlen, |
| --- | --- |

—

az internet eléréséhez otthon használt készülék: ismeretlen,

| — | az internet eléréséhez otthon használt kapcsolat típusa: modem vagy ISDN, |
| --- | --- |

—

az internet eléréséhez otthon használt kapcsolat típusa: modem vagy ISDN,

| — | az internet eléréséhez otthon használt kapcsolat típusa: DSL (pl. ADSL, SHDSL stb.), |
| --- | --- |

—

az internet eléréséhez otthon használt kapcsolat típusa: DSL (pl. ADSL, SHDSL stb.),

| — | az internet eléréséhez otthon használt kapcsolat típusa: egyéb szélessávú kapcsolat (pl. kábel, UMTS stb.), |
| --- | --- |

—

az internet eléréséhez otthon használt kapcsolat típusa: egyéb szélessávú kapcsolat (pl. kábel, UMTS stb.),

| — | az internet eléréséhez otthon használt kapcsolat típusa: mobiltelefon keskenysávon (pl. GPRS stb.). |
| --- | --- |

—

az internet eléréséhez otthon használt kapcsolat típusa: mobiltelefon keskenysávon (pl. GPRS stb.).

| | Az összes magánszemély esetében begyűjtendő mutatók:






  — | legutóbbi számítógép-használat (az elmúlt három hónapban; az elmúlt három hónaptól egy évig terjedő időszakban; több mint egy évvel ezelőtt; sohasem használt számítógépet), |
| --- | --- | --- |

Az összes magánszemély esetében begyűjtendő mutatók:

—

legutóbbi számítógép-használat (az elmúlt három hónapban; az elmúlt három hónaptól egy évig terjedő időszakban; több mint egy évvel ezelőtt; sohasem használt számítógépet),

| — | mobiltelefon-használat. |
| --- | --- |

—

mobiltelefon-használat.

| | Az elmúlt három hónapban számítógépet használó magánszemélyek esetében begyűjtendő mutatók:






  — | számítógép-használat átlagos gyakorisága (minden nap vagy szinte minden nap; legalább hetente egyszer (de nem minden nap); legalább havonta egyszer (de nem minden héten); havonta egynél kevesebbszer), |
| --- | --- | --- |

Az elmúlt három hónapban számítógépet használó magánszemélyek esetében begyűjtendő mutatók:

—

számítógép-használat átlagos gyakorisága (minden nap vagy szinte minden nap; legalább hetente egyszer (de nem minden nap); legalább havonta egyszer (de nem minden héten); havonta egynél kevesebbszer),

| — | számítógép-használat helye az elmúlt három hónapban: otthon, |
| --- | --- |

—

számítógép-használat helye az elmúlt három hónapban: otthon,

| — | számítógép-használat helye az elmúlt három hónapban: munkahelyen (nem otthon), |
| --- | --- |

—

számítógép-használat helye az elmúlt három hónapban: munkahelyen (nem otthon),

| — | számítógép-használat helye az elmúlt három hónapban: oktatási helyszínen, |
| --- | --- |

—

számítógép-használat helye az elmúlt három hónapban: oktatási helyszínen,

| — | számítógép-használat helye az elmúlt három hónapban: másik személy otthonában, |
| --- | --- |

—

számítógép-használat helye az elmúlt három hónapban: másik személy otthonában,

| — | számítógép-használat helye az elmúlt három hónapban: más helyszínen (pl. közkönyvtár, szálloda, repülőtér, internetkávézó stb.). |
| --- | --- |

—

számítógép-használat helye az elmúlt három hónapban: más helyszínen (pl. közkönyvtár, szálloda, repülőtér, internetkávézó stb.).

| | Mobiltelefont használó magánszemélyek esetében begyűjtendő mutatók:






  — | magáncélú mobiltelefon-használat az elmúlt három hónapban fénykép vagy videoklip küldésére, |
| --- | --- | --- |

Mobiltelefont használó magánszemélyek esetében begyűjtendő mutatók:

—

magáncélú mobiltelefon-használat az elmúlt három hónapban fénykép vagy videoklip küldésére,

| — | magáncélú mobiltelefon-használat az elmúlt három hónapban fénykép vagy videoklip feltöltésére személyes mobiltelefonról egy honlapra, |
| --- | --- |

—

magáncélú mobiltelefon-használat az elmúlt három hónapban fénykép vagy videoklip feltöltésére személyes mobiltelefonról egy honlapra,

| — | magáncélú mobiltelefon-használat az elmúlt három hónapban előfizetett információszolgáltatások fogadására (például hírek, időjárás-jelentés, sporteredmények stb.), |
| --- | --- |

—

magáncélú mobiltelefon-használat az elmúlt három hónapban előfizetett információszolgáltatások fogadására (például hírek, időjárás-jelentés, sporteredmények stb.),

| — | magáncélú mobiltelefon-használat az elmúlt három hónapban internetes böngészésre, |
| --- | --- |

—

magáncélú mobiltelefon-használat az elmúlt három hónapban internetes böngészésre,

| — | magáncélú mobiltelefon-használat az elmúlt három hónapban e-mailek olvasására, |
| --- | --- |

—

magáncélú mobiltelefon-használat az elmúlt három hónapban e-mailek olvasására,

| — | magáncélú mobiltelefon-használat az elmúlt három hónapban tv vagy videó nézésére vagy letöltésére, |
| --- | --- |

—

magáncélú mobiltelefon-használat az elmúlt három hónapban tv vagy videó nézésére vagy letöltésére,

| — | magáncélú mobiltelefon-használat az elmúlt három hónapban áru vagy szolgáltatás kifizetésére (készpénz vagy hitelkártya helyett), |
| --- | --- |

—

magáncélú mobiltelefon-használat az elmúlt három hónapban áru vagy szolgáltatás kifizetésére (készpénz vagy hitelkártya helyett),

| — | magáncélú mobiltelefon-használat az elmúlt három hónapban személyes navigációra (egy helyszín vagy cím megtalálása) vagy helyszínérzékeny szolgáltatások használatára (pl. közeli utazási, bevásárlási vagy rendezvényekkel kapcsolatos információk beszerzése), |
| --- | --- |

—

magáncélú mobiltelefon-használat az elmúlt három hónapban személyes navigációra (egy helyszín vagy cím megtalálása) vagy helyszínérzékeny szolgáltatások használatára (pl. közeli utazási, bevásárlási vagy rendezvényekkel kapcsolatos információk beszerzése),

| — | a telefonhasználatért előre fizet (prepaid), |
| --- | --- |

—

a telefonhasználatért előre fizet (prepaid),

| — | a telefonhasználatért utólag fizet (postpaid). |
| --- | --- |

—

a telefonhasználatért utólag fizet (postpaid).

| | Mobiltelefont használó és a használatért utólag fizető (postpaid) magánszemélyek esetében begyűjtendő mutatók:






  — | (nem kötelező) mobiltelefonon keresztül működő átalánydíjas internetcsatlakozás fizetése. |
| --- | --- | --- |

Mobiltelefont használó és a használatért utólag fizető (postpaid) magánszemélyek esetében begyűjtendő mutatók:

—

(nem kötelező) mobiltelefonon keresztül működő átalánydíjas internetcsatlakozás fizetése.

Egyének és/vagy háztartások internethasználata különböző célokból

| | Az összes magánszemély esetében begyűjtendő mutatók:






  — | legutóbbi internethasználat (az elmúlt három hónapban; az elmúlt három hónaptól egy évig terjedő időszakban; több mint egy évvel ezelőtt; sohasem használta az internetet). |
| --- | --- | --- |

Az összes magánszemély esetében begyűjtendő mutatók:

—

legutóbbi internethasználat (az elmúlt három hónapban; az elmúlt három hónaptól egy évig terjedő időszakban; több mint egy évvel ezelőtt; sohasem használta az internetet).

| | Internetet már használt magánszemélyek esetében begyűjtendő mutatók:






  — | az internetes kereskedelem legutóbbi magáncélú használata (az elmúlt három hónapban; az elmúlt három hónaptól egy évig terjedő időszakban; több mint egy évvel ezelőtt; sohasem vásárolt vagy rendelt semmit). |
| --- | --- | --- |

Internetet már használt magánszemélyek esetében begyűjtendő mutatók:

—

az internetes kereskedelem legutóbbi magáncélú használata (az elmúlt három hónapban; az elmúlt három hónaptól egy évig terjedő időszakban; több mint egy évvel ezelőtt; sohasem vásárolt vagy rendelt semmit).

| | Az internetet az elmúlt három hónapban használó magánszemélyek esetében begyűjtendő mutatók:






  — | az internethasználat gyakorisága az elmúlt három hónapban (minden nap vagy szinte minden nap; legalább hetente egyszer (de nem minden nap); legalább havonta egyszer (de nem minden héten); havonta egynél kevesebbszer), |
| --- | --- | --- |

Az internetet az elmúlt három hónapban használó magánszemélyek esetében begyűjtendő mutatók:

—

az internethasználat gyakorisága az elmúlt három hónapban (minden nap vagy szinte minden nap; legalább hetente egyszer (de nem minden nap); legalább havonta egyszer (de nem minden héten); havonta egynél kevesebbszer),

| — | számítógép-használat helye az elmúlt három hónapban: otthon, |
| --- | --- |

—

számítógép-használat helye az elmúlt három hónapban: otthon,

| — | számítógép-használat helye az elmúlt három hónapban: munkahelyen (nem otthon), |
| --- | --- |

—

számítógép-használat helye az elmúlt három hónapban: munkahelyen (nem otthon),

| — | számítógép-használat helye az elmúlt három hónapban: oktatási helyszínen, |
| --- | --- |

—

számítógép-használat helye az elmúlt három hónapban: oktatási helyszínen,

| — | számítógép-használat helye az elmúlt három hónapban: másik személy otthonában, |
| --- | --- |

—

számítógép-használat helye az elmúlt három hónapban: másik személy otthonában,

| — | számítógép-használat helye az elmúlt három hónapban: egyéb helyen, |
| --- | --- |

—

számítógép-használat helye az elmúlt három hónapban: egyéb helyen,

| — | (nem kötelező) számítógép-használat helye az elmúlt három hónapban: közkönyvtár, |
| --- | --- |

—

(nem kötelező) számítógép-használat helye az elmúlt három hónapban: közkönyvtár,

| — | (nem kötelező) számítógép-használat helye az elmúlt három hónapban: posta, |
| --- | --- |

—

(nem kötelező) számítógép-használat helye az elmúlt három hónapban: posta,

| — | (nem kötelező) számítógép-használat helye az elmúlt három hónapban: közhivatal, városháza vagy kormányzati ügynökség, |
| --- | --- |

—

(nem kötelező) számítógép-használat helye az elmúlt három hónapban: közhivatal, városháza vagy kormányzati ügynökség,

| — | (nem kötelező) számítógép-használat helye az elmúlt három hónapban: közösségi vagy önkéntes szervezet, |
| --- | --- |

—

(nem kötelező) számítógép-használat helye az elmúlt három hónapban: közösségi vagy önkéntes szervezet,

| — | (nem kötelező) számítógép-használat helye az elmúlt három hónapban: internetkávézó, |
| --- | --- |

—

(nem kötelező) számítógép-használat helye az elmúlt három hónapban: internetkávézó,

| — | (nem kötelező) számítógép-használat helye az elmúlt három hónapban: internetes hotspot (szállodában, repülőtéren, nyilvános területen stb.), |
| --- | --- |

—

(nem kötelező) számítógép-használat helye az elmúlt három hónapban: internetes hotspot (szállodában, repülőtéren, nyilvános területen stb.),

| — | az internet eléréséhez használt mobil eszköz: mobiltelefon GPRS-en keresztül, |
| --- | --- |

—

az internet eléréséhez használt mobil eszköz: mobiltelefon GPRS-en keresztül,

| — | az internet eléréséhez használt mobil eszköz: mobiltelefon UMTS-en (3G) keresztül, |
| --- | --- |

—

az internet eléréséhez használt mobil eszköz: mobiltelefon UMTS-en (3G) keresztül,

| — | az internet eléréséhez használt mobil eszköz: kéziszámítógép (palmtop, PDA), |
| --- | --- |

—

az internet eléréséhez használt mobil eszköz: kéziszámítógép (palmtop, PDA),

| — | az internet eléréséhez használt mobil eszköz: hordozható számítógép (laptop) vezeték nélküli kapcsolódással a munkahelyen és az otthonon kívül, |
| --- | --- |

—

az internet eléréséhez használt mobil eszköz: hordozható számítógép (laptop) vezeték nélküli kapcsolódással a munkahelyen és az otthonon kívül,

| — | magáncélú internethasználat az elmúlt három hónapban e-mail küldésére és/vagy fogadására, |
| --- | --- |

—

magáncélú internethasználat az elmúlt három hónapban e-mail küldésére és/vagy fogadására,

| — | magáncélú internethasználat az elmúlt három hónapban áruval vagy szolgáltatással kapcsolatos információkeresésre, |
| --- | --- |

—

magáncélú internethasználat az elmúlt három hónapban áruval vagy szolgáltatással kapcsolatos információkeresésre,

| — | magáncélú internethasználat az elmúlt három hónapban utazással és szállással kapcsolatos szolgáltatás igénybevételére, |
| --- | --- |

—

magáncélú internethasználat az elmúlt három hónapban utazással és szállással kapcsolatos szolgáltatás igénybevételére,

| — | magáncélú internethasználat az elmúlt három hónapban szoftver letöltésére (nem játékszoftver), |
| --- | --- |

—

magáncélú internethasználat az elmúlt három hónapban szoftver letöltésére (nem játékszoftver),

| — | magáncélú internethasználat az elmúlt három hónapban online hírek, napilap vagy hírmagazin olvasására vagy letöltésére, |
| --- | --- |

—

magáncélú internethasználat az elmúlt három hónapban online hírek, napilap vagy hírmagazin olvasására vagy letöltésére,

| — | magáncélú internethasználat az elmúlt három hónapban álláskeresésre vagy álláspályázat elküldésére, |
| --- | --- |

—

magáncélú internethasználat az elmúlt három hónapban álláskeresésre vagy álláspályázat elküldésére,

| — | magáncélú internethasználat az elmúlt három hónapban egészséggel kapcsolatos információkeresésre, |
| --- | --- |

—

magáncélú internethasználat az elmúlt három hónapban egészséggel kapcsolatos információkeresésre,

| — | magáncélú internethasználat az elmúlt három hónapban internetes banki szolgáltatás igénybevételére, |
| --- | --- |

—

magáncélú internethasználat az elmúlt három hónapban internetes banki szolgáltatás igénybevételére,

| — | (nem kötelező) magáncélú internethasználat az elmúlt három hónapban áru vagy szolgáltatás eladására (pl. árverés útján), |
| --- | --- |

—

(nem kötelező) magáncélú internethasználat az elmúlt három hónapban áru vagy szolgáltatás eladására (pl. árverés útján),

| — | magáncélú internethasználat az elmúlt három hónapban oktatással, képzéssel vagy tanfolyam meghirdetésével kapcsolatos információkeresésre, |
| --- | --- |

—

magáncélú internethasználat az elmúlt három hónapban oktatással, képzéssel vagy tanfolyam meghirdetésével kapcsolatos információkeresésre,

| — | magáncélú internethasználat az elmúlt három hónapban online tanfolyam elvégzésére (bármilyen témában), |
| --- | --- |

—

magáncélú internethasználat az elmúlt három hónapban online tanfolyam elvégzésére (bármilyen témában),

| — | magáncélú internethasználat az elmúlt három hónapban tanulási céllal, |
| --- | --- |

—

magáncélú internethasználat az elmúlt három hónapban tanulási céllal,

| — | magáncélú internethasználat az elmúlt három hónapban hatóság honlapjáról való információszerzésre, |
| --- | --- |

—

magáncélú internethasználat az elmúlt három hónapban hatóság honlapjáról való információszerzésre,

| — | magáncélú internethasználat az elmúlt tizenkét hónapban hatóság honlapjáról való információszerzésre, |
| --- | --- |

—

magáncélú internethasználat az elmúlt tizenkét hónapban hatóság honlapjáról való információszerzésre,

| — | magáncélú internethasználat az elmúlt három hónapban hatóság honlapjáról hivatalos űrlapok letöltésére, |
| --- | --- |

—

magáncélú internethasználat az elmúlt három hónapban hatóság honlapjáról hivatalos űrlapok letöltésére,

| — | magáncélú internethasználat az elmúlt tizenkét hónapban hatóság honlapjáról hivatalos űrlapok letöltésére, |
| --- | --- |

—

magáncélú internethasználat az elmúlt tizenkét hónapban hatóság honlapjáról hivatalos űrlapok letöltésére,

| — | magáncélú internethasználat az elmúlt három hónapban kitöltött űrlap hatósághoz való elküldésére, |
| --- | --- |

—

magáncélú internethasználat az elmúlt három hónapban kitöltött űrlap hatósághoz való elküldésére,

| — | magáncélú internethasználat az elmúlt tizenként hónapban kitöltött űrlap hatósághoz való elküldésére, |
| --- | --- |

—

magáncélú internethasználat az elmúlt tizenként hónapban kitöltött űrlap hatósághoz való elküldésére,

| — | magáncélú internethasználat az elmúlt három hónapban interneten keresztül folytatott telefonálásra, |
| --- | --- |

—

magáncélú internethasználat az elmúlt három hónapban interneten keresztül folytatott telefonálásra,

| — | magáncélú internethasználat az elmúlt három hónapban interneten keresztül folytatott videotelefonálásra (webkamerával), |
| --- | --- |

—

magáncélú internethasználat az elmúlt három hónapban interneten keresztül folytatott videotelefonálásra (webkamerával),

| — | magáncélú internethasználat az elmúlt három hónapban üzenet elhelyezésére chatoldalon, hírcsoportban vagy online vitafórumon, |
| --- | --- |

—

magáncélú internethasználat az elmúlt három hónapban üzenet elhelyezésére chatoldalon, hírcsoportban vagy online vitafórumon,

| — | magáncélú internethasználat az elmúlt három hónapban azonnali üzenetváltásra (valós idejű kommunikáció másokkal begépelt szöveg útján), |
| --- | --- |

—

magáncélú internethasználat az elmúlt három hónapban azonnali üzenetváltásra (valós idejű kommunikáció másokkal begépelt szöveg útján),

| — | magáncélú internethasználat az elmúlt három hónapban weblog/blog olvasására, |
| --- | --- |

—

magáncélú internethasználat az elmúlt három hónapban weblog/blog olvasására,

| — | magáncélú internethasználat az elmúlt három hónapban weblog vagy blog létrehozására vagy fenntartására, |
| --- | --- |

—

magáncélú internethasználat az elmúlt három hónapban weblog vagy blog létrehozására vagy fenntartására,

| — | magáncélú internethasználat az elmúlt három hónapban webrádió hallgatására és/vagy webtelevízió nézésére, |
| --- | --- |

—

magáncélú internethasználat az elmúlt három hónapban webrádió hallgatására és/vagy webtelevízió nézésére,

| — | magáncélú internethasználat az elmúlt három hónapban zene letöltésére és/vagy hallgatására (nem webrádión keresztül), |
| --- | --- |

—

magáncélú internethasználat az elmúlt három hónapban zene letöltésére és/vagy hallgatására (nem webrádión keresztül),

| — | magáncélú internethasználat az elmúlt három hónapban film, rövidfilm vagy videofájl letöltésére és/vagy megnézésére (nem webtévén keresztül), |
| --- | --- |

—

magáncélú internethasználat az elmúlt három hónapban film, rövidfilm vagy videofájl letöltésére és/vagy megnézésére (nem webtévén keresztül),

| — | magáncélú internethasználat az elmúlt három hónapban film, zene vagy videofájl megosztására közvetlenül számítógépek közötti (peer-to-peer) fájlmegosztás használatával, |
| --- | --- |

—

magáncélú internethasználat az elmúlt három hónapban film, zene vagy videofájl megosztására közvetlenül számítógépek közötti (peer-to-peer) fájlmegosztás használatával,

| — | magáncélú internethasználat az elmúlt három hónapban podcast szolgáltatás (az érdeklődésre számot tartó hang- vagy videofájl automatikus elküldése) igénybevételére, |
| --- | --- |

—

magáncélú internethasználat az elmúlt három hónapban podcast szolgáltatás (az érdeklődésre számot tartó hang- vagy videofájl automatikus elküldése) igénybevételére,

| — | magáncélú internethasználat az elmúlt három hónapban számítógépes vagy videójáték vagy ezek frissítésének letöltésére, |
| --- | --- |

—

magáncélú internethasználat az elmúlt három hónapban számítógépes vagy videójáték vagy ezek frissítésének letöltésére,

| — | magáncélú internethasználat az elmúlt három hónapban hálózati játékok játszására másokkal, |
| --- | --- |

—

magáncélú internethasználat az elmúlt három hónapban hálózati játékok játszására másokkal,

| — | magáncélú internethasználat az elmúlt három hónapban saját maga által létrehozott tartalom (szöveg, kép, fénykép, videó, zene stb.) bármilyen honlapra való feltöltésére, megosztási céllal, |
| --- | --- |

—

magáncélú internethasználat az elmúlt három hónapban saját maga által létrehozott tartalom (szöveg, kép, fénykép, videó, zene stb.) bármilyen honlapra való feltöltésére, megosztási céllal,

| — | magáncélú internethasználat az elmúlt három hónapban böngészőalapú news feeds (pl. RSS) használatára, honlapok új tartalmának elolvasása céljából, |
| --- | --- |

—

magáncélú internethasználat az elmúlt három hónapban böngészőalapú news feeds (pl. RSS) használatára, honlapok új tartalmának elolvasása céljából,

| — | fizetés online audiovizuális tartalomért az elmúlt három hónapban, |
| --- | --- |

—

fizetés online audiovizuális tartalomért az elmúlt három hónapban,

| — | internethasználat online hírek olvasására nyomtatott hírek, napilapok és hírmagazinok helyett (nagy mértékben; bizonyos mértékben; egyáltalán nem), |
| --- | --- |

—

internethasználat online hírek olvasására nyomtatott hírek, napilapok és hírmagazinok helyett (nagy mértékben; bizonyos mértékben; egyáltalán nem),

| — | internethasználat zenefájlok letöltésére, CD-lemez megvásárlása helyett (nagymértékben; bizonyos mértékben; egyáltalán nem), |
| --- | --- |

—

internethasználat zenefájlok letöltésére, CD-lemez megvásárlása helyett (nagymértékben; bizonyos mértékben; egyáltalán nem),

| — | internethasználat filmek és videók letöltésére, DVD-lemez megvásárlása/kölcsönzése helyett (nagymértékben; bizonyos mértékben; egyáltalán nem), |
| --- | --- |

—

internethasználat filmek és videók letöltésére, DVD-lemez megvásárlása/kölcsönzése helyett (nagymértékben; bizonyos mértékben; egyáltalán nem),

| — | internethasználat webrádió használatára hagyományos rádió helyett (nagymértékben; bizonyos mértékben; egyáltalán nem), |
| --- | --- |

—

internethasználat webrádió használatára hagyományos rádió helyett (nagymértékben; bizonyos mértékben; egyáltalán nem),

| — | internethasználat közszolgáltatókkal és közigazgatással való online kapcsolattartásra személyes kapcsolat helyett (nagymértékben; bizonyos mértékben; egyáltalán nem). |
| --- | --- |

—

internethasználat közszolgáltatókkal és közigazgatással való online kapcsolattartásra személyes kapcsolat helyett (nagymértékben; bizonyos mértékben; egyáltalán nem).

| | Az internetet az elmúlt három hónapban magáncélra, online hírek, napilapok és hírmagazinok olvasására vagy letöltésére használó magánszemélyek esetében begyűjtendő mutatók:






  — | magáncélú internethasználat az elmúlt három hónapban olyan online hírek, napilapok és hírmagazinok olvasására vagy letöltésére, amelyekre a magánszemély előfizetett, hogy rendszeresen kapja őket. |
| --- | --- | --- |

Az internetet az elmúlt három hónapban magáncélra, online hírek, napilapok és hírmagazinok olvasására vagy letöltésére használó magánszemélyek esetében begyűjtendő mutatók:

—

magáncélú internethasználat az elmúlt három hónapban olyan online hírek, napilapok és hírmagazinok olvasására vagy letöltésére, amelyekre a magánszemély előfizetett, hogy rendszeresen kapja őket.

| | Az internetet az elmúlt három hónapban magáncélra, internetes telefonálásra és/vagy (webkamerával) videotelefonálásra használó magánszemélyek esetében begyűjtendő mutatók:






  — | mobiltelefon-hívások lecserélődése internetes hívásokra (nagymértékben; bizonyos mértékben; egyáltalán nem), |
| --- | --- | --- |

Az internetet az elmúlt három hónapban magáncélra, internetes telefonálásra és/vagy (webkamerával) videotelefonálásra használó magánszemélyek esetében begyűjtendő mutatók:

—

mobiltelefon-hívások lecserélődése internetes hívásokra (nagymértékben; bizonyos mértékben; egyáltalán nem),

| — | (internethez nem kapcsolódó) vezetékes telefonhívások lecserélődése internetes hívásokra (nagymértékben) bizonyos mértékben; egyáltalán nem), |
| --- | --- |

—

(internethez nem kapcsolódó) vezetékes telefonhívások lecserélődése internetes hívásokra (nagymértékben) bizonyos mértékben; egyáltalán nem),

| — | e-mail-használat lecserélődése internetes hívásokra (nagymértékben; bizonyos mértékben; egyáltalán nem), |
| --- | --- |

—

e-mail-használat lecserélődése internetes hívásokra (nagymértékben; bizonyos mértékben; egyáltalán nem),

| — | az internetes hívások nincsenek hatással a többi kommunikációs eszközre. |
| --- | --- |

—

az internetes hívások nincsenek hatással a többi kommunikációs eszközre.

| | Az internetet az elmúlt három hónapban zene letöltésére és/vagy hallgatására és/vagy film, rövidfilm vagy videofájl letöltésére és/vagy megnézésére és/vagy film, zene vagy videófájl peer-to-peer fájlmegosztás révén történő megosztására és/vagy hang- vagy videofájlok automatikus megkapása érdekében podcast szolgáltatásra használó magánszemélyek esetében begyűjtendő mutatók:






  — | zene és/vagy film letöltésének gyakorisága az elmúlt három hónapban (minden nap vagy szinte minden nap; legalább hetente egyszer (de nem minden nap); legalább havonta egyszer (de nem minden héten); havonta egynél kevesebbszer), nem alkalmazható (zenét csak hallgatott és/vagy filmet csak nézett). |
| --- | --- | --- |

Az internetet az elmúlt három hónapban zene letöltésére és/vagy hallgatására és/vagy film, rövidfilm vagy videofájl letöltésére és/vagy megnézésére és/vagy film, zene vagy videófájl peer-to-peer fájlmegosztás révén történő megosztására és/vagy hang- vagy videofájlok automatikus megkapása érdekében podcast szolgáltatásra használó magánszemélyek esetében begyűjtendő mutatók:

—

zene és/vagy film letöltésének gyakorisága az elmúlt három hónapban (minden nap vagy szinte minden nap; legalább hetente egyszer (de nem minden nap); legalább havonta egyszer (de nem minden héten); havonta egynél kevesebbszer), nem alkalmazható (zenét csak hallgatott és/vagy filmet csak nézett).

| | Az online audiovizuális tartalomért az elmúlt három hónapban nem fizető magánszemélyek esetében begyűjtendő mutatók:






  — | fizetne, ha hiány lenne ingyenesen elérhető tartalomból, |
| --- | --- | --- |

Az online audiovizuális tartalomért az elmúlt három hónapban nem fizető magánszemélyek esetében begyűjtendő mutatók:

—

fizetne, ha hiány lenne ingyenesen elérhető tartalomból,

| — | fizetne, ha jogos lenne a jogilag védett tartalom megosztása, |
| --- | --- |

—

fizetne, ha jogos lenne a jogilag védett tartalom megosztása,

| — | fizetne, ha kényelmesebb fizetési módok is lennének, |
| --- | --- |

—

fizetne, ha kényelmesebb fizetési módok is lennének,

| — | fizetne, ha kedvezőbbek lennének az árak, |
| --- | --- |

—

fizetne, ha kedvezőbbek lennének az árak,

| — | fizetne, ha a tartalom jobb minőségű lenne, mint az ingyenes szolgáltatások, |
| --- | --- |

—

fizetne, ha a tartalom jobb minőségű lenne, mint az ingyenes szolgáltatások,

| — | fizetne, ha szélesebb lenne a választék és/vagy könnyebben lehetne hozzáférni a tartalomhoz, |
| --- | --- |

—

fizetne, ha szélesebb lenne a választék és/vagy könnyebben lehetne hozzáférni a tartalomhoz,

| — | a fentiek közül egyik esetben sem fizetne, de más ok miatt igen (pl. művészek munkáját támogatandó stb.), |
| --- | --- |

—

a fentiek közül egyik esetben sem fizetne, de más ok miatt igen (pl. művészek munkáját támogatandó stb.),

| — | semmilyen esetben sem lenne hajlandó fizetni. |
| --- | --- |

—

semmilyen esetben sem lenne hajlandó fizetni.

| | Az elmúlt 12 hónap során az internetet magáncélú internetes kereskedelmi tevékenység céljából használt magánszemélyek esetében begyűjtendő mutatók:






  — | internethasználat élelmiszer-rendelésre az elmúlt tizenkét hónapban, |
| --- | --- | --- |

Az elmúlt 12 hónap során az internetet magáncélú internetes kereskedelmi tevékenység céljából használt magánszemélyek esetében begyűjtendő mutatók:

—

internethasználat élelmiszer-rendelésre az elmúlt tizenkét hónapban,

| — | internethasználat háztartási cikk rendelésére az elmúlt tizenkét hónapban, |
| --- | --- |

—

internethasználat háztartási cikk rendelésére az elmúlt tizenkét hónapban,

| — | internethasználat film vagy zene rendelésére az elmúlt tizenkét hónapban (külön kell jelezni, hogy online kézbesítették-e), |
| --- | --- |

—

internethasználat film vagy zene rendelésére az elmúlt tizenkét hónapban (külön kell jelezni, hogy online kézbesítették-e),

| — | internethasználat könyv, magazin, napilap vagy elektronikus tananyag rendelésére az elmúlt tizenkét hónapban (külön kell jelezni, hogy online kézbesítették-e), |
| --- | --- |

—

internethasználat könyv, magazin, napilap vagy elektronikus tananyag rendelésére az elmúlt tizenkét hónapban (külön kell jelezni, hogy online kézbesítették-e),

| — | internethasználat ruházat vagy sportszer rendelésére az elmúlt tizenkét hónapban, |
| --- | --- |

—

internethasználat ruházat vagy sportszer rendelésére az elmúlt tizenkét hónapban,

| — | internethasználat számítógépes szoftver vagy frissítés rendelésére az elmúlt tizenkét hónapban (külön kell jelezni, hogy online kézbesítették-e), |
| --- | --- |

—

internethasználat számítógépes szoftver vagy frissítés rendelésére az elmúlt tizenkét hónapban (külön kell jelezni, hogy online kézbesítették-e),

| — | internethasználat számítógépes hardver rendelésére az elmúlt tizenkét hónapban, |
| --- | --- |

—

internethasználat számítógépes hardver rendelésére az elmúlt tizenkét hónapban,

| — | internethasználat háztartási elektronikus felszerelés (többek között kamera) rendelésére az elmúlt tizenkét hónapban, |
| --- | --- |

—

internethasználat háztartási elektronikus felszerelés (többek között kamera) rendelésére az elmúlt tizenkét hónapban,

| — | internethasználat értékpapír, pénzügyi szolgáltatás vagy biztosítás vásárlására az elmúlt tizenkét hónapban, |
| --- | --- |

—

internethasználat értékpapír, pénzügyi szolgáltatás vagy biztosítás vásárlására az elmúlt tizenkét hónapban,

| — | internethasználat utazási vagy nyaralási szálláshely megrendelésére az elmúlt tizenkét hónapban, |
| --- | --- |

—

internethasználat utazási vagy nyaralási szálláshely megrendelésére az elmúlt tizenkét hónapban,

| — | internethasználat rendezvényre szóló jegy rendelésére az elmúlt tizenkét hónapban, |
| --- | --- |

—

internethasználat rendezvényre szóló jegy rendelésére az elmúlt tizenkét hónapban,

| — | internethasználat szerencsejáték vagy fogadás igénybevételére az elmúlt tizenkét hónapban, |
| --- | --- |

—

internethasználat szerencsejáték vagy fogadás igénybevételére az elmúlt tizenkét hónapban,

| — | internethasználat más áru vagy szolgáltatás rendelésére az elmúlt tizenkét hónapban, |
| --- | --- |

—

internethasználat más áru vagy szolgáltatás rendelésére az elmúlt tizenkét hónapban,

| — | az elmúlt tizenkét hónapban hazai eladótól rendelt áruk vagy szolgáltatások, |
| --- | --- |

—

az elmúlt tizenkét hónapban hazai eladótól rendelt áruk vagy szolgáltatások,

| — | az elmúlt tizenkét hónapban más EU-országban lévő eladótól rendelt áruk vagy szolgáltatások, |
| --- | --- |

—

az elmúlt tizenkét hónapban más EU-országban lévő eladótól rendelt áruk vagy szolgáltatások,

| — | az elmúlt tizenkét hónapban a világ más részén lévő eladótól rendelt áruk vagy szolgáltatások, |
| --- | --- |

—

az elmúlt tizenkét hónapban a világ más részén lévő eladótól rendelt áruk vagy szolgáltatások,

| — | az elmúlt tizenkét hónapban ismeretlen helyről származó eladótól rendelt áruk vagy szolgáltatások. |
| --- | --- |

—

az elmúlt tizenkét hónapban ismeretlen helyről származó eladótól rendelt áruk vagy szolgáltatások.

IKT-szakértelem

Számítógépet valaha már használt magánszemélyek esetében begyűjtendő mutatók:

| — | (nem kötelező) a legutóbbi legalább háromórás képzés a számítógép-használat bármely vonatkozásáról (az elmúlt három hónapban; az elmúlt három hónaptól egy évig terjedő időszakban; egytől három évig visszamenőleg; több mint három évvel ezelőtt; soha nem vett részt). |
| --- | --- |

—

(nem kötelező) a legutóbbi legalább háromórás képzés a számítógép-használat bármely vonatkozásáról (az elmúlt három hónapban; az elmúlt három hónaptól egy évig terjedő időszakban; egytől három évig visszamenőleg; több mint három évvel ezelőtt; soha nem vett részt).

Az IKT és az internet használatának akadályai

Az otthoni internet-hozzáféréssel nem rendelkező háztartások esetében begyűjtendő mutatók:

| — | ok, amiért nincs otthon internet-hozzáférés: hozzáfér az internethez másutt, |
| --- | --- |

—

ok, amiért nincs otthon internet-hozzáférés: hozzáfér az internethez másutt,

| — | ok, amiért nincs otthon internet-hozzáférés: nem akar internetet (káros tartalom stb.), |
| --- | --- |

—

ok, amiért nincs otthon internet-hozzáférés: nem akar internetet (káros tartalom stb.),

| — | ok, amiért nincs otthon internet-hozzáférés: nincs szüksége internetre (nem hasznos, nem érdekes stb.), |
| --- | --- |

—

ok, amiért nincs otthon internet-hozzáférés: nincs szüksége internetre (nem hasznos, nem érdekes stb.),

| — | ok, amiért nincs otthon internet-hozzáférés: a felszerelés túl drága, |
| --- | --- |

—

ok, amiért nincs otthon internet-hozzáférés: a felszerelés túl drága,

| — | ok, amiért nincs otthon internet-hozzáférés: a hozzáférés túl drága (telefon stb.), |
| --- | --- |

—

ok, amiért nincs otthon internet-hozzáférés: a hozzáférés túl drága (telefon stb.),

| — | ok, amiért nincs otthon internet-hozzáférés: számítógépes ismeretek hiánya, |
| --- | --- |

—

ok, amiért nincs otthon internet-hozzáférés: számítógépes ismeretek hiánya,

| — | ok, amiért nincs otthon internet-hozzáférés: személyes adatok védelmével vagy biztonsággal kapcsolatos aggályok, |
| --- | --- |

—

ok, amiért nincs otthon internet-hozzáférés: személyes adatok védelmével vagy biztonsággal kapcsolatos aggályok,

| — | ok, amiért nincs otthon internet-hozzáférés: testi fogyatékosság, |
| --- | --- |

—

ok, amiért nincs otthon internet-hozzáférés: testi fogyatékosság,

| — | ok, amiért nincs otthon internet-hozzáférés: a fentiek közül egyik sem, egyéb. |
| --- | --- |

—

ok, amiért nincs otthon internet-hozzáférés: a fentiek közül egyik sem, egyéb.

2.   LEFEDETTSÉG

a)   Az e melléklet 1. b) pontjában felsorolt, háztartásokra vonatkozó mutatókhoz szerepeltetendő statisztikai egységek a legalább egy 16–74 éves korú taggal rendelkező háztartások.

b)   Az e melléklet 1. b) pontjában felsorolt, magánszemélyekre vonatkozó mutatókhoz szerepeltetendő statisztikai egységek a 16–74 éves magánszemélyek.

c)   A földrajzi kiterjedés azokat a háztartásokat és/vagy magánszemélyeket tartalmazza, amelyek/akik a tagállam területének bármelyik részén találhatók, illetve élnek.

3.   REFERENCIA-IDŐSZAK

A begyűjtendő statisztikák esetében a fő referencia-időszak 2008 első negyedéve.

4.   BONTÁSOK

a)   Az e melléklet 1. b) rovatában felsorolt, háztartásokra vonatkozó témakörök és mutatóik esetében a következő háttérmutatókat kell begyűjteni:

| — | lakóhely szerinti régió (a NUTS 1 osztályozás szerint), |
| --- | --- |

—

lakóhely szerinti régió (a NUTS 1 osztályozás szerint),

| — | (nem kötelező) lakóhely szerinti régió a NUTS 2 osztályozás szerint, |
| --- | --- |

—

(nem kötelező) lakóhely szerinti régió a NUTS 2 osztályozás szerint,

| — | földrajzi hely: konvergenciarégióban élő (köztük az ebből fokozatosan kiváló, ún. phasing-out régiók is); regionális versenyképesség és foglalkoztatás régióban élő (köztük az ebbe fokozatosan bekapcsolódó, ún. phasing-in régiók is), |
| --- | --- |

—

földrajzi hely: konvergenciarégióban élő (köztük az ebből fokozatosan kiváló, ún. phasing-out régiók is); regionális versenyképesség és foglalkoztatás régióban élő (köztük az ebbe fokozatosan bekapcsolódó, ún. phasing-in régiók is),

| — | urbanizációs fok: sűrűn lakott térségben élő; közepes mértékben lakott térségben élő; ritkán lakott térségben élő, |
| --- | --- |

—

urbanizációs fok: sűrűn lakott térségben élő; közepes mértékben lakott térségben élő; ritkán lakott térségben élő,

| — | háztartás típusa: a háztartásban élők száma (külön kell gyűjteni: 16 év alatti gyermekek száma), |
| --- | --- |

—

háztartás típusa: a háztartásban élők száma (külön kell gyűjteni: 16 év alatti gyermekek száma),

| — | háztartás havi nettó bevétele (értékként vagy kvartilisek alkalmazásával gyűjtendő). |
| --- | --- |

—

háztartás havi nettó bevétele (értékként vagy kvartilisek alkalmazásával gyűjtendő).

b)   Az e melléklet 1. b) rovatában felsorolt, magánszemélyekre vonatkozó tételek és mutatóik esetében a következő háttérmutatókat kell begyűjteni:

| — | lakóhely szerinti régió (a NUTS 1 osztályozás szerint), |
| --- | --- |

—

lakóhely szerinti régió (a NUTS 1 osztályozás szerint),

| — | (nem kötelező) lakóhely szerinti régió a NUTS 2 osztályozás szerint, |
| --- | --- |

—

(nem kötelező) lakóhely szerinti régió a NUTS 2 osztályozás szerint,

| — | földrajzi hely: konvergenciarégióban élő (köztük az ebből fokozatosan kiváló, ún. phasing-out régiók is); regionális versenyképesség és foglalkoztatás régióban élő (köztük az ebbe fokozatosan bekapcsolódó, ún. phasing-in régiók is), |
| --- | --- |

—

földrajzi hely: konvergenciarégióban élő (köztük az ebből fokozatosan kiváló, ún. phasing-out régiók is); regionális versenyképesség és foglalkoztatás régióban élő (köztük az ebbe fokozatosan bekapcsolódó, ún. phasing-in régiók is),

| — | urbanizációs fok: sűrűn lakott térségben élő; közepes mértékben lakott térségben élő; ritkán lakott térségben élő, |
| --- | --- |

—

urbanizációs fok: sűrűn lakott térségben élő; közepes mértékben lakott térségben élő; ritkán lakott térségben élő,

| — | nem: férfi, nő, |
| --- | --- |

—

nem: férfi, nő,

| — | kor (értékként vagy korcsoportok használatával gyűjtendő): 16 év alatt (nem kötelező); 16–44; 25–34; 35–44; 45–54; 55–64; 65–74; 74 év fölött (nem kötelező), |
| --- | --- |

—

kor (értékként vagy korcsoportok használatával gyűjtendő): 16 év alatt (nem kötelező); 16–44; 25–34; 35–44; 45–54; 55–64; 65–74; 74 év fölött (nem kötelező),

| — | legmagasabb iskolai végzettség az ISCED 97 (International Standard Classification of Education, oktatás egységes nemzetközi osztályozási rendszere) szerinti besorolás alapján: alacsony (ISCED 0, 1 vagy 2); közepes (ISCED 3 vagy 4); magas (ISCED 5 vagy 6), |
| --- | --- |

—

legmagasabb iskolai végzettség az ISCED 97 (International Standard Classification of Education, oktatás egységes nemzetközi osztályozási rendszere) szerinti besorolás alapján: alacsony (ISCED 0, 1 vagy 2); közepes (ISCED 3 vagy 4); magas (ISCED 5 vagy 6),

| — | foglalkoztatási helyzet: alkalmazott vagy vállalkozó, ideértve a családi munkavállalókat is; munkanélküli; nem dolgozó diák; egyéb nem dolgozó személy, |
| --- | --- |

—

foglalkoztatási helyzet: alkalmazott vagy vállalkozó, ideértve a családi munkavállalókat is; munkanélküli; nem dolgozó diák; egyéb nem dolgozó személy,

| — | foglalkozás az ISCO-88/ISCO-08 (International Standard Classification of Occupations, foglalkozások egységes nemzetközi osztályozása) alapján: fizikai dolgozó, nem fizikai dolgozó; IKT-dolgozó, nem IKT-dolgozó. |
| --- | --- |

—

foglalkozás az ISCO-88/ISCO-08 (International Standard Classification of Occupations, foglalkozások egységes nemzetközi osztályozása) alapján: fizikai dolgozó, nem fizikai dolgozó; IKT-dolgozó, nem IKT-dolgozó.

5.   RENDSZERESSÉG

| — | A 2008. évre az adatokat egyszer kell benyújtani. |
| --- | --- |

—

A 2008. évre az adatokat egyszer kell benyújtani.

6.   AZ EREDMÉNYEK TOVÁBBÍTÁSÁNAK HATÁRIDEJE

a)   A 808/2004/EK rendelet 6. cikkében említett összesített adatokat – ahol szükséges, bizalmasságuk vagy megbízhatatlanságuk miatt megjelölve – 2008. október 5-ig kell továbbítani az Eurostathoz. Eddig a napig az adatkészletet véglegesíteni és hitelesíteni kell, valamint el kell fogadni. A számítógép által olvasható táblázatba rendezett átviteli formátumnak követnie kell az Eurostat utasításait.

b)   A 808/2004/EK rendelet 6. cikkében említett metaadatokat 2008. május 31-ig kell továbbítani az Eurostathoz. A metaadatoknak követniük kell az Eurostat által megadott jelentési sablont.

c)   A 808/2004/EK rendelet 7. cikkének (4) bekezdésében említett minőségi jelentést 2008. november 5-ig kell továbbítani az Eurostathoz. A minőségi jelentésnek követnie kell az Eurostat által megadott jelentési sablont.

---

| 19.7.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 187/20 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 187/20

---

A BIZOTTSÁG 848/2007/EK RENDELETE

(2007. július 18.)

a 616/2007/EK rendelet által a baromfihús tekintetében megnyitott vámkontingensek keretében 2007 júliusának első hét napján benyújtott kérelmekre vonatkozó behozatali engedélyek kibocsátásáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a baromfihús piacának közös szervezéséről szóló, 1975. október 29-i 2777/75/EGK tanácsi rendeletre (1),

tekintettel az importengedélyek rendszere alá tartozó mezőgazdasági termékek behozatali vámkontingenseinek kezelésére vonatkozó közös szabályok megállapításáról szóló, 2006. augusztus 31-i 1301/2006/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 7. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel a Brazíliából, a Thaiföldről és egyéb harmadik országokból származó baromfihústermékekre vonatkozó közösségi vámkontingensek megnyitásáról és kezeléséről szóló, 2007. június 4-i 616/2007/EK bizottsági rendeletre (3) és különösen annak 5. cikke (5) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 616/2007/EK rendelet vámkontingenseket nyitott meg a baromfihús-ágazat termékeire vonatkozóan. |
| --- | --- |

(1)

A 616/2007/EK rendelet vámkontingenseket nyitott meg a baromfihús-ágazat termékeire vonatkozóan.

| (2) | 2007 júliusának első hét napján a 2007. október 1-jétőldezember 31-ig terjedő alidőszakra vonatkozóan egyes kontingensek esetében a rendelkezésre álló mennyiséget meghaladó mennyiség tekintetében érkeztek behozatali engedély iránti kérelmek. Ezért helyénvaló az igényelt mennyiségekre alkalmazandó odaítélési együttható rögzítésével meghatározni, hogy a behozatali engedélyek milyen mennyiségekre bocsáthatók ki. |
| --- | --- |

(2)

2007 júliusának első hét napján a 2007. október 1-jétőldezember 31-ig terjedő alidőszakra vonatkozóan egyes kontingensek esetében a rendelkezésre álló mennyiséget meghaladó mennyiség tekintetében érkeztek behozatali engedély iránti kérelmek. Ezért helyénvaló az igényelt mennyiségekre alkalmazandó odaítélési együttható rögzítésével meghatározni, hogy a behozatali engedélyek milyen mennyiségekre bocsáthatók ki.

| (3) | 2007 júliusának első hét napján a 2007. október 1-jétőldecember 31-ig terjedő alidőszakra vonatkozóan egyes kontingensek esetében a rendelkezésre álló mennyiségnél kisebb mennyiség tekintetében érkeztek behozatali engedély iránti kérelmek. Ezért helyénvaló meghatározni azokat a mennyiségeket, amelyekre nem nyújtottak be kérelmet, és e mennyiségeket hozzá kell adni a következő kontingens-alidőszakra megállapított mennyiséghez, |
| --- | --- |

(3)

2007 júliusának első hét napján a 2007. október 1-jétőldecember 31-ig terjedő alidőszakra vonatkozóan egyes kontingensek esetében a rendelkezésre álló mennyiségnél kisebb mennyiség tekintetében érkeztek behozatali engedély iránti kérelmek. Ezért helyénvaló meghatározni azokat a mennyiségeket, amelyekre nem nyújtottak be kérelmet, és e mennyiségeket hozzá kell adni a következő kontingens-alidőszakra megállapított mennyiséghez,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   A 616/2007/EK rendelet alapján a 2007. október 1-jétőldecember 31-ig terjedő alidőszakra vonatkozóan benyújtott, behozatali engedély iránti kérelmek esetében az e rendelet mellékletében szereplő odaítélési együtthatókat kell alkalmazni.

(2)   A melléklet meghatározza azokat a mennyiségeket, amelyekre a 616/2007/EK rendelet alapján nem nyújtottak be behozatali engedély iránti kérelmet, és amelyeket ezért hozzá kell adni a 2008. január 1-jétőlmárcius 31-ig terjedő alidőszakra megállapított mennyiségekhez.

2. cikk

Ez a rendelet 2007. július 19-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2007. július 18-án.

a Bizottság részéről

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 282., 1975.11.1., 77. o. A legutóbb a 679/2006/EK rendelettel (HL L 119., 2006.5.4., 1. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 238., 2006.9.1., 13. o. A 289/2007/EK rendelettel (HL L 78., 2007.3.17., 17. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 142., 2007.6.5., 3. o.

3

---

MELLÉKLET

| A csoport száma | Tételszám | A 1.10.2007-31.12.2007 terjedő alidőszakra vonatkozóan benyújtott, behozatali engedély iránti kérelmek esetében alkalmazandó odaítélési együttható
  (%) | Az igénybe nem vett, a 1.1.2008-31.3.2008 terjedő alidőszakra megállapított mennyiségekhez hozzáadandó mennyiségek
  (kg) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 09.4211 | 2,800279 | — |
| 2 | 09.4212 | (1) | 55 566 000 |
| 4 | 09.4214 | 31,987978 | — |
| 5 | 09.4215 | 58,665286 | — |
| 6 | 09.4216 | (2) | 3 179 763 |
| 7 | 09.4217 | 17,474248 | — |
| 8 | 09.4218 | (2) | 5 323 600 |

A csoport száma

Tételszám

A 1.10.2007-31.12.2007 terjedő alidőszakra vonatkozóan benyújtott, behozatali engedély iránti kérelmek esetében alkalmazandó odaítélési együttható

(%)

Az igénybe nem vett, a 1.1.2008-31.3.2008 terjedő alidőszakra megállapított mennyiségekhez hozzáadandó mennyiségek

(kg)

1

09.4211

2,800279

—

2

09.4212

(1)

55 566 000

4

09.4214

31,987978

—

5

09.4215

58,665286

—

6

09.4216

(2)

3 179 763

7

09.4217

17,474248

—

8

09.4218

(2)

5 323 600

---

(1)  Nem alkalmazható: a Bizottsághoz egyetlen engedélykérelmet sem továbbítottak.

(2)  Nem alkalmazható: a kérelmek a rendelkezésre állónál kisebb mennyiségre vonatkoznak.

---

II Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

HATÁROZATOK

Bizottság

| 19.7.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 187/22 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 187/22

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2006. december 6.)

a vizes emulziók adózási szintjének csökkentéséhez az AEM Torino számára Olaszország által nyújtani kívánt C 22/06 (ex N 615/05) számú állami támogatásról

(az értesítés a C(2006) 5805. számú dokumentummal történt)

(Csak az olasz nyelvű szöveg hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2007/508/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 88. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

miután felhívta a feleket észrevételeiknek a fent hivatkozott rendelkezéseknek megfelelően történő előterjesztésére és tekintettel észrevételeikre (1),

mivel:

I.   ELJÁRÁS

| (1) | 2005. március 5-én kelt, 2005. december 13-án iktatott és a 2006. január 9-én kelt és 2006. január 12-én iktatott levéllel kiegészített levelében Olaszország értesítette a Bizottságot az intézkedésről a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése értelmében. 2006. március 6-i levelében a Bizottság kiegészítő tájékoztatást kért, amelyet az olasz hatóságok 2006. április 6-án kelt levelükben juttattak el a Bizottsághoz. |
| --- | --- |

(1)

2005. március 5-én kelt, 2005. december 13-án iktatott és a 2006. január 9-én kelt és 2006. január 12-én iktatott levéllel kiegészített levelében Olaszország értesítette a Bizottságot az intézkedésről a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése értelmében. 2006. március 6-i levelében a Bizottság kiegészítő tájékoztatást kért, amelyet az olasz hatóságok 2006. április 6-án kelt levelükben juttattak el a Bizottsághoz.

| (2) | 2006. június 7-i levelében a Bizottság tájékoztatta Olaszországot azon határozatáról, hogy az intézkedéssel kapcsolatban megindítja a 88. cikk (2) bekezdése szerinti eljárást. |
| --- | --- |

(2)

2006. június 7-i levelében a Bizottság tájékoztatta Olaszországot azon határozatáról, hogy az intézkedéssel kapcsolatban megindítja a 88. cikk (2) bekezdése szerinti eljárást.

| (3) | A Bizottság az eljárást megindító határozatát közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (2). A Bizottság felkérte az érdekelteket, hogy nyújtsák be a szóban forgó intézkedéssel kapcsolatos észrevételeiket. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság az eljárást megindító határozatát közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (2). A Bizottság felkérte az érdekelteket, hogy nyújtsák be a szóban forgó intézkedéssel kapcsolatos észrevételeiket.

| (4) | A Bizottsághoz érkeztek észrevételek az érdekelt felektől. A Bizottság továbbította Olaszországnak a harmadik felek észrevételeit, ily módon lehetővé téve, hogy azokra Olaszország válaszolhasson, és a 2006. szeptember 13-i, valamint a 2006. szeptember 29-i levélben meg is kapta a vonatkozó észrevételeket. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottsághoz érkeztek észrevételek az érdekelt felektől. A Bizottság továbbította Olaszországnak a harmadik felek észrevételeit, ily módon lehetővé téve, hogy azokra Olaszország válaszolhasson, és a 2006. szeptember 13-i, valamint a 2006. szeptember 29-i levélben meg is kapta a vonatkozó észrevételeket.

II.   AZ INTÉZKEDÉS LEÍRÁSA

| (5) | Az emulgeált tüzelő-/üzemanyagok olyan keverékek, amelyeknek megközelítőleg 15 %-a víz, 85 %-a pedig fűtőolaj, vagy gázolaj és környezetre gyakorolt hatásuk enyhébb a hagyományos üzemanyagokénál. Közelmúltban végzett kutatások (3) azt mutatják, hogy a víz hozzáadása a kibocsátási érték tekintetében javítja az égés minőségét. Az égés folyamata során elpárolgó víz fokozza az üzemanyag szóródását és ennek következtében az üzemanyag és a levegő érintkezési felületét. Ez 59 %-kal csökkenti a részecskék (PM) kibocsátását. A víz párolgása ezenkívül leszorítja az égés hőmérsékletét és ennek következtében 6 %-kal csökkenti a nitrogén-oxidok (NOx) kialakulását. A hatékony égési folyamat 32 %-kal csökkenti a szénmonoxid (CO) mennyiségét (4). |
| --- | --- |

(5)

Az emulgeált tüzelő-/üzemanyagok olyan keverékek, amelyeknek megközelítőleg 15 %-a víz, 85 %-a pedig fűtőolaj, vagy gázolaj és környezetre gyakorolt hatásuk enyhébb a hagyományos üzemanyagokénál. Közelmúltban végzett kutatások (3) azt mutatják, hogy a víz hozzáadása a kibocsátási érték tekintetében javítja az égés minőségét. Az égés folyamata során elpárolgó víz fokozza az üzemanyag szóródását és ennek következtében az üzemanyag és a levegő érintkezési felületét. Ez 59 %-kal csökkenti a részecskék (PM) kibocsátását. A víz párolgása ezenkívül leszorítja az égés hőmérsékletét és ennek következtében 6 %-kal csökkenti a nitrogén-oxidok (NOx) kialakulását. A hatékony égési folyamat 32 %-kal csökkenti a szénmonoxid (CO) mennyiségét (4).

| (6) | Az emulziók előállítása és tárolása azonban költséges, ennélfogva a végső keverék ára magasabb a fosszilis tüzelő-/üzemanyagok piaci áránál. Az emulgeált termékek energiatartalma 10 %-kal alacsonyabb, mint a hagyományos tüzelő-/üzemanyagoké. Az emulziók használata járulékos működési költségeket eredményez, például a folyamat időszakos, a két komponens szeparációs jelenségeinek elkerülése érdekében történő ismétlése, a tartályok tisztítása és a termék visszaáramoltatási rendszereinek szükségessége miatt. |
| --- | --- |

(6)

Az emulziók előállítása és tárolása azonban költséges, ennélfogva a végső keverék ára magasabb a fosszilis tüzelő-/üzemanyagok piaci áránál. Az emulgeált termékek energiatartalma 10 %-kal alacsonyabb, mint a hagyományos tüzelő-/üzemanyagoké. Az emulziók használata járulékos működési költségeket eredményez, például a folyamat időszakos, a két komponens szeparációs jelenségeinek elkerülése érdekében történő ismétlése, a tartályok tisztítása és a termék visszaáramoltatási rendszereinek szükségessége miatt.

| (7) | Olaszországban több mint 80 településen elfogadták az emulziók tömegközlekedésben, hulladékgyűjtésben és áruszállításban (kb. 9 000 gépjármű) történő használatát (5). Ezenkívül emulziókat alkalmaznak (kb. 100) magán társasház és (kb. 300) középület, többek között múzeumok, iskolák és egyetemek fűtésére is. |
| --- | --- |

(7)

Olaszországban több mint 80 településen elfogadták az emulziók tömegközlekedésben, hulladékgyűjtésben és áruszállításban (kb. 9 000 gépjármű) történő használatát (5). Ezenkívül emulziókat alkalmaznak (kb. 100) magán társasház és (kb. 300) középület, többek között múzeumok, iskolák és egyetemek fűtésére is.

| (8) | Az olasz piacon jelenlévő, a közlekedésben és fűtésre használt emulziók alapját elsősorban alacsony kéntartalmú gázolaj és víz keveréke alkotja. 2005-ben valamennyi üzemanyagként használt emulzió gázolaj alapú volt, ugyanakkor fűtésre mind gázolaj mind pedig alacsony kéntartalmú nehéz fűtőolaj alapú emulziókat használtak. Más, a bejelentésben felsorolt – ipari célokra szánt magas és alacsony kéntartalmú – nehéz fűtőolaj 2005-ben nem volt jelen a piacon. A hagyományos tüzelő-/üzemanyagok fogyasztása tekintetében az emulziók Olaszországban még meglehetősen a háttérben állnak. Az alábbiakban tonnákban kifejezve vannak felsorolva az emulziókból és a hagyományos tüzelő-/üzemanyagokból fogyasztott mennyiségek: | Emulziók | Hagyományos tüzelő-/üzemanyagok |
| --- | --- | --- | --- |
| Üzemanyagként felhasznált víz-gázolaj | 79 359 | 24,5 millió |
| Fűtéshez felhasznált víz-gázolaj | 12 574 | 2,9 millió |
| Fűtéshez felhasznált víz-olaj tüzelő-/üzemanyag | 12 498 | 151 000 |

(8)

Az olasz piacon jelenlévő, a közlekedésben és fűtésre használt emulziók alapját elsősorban alacsony kéntartalmú gázolaj és víz keveréke alkotja. 2005-ben valamennyi üzemanyagként használt emulzió gázolaj alapú volt, ugyanakkor fűtésre mind gázolaj mind pedig alacsony kéntartalmú nehéz fűtőolaj alapú emulziókat használtak. Más, a bejelentésben felsorolt – ipari célokra szánt magas és alacsony kéntartalmú – nehéz fűtőolaj 2005-ben nem volt jelen a piacon. A hagyományos tüzelő-/üzemanyagok fogyasztása tekintetében az emulziók Olaszországban még meglehetősen a háttérben állnak. Az alábbiakban tonnákban kifejezve vannak felsorolva az emulziókból és a hagyományos tüzelő-/üzemanyagokból fogyasztott mennyiségek:

Emulziók

Hagyományos tüzelő-/üzemanyagok

Üzemanyagként felhasznált víz-gázolaj

79 359

24,5 millió

Fűtéshez felhasznált víz-gázolaj

12 574

2,9 millió

Fűtéshez felhasznált víz-olaj tüzelő-/üzemanyag

12 498

151 000

| (9) | A Közösségen belül az emulziókat főleg Olaszország területén alkalmazzák. Mindazonáltal a technológia alkalmazása más országokban is, például Franciaországban, az Egyesült Királyságban és a Cseh Köztársaságban kísérleti fázisban van a tömegközlekedés területén. |
| --- | --- |

(9)

A Közösségen belül az emulziókat főleg Olaszország területén alkalmazzák. Mindazonáltal a technológia alkalmazása más országokban is, például Franciaországban, az Egyesült Királyságban és a Cseh Köztársaságban kísérleti fázisban van a tömegközlekedés területén.

| (10) | Az intézkedés az emulgeált tüzelő-/üzemanyagok használatának előmozdítására irányul, biztosítva, hogy azok elfogadható áron álljanak rendelkezésre. A támogatás ellentételezi a hagyományos tüzelő-/üzemanyagok és az emulziók közötti árkülönbséget, ily módon megelőzve a piac összeomlását, illetve azt, hogy az emulziók környezetkímélő tulajdonsága tükröződjék a hagyományos tüzelő-/üzemanyagok piaci árában. |
| --- | --- |

(10)

Az intézkedés az emulgeált tüzelő-/üzemanyagok használatának előmozdítására irányul, biztosítva, hogy azok elfogadható áron álljanak rendelkezésre. A támogatás ellentételezi a hagyományos tüzelő-/üzemanyagok és az emulziók közötti árkülönbséget, ily módon megelőzve a piac összeomlását, illetve azt, hogy az emulziók környezetkímélő tulajdonsága tükröződjék a hagyományos tüzelő-/üzemanyagok piaci árában.

| (11) | Az intézkedés időtartama 2006. január 1-jétőldecember 31-ig egy év, a tervezett költségvetés pedig 8,9 millió EUR. A támogatási program kedvezményezettjeinek száma 11 és 50 emulziógyártó között ingadozik. |
| --- | --- |

(11)

Az intézkedés időtartama 2006. január 1-jétőldecember 31-ig egy év, a tervezett költségvetés pedig 8,9 millió EUR. A támogatási program kedvezményezettjeinek száma 11 és 50 emulziógyártó között ingadozik.

| (12) | Az energiatermékek és a villamos energia közösségi adóztatási keretének átszervezéséről szóló, 2003. október 27-i 2003/96/EK tanácsi irányelv („az energiaadó-irányelv”) (6), pontosabban annak II. melléklete 8. pontjának negyedik francia bekezdése lehetővé tette Olaszország számára, hogy 2005 végéig csökkentett jövedékiadó-mértéket alkalmazzon a víz/gázolaj és a víz/fűtőolaj emulziókra. Olaszország értesítést küldött a tervezett intézkedésről a 2006. január 1-jétőldecember 31-ig tartó időszakra vonatkozóan, amely során alkalmazni szándékozik a támogatási programot, felhasználva az energiaadó-irányelv általános rendelkezéseit. |
| --- | --- |

(12)

Az energiatermékek és a villamos energia közösségi adóztatási keretének átszervezéséről szóló, 2003. október 27-i 2003/96/EK tanácsi irányelv („az energiaadó-irányelv”) (6), pontosabban annak II. melléklete 8. pontjának negyedik francia bekezdése lehetővé tette Olaszország számára, hogy 2005 végéig csökkentett jövedékiadó-mértéket alkalmazzon a víz/gázolaj és a víz/fűtőolaj emulziókra. Olaszország értesítést küldött a tervezett intézkedésről a 2006. január 1-jétőldecember 31-ig tartó időszakra vonatkozóan, amely során alkalmazni szándékozik a támogatási programot, felhasználva az energiaadó-irányelv általános rendelkezéseit.

| (13) | Az alábbi táblázat bemutatja a fosszilis tüzelő-/üzemanyagokra Olaszországban alkalmazott szokásos adómértékekhez képest az intézkedés előnyét az emulziókra vonatkozó adómértékek csökkenése vonatkozásában (minden csökkentés egy liter gázolaj emulzióra és egy kilogram nehéz fűtőolajra értendő):









  Emulziók | Szokásos adómérték | Csökkentés | Csökkentett adómérték | Minimális adózási szint a DTE alapján (7) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Üzemanyagként használt víz-gázolaj emulzió | 403 euro | 146,3 euro | 256,7 euro | 302 euro |
| Fűtés céljára használt víz-gázolaj emulzió | 403,2 euro | 158 euro | 245,2 euro | 21 euro |
| Fűtés céljára használt alacsony kéntartalmú víz-nehéz fűtőolaj | 64,2 euro | 34,7 euro | 29,5 euro | 15 euro |

(13)

Az alábbi táblázat bemutatja a fosszilis tüzelő-/üzemanyagokra Olaszországban alkalmazott szokásos adómértékekhez képest az intézkedés előnyét az emulziókra vonatkozó adómértékek csökkenése vonatkozásában (minden csökkentés egy liter gázolaj emulzióra és egy kilogram nehéz fűtőolajra értendő):

Emulziók

Szokásos adómérték

Csökkentés

Csökkentett adómérték

Minimális adózási szint a DTE alapján (7)

Üzemanyagként használt víz-gázolaj emulzió

403 euro

146,3 euro

256,7 euro

302 euro

Fűtés céljára használt víz-gázolaj emulzió

403,2 euro

158 euro

245,2 euro

21 euro

Fűtés céljára használt alacsony kéntartalmú víz-nehéz fűtőolaj

64,2 euro

34,7 euro

29,5 euro

15 euro

Az értesítés ezenkívül megemlíti a piacon nem jelenlévő emulziókra, mint például az ipari célokra szánt magas és alacsony kéntartalmú nehéz fűtőolajra (41,6 illetve 20,8 euro) és a fűtésre használt magas kéntartalmú víz-nehéz fűtőolaj emulziókra (99,3 euro) vonatkozó csökkentett adómértéket is.

| (14) | 2006. március 6-i keltezésű levelében a Bizottság arra kérte az olasz hatóságokat, hogy függesszék fel a jelen támogatási program által előírt támogatás nyújtását mindaddig, amíg vissza nem szereztek minden olyan vállalkozásoknak nyújtott összeegyeztethetetlen támogatást, amely elutasító határozat tárgyát képezte az állami támogatások vonatkozásában, különös tekintettel a következő határozatokra: az Olaszország által a foglalkoztatás érdekében végzett intézkedésekre nyújtott támogatási programról szóló, 1999. május 11-i 2000/128/EK bizottsági határozat (HL L 42., 2000., 1. o.), az olasz államtól pénzügyi mentesség és kedvezményes hitel formájában a közszolgáltatást ellátó vállalatok számára főleg közpénzekből nyújtott támogatásról szóló 2003/193/EK bizottsági határozat (8), az Olaszország által létrehozott állami támogatások rendszeréről a foglalkoztatásra vonatkozó sürgős rendelkezések tekintetében hozott 2004. március 30-i 2004/800/EK bizottsági határozat (9) és a 2002-ben természeti csapásokat elszenvedett településeken beruházásokat megvalósító vállalatoknak Olaszország által nyújtott segélyek szabályozásáról szóló, 2004. október 20-i 2005/315/EK bizottsági határozat (10). |
| --- | --- |

(14)

2006. március 6-i keltezésű levelében a Bizottság arra kérte az olasz hatóságokat, hogy függesszék fel a jelen támogatási program által előírt támogatás nyújtását mindaddig, amíg vissza nem szereztek minden olyan vállalkozásoknak nyújtott összeegyeztethetetlen támogatást, amely elutasító határozat tárgyát képezte az állami támogatások vonatkozásában, különös tekintettel a következő határozatokra: az Olaszország által a foglalkoztatás érdekében végzett intézkedésekre nyújtott támogatási programról szóló, 1999. május 11-i 2000/128/EK bizottsági határozat (HL L 42., 2000., 1. o.), az olasz államtól pénzügyi mentesség és kedvezményes hitel formájában a közszolgáltatást ellátó vállalatok számára főleg közpénzekből nyújtott támogatásról szóló 2003/193/EK bizottsági határozat (8), az Olaszország által létrehozott állami támogatások rendszeréről a foglalkoztatásra vonatkozó sürgős rendelkezések tekintetében hozott 2004. március 30-i 2004/800/EK bizottsági határozat (9) és a 2002-ben természeti csapásokat elszenvedett településeken beruházásokat megvalósító vállalatoknak Olaszország által nyújtott segélyek szabályozásáról szóló, 2004. október 20-i 2005/315/EK bizottsági határozat (10).

III.   A 88. CIKK (2) BEKEZDÉSÉBEN EMLÍTETT ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁHOZ VEZETŐ OKOK

| (15) | Az üzemanyagként felhasznált víz-gázolaj emulziók esetében Olaszország csak a keverék fosszilis üzemanyag részére alkalmazza a minimum adómértéket (302 euro). Ennek következtében az emulzió végső adózási szintje 256,7 euro. A Bizottság nem volt meggyőződve arról, hogy az üzemanyagként felhasznált emulziókra vonatkozó adómentesség tiszteletben tartja az energiaadó-irányelv értelmében alkalmazandó adózási szinteket, továbbá hogy ez nincs kihatással a kereskedelmi feltételekre és nem torzítja a versenyfeltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben. |
| --- | --- |

(15)

Az üzemanyagként felhasznált víz-gázolaj emulziók esetében Olaszország csak a keverék fosszilis üzemanyag részére alkalmazza a minimum adómértéket (302 euro). Ennek következtében az emulzió végső adózási szintje 256,7 euro. A Bizottság nem volt meggyőződve arról, hogy az üzemanyagként felhasznált emulziókra vonatkozó adómentesség tiszteletben tartja az energiaadó-irányelv értelmében alkalmazandó adózási szinteket, továbbá hogy ez nincs kihatással a kereskedelmi feltételekre és nem torzítja a versenyfeltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben.

| (16) | Továbbá az olasz hatóságok nem vállaltak kötelezettséget a támogatási program által előírt újabb támogatások nyújtásának felfüggesztésére azon vállalkozások miatt, amelyek még nem térítették vissza az összeegyeztethetetlen támogatást a létrejött visszatérítésre vonatkozó határozattal összhangban. Ennek következtében a Bizottság számára lehetetlennek bizonyult a régi és az új támogatások halmozott torzító hatásának figyelembevétele. |
| --- | --- |

(16)

Továbbá az olasz hatóságok nem vállaltak kötelezettséget a támogatási program által előírt újabb támogatások nyújtásának felfüggesztésére azon vállalkozások miatt, amelyek még nem térítették vissza az összeegyeztethetetlen támogatást a létrejött visszatérítésre vonatkozó határozattal összhangban. Ennek következtében a Bizottság számára lehetetlennek bizonyult a régi és az új támogatások halmozott torzító hatásának figyelembevétele.

IV.   AZ ÉRDEKELT FELEK ÉSZREVÉTELEI

| (17) | Az érdekelt felek – az Unione Petrolifera (olasz kőolajipari szövetség) és az Emulziós üzemanyagokat Gyártó Vállalatok Európai Szövetsége (European Emulsion Fuel Manufacturers’ Association, EEFMA), – 2006. augusztus 3-i, illetve 2006. augusztus 7-i dátummal nyújtották be észrevételeiket. |
| --- | --- |

(17)

Az érdekelt felek – az Unione Petrolifera (olasz kőolajipari szövetség) és az Emulziós üzemanyagokat Gyártó Vállalatok Európai Szövetsége (European Emulsion Fuel Manufacturers’ Association, EEFMA), – 2006. augusztus 3-i, illetve 2006. augusztus 7-i dátummal nyújtották be észrevételeiket.

| (18) | Az EEFMA megállapította, hogy egyedül az emulziók képviselik azokat a tüzelő-/üzemanyagokat, amelyek egyidejűleg csökkentik a dízelmotorok nitrogén-oxid, részecske- és szén-dioxid kibocsátását, anélkül, hogy mechanikai változtatásokat kellene végrehajtani. |
| --- | --- |

(18)

Az EEFMA megállapította, hogy egyedül az emulziók képviselik azokat a tüzelő-/üzemanyagokat, amelyek egyidejűleg csökkentik a dízelmotorok nitrogén-oxid, részecske- és szén-dioxid kibocsátását, anélkül, hogy mechanikai változtatásokat kellene végrehajtani.

| (19) | Az EEFMA részletesen elmagyarázta, hogy a víz gázolajhoz történő hozzáadása megváltoztatja az üzemanyagok tulajdonságait. A víz jelenléte szobahőmérsékleten tejszerűvé teszi az emulziót, míg a gázolaj tiszta és átlátszó. Az emulzió megkülönböztető jellegzetessége a centrifugálás során mutatott stabilitás. Az emulzió sűrűsége (842–870 kg/m3) jelentősen meghaladja a gázolajét (820–845 kg/m3). Ugyanez vonatkozik a 40°-on mért viszkozitásra. A gázolaj átlagos fűtőértéke 10 500 kcal/kg, míg az emulzióké 9 300 kcal/kg. Ez a különbség a magyarázata annak, hogy az emulziók esetében az egy km-re eső átlagos fogyasztás magasabb, mint a gázolaj esetében. |
| --- | --- |

(19)

Az EEFMA részletesen elmagyarázta, hogy a víz gázolajhoz történő hozzáadása megváltoztatja az üzemanyagok tulajdonságait. A víz jelenléte szobahőmérsékleten tejszerűvé teszi az emulziót, míg a gázolaj tiszta és átlátszó. Az emulzió megkülönböztető jellegzetessége a centrifugálás során mutatott stabilitás. Az emulzió sűrűsége (842–870 kg/m3) jelentősen meghaladja a gázolajét (820–845 kg/m3). Ugyanez vonatkozik a 40°-on mért viszkozitásra. A gázolaj átlagos fűtőértéke 10 500 kcal/kg, míg az emulzióké 9 300 kcal/kg. Ez a különbség a magyarázata annak, hogy az emulziók esetében az egy km-re eső átlagos fogyasztás magasabb, mint a gázolaj esetében.

| (20) | Az Unione Petrolifera rámutatott, hogy a kérdéses állami támogatás kedvezményezettjei mások, mint a (14) preambulumbekezdésben említett határozatok alapján jogosulatlannak tekintett támogatások kedvezményezettjei. |
| --- | --- |

(20)

Az Unione Petrolifera rámutatott, hogy a kérdéses állami támogatás kedvezményezettjei mások, mint a (14) preambulumbekezdésben említett határozatok alapján jogosulatlannak tekintett támogatások kedvezményezettjei.

V.   OLASZORSZÁG ÉSZREVÉTELEI

| (21) | Olaszország 2006. július 11-én nyújtotta be észrevételeit és 2006. szeptember 13-i és szeptember 28-i levelében és állást foglalt az érintett felek észrevételeiről. |
| --- | --- |

(21)

Olaszország 2006. július 11-én nyújtotta be észrevételeit és 2006. szeptember 13-i és szeptember 28-i levelében és állást foglalt az érintett felek észrevételeiről.

| (22) | Az olasz hatóságok részletesen leírták az emulziók sajátosságait. Rámutattak különösen arra, hogy az emulziókat fizikai szerkezetüknél fogva két részből állónak kell tekinteni, amelyek közül az egyik „aktív”, vagyis szénhidrogén (gázolaj, vagy fűtőolaj), amely ennélfogva a porlasztás, vagy az égés következtében energiát képes fejleszteni, a másik viszont „passzív”, vagyis víz, amely jelenlétének az a célja, hogy csökkentse a szennyező anyag-kibocsátást a tisztán alkalmazott gázolajéhoz és fűtőolajéhoz képest. Az emulzióban jelen lévő víz ezenkívül energiát köt le a termikus folyamat során, miközben gőzzé alakul. Az ilyen emulziók tehát különleges, a hagyományos kőolajtermékektől eltérő tulajdonságokkal rendelkező készítmények. |
| --- | --- |

(22)

Az olasz hatóságok részletesen leírták az emulziók sajátosságait. Rámutattak különösen arra, hogy az emulziókat fizikai szerkezetüknél fogva két részből állónak kell tekinteni, amelyek közül az egyik „aktív”, vagyis szénhidrogén (gázolaj, vagy fűtőolaj), amely ennélfogva a porlasztás, vagy az égés következtében energiát képes fejleszteni, a másik viszont „passzív”, vagyis víz, amely jelenlétének az a célja, hogy csökkentse a szennyező anyag-kibocsátást a tisztán alkalmazott gázolajéhoz és fűtőolajéhoz képest. Az emulzióban jelen lévő víz ezenkívül energiát köt le a termikus folyamat során, miközben gőzzé alakul. Az ilyen emulziók tehát különleges, a hagyományos kőolajtermékektől eltérő tulajdonságokkal rendelkező készítmények.

| (23) | Az olasz hatóságok hangsúlyozták, hogy a víz jelenléte a készítményben ideiglenes és funkcionálisan az égés tökéletesítését szolgálja, aminek következtében a szennyező anyag-kibocsátás csökken, és a környezet szempontjából pozitív hatás alakul ki. |
| --- | --- |

(23)

Az olasz hatóságok hangsúlyozták, hogy a víz jelenléte a készítményben ideiglenes és funkcionálisan az égés tökéletesítését szolgálja, aminek következtében a szennyező anyag-kibocsátás csökken, és a környezet szempontjából pozitív hatás alakul ki.

| (24) | Tekintettel az Unione Petroliferának a szóban forgó támogatás kedvezményezettjeire vonatkozó, a Bizottság számára továbbított észrevételeire, az olasz hatóságok vállalták a támogatás kifizetésének felfüggesztését, amennyiben olyan vállalkozás lenne a támogatás kedvezményezettje, amely még nem fizette vissza, vagy nem fizette ki zárolt számlára valamely jogosulatlan és összeegyeztethetetlen támogatást, amelyet a Bizottság által felsorolt támogatási intézkedések alapján kapott. |
| --- | --- |

(24)

Tekintettel az Unione Petroliferának a szóban forgó támogatás kedvezményezettjeire vonatkozó, a Bizottság számára továbbított észrevételeire, az olasz hatóságok vállalták a támogatás kifizetésének felfüggesztését, amennyiben olyan vállalkozás lenne a támogatás kedvezményezettje, amely még nem fizette vissza, vagy nem fizette ki zárolt számlára valamely jogosulatlan és összeegyeztethetetlen támogatást, amelyet a Bizottság által felsorolt támogatási intézkedések alapján kapott.

VI.   AZ INTÉZKEDÉS ÉRTÉKELÉSE

| (25) | Olaszország értesítette a Bizottságot az intézkedésről és benyújtotta a Bizottság előzetes beleegyezésére vonatkozó kérelmét, ily módon teljesítve a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése szerinti kötelezettségeket. Mivel Olaszország 2006. január 1-jétől2006. december 31-ig jelentette be a támogatást, a jelen értékelés csak erre az időszakra vonatkozik, és nem érinti az intézkedés Olaszország általi múltbeli alkalmazását. |
| --- | --- |

(25)

Olaszország értesítette a Bizottságot az intézkedésről és benyújtotta a Bizottság előzetes beleegyezésére vonatkozó kérelmét, ily módon teljesítve a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése szerinti kötelezettségeket. Mivel Olaszország 2006. január 1-jétől2006. december 31-ig jelentette be a támogatást, a jelen értékelés csak erre az időszakra vonatkozik, és nem érinti az intézkedés Olaszország általi múltbeli alkalmazását.

| (26) | A Szerződés 87. cikke értelmében állami támogatásnak minősül a) a tagállamok által vagy állami forrásból nyújtott támogatás, b) amely torzítja a versenyt, c) bizonyos vállalkozások előnyben részesítése által, d) amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet. |
| --- | --- |

(26)

A Szerződés 87. cikke értelmében állami támogatásnak minősül a) a tagállamok által vagy állami forrásból nyújtott támogatás, b) amely torzítja a versenyt, c) bizonyos vállalkozások előnyben részesítése által, d) amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.

| (27) | A szóban forgó intézkedés célja az emulziók gyártóit terhelő előállítási költségek egy részének ellentételezése. Ennek következtében az intézkedés segít valamilyen vállalkozást vagy termelést. A jövedéki adó csökkentését állami forrásokból biztosítják, mivel a termékeken lévő adóteher csökkentése által az állam lemond egy bevételről. |
| --- | --- |

(27)

A szóban forgó intézkedés célja az emulziók gyártóit terhelő előállítási költségek egy részének ellentételezése. Ennek következtében az intézkedés segít valamilyen vállalkozást vagy termelést. A jövedéki adó csökkentését állami forrásokból biztosítják, mivel a termékeken lévő adóteher csökkentése által az állam lemond egy bevételről.

| (28) | Szelektív intézkedésről van szó, ugyanis az emulziók gyártása különleges know-how-t és technológiákat igényel és a terméket korlátozott számú vevő részére értékesítik. Ennek következtében az emulziók piacra lépésnek költségei magasak. Az emulziókra alkalmazandó adócsökkentésből csak korlátozott számú termelő húz hasznot. |
| --- | --- |

(28)

Szelektív intézkedésről van szó, ugyanis az emulziók gyártása különleges know-how-t és technológiákat igényel és a terméket korlátozott számú vevő részére értékesítik. Ennek következtében az emulziók piacra lépésnek költségei magasak. Az emulziókra alkalmazandó adócsökkentésből csak korlátozott számú termelő húz hasznot.

| (29) | Az adózási szint csökkentése következtében az emulziók ára a fosszilis tüzelő-/üzemanyagokéval versenyképes szintre csökkenthető. Mivel az emulziók helyettesíthetik a fosszilis tüzelő-/üzemanyagokat, a szóban forgó kedvezmény torzíthatja a versenyt az EU belső piacán. Mivel a tüzelő-/üzemanyagok nemzetközi szinten értékesíthetők, az intézkedés érintheti a tagállamok közötti kereskedelmet és ennek következtében az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerint állami támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

(29)

Az adózási szint csökkentése következtében az emulziók ára a fosszilis tüzelő-/üzemanyagokéval versenyképes szintre csökkenthető. Mivel az emulziók helyettesíthetik a fosszilis tüzelő-/üzemanyagokat, a szóban forgó kedvezmény torzíthatja a versenyt az EU belső piacán. Mivel a tüzelő-/üzemanyagok nemzetközi szinten értékesíthetők, az intézkedés érintheti a tagállamok közötti kereskedelmet és ennek következtében az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerint állami támogatásnak minősül.

| (30) | Az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja rendelkezik a közös piaccal való összeegyeztethetetlenség e cikk (1) bekezdése szerinti általános szabályától való eltérésről az egyes gazdasági tevékenységek vagy gazdasági területek fejlődését előmozdító támogatások estében, amennyiben az ilyen támogatás nem befolyásolja hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben. |
| --- | --- |

(30)

Az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja rendelkezik a közös piaccal való összeegyeztethetetlenség e cikk (1) bekezdése szerinti általános szabályától való eltérésről az egyes gazdasági tevékenységek vagy gazdasági területek fejlődését előmozdító támogatások estében, amennyiben az ilyen támogatás nem befolyásolja hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben.

| (31) | A javasolt támogatás a környezetbarát tüzelő-/üzemanyagok használatának fokozását célozza, ily módon csökkentve a szennyező anyagok, beleértve a részecskék és kisebb mértékben az üvegházhatást okozó gázok kibocsátását. A Bizottság emlékeztet arra, hogy az említett gázok és szennyező anyagok kibocsátásának csökkentését már 1985 óta számos közösségi intézkedés (11) ösztönzi, amelyek legutóbbi általános keretét a „Tematikus stratégia a levegőszennyezésről” (12) alkotja. A jelen program céljai összhangban állnak az EU ezen ágazatra vonatkozó politikájával. |
| --- | --- |

(31)

A javasolt támogatás a környezetbarát tüzelő-/üzemanyagok használatának fokozását célozza, ily módon csökkentve a szennyező anyagok, beleértve a részecskék és kisebb mértékben az üvegházhatást okozó gázok kibocsátását. A Bizottság emlékeztet arra, hogy az említett gázok és szennyező anyagok kibocsátásának csökkentését már 1985 óta számos közösségi intézkedés (11) ösztönzi, amelyek legutóbbi általános keretét a „Tematikus stratégia a levegőszennyezésről” (12) alkotja. A jelen program céljai összhangban állnak az EU ezen ágazatra vonatkozó politikájával.

| (32) | Az az emulgeált tüzelő-/üzemanyagok nem szerepelnek a megújuló energiaforrásoknak a belső villamos energia-piacon a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia támogatásáról szóló 2001. szeptember 27-i 2001/77/EK Európai Parlament és tanács irányelvben (13) szereplő meghatározásában és nem tekinthetők bioüzemanyagnak sem a belső villamos energia-piacon a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia támogatásáról szóló 2003. május 8-i 2003/30/EK Európai Parlament és tanácsi irányelv (14) szerint. Mindazonáltal az ilyen emulziók alkalmazása meghatározza a szennyező anyagok és az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkenését. Ennek következtében az intézkedés nyilvánvaló környezeti előnnyel jár, amint azt az Auto-Oil II program (15) is megerősíti. A Bizottság emlékeztet arra, hogy kimutatták, az emulgeált tüzelő-/üzemanyagok a részecskekibocsátást 59 %-kal, a nitrogén-oxid-kibocsátást (NOx) 6 %-kal és a szénmonoxid-kibocsátást (CO) 32 %-kal csökkentik (a tényleges csökkenés a víz-gázolaj aránytól függ). Más vizsgálatok és tanulmányok az üvegházhatású gázok kibocsátásának kisebb értékű csökkenését mutatták. Ezek a pozitív hatások teljes mértékben összhangban állnak a Közösség környezetvédelmi politikájával. |
| --- | --- |

(32)

Az az emulgeált tüzelő-/üzemanyagok nem szerepelnek a megújuló energiaforrásoknak a belső villamos energia-piacon a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia támogatásáról szóló 2001. szeptember 27-i 2001/77/EK Európai Parlament és tanács irányelvben (13) szereplő meghatározásában és nem tekinthetők bioüzemanyagnak sem a belső villamos energia-piacon a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia támogatásáról szóló 2003. május 8-i 2003/30/EK Európai Parlament és tanácsi irányelv (14) szerint. Mindazonáltal az ilyen emulziók alkalmazása meghatározza a szennyező anyagok és az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkenését. Ennek következtében az intézkedés nyilvánvaló környezeti előnnyel jár, amint azt az Auto-Oil II program (15) is megerősíti. A Bizottság emlékeztet arra, hogy kimutatták, az emulgeált tüzelő-/üzemanyagok a részecskekibocsátást 59 %-kal, a nitrogén-oxid-kibocsátást (NOx) 6 %-kal és a szénmonoxid-kibocsátást (CO) 32 %-kal csökkentik (a tényleges csökkenés a víz-gázolaj aránytól függ). Más vizsgálatok és tanulmányok az üvegházhatású gázok kibocsátásának kisebb értékű csökkenését mutatták. Ezek a pozitív hatások teljes mértékben összhangban állnak a Közösség környezetvédelmi politikájával.

| (33) | A környezetvédelmi célú állami támogatásokról szóló közösségi keretszabály (16) (a továbbiakban „a környezetvédelmi támogatásokról szóló keretszabály”) E. 3.3. szakasza alapján a megújuló energia termelésének működését szolgáló támogatások alapjában véve engedélyezve vannak. A Bizottság véleménye szerint az ilyen támogatások különleges bánásmódot érdemelnek, mert ezek az energiaforrások időnként nehézségekkel szembesülnek a hagyományos forrásokkal folytatott hatékony versenyben. |
| --- | --- |

(33)

A környezetvédelmi célú állami támogatásokról szóló közösségi keretszabály (16) (a továbbiakban „a környezetvédelmi támogatásokról szóló keretszabály”) E. 3.3. szakasza alapján a megújuló energia termelésének működését szolgáló támogatások alapjában véve engedélyezve vannak. A Bizottság véleménye szerint az ilyen támogatások különleges bánásmódot érdemelnek, mert ezek az energiaforrások időnként nehézségekkel szembesülnek a hagyományos forrásokkal folytatott hatékony versenyben.

| (34) | A környezetvédelmi támogatásokról szóló keretszabály 6. pontja a 2001/77/EK irányelvvel azonos módon határozza meg a megújuló energiaforrásokat. A fentebb leírtaknak megfelelően az emulziók nem tartoznak e meghatározás körébe. Az alábbi okok miatt azonban a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a bejelentett támogatást a keretszabály E. 3.3. pontjával való összevetés alapján lehet értékelni:






  — | A (31) preambulumbekezdésnek megfelelően a támogatási program összhangban áll a közösségi politika célkitűzéseivel és hasznos a környezetre nézve. |
| --- | --- | --- |

(34)

A környezetvédelmi támogatásokról szóló keretszabály 6. pontja a 2001/77/EK irányelvvel azonos módon határozza meg a megújuló energiaforrásokat. A fentebb leírtaknak megfelelően az emulziók nem tartoznak e meghatározás körébe. Az alábbi okok miatt azonban a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a bejelentett támogatást a keretszabály E. 3.3. pontjával való összevetés alapján lehet értékelni:

—

A (31) preambulumbekezdésnek megfelelően a támogatási program összhangban áll a közösségi politika célkitűzéseivel és hasznos a környezetre nézve.

| — | Az emulziók hasonló nehézségekkel szembesülnek a hagyományos energiaforrásokkal folytatott hatékony versenyben, mint a megújuló energiaforrásokból nyert tüzelő-/üzemanyagok (például a bioüzemanyagok): (kezdetben) magas előállítási költségek, az értékesítési lánc megfelelő infrastruktúrájának hiánya, a megfelelő égési rendszerű gépjárművekkel rendelkező felhasználók hiánya. |
| --- | --- |

—

Az emulziók hasonló nehézségekkel szembesülnek a hagyományos energiaforrásokkal folytatott hatékony versenyben, mint a megújuló energiaforrásokból nyert tüzelő-/üzemanyagok (például a bioüzemanyagok): (kezdetben) magas előállítási költségek, az értékesítési lánc megfelelő infrastruktúrájának hiánya, a megfelelő égési rendszerű gépjárművekkel rendelkező felhasználók hiánya.

| — | A hagyományos tüzelő-/üzemanyagokkal szembeni verseny torzulása viszonylag korlátozott, mivel a hagyományos tüzelő-/üzemanyagok megőrzik vezető szerepüket a piacon és mivel az emulziók felhasználóinak száma korlátozott. |
| --- | --- |

—

A hagyományos tüzelő-/üzemanyagokkal szembeni verseny torzulása viszonylag korlátozott, mivel a hagyományos tüzelő-/üzemanyagok megőrzik vezető szerepüket a piacon és mivel az emulziók felhasználóinak száma korlátozott.

| — | A kereskedelmi feltételek torzulása is korlátozott lesz a hagyományos tüzelő-/üzemanyagokhoz képest az emulziók különleges szállítási és tárolási szükségletei miatt, például a folyamat rendszeres ismétlésének szükségessége miatt. |
| --- | --- |

—

A kereskedelmi feltételek torzulása is korlátozott lesz a hagyományos tüzelő-/üzemanyagokhoz képest az emulziók különleges szállítási és tárolási szükségletei miatt, például a folyamat rendszeres ismétlésének szükségessége miatt.

| — | Olaszország olyan ellenőrzési jelentéseket fog küldeni, amelyek lehetővé teszik a Bizottság számára a program alkalmazásának értékelését. |
| --- | --- |

—

Olaszország olyan ellenőrzési jelentéseket fog küldeni, amelyek lehetővé teszik a Bizottság számára a program alkalmazásának értékelését.

| (35) | A környezetvédelmi támogatásokról szóló keretszabály 56. pontjának megfelelően nyújthatók támogatások a megújuló energiatermelés működése érdekében. Ez a pont előírja, hogy a támogatásoknak ellentételezniük kell a megújuló energiaforrásokból (jelen esetben az emulziókból) nyert energia előállítási költségei és ugyanannak az energiának a piaci ára közötti különbséget. Ez azt vonja magával, hogy a támogatások megfontolását követően az emulziók előállítási költségei nem mutathatnak túlkompenzációt, illetve nem bizonyulhatnak alacsonyabbnak egy nem támogatott fosszilis energiaforrásokból nyert hasonló energia piaci áránál. |
| --- | --- |

(35)

A környezetvédelmi támogatásokról szóló keretszabály 56. pontjának megfelelően nyújthatók támogatások a megújuló energiatermelés működése érdekében. Ez a pont előírja, hogy a támogatásoknak ellentételezniük kell a megújuló energiaforrásokból (jelen esetben az emulziókból) nyert energia előállítási költségei és ugyanannak az energiának a piaci ára közötti különbséget. Ez azt vonja magával, hogy a támogatások megfontolását követően az emulziók előállítási költségei nem mutathatnak túlkompenzációt, illetve nem bizonyulhatnak alacsonyabbnak egy nem támogatott fosszilis energiaforrásokból nyert hasonló energia piaci áránál.

| (36) | Olaszország benyújtotta az előállítási költségek előirányzatát a 2006-os évre vonatkozó adatok alapján. Az emulziók előállítási költségeit meghatározó elsődleges tényező azon nyersanyagok (például a felületaktív anyagok és a fagyállók) ára, amelyeket hozzá kell keverni a fosszilis üzemanyagokhoz és a vízhez. Az egyéb költségek között szerepelnek a logisztikai költségek, mint a különleges tartályokban történő tárolás és a célnak megfelelő tartálykocsikban történő szállításéi. Az előállítási költségeken kívül számításba kell venni azt a tényt is, hogy az emulzióknak a fosszilis üzemanyagokhoz viszonyított alacsonyabb energiahozama miatt az emulziók fogyasztását legalább 10 %-kal magasabbra becsülik. Ezenkívül az emulziók használata a fogyasztók számára is magasabb működési költségekkel jár (például a tartályok tisztítása és a visszaáramoltatási rendszerek miatt). Az emulziók előállítására vonatkozó összes ráfordítás kiszámítása 5 %-os haszonkulcsot tartalmaz. A fosszilis üzemanyagoknak a gázolaj emulziókhoz viszonyított Olaszország által közölt piaci ára megfelel az átlagos gázolaj árnak 2006. március (17) első tizenöt napján. |
| --- | --- |

(36)

Olaszország benyújtotta az előállítási költségek előirányzatát a 2006-os évre vonatkozó adatok alapján. Az emulziók előállítási költségeit meghatározó elsődleges tényező azon nyersanyagok (például a felületaktív anyagok és a fagyállók) ára, amelyeket hozzá kell keverni a fosszilis üzemanyagokhoz és a vízhez. Az egyéb költségek között szerepelnek a logisztikai költségek, mint a különleges tartályokban történő tárolás és a célnak megfelelő tartálykocsikban történő szállításéi. Az előállítási költségeken kívül számításba kell venni azt a tényt is, hogy az emulzióknak a fosszilis üzemanyagokhoz viszonyított alacsonyabb energiahozama miatt az emulziók fogyasztását legalább 10 %-kal magasabbra becsülik. Ezenkívül az emulziók használata a fogyasztók számára is magasabb működési költségekkel jár (például a tartályok tisztítása és a visszaáramoltatási rendszerek miatt). Az emulziók előállítására vonatkozó összes ráfordítás kiszámítása 5 %-os haszonkulcsot tartalmaz. A fosszilis üzemanyagoknak a gázolaj emulziókhoz viszonyított Olaszország által közölt piaci ára megfelel az átlagos gázolaj árnak 2006. március (17) első tizenöt napján.

| (37) | Az Olaszország által közölt információkon alapuló alábbi táblázat szerint a támogatás lehetővé teszi a termelők számára, hogy olyan áron értékesítsék az emulziókat, amely éppen elégséges a fosszilis üzemanyagokkal való versenyhez. |
| --- | --- |

(37)

Az Olaszország által közölt információkon alapuló alábbi táblázat szerint a támogatás lehetővé teszi a termelők számára, hogy olyan áron értékesítsék az emulziókat, amely éppen elégséges a fosszilis üzemanyagokkal való versenyhez.

| (38) | A túlkompenzáció kockázatának elkerülése végett a támogatási program alkalmazásának teljes ideje alatt Olaszország kötelezettséget vállal, hogy félévenként megfigyeli a fosszilis üzemanyagok árainak és az emulziók előállítási költségeinek alakulását. Amennyiben az emulziók előállítási költségei és a fosszilis üzemanyagok referenciaára közötti különbség meghaladja a csökkentés összegét, Olaszország átalakítja a jövedékiadó-mérték csökkentését a túlkompenzáció elkerülése érdekében. | Emulziók |
| --- | --- | --- |
| Üzemanyagként felhasznált víz-gázolaj emulziók | Fűtéshez felhasznált víz-gázolaj | Fűtésre használt alacsony kéntartalmú víz-nehéz fűtőolaj emulziók |
| Nyersanyagok: |
| A) | Fosszilis üzemanyag |

(38)

A túlkompenzáció kockázatának elkerülése végett a támogatási program alkalmazásának teljes ideje alatt Olaszország kötelezettséget vállal, hogy félévenként megfigyeli a fosszilis üzemanyagok árainak és az emulziók előállítási költségeinek alakulását. Amennyiben az emulziók előállítási költségei és a fosszilis üzemanyagok referenciaára közötti különbség meghaladja a csökkentés összegét, Olaszország átalakítja a jövedékiadó-mérték csökkentését a túlkompenzáció elkerülése érdekében.

Emulziók

Üzemanyagként felhasznált víz-gázolaj emulziók

Fűtéshez felhasznált víz-gázolaj

Fűtésre használt alacsony kéntartalmú víz-nehéz fűtőolaj emulziók

Nyersanyagok:

A)

Fosszilis üzemanyag

387

387

362

| B) | ionmentesített víz |
| --- | --- |

B)

ionmentesített víz

0,5

0,5

0,5

| C) | Felületaktív anyagok és kutatási értékcsökkenés |
| --- | --- |

C)

Felületaktív anyagok és kutatási értékcsökkenés

62

62

14,5

| D) | Fagyállók |
| --- | --- |

D)

Fagyállók

8

8

| E) | Cetán javítóanyag |
| --- | --- |

E)

Cetán javítóanyag

3,5

3,5

| F) | Antibakteriális anyagok |
| --- | --- |

F)

Antibakteriális anyagok

1

1

Logisztikai költségek

| G) | Tárolás |
| --- | --- |

G)

Tárolás

6

6

6

| H) | Megfelelő tartálykocsikban történő szállítás |
| --- | --- |

H)

Megfelelő tartálykocsikban történő szállítás

4

4

4

| I) | Más (rendkívüli) költségek |
| --- | --- |

I)

Más (rendkívüli) költségek

1

1

1

| J) | Előállítási költség |
| --- | --- |

J)

Előállítási költség

10

10

10

| K) | Összköltség: Az A–J pontok összege |
| --- | --- |

K)

Összköltség: Az A–J pontok összege

483

483

398

| L) | Haszonkulcs A K) pont 5 %-a |
| --- | --- |

L)

Haszonkulcs A K) pont 5 %-a

24,15

24,15

19,9

| M) | Nettó összeg: K)+L) |
| --- | --- |

M)

Nettó összeg: K)+L)

507,15

507,15

417,9

| N) | Az emulziók jövedéki adója |
| --- | --- |

N)

Az emulziók jövedéki adója

256

245

29,5

| O) | Fűtőérték kiigazítási együtthatója: Az (M + N) 10 %-a |
| --- | --- |

O)

Fűtőérték kiigazítási együtthatója: Az (M + N) 10 %-a

76,31

75,21

44,74

| P) | Járulékos működési költségek |
| --- | --- |

P)

Járulékos működési költségek

10

10

10

| R) | Az emulziók végső ára héa nélkül: (M + N + O + P) |
| --- | --- |

R)

Az emulziók végső ára héa nélkül: (M + N + O + P)

849,46

837,36

502,14

| S) | A fosszilis üzemanyagok végső ára hozzáadottérték-adó nélkül (18): |
| --- | --- |

S)

A fosszilis üzemanyagok végső ára hozzáadottérték-adó nélkül (18):

843

831

490

Az (R–S) különbsége (19)

6,46

6,36

12,14

| (39) | Ennek következtében a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a támogatás a megújuló energiaforrásokból előállított energia előállítási ára és az ilyen energia piaci ára közötti különbség fedezésére korlátozódik és, hogy a környezetvédelmi támogatásokról szóló keretszabály értelmében kizárható a túlkompenzáció. |
| --- | --- |

(39)

Ennek következtében a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a támogatás a megújuló energiaforrásokból előállított energia előállítási ára és az ilyen energia piaci ára közötti különbség fedezésére korlátozódik és, hogy a környezetvédelmi támogatásokról szóló keretszabály értelmében kizárható a túlkompenzáció.

| (40) | Mivel egy energiatermék jövedékiadó-mértékének csökkentéséről van szó, a Bizottság ezen kívül az energiaadó-irányelvhez viszonyítva is értékelte a szóban forgó intézkedést. |
| --- | --- |

(40)

Mivel egy energiatermék jövedékiadó-mértékének csökkentéséről van szó, a Bizottság ezen kívül az energiaadó-irányelvhez viszonyítva is értékelte a szóban forgó intézkedést.

| (41) | Az energiaadó-irányelv előírja az energiatermékekre vonatkozó minimális adózási szinteket. Az üzemanyag-keverékeket illetően a minimális szinteket a késztermékekre alkalmazzák. Az irányelv – annak érdekében, hogy a szakpolitikák a tagállamok nemzeti sajátosságainak megfelelően kerüljenek végrehajtásra – lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy mentességeket és adó-visszatérítéseket alkalmazzanak, amennyiben azok nem károsak a belső piac megfelelő működésére és nem járnak a verseny torzulásával. |
| --- | --- |

(41)

Az energiaadó-irányelv előírja az energiatermékekre vonatkozó minimális adózási szinteket. Az üzemanyag-keverékeket illetően a minimális szinteket a késztermékekre alkalmazzák. Az irányelv – annak érdekében, hogy a szakpolitikák a tagállamok nemzeti sajátosságainak megfelelően kerüljenek végrehajtásra – lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy mentességeket és adó-visszatérítéseket alkalmazzanak, amennyiben azok nem károsak a belső piac megfelelő működésére és nem járnak a verseny torzulásával.

| (42) | Elvben az energiaadó-irányelv 5. cikke értelmében a tagállamok egyes meghatározott esetekben, például az üzemanyagok minőségének javítása esetében a késztermékekre alkalmazott adómértékeket legfeljebb a minimális adózási szintig csökkenthetik. A 16. cikk értelmében a tagállamok mentességet vagy kedvezményes adómértéket alkalmazhatnak a keverék megújuló és víz komponensére. |
| --- | --- |

(42)

Elvben az energiaadó-irányelv 5. cikke értelmében a tagállamok egyes meghatározott esetekben, például az üzemanyagok minőségének javítása esetében a késztermékekre alkalmazott adómértékeket legfeljebb a minimális adózási szintig csökkenthetik. A 16. cikk értelmében a tagállamok mentességet vagy kedvezményes adómértéket alkalmazhatnak a keverék megújuló és víz komponensére.

| (43) | Az adómérték 5. cikk értelmében történő csökkentésének igazolása érdekében az emulzióknak jobb minőségűnek kell lenniük a megfelelő fosszilis üzemanyagoknál. Az Olaszország által közölt információk és az érdekeltek észrevételei azt bizonyítják, hogy a víz fosszilis üzemanyagokhoz történő hozzáadása megváltoztatja azok fizikai tulajdonságait és meghatározza pozitív környezeti hatásukat. |
| --- | --- |

(43)

Az adómérték 5. cikk értelmében történő csökkentésének igazolása érdekében az emulzióknak jobb minőségűnek kell lenniük a megfelelő fosszilis üzemanyagoknál. Az Olaszország által közölt információk és az érdekeltek észrevételei azt bizonyítják, hogy a víz fosszilis üzemanyagokhoz történő hozzáadása megváltoztatja azok fizikai tulajdonságait és meghatározza pozitív környezeti hatásukat.

| (44) | A víz hozzáadása módosítja a tüzelő-/üzemanyag megjelenését, sűrűségét, viszkozitását és fűtőértékét. A víz jelenléte javítja az égés minőségét és kevésbé szennyező részecske- (PM), nitrogén-oxid- és a széndioxid-kibocsátást eredményez. Az emulziók tehát önmagukban a fosszilis üzemanyagok minőségi javulásának tekinthetők. Az 5. cikk emulziókra történő alkalmazása lehetővé teszi a jövedékiadó-mértéknek az energiaadó-irányelv által meghatározott minimális szintre történő csökkentését. |
| --- | --- |

(44)

A víz hozzáadása módosítja a tüzelő-/üzemanyag megjelenését, sűrűségét, viszkozitását és fűtőértékét. A víz jelenléte javítja az égés minőségét és kevésbé szennyező részecske- (PM), nitrogén-oxid- és a széndioxid-kibocsátást eredményez. Az emulziók tehát önmagukban a fosszilis üzemanyagok minőségi javulásának tekinthetők. Az 5. cikk emulziókra történő alkalmazása lehetővé teszi a jövedékiadó-mértéknek az energiaadó-irányelv által meghatározott minimális szintre történő csökkentését.

| (45) | Az üzemanyagként felhasznált víz-gázolaj emulziók esetében Olaszország él a 16. cikk adta jogokkal és a 302 eurós minimális adózási szinttől kezdve mentesíti a keverék víz komponensét. Ennek következtében a szóban forgó emulziók végső adója 15 %-kal alacsonyabb a minimális adómértéknél és összege 256,7 euróra rúg. |
| --- | --- |

(45)

Az üzemanyagként felhasznált víz-gázolaj emulziók esetében Olaszország él a 16. cikk adta jogokkal és a 302 eurós minimális adózási szinttől kezdve mentesíti a keverék víz komponensét. Ennek következtében a szóban forgó emulziók végső adója 15 %-kal alacsonyabb a minimális adómértéknél és összege 256,7 euróra rúg.

| (46) | A Bizottság véleménye szerint az emulziók adott esetében az energiaadó-irányelv 5. és 16. cikkének együttes alkalmazása igazolja ezt az adóztatást. A víz fosszilis üzemanyagokhoz történő hozzáadása jelentősen eltérő termék létrejöttét eredményezi, amelynek égési jellemzői minőségileg jobbak a pozitív környezeti hatások tekintetében. Ezért az irányelv 5. cikkének első francia bekezdése alkalmazható. Ugyanakkor a késztermék 15 % vizet tartalmaz, amely komponens elősegítheti a 16. cikknek megfelelő adókedvezményeket. |
| --- | --- |

(46)

A Bizottság véleménye szerint az emulziók adott esetében az energiaadó-irányelv 5. és 16. cikkének együttes alkalmazása igazolja ezt az adóztatást. A víz fosszilis üzemanyagokhoz történő hozzáadása jelentősen eltérő termék létrejöttét eredményezi, amelynek égési jellemzői minőségileg jobbak a pozitív környezeti hatások tekintetében. Ezért az irányelv 5. cikkének első francia bekezdése alkalmazható. Ugyanakkor a késztermék 15 % vizet tartalmaz, amely komponens elősegítheti a 16. cikknek megfelelő adókedvezményeket.

| (47) | A fent kifejtett okok miatt az emulziók adózási szintjének Olaszország által javasolt csökkentése megfelel az energiaadó-irányelvnek. |
| --- | --- |

(47)

A fent kifejtett okok miatt az emulziók adózási szintjének Olaszország által javasolt csökkentése megfelel az energiaadó-irányelvnek.

| (48) | A Bizottság ezenkívül kiemelte azt a problémát, hogy a szóban forgó jövedékiadó-mérték csökkentési rendszer által megszabott támogatásból származó torzulás más, különösen a 14. pontban említett programok körébe tartozó, még vissza nem térített jogosulatlan és összeegyeztethetetlen támogatásokból származó torzulásokkal együtt, halmozódást eredményezhet. 1997. május 15-i ítéletében (20) a Bíróság megállapította, hogy egy új támogatás összeegyeztethetősége függhet egy korábbi vissza nem térített, jogosulatlan támogatás létezésétől is, mivel a támogatások halmozott hatása a közös piaci verseny jelentős torzulását eredményezheti. |
| --- | --- |

(48)

A Bizottság ezenkívül kiemelte azt a problémát, hogy a szóban forgó jövedékiadó-mérték csökkentési rendszer által megszabott támogatásból származó torzulás más, különösen a 14. pontban említett programok körébe tartozó, még vissza nem térített jogosulatlan és összeegyeztethetetlen támogatásokból származó torzulásokkal együtt, halmozódást eredményezhet. 1997. május 15-i ítéletében (20) a Bíróság megállapította, hogy egy új támogatás összeegyeztethetősége függhet egy korábbi vissza nem térített, jogosulatlan támogatás létezésétől is, mivel a támogatások halmozott hatása a közös piaci verseny jelentős torzulását eredményezheti.

| (49) | A Bizottság elrendeli, hogy a Deggendorf ítélet alkalmazása tekintetében az olasz hatóságok az által a Bizottság részére benyújtott észrevételekre hivatkozzanak, amelyek pontosították, hogy: „a kérdéses állami támogatás kedvezményezettjei mások, mint a jogosulatlannak tekintett támogatások kedvezményezettjei”. Ezt figyelembe véve az olasz hatóságok a szóban forgó intézkedés keretei közt kötelezettséget vállaltak a támogatás kifizetésének felfüggesztésére, amennyiben olyan vállalkozás lenne a támogatás kedvezményezettje, amely még nem fizette vissza, vagy nem fizette ki zárolt számlára valamilyen jogosulatlan és összeegyeztethetetlen támogatás összegét, amelyet a Bizottság által az eljárás megindítására vonatkozó határozatban felsorolt támogatási intézkedések alapján kapott meg. |
| --- | --- |

(49)

A Bizottság elrendeli, hogy a Deggendorf ítélet alkalmazása tekintetében az olasz hatóságok az által a Bizottság részére benyújtott észrevételekre hivatkozzanak, amelyek pontosították, hogy: „a kérdéses állami támogatás kedvezményezettjei mások, mint a jogosulatlannak tekintett támogatások kedvezményezettjei”. Ezt figyelembe véve az olasz hatóságok a szóban forgó intézkedés keretei közt kötelezettséget vállaltak a támogatás kifizetésének felfüggesztésére, amennyiben olyan vállalkozás lenne a támogatás kedvezményezettje, amely még nem fizette vissza, vagy nem fizette ki zárolt számlára valamilyen jogosulatlan és összeegyeztethetetlen támogatás összegét, amelyet a Bizottság által az eljárás megindítására vonatkozó határozatban felsorolt támogatási intézkedések alapján kapott meg.

| (50) | A Bizottság ezenkívül megállapítja, hogy az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése értelmében folytatott eljárás folyamán nem érkeztek be érdekelt felektől olyan észrevételek, amelyek szerint a javasolt támogatás a közös érdekkel ellentétes mértékben érintené a kereskedelem és a verseny feltételeit. |
| --- | --- |

(50)

A Bizottság ezenkívül megállapítja, hogy az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése értelmében folytatott eljárás folyamán nem érkeztek be érdekelt felektől olyan észrevételek, amelyek szerint a javasolt támogatás a közös érdekkel ellentétes mértékben érintené a kereskedelem és a verseny feltételeit.

VII.   KÖVETKEZTETÉS

| (51) | A fentiek figyelembevételével a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedés megfelel a környezetvédelmi támogatásokról szóló keretszabály vonatkozó, hasonlóság alapján alkalmazott rendelkezéseinek, valamint az energiaadó-irányelv vonatkozó rendelkezéseinek. Ezenkívül Olaszország kötelezettséget vállalt a szóban forgó támogatás nyújtásának felfüggesztésére olyan vállalkozások esetében, amelyek nem térítették vissza a visszatérítésre vonatkozó határozat alapján összeegyeztethetetlen támogatást. Az intézkedés tehát a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében a közös piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető, |
| --- | --- |

(51)

A fentiek figyelembevételével a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedés megfelel a környezetvédelmi támogatásokról szóló keretszabály vonatkozó, hasonlóság alapján alkalmazott rendelkezéseinek, valamint az energiaadó-irányelv vonatkozó rendelkezéseinek. Ezenkívül Olaszország kötelezettséget vállalt a szóban forgó támogatás nyújtásának felfüggesztésére olyan vállalkozások esetében, amelyek nem térítették vissza a visszatérítésre vonatkozó határozat alapján összeegyeztethetetlen támogatást. Az intézkedés tehát a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében a közös piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az az intézkedés, amelyet Olaszország 2006-ban az emulziók adójának 8,9 millió euro értékű csökkentése érdekében szándékozik végrehajtani, a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében összeegyeztethető a közös piaccal.

Ennek következtében az említett intézkedés végrehajtása engedélyezett.

2. cikk

E határozat címzettje az Olasz Köztársaság.

Kelt Brüsszelben, 2006. december 6-án.

A Bizottság részéről

Neelie KROES

a Bizottság tagja

---

(1)  HL C 157., 2006.7.6., 8. o.

1

(2)  Lásd az 1. lábjegyzetet.

2

(3)  A Laboratori ENI Tecnologie és az Európai Bizottság isprai Közös Kutatóközpontja által végzett kutatások (például a 2113 – Emissions Characterisation and Inventories (a károsanyag-kibocsátás jellemzése és leltárja) című intézkedés keretében végzett kutatások).

3

(4)  A tényleges csökkenés a víz-gázolaj aránytól függ.

4

(5)  Ideértve az olyan nagyvárosokat, mint Milánó, Róma, Nápoly, Torino és Genova.

5

(6)  HL L 283., 2003.10.31., 51. o.

6

(7)  DTE – energiaadó-irányelv.

7

DTE – energiaadó-irányelv.

(8)  HL L 77., 2003.3.24., 21. o.

8

(9)  HL L 352., 2004.11.27., 10. o.

9

(10)  HL L 100., 2005.4.20., 46. o.

10

(11)  Lásd többek között az 1997-es fehér könyvet a megújuló energiaforrásokról (1997. november 26-i COM(1997) 599 végleges), a Bizottság zöld könyvét az Európai Unió energiaellátásának biztonságáról (2000. november 29-i COM(2000) 769), a Bizottság közleményét a közúti közlekedés alternatív üzemanyagairól és a bioüzemanyagok használatának támogatásáról szóló intézkedéscsomagról (2001. november 7-i COM(2001) 547).

11

(12)  COM(2005) 446.

12

(13)  HL L 283., 2001.10.27., 33. o.

13

(14)  HL L 123., 2003.5.17., 42. o.

14

(15)  A programról a Közlekedési és Energiaügyi Főigazgatóság számára készített záró beszámolót lásd az alábbi internetcímen: http://ec.europa.eu/energy/oil/fuels/doc/alternative_fuels_en.pdf

15

(16)  HL C 37., 2001.2.3., 3. o.

16

(17)  A nehéz fűtőolajjal való összehasonlításra a milánói kereskedelmi kamara által bemutatott átlagos piaci árat használták.

17

(18)  Az alacsony kéntartalmú dízel Platts-féle átlagos ára 2006 márciusának első 15 napján + 25 EUR/1 000 liter, amely megfelel a nagykereskedelmi ár és a Platts-féle ár közötti különbség átlagának. Feltételezhető, hogy a gázolaj sűrűsége 0,845 kg/l. A fűtéshez használt nehéz fűtőolaj ára megyegyezik a milánói kereskedelmi kamara által közölt átlagos piaci árral.

18

(19)  Amennyiben a különbség pozitív, a támogatási szint megengedett. Amennyiben a különbség negatív, a támogatási szint túl magas és túlkompenzációt eredményez.

19

(20)  C-355/95. sz., Textilwerke Deggendorf GmbH (TWD) kontra Bizottság ügy (EBHT [1997] I-2549. o., 25–27. pont).

20

Textilwerke Deggendorf GmbH (TWD) kontra Bizottság

---

| 19.7.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 187/30 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 187/30

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2006. december 20.)

a Lengyelország által a Fabryka Samochodów Osobowych S.A. (a volt DAEWOO – FSO Motor S.A.) számára tervezett C 3/05 (ex N 592/04 (ex PL 51/04)) sz. állami támogatásról

(az értesítés a C(2006) 6628. számú dokumentummal történt)

(Kizárólag a lengyel nyelvű szöveg hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2007/509/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 88. cikke (2). bekezdésének első albekezdésére,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

miután felkérte az érdekelt feleket, hogy nyújtsák be észrevételeiket (1) az említett rendelkezéssel összhangban,

mivel:

1.   ELJÁRÁS

| (1) | Lengyelország a 2004. április 30-i levélben a csatlakozást megelőzően odaítélt támogatásként jelentette be a Bizottságnak a DAEWOO-FSO MOTOR S.A. számára nyújtott támogatást, amely társaság a nevét megváltoztatta a következőre: Fabryka Samochodów Osobowych S.A. (a továbbiakban FSO vagy a kedvezményezett). A Bizottság 2004. május 19-i levelében Lengyelországhoz fordult, hiányzó dokumentumok benyújtását kérve. E dokumentumokat 2004. június 18-án adták át. A Bizottság a 2004. augusztus 2-i levelében további információk benyújtását kérte, amelyre Lengyelország a 2004. szeptember 13-án iktatott levéllel válaszolt, valamint a 2004. október 6-i levélben, amelyre Lengyelország 2004. november 3-án válaszolt. 2004. november 9-én sor került a Bizottság és a lengyel hatóságok találkozójára. |
| --- | --- |

(1)

Lengyelország a 2004. április 30-i levélben a csatlakozást megelőzően odaítélt támogatásként jelentette be a Bizottságnak a DAEWOO-FSO MOTOR S.A. számára nyújtott támogatást, amely társaság a nevét megváltoztatta a következőre: Fabryka Samochodów Osobowych S.A. (a továbbiakban FSO vagy a kedvezményezett). A Bizottság 2004. május 19-i levelében Lengyelországhoz fordult, hiányzó dokumentumok benyújtását kérve. E dokumentumokat 2004. június 18-án adták át. A Bizottság a 2004. augusztus 2-i levelében további információk benyújtását kérte, amelyre Lengyelország a 2004. szeptember 13-án iktatott levéllel válaszolt, valamint a 2004. október 6-i levélben, amelyre Lengyelország 2004. november 3-án válaszolt. 2004. november 9-én sor került a Bizottság és a lengyel hatóságok találkozójára.

| (2) | 2005. január 5-én a lengyel hatóságok elismerték azt a tényt, hogy a Bizottság a 2004. április 30-i bejelentést az Európai Közösség Szerződésének 88. cikke (3) bekezdése szerinti bejelentésként is fogja kezelni, amely bekezdés az új támogatásnak minősülő bármely eszközre vonatkozik. |
| --- | --- |

(2)

2005. január 5-én a lengyel hatóságok elismerték azt a tényt, hogy a Bizottság a 2004. április 30-i bejelentést az Európai Közösség Szerződésének 88. cikke (3) bekezdése szerinti bejelentésként is fogja kezelni, amely bekezdés az új támogatásnak minősülő bármely eszközre vonatkozik.

| (3) | A 2005. január 19-i levélben a Bizottság tájékoztatta Lengyelországot, hogy az EK-Szerződés 88. cikke (2) bekezdése szerinti eljárás kezdeményezéséről határozott azon támogatásra vonatkozóan, amelyet nem az uniós csatlakozás előtt ítéltek oda, és amely új támogatásnak minősült. A Bizottságnak az eljárás kezdeményezéséről szóló határozatát az Európai Unió Hivatalos Lapjában2005. április 26-án tették közzé (2). A Bizottság felkérte az érdekelt feleket észrevételeik benyújtására az intézkedésekkel kapcsolatban. Harmadik fél nem nyújtott be észrevételt. |
| --- | --- |

(3)

A 2005. január 19-i levélben a Bizottság tájékoztatta Lengyelországot, hogy az EK-Szerződés 88. cikke (2) bekezdése szerinti eljárás kezdeményezéséről határozott azon támogatásra vonatkozóan, amelyet nem az uniós csatlakozás előtt ítéltek oda, és amely új támogatásnak minősült. A Bizottságnak az eljárás kezdeményezéséről szóló határozatát az Európai Unió Hivatalos Lapjában2005. április 26-án tették közzé (2). A Bizottság felkérte az érdekelt feleket észrevételeik benyújtására az intézkedésekkel kapcsolatban. Harmadik fél nem nyújtott be észrevételt.

| (4) | A 2005. március 1-én iktatott 2005. február 28-i levélben a lengyel hatóságok kérték a hivatalos vizsgálati eljárás kezdeményezésére vonatkozó megjegyzések benyújtási határidejének meghosszabbítását. Lengyelország részleges választ adott a 2005. április 1-i levélben, amelyet 2005. április 4-én iktattak. Ugyanebben a levélben Lengyelország kérte a pótlólagos információk benyújtási határidejének 2005. április 15-ig történő meghosszabbítását, a szerkezetátalakítási tervének aktualizálásához szükséges időre való tekintettel. A lengyel hatóságok a 2005. április 27-i levélben, amelyet 2005. április 29-én iktattak, újra kérték a pótlólagos információk benyújtási határidejének meghosszabbítását 2005. május 13-ig. Ezeket az információkat, a szerkezetátalakítás tervének aktualizálásával együtt a 2005. május 31-i levélben nyújtották be, amely 2005. június 2-án lett iktatva. Pótlólagos megjegyzéseket nyújtottak be a 2005. június 13-i levélben, amelyet 2005. június 14-én iktattak. |
| --- | --- |

(4)

A 2005. március 1-én iktatott 2005. február 28-i levélben a lengyel hatóságok kérték a hivatalos vizsgálati eljárás kezdeményezésére vonatkozó megjegyzések benyújtási határidejének meghosszabbítását. Lengyelország részleges választ adott a 2005. április 1-i levélben, amelyet 2005. április 4-én iktattak. Ugyanebben a levélben Lengyelország kérte a pótlólagos információk benyújtási határidejének 2005. április 15-ig történő meghosszabbítását, a szerkezetátalakítási tervének aktualizálásához szükséges időre való tekintettel. A lengyel hatóságok a 2005. április 27-i levélben, amelyet 2005. április 29-én iktattak, újra kérték a pótlólagos információk benyújtási határidejének meghosszabbítását 2005. május 13-ig. Ezeket az információkat, a szerkezetátalakítás tervének aktualizálásával együtt a 2005. május 31-i levélben nyújtották be, amely 2005. június 2-án lett iktatva. Pótlólagos megjegyzéseket nyújtottak be a 2005. június 13-i levélben, amelyet 2005. június 14-én iktattak.

| (5) | A 2005. augusztus 4-i levélben, amely 2005. augusztus 8-án lett iktatva, Lengyelország értesítette a Bizottságot arról, hogy az FSO számára új befektetőt talált. A 2005. szeptember 28-án kelt és 2005. szeptember 29-én iktatott levélben a lengyel hatóságok tájékoztatták a Bizottságot a szerkezetátalakítás aktualizálásáról, amely a gyártott modellek leírásával együtt 2005. novemberében lesz benyújtva. A 2005. november 16-i levélben, amelyet másnap lett iktattak, Lengyelország benyújtotta az FSO készletértékelésének angol nyelvű változatát. 2005. december 12-én a Bizottság kérte pótlólagos információk megadását. A lengyel hatóságok a pótlólagos információkat a 2005. december 15-i levélben adták meg, amelyet 2005. december 19-én iktattak. Ez a levél tartalmazta a szerkezetátalakítás tervbe vett aktualizálását. Ugyanebben a levélben Lengyelország tájékoztatta a Bizottságot arról, hogy a további információkat az elkövetkező hetekben fogja benyújtani. A 2006. január 3-i levélben, amelyet 2006. január 5-én lett iktattak, Lengyelország részleges választ adott a Bizottság 2005. december 12-i, információk benyújtását kérő levelére, és kérte a további információk benyújtási határidejének 2006. január 23-ig történő meghosszabbítását. A 2006. január 26-i levélben, amelyet 2006. január 30-án iktattak, a lengyel hatóságok benyújtották a pótlólagos információk egy részét, és kérték a határidő 2006. február 6-ig történő meghosszabbítását. A 2006. február 14-i levelében, amelyet 2006. február 15-én iktattak, Lengyelország benyújtotta a Bizottság 2005. december 12-i kérelmére adott válasz hiányzó elemeit. |
| --- | --- |

(5)

A 2005. augusztus 4-i levélben, amely 2005. augusztus 8-án lett iktatva, Lengyelország értesítette a Bizottságot arról, hogy az FSO számára új befektetőt talált. A 2005. szeptember 28-án kelt és 2005. szeptember 29-én iktatott levélben a lengyel hatóságok tájékoztatták a Bizottságot a szerkezetátalakítás aktualizálásáról, amely a gyártott modellek leírásával együtt 2005. novemberében lesz benyújtva. A 2005. november 16-i levélben, amelyet másnap lett iktattak, Lengyelország benyújtotta az FSO készletértékelésének angol nyelvű változatát. 2005. december 12-én a Bizottság kérte pótlólagos információk megadását. A lengyel hatóságok a pótlólagos információkat a 2005. december 15-i levélben adták meg, amelyet 2005. december 19-én iktattak. Ez a levél tartalmazta a szerkezetátalakítás tervbe vett aktualizálását. Ugyanebben a levélben Lengyelország tájékoztatta a Bizottságot arról, hogy a további információkat az elkövetkező hetekben fogja benyújtani. A 2006. január 3-i levélben, amelyet 2006. január 5-én lett iktattak, Lengyelország részleges választ adott a Bizottság 2005. december 12-i, információk benyújtását kérő levelére, és kérte a további információk benyújtási határidejének 2006. január 23-ig történő meghosszabbítását. A 2006. január 26-i levélben, amelyet 2006. január 30-án iktattak, a lengyel hatóságok benyújtották a pótlólagos információk egy részét, és kérték a határidő 2006. február 6-ig történő meghosszabbítását. A 2006. február 14-i levelében, amelyet 2006. február 15-én iktattak, Lengyelország benyújtotta a Bizottság 2005. december 12-i kérelmére adott válasz hiányzó elemeit.

| (6) | 2006. február 21-én Brüsszelben sor került a Bizottság szolgálatainak, a lengyel hatóságoknak, az FSO vezetőségének, valamint az AvtoZAZ befektetőnek a találkozójára. 2006. március 8-án, e találkozót követően a Bizottság Lengyelországot pótlólagos információk benyújtására kérte. Lengyelország a 2006. április 6-i levélben válaszolt, amelyet másnap iktattak. A lengyel hatóságokhoz címzett 2006. április 27-i levelében a Bizottság engedélyezte a szerkezetátalakítási terv végleges verziója benyújtási határidejének meghosszabbítását 2006. május 20-ig. Lengyelország a kért információkat a 2006. május 22-i levelében nyújtotta be, amelyet másnap iktattak. |
| --- | --- |

(6)

2006. február 21-én Brüsszelben sor került a Bizottság szolgálatainak, a lengyel hatóságoknak, az FSO vezetőségének, valamint az AvtoZAZ befektetőnek a találkozójára. 2006. március 8-án, e találkozót követően a Bizottság Lengyelországot pótlólagos információk benyújtására kérte. Lengyelország a 2006. április 6-i levélben válaszolt, amelyet másnap iktattak. A lengyel hatóságokhoz címzett 2006. április 27-i levelében a Bizottság engedélyezte a szerkezetátalakítási terv végleges verziója benyújtási határidejének meghosszabbítását 2006. május 20-ig. Lengyelország a kért információkat a 2006. május 22-i levelében nyújtotta be, amelyet másnap iktattak.

| (7) | A 2006. június 28-i és a 2006. június 29-i levelekben, amelyeket másnap iktattak, a lengyel hatóságok értesítették a Bizottságot arról, hogy aláírták a licencszerződést, egy új autó modell FSO általi gyártására. A lengyel hatóságokkal 2006. június 29-én zajlott le a találkozó. |
| --- | --- |

(7)

A 2006. június 28-i és a 2006. június 29-i levelekben, amelyeket másnap iktattak, a lengyel hatóságok értesítették a Bizottságot arról, hogy aláírták a licencszerződést, egy új autó modell FSO általi gyártására. A lengyel hatóságokkal 2006. június 29-én zajlott le a találkozó.

| (8) | A 2006. július 5-i levelében a Bizottság további információk megadását kérte, melyeket Lengyelország a 2006. július 19-i és 2006. július 27-i levelekben nyújtott be. |
| --- | --- |

(8)

A 2006. július 5-i levelében a Bizottság további információk megadását kérte, melyeket Lengyelország a 2006. július 19-i és 2006. július 27-i levelekben nyújtott be.

| (9) | A lengyel hatóságok pótlólagos információkat nyújtottak be a 2006. augusztus 30-i levélben, valamint azon a találkozón, amely 2006. augusztus 31-én zajlott le. |
| --- | --- |

(9)

A lengyel hatóságok pótlólagos információkat nyújtottak be a 2006. augusztus 30-i levélben, valamint azon a találkozón, amely 2006. augusztus 31-én zajlott le.

| (10) | A 2006. szeptember 6-i levélben a Bizottság további információkat kért, amelyeket Lengyelország a 2006. október 3-i, másnap iktatott levelében adott meg. Lengyelország tájékoztatta a Bizottságot, hogy további információkat nyújt be az elkövetkező 10 munkanapon belül. |
| --- | --- |

(10)

A 2006. szeptember 6-i levélben a Bizottság további információkat kért, amelyeket Lengyelország a 2006. október 3-i, másnap iktatott levelében adott meg. Lengyelország tájékoztatta a Bizottságot, hogy további információkat nyújt be az elkövetkező 10 munkanapon belül.

| (11) | A lengyel hatóságok további információkat nyújtottak be a 2006. október 17-i levelükben, amelyet 2006. október 19-én iktattak. Ebben a levélben a hatóságok kérték egy találkozó megszervezését a Bizottság szolgálataival. Ez a találkozó 2006. november 7-én zajlott le. A találkozót követően a lengyel hatóságok elküldték a 2006. november 17-i levelüket. |
| --- | --- |

(11)

A lengyel hatóságok további információkat nyújtottak be a 2006. október 17-i levelükben, amelyet 2006. október 19-én iktattak. Ebben a levélben a hatóságok kérték egy találkozó megszervezését a Bizottság szolgálataival. Ez a találkozó 2006. november 7-én zajlott le. A találkozót követően a lengyel hatóságok elküldték a 2006. november 17-i levelüket.

2.   A TÁMOGATÁS RÉSZLETES LEÍRÁSA

2.1.   A támogatás kedvezményezettje

| (12) | Az FSO lengyel személygépkocsi-gyártó cég. A társaság fő gyártó üzeme Varsóban van, amely az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a) pontja szerinti támogatott területnek minősül. A cég személyautókat gyárt, valamint azok cserealkatrészeit és szerelvényeit. A kilencvenes évek vége óta jövedelmének fő forrása a Daewoo márkájú Matiz és Lanos autók gyártása. Az FSO S.A. által ellenőrzött (szolgáltató, alkatrészgyártó és értékesítő) leányvállalatok száma az 1999-beli [...] (3)-től a jelenlegi 18-ra esett vissza. |
| --- | --- |

(12)

Az FSO lengyel személygépkocsi-gyártó cég. A társaság fő gyártó üzeme Varsóban van, amely az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a) pontja szerinti támogatott területnek minősül. A cég személyautókat gyárt, valamint azok cserealkatrészeit és szerelvényeit. A kilencvenes évek vége óta jövedelmének fő forrása a Daewoo márkájú Matiz és Lanos autók gyártása. Az FSO S.A. által ellenőrzött (szolgáltató, alkatrészgyártó és értékesítő) leányvállalatok száma az 1999-beli [...] (3)-től a jelenlegi 18-ra esett vissza.

| (13) | Az FSO jogelődjének számító cég Lengyelországban az ötvenes évek óta működött, és a két legnagyobb lengyel autógyártó cégek egyike volt. 1996-ban együttműködési szerződés aláírására került sor a Daewoo Motor Corporation Ltd. (a továbbiakban: DMC) és az akkori Ipari és Kereskedelmi Minisztérium között. A Daewoo megszerezte az újonnan alapított DAEWOO-FSO MOTOR S.A. részvényeinek 70 %-át. A részvények mintegy 25 %-át az Államkincstár birtokolta, a további részeket pedig kisebbségi részvényesek. Azóta a társaság a Fabryka Samochodów Osobowych (FSO) nevet viseli. |
| --- | --- |

(13)

Az FSO jogelődjének számító cég Lengyelországban az ötvenes évek óta működött, és a két legnagyobb lengyel autógyártó cégek egyike volt. 1996-ban együttműködési szerződés aláírására került sor a Daewoo Motor Corporation Ltd. (a továbbiakban: DMC) és az akkori Ipari és Kereskedelmi Minisztérium között. A Daewoo megszerezte az újonnan alapított DAEWOO-FSO MOTOR S.A. részvényeinek 70 %-át. A részvények mintegy 25 %-át az Államkincstár birtokolta, a további részeket pedig kisebbségi részvényesek. Azóta a társaság a Fabryka Samochodów Osobowych (FSO) nevet viseli.

2.2.   A társaság nehézségei és stratégiai befektető keresése

| (14) | Az FSO nehézségei főleg a legnagyobb részvényese, a DMC cég 2000-ben bekövetkezett csődjéből adódnak. Ez a Daewoo márkájú autók keresletének csökkenéséhez vezetett, mivel az ügyfelek bizonytalanságban voltak az FSO sorsát illetően, ezzel kapcsolatosan a cserealkatrészek beszerezhetősége és a szerviz vonatkozásában is. Ezen felül, az FSO-t érzékenyen érintette az új autók lengyelországi eladásában bekövetkezett jelentős esés ennek az évtizednek a kezdetén, amelyet az okozott, hogy a Nyugat-Európából behozott használt autók száma nagymértékben megnőtt. Ráadásul, az évek elteltével a gyártott mindkét típusú modell versenyképessége és értéke az EU piacán csökken, mivel, a konkurens modellekkel ellentétben, ezek nem voltak korszerűsítve. A fentiekkel kapcsolatosan, az FSO eladása az 1999. évi 189 000 darabról (melyből 179 000 Lengyelországban került eladásra) a 2001. évben 47 000 darabra csökkent. 2000-ben, 2001-ben és 2002-ben az FSO a következő nettó veszteségeket könyvelte el: 2,1 milliárd PLN (540 millió EUR (4)), 1,1 milliárd PLN (282 millió EUR) és 425 millió PLN (109 millió EUR). Az utolsó években a gyártott autók jelentős többsége a Lanos modell volt, amelyet Ukrajnába exportáltak (összeszerelhető egységek formájában), melyeket az AvtoZAZ cég szerelt össze és adott el, amely a kereskedelmi együttműködését az FSO-val 2000-ben kezdte meg. A teljes eladás egy igen alacsony szintű volt, a társaság állandóan műveleti veszteségeket könyvelt el.
  1.   táblázat | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Teljes eladás (5) (ezer db), a összeszerelhető egységekkel együtt | 189 | 121 | 47 | 30 | 35 | 43 | 47 |

(14)

Az FSO nehézségei főleg a legnagyobb részvényese, a DMC cég 2000-ben bekövetkezett csődjéből adódnak. Ez a Daewoo márkájú autók keresletének csökkenéséhez vezetett, mivel az ügyfelek bizonytalanságban voltak az FSO sorsát illetően, ezzel kapcsolatosan a cserealkatrészek beszerezhetősége és a szerviz vonatkozásában is. Ezen felül, az FSO-t érzékenyen érintette az új autók lengyelországi eladásában bekövetkezett jelentős esés ennek az évtizednek a kezdetén, amelyet az okozott, hogy a Nyugat-Európából behozott használt autók száma nagymértékben megnőtt. Ráadásul, az évek elteltével a gyártott mindkét típusú modell versenyképessége és értéke az EU piacán csökken, mivel, a konkurens modellekkel ellentétben, ezek nem voltak korszerűsítve. A fentiekkel kapcsolatosan, az FSO eladása az 1999. évi 189 000 darabról (melyből 179 000 Lengyelországban került eladásra) a 2001. évben 47 000 darabra csökkent. 2000-ben, 2001-ben és 2002-ben az FSO a következő nettó veszteségeket könyvelte el: 2,1 milliárd PLN (540 millió EUR (4)), 1,1 milliárd PLN (282 millió EUR) és 425 millió PLN (109 millió EUR). Az utolsó években a gyártott autók jelentős többsége a Lanos modell volt, amelyet Ukrajnába exportáltak (összeszerelhető egységek formájában), melyeket az AvtoZAZ cég szerelt össze és adott el, amely a kereskedelmi együttműködését az FSO-val 2000-ben kezdte meg. A teljes eladás egy igen alacsony szintű volt, a társaság állandóan műveleti veszteségeket könyvelt el.

1.   táblázat

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

Teljes eladás (5) (ezer db), a összeszerelhető egységekkel együtt

189

121

47

30

35

43

47

| (15) | A General Motors cég megszerezte a csődbe jutott DMC társaság bizonyos elemeit (a márkát, és néhány gyártó üzemet Ázsiában), és ezeket egy új leányvállalatba, a GM DAT-ba (General Motors Daewoo Auto & Technology) szervezte; de az FSO nem jutott erre a sorsra. |
| --- | --- |

(15)

A General Motors cég megszerezte a csődbe jutott DMC társaság bizonyos elemeit (a márkát, és néhány gyártó üzemet Ázsiában), és ezeket egy új leányvállalatba, a GM DAT-ba (General Motors Daewoo Auto & Technology) szervezte; de az FSO nem jutott erre a sorsra.

| (16) | A nehézségek megjelenése óta az FSO egy stratégiai befektetőt keresett. 2004. februárjában a társaság kapcsolatba lépett az autóipar 29 legnagyobb társaságával, és memorandumot küldött nekik, amelyben v beruházási célként mutatta be magát. [Néhány vállalat]: AvtoZAZ, [...], [jelezte], hogy alapjában véve érdeklődik az FSO-ba való beruházás iránt. Az AvtoZAZ vállalat, az FSO fő ügyfele, kifejezte konkrét érdeklődését az FSO-val fennálló együttműködése kiszélesítésére. A lengyel kormány kizárólagos tárgyalásokat kezdett az AvtoZAZ-zal, az FSO eladása ügyében. |
| --- | --- |

(16)

A nehézségek megjelenése óta az FSO egy stratégiai befektetőt keresett. 2004. februárjában a társaság kapcsolatba lépett az autóipar 29 legnagyobb társaságával, és memorandumot küldött nekik, amelyben v beruházási célként mutatta be magát. [Néhány vállalat]: AvtoZAZ, [...], [jelezte], hogy alapjában véve érdeklődik az FSO-ba való beruházás iránt. Az AvtoZAZ vállalat, az FSO fő ügyfele, kifejezte konkrét érdeklődését az FSO-val fennálló együttműködése kiszélesítésére. A lengyel kormány kizárólagos tárgyalásokat kezdett az AvtoZAZ-zal, az FSO eladása ügyében.

| (17) | Az AvtoZAZ a legnagyobb autógyártó cég Ukrajnában. A vállalat számos autómárka szerelését végzi, köztük a ZAZ (saját márka), Daewoo, VAZ (az orosz Lada márkája) és Opel (6) márkákét. A társaság az UKRAVTO tulajdonában van, amely Ukrajnában a legnagyobb az autóforgalmazó és szerviz hálózattal rendelkezik. Az UKRAVTO néhány márka forgalmazását folytatja, köztük a ZAZ, Daewoo, Chevrolet, VAZ és Opel cégekét. |
| --- | --- |

(17)

Az AvtoZAZ a legnagyobb autógyártó cég Ukrajnában. A vállalat számos autómárka szerelését végzi, köztük a ZAZ (saját márka), Daewoo, VAZ (az orosz Lada márkája) és Opel (6) márkákét. A társaság az UKRAVTO tulajdonában van, amely Ukrajnában a legnagyobb az autóforgalmazó és szerviz hálózattal rendelkezik. Az UKRAVTO néhány márka forgalmazását folytatja, köztük a ZAZ, Daewoo, Chevrolet, VAZ és Opel cégekét.

| (18) | 2004. június 25-én az Államkincstár, az AvtoZAZ és az FSO szándéknyilatkozatot írt alá. A Minisztertanács 2004. november 9-i határozatában jóváhagyta az FSO Államkincstár birtokában levő részvényeinek eladását. Az FSO és az Államkincstár megegyezett, hogy a KPMG céget jelölik ki független konzultánsként, amely megállapítja a társaság piaci értékét. Alkalmazásra került a költség alapú módszer (az aktívák és a társaság kötelezettségeinek könyvelési értéke, a szükséges javításokkal), valamint a felszámolási módszer (piaci érték az FSO aktíváinak kényszer-eladása esetén, csökkentve a kötelezettségekkel). Mindkét esetben az FSO értéke negatív volt. Az Államkincstár egyidejűleg kijelölt egy másik független konzultánst is (PriceWaterhouseCoopers), amelynek egy önálló értékelést kellett lefolytatnia. A második konzultáns megerősítette az első értékelést. |
| --- | --- |

(18)

2004. június 25-én az Államkincstár, az AvtoZAZ és az FSO szándéknyilatkozatot írt alá. A Minisztertanács 2004. november 9-i határozatában jóváhagyta az FSO Államkincstár birtokában levő részvényeinek eladását. Az FSO és az Államkincstár megegyezett, hogy a KPMG céget jelölik ki független konzultánsként, amely megállapítja a társaság piaci értékét. Alkalmazásra került a költség alapú módszer (az aktívák és a társaság kötelezettségeinek könyvelési értéke, a szükséges javításokkal), valamint a felszámolási módszer (piaci érték az FSO aktíváinak kényszer-eladása esetén, csökkentve a kötelezettségekkel). Mindkét esetben az FSO értéke negatív volt. Az Államkincstár egyidejűleg kijelölt egy másik független konzultánst is (PriceWaterhouseCoopers), amelynek egy önálló értékelést kellett lefolytatnia. A második konzultáns megerősítette az első értékelést.

| (19) | Az eladási szerződést, amely összesen 100 PLN összegre szólt, az AvtoZAZ-zal (7)2005. június 30-án írták alá. A szerződés szerint az AvtoZAZ társaság kötelezte magát az Államkincstárral egyeztetett üzleti terv megvalósítására. Ez a terv a 2005 – [...] időszakot öleli fel, és előirányozza egy új autó modell gyártásának megkezdését, a termelés fokozását, valamint az alkalmazás minimális szintjének fenntartását. A szerződésbe belefoglalták, hogy a Bizottságnak bejelentett állami támogatás, amely a szerkezetátalakítási tervben van előirányozva, akkor ítélhető oda, ha ezt a támogatást a Bizottság jóváhagyja. A vevő kijelenti, hogy az FSO-nak nyújtandó állami támogatás az általa a társaság részeinek megvásárlásáról hozott döntésnek egyik feltétele volt. |
| --- | --- |

(19)

Az eladási szerződést, amely összesen 100 PLN összegre szólt, az AvtoZAZ-zal (7)2005. június 30-án írták alá. A szerződés szerint az AvtoZAZ társaság kötelezte magát az Államkincstárral egyeztetett üzleti terv megvalósítására. Ez a terv a 2005 – [...] időszakot öleli fel, és előirányozza egy új autó modell gyártásának megkezdését, a termelés fokozását, valamint az alkalmazás minimális szintjének fenntartását. A szerződésbe belefoglalták, hogy a Bizottságnak bejelentett állami támogatás, amely a szerkezetátalakítási tervben van előirányozva, akkor ítélhető oda, ha ezt a támogatást a Bizottság jóváhagyja. A vevő kijelenti, hogy az FSO-nak nyújtandó állami támogatás az általa a társaság részeinek megvásárlásáról hozott döntésnek egyik feltétele volt.

| (20) | Ideiglenesen az AvtoZAZ megszerezte (csökkentett áron) a [...] banktól, az FSO hitelezőitől, azoknak az FSO-val szemben fennálló pénzköveteléseinek 100 %-át, amelyek névleges értéke csaknem [...] összeget tett ki. |
| --- | --- |

(20)

Ideiglenesen az AvtoZAZ megszerezte (csökkentett áron) a [...] banktól, az FSO hitelezőitől, azoknak az FSO-val szemben fennálló pénzköveteléseinek 100 %-át, amelyek névleges értéke csaknem [...] összeget tett ki.

2.3.   Piacok (8)

| (21) | Az új autók eladása Lengyelországban 1999-ben 640 000 darabot tett ki, az FSO a piac 28 %-át fedte le, ezáltal abban az időben a gyár Lengyelországban vezető autógyártójának szerepét töltötte be. 2003-ban a Lengyelországban eladott autók száma 358 000 darabra esett vissza, melyben az FSO részesedése 2,2 %-ra csökkent (8 000-nél kevesebb eladott autó). 2004-ben az FSO Lengyelországban mindössze 3 500 autót adott el. Az FSO fő versenytársai Lengyelországban (és Európában) a Fiat, Škoda, Renault, Toyota, Opel, Peugeot, Ford, Volkswagen és Citroen cégek. A lengyel piacon az importált autók részaránya az értékesítésben az 1998. évi 25 %-ról 2003-ban 75 %-ra nőtt. |
| --- | --- |

(21)

Az új autók eladása Lengyelországban 1999-ben 640 000 darabot tett ki, az FSO a piac 28 %-át fedte le, ezáltal abban az időben a gyár Lengyelországban vezető autógyártójának szerepét töltötte be. 2003-ban a Lengyelországban eladott autók száma 358 000 darabra esett vissza, melyben az FSO részesedése 2,2 %-ra csökkent (8 000-nél kevesebb eladott autó). 2004-ben az FSO Lengyelországban mindössze 3 500 autót adott el. Az FSO fő versenytársai Lengyelországban (és Európában) a Fiat, Škoda, Renault, Toyota, Opel, Peugeot, Ford, Volkswagen és Citroen cégek. A lengyel piacon az importált autók részaránya az értékesítésben az 1998. évi 25 %-ról 2003-ban 75 %-ra nőtt.

| (22) | Az Európai Unió szintjén a gyártási kapacitások 2004-ben (a 25 tagállamban) mintegy 20,8 millió autót jelentettek, miközben a tényleges termelés mindössze 14,5 millió járműt tett ki. Mivel a gyártási kapacitások kihasználása 70 %-ot tesz ki, állíthatjuk, hogy a szektorban jelentős többlettermelési kapacitás létezik. Míg 1999-ben az FSO eladási szintje az EU piacán 1 % feletti részarányt tett ki, az FSO termelése 2004-ben ezen a piacon 0,5 % alatti részaránynak felel meg. |
| --- | --- |

(22)

Az Európai Unió szintjén a gyártási kapacitások 2004-ben (a 25 tagállamban) mintegy 20,8 millió autót jelentettek, miközben a tényleges termelés mindössze 14,5 millió járműt tett ki. Mivel a gyártási kapacitások kihasználása 70 %-ot tesz ki, állíthatjuk, hogy a szektorban jelentős többlettermelési kapacitás létezik. Míg 1999-ben az FSO eladási szintje az EU piacán 1 % feletti részarányt tett ki, az FSO termelése 2004-ben ezen a piacon 0,5 % alatti részaránynak felel meg.

| (23) | 2003 óta az FSO termelésének többségét az AvtoZAZ társaság vásárolja meg, amely azt az ukrán piacon adja el. Az utóbbi években Ukrajnában az új autók eladásának gyors növekedése volt észlelhető. Az 2001–2005 évek között ez a mutató 65 000 darabról 265 000 darabra emelkedett. A tárgyalt piacon az FSO által gyártott Daewoo autók a következő márkákkal versenyeznek: VAZ (Łada), ZAZ, Chevrolet, valamint a Daewoo egyéb modelljeivel, melyeket nem az FSO gyárt. A Škoda, Opel, Toyota, Mitsubishi, Nissan, Renault és VW cégek jelen vannak ezen a piacon, de alacsony a részarányuk. |
| --- | --- |

(23)

2003 óta az FSO termelésének többségét az AvtoZAZ társaság vásárolja meg, amely azt az ukrán piacon adja el. Az utóbbi években Ukrajnában az új autók eladásának gyors növekedése volt észlelhető. Az 2001–2005 évek között ez a mutató 65 000 darabról 265 000 darabra emelkedett. A tárgyalt piacon az FSO által gyártott Daewoo autók a következő márkákkal versenyeznek: VAZ (Łada), ZAZ, Chevrolet, valamint a Daewoo egyéb modelljeivel, melyeket nem az FSO gyárt. A Škoda, Opel, Toyota, Mitsubishi, Nissan, Renault és VW cégek jelen vannak ezen a piacon, de alacsony a részarányuk.

| (24) | Az FSO tervezi a saját gyártású alkatrészek exportját [...]-ba is. Az autó eladás az [...]-ben 2005-ben 1,6 millió darabot tett ki. A belföldi márkák eladásának piaci részvétele 72,5 %-ot tesz ki, míg az importált autók részaránya 27,5 %. Azonban az [...] márkájú autók modelljeinek gyenge minősége és elavultsága miatt az import állandóan fokozódik. Ezen felül, a külföldi autógyártók [...]-ben saját üzemeket építenek. A nyugati autócégek mintegy 40 %-ának már vannak gyárai ebben a térségben, és további 16 % tervez ilyen lépéseket. |
| --- | --- |

(24)

Az FSO tervezi a saját gyártású alkatrészek exportját [...]-ba is. Az autó eladás az [...]-ben 2005-ben 1,6 millió darabot tett ki. A belföldi márkák eladásának piaci részvétele 72,5 %-ot tesz ki, míg az importált autók részaránya 27,5 %. Azonban az [...] márkájú autók modelljeinek gyenge minősége és elavultsága miatt az import állandóan fokozódik. Ezen felül, a külföldi autógyártók [...]-ben saját üzemeket építenek. A nyugati autócégek mintegy 40 %-ának már vannak gyárai ebben a térségben, és további 16 % tervez ilyen lépéseket.

2.4.   A szerkezetátalakítási terv

| (25) | Amint ez a 2. táblázatból kiderül, a vezetőség az FSO S.A. és leányvállalatainak szerkezetátalakítását közvetlenül a helyzet 2000-ben bekövetkezett romlását követően megkezdte, a DMC csődbejelentése után. Az FSO S.A. alkalmazottainak számát a 2001 januárja és 2003 szeptembere közötti időszakban 2 222 fővel csökkentették. A Bizottságnak 2004 áprilisában bejelentett szerkezetátalakítási program (az „eredeti szerkezetátalakítási program”) megvalósítását a 2003. év végén kezdték meg, a befejezését 2007-re irányozták elő. Ez a program előirányozta az FSO S.A. alkalmazotti létszámának további 1 100 fővel való csökkentését, míg az alkalmazotti szintet hosszútávon mintegy 2 000 főre tervezte. Azóta ez a program nagymértékben megvalósult. 2005 végén az alkalmazottak létszámát 2 200 főre korlátozták. Ebben az időben a lengyel hatóságok kijelentették, hogy ez az alkalmazási szint megfelel az új hosszú távú célnak. Ebben az időszakban végrehajtották az FSO által ellenőrzött, leányvállalatok teljes szerkezetátalakítását, és jelentősen csökkentették az alkalmazottak létszámát ezekben a társaságokban.
  2.   táblázat (9)

  Alkalmazottak létszáma az év végén | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| FSO S.A. | 8 769 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | 2 236 |
| Szolgáltató, alkatrészgyártó és egyéb leányvállalatok | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Az értékesítésért felelős leányvállalatok | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Összesen
  FSO S.A. + leányvállalatok | 19 099 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | 6 534 |

(25)

Amint ez a 2. táblázatból kiderül, a vezetőség az FSO S.A. és leányvállalatainak szerkezetátalakítását közvetlenül a helyzet 2000-ben bekövetkezett romlását követően megkezdte, a DMC csődbejelentése után. Az FSO S.A. alkalmazottainak számát a 2001 januárja és 2003 szeptembere közötti időszakban 2 222 fővel csökkentették. A Bizottságnak 2004 áprilisában bejelentett szerkezetátalakítási program (az „eredeti szerkezetátalakítási program”) megvalósítását a 2003. év végén kezdték meg, a befejezését 2007-re irányozták elő. Ez a program előirányozta az FSO S.A. alkalmazotti létszámának további 1 100 fővel való csökkentését, míg az alkalmazotti szintet hosszútávon mintegy 2 000 főre tervezte. Azóta ez a program nagymértékben megvalósult. 2005 végén az alkalmazottak létszámát 2 200 főre korlátozták. Ebben az időben a lengyel hatóságok kijelentették, hogy ez az alkalmazási szint megfelel az új hosszú távú célnak. Ebben az időszakban végrehajtották az FSO által ellenőrzött, leányvállalatok teljes szerkezetátalakítását, és jelentősen csökkentették az alkalmazottak létszámát ezekben a társaságokban.

2.   táblázat (9)

Alkalmazottak létszáma az év végén

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

FSO S.A.

8 769

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2 236

Szolgáltató, alkatrészgyártó és egyéb leányvállalatok

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Az értékesítésért felelős leányvállalatok

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Összesen

FSO S.A. + leányvállalatok

19 099

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

6 534

| (26) | Az eredeti szerkezetátalakítási terv, melyet a Bizottságnak 2004. április 30-án jelentettek be, arra a feltételezésre támaszkodott, hogy sikerül stratégiai befektetőt találni az FSO számára még a 2006. előtt. Mivel a terv kidolgozása idején nem volt biztos, hogy a befektető mikor fog belépni a társaságba, a tervet kezdetben két változatban dolgozták ki. 2004-ben, amikor a potenciális befektetőnek a társasághoz való csatlakozása biztosabbá vált, az FSO jóváhagyta a szerkezetátalakítási terv első változatát, bár a célként kitűzött határidőket csekély mértékben kitolták. A terv a következő intézkedéseket foglalta magában:






  — | a Matiz és Lanos modellek gyártási jogának meghosszabbítása 2006 végéig (a licencszerződést a GM DAT-tal 2004 áprilisában kötötték meg), |
| --- | --- | --- |

(26)

Az eredeti szerkezetátalakítási terv, melyet a Bizottságnak 2004. április 30-án jelentettek be, arra a feltételezésre támaszkodott, hogy sikerül stratégiai befektetőt találni az FSO számára még a 2006. előtt. Mivel a terv kidolgozása idején nem volt biztos, hogy a befektető mikor fog belépni a társaságba, a tervet kezdetben két változatban dolgozták ki. 2004-ben, amikor a potenciális befektetőnek a társasághoz való csatlakozása biztosabbá vált, az FSO jóváhagyta a szerkezetátalakítási terv első változatát, bár a célként kitűzött határidőket csekély mértékben kitolták. A terv a következő intézkedéseket foglalta magában:

—

a Matiz és Lanos modellek gyártási jogának meghosszabbítása 2006 végéig (a licencszerződést a GM DAT-tal 2004 áprilisában kötötték meg),

| — | az AvtoZAZ társaság belépése az FSO-ba stratégiai befektetőként, 2005 első negyedévének vége előtt (kezdetben: 2004 vége), |
| --- | --- |

—

az AvtoZAZ társaság belépése az FSO-ba stratégiai befektetőként, 2005 első negyedévének vége előtt (kezdetben: 2004 vége),

| — | a módosított Lanos modell termelése 2005-től kezdődően (kezdetben nem tettek erről említést), |
| --- | --- |

—

a módosított Lanos modell termelése 2005-től kezdődően (kezdetben nem tettek erről említést),

| — | új saját modellek kidolgozása, és ezek gyártásának beindítása 2007-től (kezdetben a 2005/2006. évben). |
| --- | --- |

—

új saját modellek kidolgozása, és ezek gyártásának beindítása 2007-től (kezdetben a 2005/2006. évben).

| (27) | Az eredeti szerkezetátalakítási tervben az FSO feltételezte, hogy hosszú távú perspektívában [130 000-tól 170 000-ig] autót fog gyártani. A hosszútávon célként előirányzott termelési mennyiséggel egyezően, tervezték a meglevő termelési kapacitás mintegy egyharmaddal való csökkentését, azaz évenkénti [200 000–230 000] autóról – kivitelezve 250 munkanapon kétműszakos munkarendben – a [140 000-től 170 000-ig] darab szintjéig. 2001-től kezdve a létező termelési kapacitás kihasználása alacsony volt (25 % alatt). A lengyel hatóságok a rentabilitás küszöbét a szerkezetátalakítás után évente mintegy [100 000–150 000] darabra becsülik (10). |
| --- | --- |

(27)

Az eredeti szerkezetátalakítási tervben az FSO feltételezte, hogy hosszú távú perspektívában [130 000-tól 170 000-ig] autót fog gyártani. A hosszútávon célként előirányzott termelési mennyiséggel egyezően, tervezték a meglevő termelési kapacitás mintegy egyharmaddal való csökkentését, azaz évenkénti [200 000–230 000] autóról – kivitelezve 250 munkanapon kétműszakos munkarendben – a [140 000-től 170 000-ig] darab szintjéig. 2001-től kezdve a létező termelési kapacitás kihasználása alacsony volt (25 % alatt). A lengyel hatóságok a rentabilitás küszöbét a szerkezetátalakítás után évente mintegy [100 000–150 000] darabra becsülik (10).

| (28) | Következő leveleikben a lengyel hatóságok tájékoztatták a Bizottságot az eredeti szerkezetátalakítási terv megvalósításában bekövetkezett késésekről, valamint arról, hogy az eladások értéke nem éri el a középtávon előirányzott értékeket. |
| --- | --- |

(28)

Következő leveleikben a lengyel hatóságok tájékoztatták a Bizottságot az eredeti szerkezetátalakítási terv megvalósításában bekövetkezett késésekről, valamint arról, hogy az eladások értéke nem éri el a középtávon előirányzott értékeket.

| (29) | 2005-ben a szerkezetátalakítási tervben módosítások bevezetésére került sor, amelyek abban álltak, hogy az FSO már nem tételezte fel saját új modellek kidolgozását, hanem inkább egy nagy autógyártó, az úgynevezett „licenciaadó” meglevő modelljének a gyártását, melyet a „befektetőnek” az AvtoZAZ-tól való megkülönböztetésére vezettek be. Így tehát a termeléshez már minden alkatrész rendelkezésre állna, a beruházási kiadások pedig csak az FSO meglevő termelési vonalainak technológiai adaptációira korlátozódnának, amelyek lehetővé tennék az új modell gyártását. Az új terv megvalósítása céljából az FSO-nak licenciaadót kell találnia. |
| --- | --- |

(29)

2005-ben a szerkezetátalakítási tervben módosítások bevezetésére került sor, amelyek abban álltak, hogy az FSO már nem tételezte fel saját új modellek kidolgozását, hanem inkább egy nagy autógyártó, az úgynevezett „licenciaadó” meglevő modelljének a gyártását, melyet a „befektetőnek” az AvtoZAZ-tól való megkülönböztetésére vezettek be. Így tehát a termeléshez már minden alkatrész rendelkezésre állna, a beruházási kiadások pedig csak az FSO meglevő termelési vonalainak technológiai adaptációira korlátozódnának, amelyek lehetővé tennék az új modell gyártását. Az új terv megvalósítása céljából az FSO-nak licenciaadót kell találnia.

| (30) | A Bizottság úgy véli, hogy a szerkezetátalakítási terv megváltoztatása – amely a befektető megnyerésén kívül egy licenciaadó megszerzését is előirányozza – szükséges volt, mivel az FSO-nak nem sikerült olyan befektetőt találnia, amely nagy autógyártó lenne, és amellyel az FSO egy olyan új modellt is kidolgozhatna, amelyet az eredeti szerkezetátalakítási terv előirányzott. Az befektető – az AvtoZAZ – nem dolgozott ki saját modelleket, amelyek versenyképesek lehetnének az EU piacain. |
| --- | --- |

(30)

A Bizottság úgy véli, hogy a szerkezetátalakítási terv megváltoztatása – amely a befektető megnyerésén kívül egy licenciaadó megszerzését is előirányozza – szükséges volt, mivel az FSO-nak nem sikerült olyan befektetőt találnia, amely nagy autógyártó lenne, és amellyel az FSO egy olyan új modellt is kidolgozhatna, amelyet az eredeti szerkezetátalakítási terv előirányzott. Az befektető – az AvtoZAZ – nem dolgozott ki saját modelleket, amelyek versenyképesek lehetnének az EU piacain.

| (31) | Az befektetővel folytatott tárgyalásokat követően történt módosítások után a szerkezetátalakítási tervben további változtatások bevezetésére került sor a potenciális licenciaadókkal folytatott tárgyalások figyelembevételével. |
| --- | --- |

(31)

Az befektetővel folytatott tárgyalásokat követően történt módosítások után a szerkezetátalakítási tervben további változtatások bevezetésére került sor a potenciális licenciaadókkal folytatott tárgyalások figyelembevételével.

| (32) | A szerkezetátalakítási terv 2005. novemberi változatában a lengyel hatóságok bejelentették, hogy az FSO-nak egy új leányvállalata létesül [...]. |
| --- | --- |

(32)

A szerkezetátalakítási terv 2005. novemberi változatában a lengyel hatóságok bejelentették, hogy az FSO-nak egy új leányvállalata létesül [...].

| (33) | 2006 [...]-ban az FSO társaság a részvényesével az UkrAvto társasággal együtt aláírtak a GM DAT-tal egy jegyzőkönyvet, mely az FSO-ban egy új modell gyártására vonatkozó megállapodásokat rögzíti. |
| --- | --- |

(33)

2006 [...]-ban az FSO társaság a részvényesével az UkrAvto társasággal együtt aláírtak a GM DAT-tal egy jegyzőkönyvet, mely az FSO-ban egy új modell gyártására vonatkozó megállapodásokat rögzíti.

| (34) | 2006 [...]-ban az FSO és az UkrAvto társaságok egy [...] szerződést kötöttek a GM DAT-tal, az [...] modell (Chevrolet Aveo) gyártására és [...]. A GM új gyártási lehetőségeket keresett [...]-ban e modell számára. A szerződés folyományaként, az FSO gyárthatja és szerelheti a fenti modellt [...]-ig. Ezenkívül [...]-ig eladhatja e modellt [...]-ban. |
| --- | --- |

(34)

2006 [...]-ban az FSO és az UkrAvto társaságok egy [...] szerződést kötöttek a GM DAT-tal, az [...] modell (Chevrolet Aveo) gyártására és [...]. A GM új gyártási lehetőségeket keresett [...]-ban e modell számára. A szerződés folyományaként, az FSO gyárthatja és szerelheti a fenti modellt [...]-ig. Ezenkívül [...]-ig eladhatja e modellt [...]-ban.

| (35) | Ezzel egyidejűleg az FSO aláírt a GM DAT-tal egy megállapodást a Daewoo Lanos [...] modell gyártására szóló meglévő licencszerződés meghosszabbításáról. Az új szerződésnek megfelelően az FSO e modell gyártását [...]-ig, az eladását pedig [...]-ig folytathatja. Mivel a Lanos [...] modell eladása 2005-ben és 2006-ban növekedett, az FSO szándékában van e régi modellből jelentős mennyiséget legyártani, az új [...] modell gyártásának [...] végére előirányzott beindításáig. |
| --- | --- |

(35)

Ezzel egyidejűleg az FSO aláírt a GM DAT-tal egy megállapodást a Daewoo Lanos [...] modell gyártására szóló meglévő licencszerződés meghosszabbításáról. Az új szerződésnek megfelelően az FSO e modell gyártását [...]-ig, az eladását pedig [...]-ig folytathatja. Mivel a Lanos [...] modell eladása 2005-ben és 2006-ban növekedett, az FSO szándékában van e régi modellből jelentős mennyiséget legyártani, az új [...] modell gyártásának [...] végére előirányzott beindításáig.

| (36) | Az utóbbiakban bemutatott információkban a lengyel hatóságok bejelentették, hogy az FSO, a korábbi információkkal ellentétben, hosszútávon [130 000-től 170 000-ig terjedő] mennyiségű autó eladását tervezi, különösen 2008 után. E termelés egy része [...]-ban kerülne eladásra, a további rész többsége pedig [...]-ben. |
| --- | --- |

(36)

Az utóbbiakban bemutatott információkban a lengyel hatóságok bejelentették, hogy az FSO, a korábbi információkkal ellentétben, hosszútávon [130 000-től 170 000-ig terjedő] mennyiségű autó eladását tervezi, különösen 2008 után. E termelés egy része [...]-ban kerülne eladásra, a további rész többsége pedig [...]-ben.

| (37) | A pénzügyi szerkezetátalakításra vonatkozóan, amely a szerkezetátalakítási terv egy elemét képezi, 2003 óta döntések és intézkedések kerülnek bevezetésre a társaság eladósodásának korlátozása céljából. 2003. szeptember 22-én aláírásra került egy megegyezés az FSO fő hitelezőivel, ezek között a DMC-vel, az Államkincstárral és [...] pénzügyi intézményekkel (ezek sorában a [...] lengyel bankokkal). Ez az egyezség előirányozta a DMC-vel és az Államkincstárral szemben fennálló kötelezettségek átváltását az FSO részvényeire, ugyanannak az árfolyamnak megfelelően. Ezen idő óta bekövetkezett a fenti átváltás. A pénzügyi intézmények [...]-ja beleegyezett az FSO-val szemben fennálló követelései többségének elengedésébe. Mint már ezt kimutattuk, ettől az időtől kezdve a [...] bankok (csökkentett áron) eladták a befektetőnek az FSO-val szemben fennálló követeléseik további részeit. Már [...] millió PLN [...] feletti összeg elengedésére került sor. A legnagyobb hitelezőivel kötött egyezségen kívül az FSO 2003. szeptember 17-én kérelmet nyújtott be a bíróságon egyeztető eljárás elindítására az FSO kisebb hitelezőivel. Ez az eljárás időközben befejeződött.
  3.   táblázat
  A kötelezettségek szerkezetátalakítása










  Tétel | Kötelezettségek
  (ezer PLN) | Kamatok
  (ezer PLN) | Összesen
  (ezer PLN) | Részvényekre átváltott kötelezettségek
  (ezer PLN) | Elengedés
  (ezer PLN) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| DMC | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Államkincstár | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Egyeztető eljárás: | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Pénzügyi intézmények [...]-ja | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Összesen | 4 193 892 | 873 849 | 5 067 741 | 3 547 475 | 1 188 500 |
| A hitelekből következő kötelezettségek összegét az egyezségnek megfelelően adtuk meg (figyelembe véve az egyezség megkötésének napján érvényes USD átváltási árfolyamot, azaz 1 USD = 3,94 PLN). |

(37)

A pénzügyi szerkezetátalakításra vonatkozóan, amely a szerkezetátalakítási terv egy elemét képezi, 2003 óta döntések és intézkedések kerülnek bevezetésre a társaság eladósodásának korlátozása céljából. 2003. szeptember 22-én aláírásra került egy megegyezés az FSO fő hitelezőivel, ezek között a DMC-vel, az Államkincstárral és [...] pénzügyi intézményekkel (ezek sorában a [...] lengyel bankokkal). Ez az egyezség előirányozta a DMC-vel és az Államkincstárral szemben fennálló kötelezettségek átváltását az FSO részvényeire, ugyanannak az árfolyamnak megfelelően. Ezen idő óta bekövetkezett a fenti átváltás. A pénzügyi intézmények [...]-ja beleegyezett az FSO-val szemben fennálló követelései többségének elengedésébe. Mint már ezt kimutattuk, ettől az időtől kezdve a [...] bankok (csökkentett áron) eladták a befektetőnek az FSO-val szemben fennálló követeléseik további részeit. Már [...] millió PLN [...] feletti összeg elengedésére került sor. A legnagyobb hitelezőivel kötött egyezségen kívül az FSO 2003. szeptember 17-én kérelmet nyújtott be a bíróságon egyeztető eljárás elindítására az FSO kisebb hitelezőivel. Ez az eljárás időközben befejeződött.

3.   táblázat

A kötelezettségek szerkezetátalakítása

Tétel

Kötelezettségek

(ezer PLN)

Kamatok

(ezer PLN)

Összesen

(ezer PLN)

Részvényekre átváltott kötelezettségek

(ezer PLN)

Elengedés

(ezer PLN)

DMC

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Államkincstár

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Egyeztető eljárás:

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Pénzügyi intézmények [...]-ja

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Összesen

4 193 892

873 849

5 067 741

3 547 475

1 188 500

A hitelekből következő kötelezettségek összegét az egyezségnek megfelelően adtuk meg (figyelembe véve az egyezség megkötésének napján érvényes USD átváltási árfolyamot, azaz 1 USD = 3,94 PLN).

[...]

2.5.   A támogatás eszközei

| (38) | A Bizottság a hivatalos vizsgálati eljárás beindításának ügyében úgy ítélte meg, hogy a támogatás néhány eszközét, amelyek a szerkezetátalakítást vannak hivatva támogatni, már Lengyelországnak az EU-hoz való csatlakozása előtt odaítélték, azaz 2003 utolsó negyedévében, valamint 2004 első négy hónapjában. Azok az intézkedések nem képezik a vizsgálati eljárás tárgyát, amely csak azokra a támogatási intézkedésekre vonatkozik, amelyeket a csatlakozás után kellett odaítélni. Azonban a csatlakozást megelőzően jóváhagyott támogatást figyelembe kell venni a támogatási intézkedések összeegyeztethetőségének értékelésekor, különösen a támogatásnak a szükséges minimumra való korlátozása értékelése során. |
| --- | --- |

(38)

A Bizottság a hivatalos vizsgálati eljárás beindításának ügyében úgy ítélte meg, hogy a támogatás néhány eszközét, amelyek a szerkezetátalakítást vannak hivatva támogatni, már Lengyelországnak az EU-hoz való csatlakozása előtt odaítélték, azaz 2003 utolsó negyedévében, valamint 2004 első négy hónapjában. Azok az intézkedések nem képezik a vizsgálati eljárás tárgyát, amely csak azokra a támogatási intézkedésekre vonatkozik, amelyeket a csatlakozás után kellett odaítélni. Azonban a csatlakozást megelőzően jóváhagyott támogatást figyelembe kell venni a támogatási intézkedések összeegyeztethetőségének értékelésekor, különösen a támogatásnak a szükséges minimumra való korlátozása értékelése során.

| (39) | Lengyelországnak az EU-hoz való csatlakozása után megítélt támogatás legnagyobb része a [...] javára tervezett jövőbeli beruházási hitelre vonatkozó [...] %-os állami garancia. A bankhitelt amerikai dollárban kell denominálni, és ennek összegének [...] millió USD ([...] millió EUR-nak (11)) kell lennie. A garancia az Államkincstárt egy 83 millió USD (66 millió EUR) (12) mértékű esetleges kifizetéssel terheli meg. Egy másik lényeges eszköz az FSO-val szemben fennálló 34 860 000 PLN (9 millió EUR) összegű követeléseknek a Pénzügyminisztérium által történő elengedése. |
| --- | --- |

(39)

Lengyelországnak az EU-hoz való csatlakozása után megítélt támogatás legnagyobb része a [...] javára tervezett jövőbeli beruházási hitelre vonatkozó [...] %-os állami garancia. A bankhitelt amerikai dollárban kell denominálni, és ennek összegének [...] millió USD ([...] millió EUR-nak (11)) kell lennie. A garancia az Államkincstárt egy 83 millió USD (66 millió EUR) (12) mértékű esetleges kifizetéssel terheli meg. Egy másik lényeges eszköz az FSO-val szemben fennálló 34 860 000 PLN (9 millió EUR) összegű követeléseknek a Pénzügyminisztérium által történő elengedése.

| (40) | Az egyes támogatási intézkedéseket az alábbi táblázatban állítottuk össze, a lengyel hatóságok által 2006. január 3-án benyújtott információknak megfelelően (13):
  4.   táblázat
  „Állami támogatás Lengyelországnak az EU-hoz való csatlakozása után”








  Sorszám | Az állami támogatást elismerő intézmény
  A kötelezettség fajtája | Az állami támogatás formája | Az alkalmazott eszköz névleges értéke
  (ezer USD-ben) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Ministerstwo Finansów (Pénzügyminisztérium) | Garancia és kezesség beruházási hitelre | 83 000 |

(40)

Az egyes támogatási intézkedéseket az alábbi táblázatban állítottuk össze, a lengyel hatóságok által 2006. január 3-án benyújtott információknak megfelelően (13):

4.   táblázat

„Állami támogatás Lengyelországnak az EU-hoz való csatlakozása után”

Sorszám

Az állami támogatást elismerő intézmény

A kötelezettség fajtája

Az állami támogatás formája

Az alkalmazott eszköz névleges értéke

(ezer USD-ben)

1

Ministerstwo Finansów (Pénzügyminisztérium)

Garancia és kezesség beruházási hitelre

83 000

| Sorszám | Az állami támogatást elismerő intézmény
  A kötelezettség fajtája | Az állami támogatás formája | Tartozás leírt vagy halasztott összege/alkalmazott intézkedések névértéke
  (1 000 PLN) |
| --- | --- | --- | --- |
| 2 | Urząd Skarbowy Warszawa-Praga (Adóhivatal Warszawa-Praga) | Elengedés | 34 860 |
| 3 | Zakład Ubezpieczeń Społecznych (Állami Biztosító) | Elengedés | 1 586 |
| 4 | Państwowy Fundusz Rehabilitacji Osób Niepełnosprawnych (rövidítésben: PFRON) (Fogyatékos Személyek Állami Rehabilitációs Alapja)

  Befizetések a PFRON-ra | Elengedés, A visszafizetés halasztása 5 negyedévenkénti részlet formájában; Az első részlet 2005. június 30-án esedékes | 467
  382 |
| 5 | Państwowy Fundusz Rehabilitacji Osób Niepełnosprawnych (rövidítésben: PFRON) (Fogyatékos Személyek Állami Rehabilitációs Alapja)

  Befizetések a PFRON-ra | Elengedés, A visszafizetés halasztása 6 negyedévenkénti részlet formájában; Az első részlet 2006. január 1-én esedékes | 375
  375 |
| 6 | Urząd m.st. Warszawy (Varsó Fővárosi Hivatal) Ingatlan adó | Halasztás 12 havi részletben
  Az első részlet 2006. január 2-án esedékes | 5 836 |
| 7 | Urząd m.st. Warszawy
  Dzielnica Białołęka (Varsó Fővárosi Hivatal, Białołęka Kerület)

  Telkek örökös használati díja | A visszafizetés elhalasztása 2005. december 31-ig | 376 |
| 8 | Urząd m.st. Warszawy (Varsó Fővárosi Hivatal)

  Telkek örökös használati díja | A visszafizetés elhalasztása 2005. december 31-ig | 2 022 |
| 9 | Starostwo Powiatowe w Ełku (Járási Hivatal Ełk)

  Telkek örökös használati díja | A visszafizetés elhalasztása 2005. december 31-ig | 56 |
| 10 | Urząd Miasta Ełk (Városi Hivatal Ełk)

  Ingatlanadó | A 2004. április, május havi kötelezettségek visszafizetésének elhalasztása 12 havi részlet formájában
  Az első részlet 2004. december 31-én esedékes | 54 |
| 11 | Urząd Miasta Ełk (Városi Hivatal Ełk)

  Ingatlanadó | A visszafizetés elhalasztása 12 havi részlet formájában
  Az első részlet 2005. június 30-án esedékes | 323 |
| 12 | Urząd MiastaKożuchów (Városi Hivatal Kożuchów)

  Ingatlanadó | A visszafizetés elhalasztása 12 havi részlet formájában
  Az első részlet 2005. január 1-én esedékes | 458 |
| 13 | Wojewoda Mazowiecki

  Telkek örökös használati díja | A 2004. évi díj elengedése | 2 419 |
| 14 | Urząd m.st. Warszawy (Varsó Fővárosi Hivatal) | A 2004. évi díj elengedése | 397 |
| 15 | Starostwo Powiatowe w Opolu (Járási Hivatal Opole)

  Telkek örökös használati díja | A befizetés elhalasztása 2004. december 31-ig | 79 |
| 16 | Starostwo Powiatowe w Opolu (Járási Hivatal Opole)

  Telkek örökös használati díja | A befizetés elhalasztása 2005. december 31-ig | 79 |
| 17 | Starostwo Powiatowe w Nysie (Járási Hivatal Nysa)

  Telkek örökös használati díja | A befizetés elhalasztása 2004. december 31-ig | 89 |
| 18 | Starostwo Powiatowe w Nysie (Járási Hivatal Nysa)

  Telkek örökös használati díja | A befizetés elhalasztása 2005. december 31-ig | 81 |
| 19 | Urząd Miasta w Nysie (Városi Hivatal Nysa)

  Ingatlanadó | Elengedés, Visszafizetés elhalasztása fizetendő 16 negyedévenkénti részletekben | 341
  341 |
| 20 | Drugi Mazowiecki Urząd Skarbowy Warszawa (2. Mazowiai Adóhivatal, Varsó)

  Polgári jogi tevékenység utáni adó | Elengedés | 1 103 |
| 21 | Drugi Mazowiecki Urząd Skarbowy Warszawa (2. Mazowiai Adóhivatal, Varsó)

  Polgári jogi tevékenység utáni adó | Elengedés | 671 |
| 22 | II Urząd Celny w Warszawie (II. Varsói Vámhivatal) – Vámok | A 2004. májusi és júniusi díj elhalasztása 2004. decemberéig | 1 050 |
| 23 | II Urząd Celny w Warszawie (II. Varsói Vámhivatal) – Vámok | A 2004. júliusi és augusztusi díj elhalasztása 2005. januárig | 1 000 |
| 24 | Narodowy Fundusz Ochrony Środowiska i Gospodarki Wodnej/Wojewódzki Fundusz Ochrony Środowiska i Gospodarki Wodnej Skarb Państwa (Környezetvédelmi és Vízgazdálkodási Nemzeti Alap/Környezetvédelmi és Vízgazdálkodási Vajdasági Alap Államkincstár) | Állami támogatás vagy preferenciás hitel az autók újrahasznosítási rendszerének bevezetési és kezelési költségeinek finanszírozására, valamint adaptációs költségek a környezetvédelemben érvényes jogi követelmények betartására 2008 végéig, | 7 170 |
| | | Összesen PLN-ben (a 2-24. sorok) | 61 990 |

Sorszám

Az állami támogatást elismerő intézmény

A kötelezettség fajtája

Az állami támogatás formája

Tartozás leírt vagy halasztott összege/alkalmazott intézkedések névértéke

(1 000 PLN)

2

Urząd Skarbowy Warszawa-Praga (Adóhivatal Warszawa-Praga)

Elengedés

34 860

3

Zakład Ubezpieczeń Społecznych (Állami Biztosító)

Elengedés

1 586

4

Państwowy Fundusz Rehabilitacji Osób Niepełnosprawnych (rövidítésben: PFRON) (Fogyatékos Személyek Állami Rehabilitációs Alapja)

Befizetések a PFRON-ra

Elengedés, A visszafizetés halasztása 5 negyedévenkénti részlet formájában; Az első részlet 2005. június 30-án esedékes

467

382

5

Państwowy Fundusz Rehabilitacji Osób Niepełnosprawnych (rövidítésben: PFRON) (Fogyatékos Személyek Állami Rehabilitációs Alapja)

Befizetések a PFRON-ra

Elengedés, A visszafizetés halasztása 6 negyedévenkénti részlet formájában; Az első részlet 2006. január 1-én esedékes

375

375

6

Urząd m.st. Warszawy (Varsó Fővárosi Hivatal) Ingatlan adó

Halasztás 12 havi részletben

Az első részlet 2006. január 2-án esedékes

5 836

7

Urząd m.st. Warszawy

Dzielnica Białołęka (Varsó Fővárosi Hivatal, Białołęka Kerület)

Telkek örökös használati díja

A visszafizetés elhalasztása 2005. december 31-ig

376

8

Urząd m.st. Warszawy (Varsó Fővárosi Hivatal)

Telkek örökös használati díja

A visszafizetés elhalasztása 2005. december 31-ig

2 022

9

Starostwo Powiatowe w Ełku (Járási Hivatal Ełk)

Telkek örökös használati díja

A visszafizetés elhalasztása 2005. december 31-ig

56

10

Urząd Miasta Ełk (Városi Hivatal Ełk)

Ingatlanadó

A 2004. április, május havi kötelezettségek visszafizetésének elhalasztása 12 havi részlet formájában

Az első részlet 2004. december 31-én esedékes

54

11

Urząd Miasta Ełk (Városi Hivatal Ełk)

Ingatlanadó

A visszafizetés elhalasztása 12 havi részlet formájában

Az első részlet 2005. június 30-án esedékes

323

12

Urząd MiastaKożuchów (Városi Hivatal Kożuchów)

Ingatlanadó

A visszafizetés elhalasztása 12 havi részlet formájában

Az első részlet 2005. január 1-én esedékes

458

13

Wojewoda Mazowiecki

Telkek örökös használati díja

A 2004. évi díj elengedése

2 419

14

Urząd m.st. Warszawy (Varsó Fővárosi Hivatal)

A 2004. évi díj elengedése

397

15

Starostwo Powiatowe w Opolu (Járási Hivatal Opole)

Telkek örökös használati díja

A befizetés elhalasztása 2004. december 31-ig

79

16

Starostwo Powiatowe w Opolu (Járási Hivatal Opole)

Telkek örökös használati díja

A befizetés elhalasztása 2005. december 31-ig

79

17

Starostwo Powiatowe w Nysie (Járási Hivatal Nysa)

Telkek örökös használati díja

A befizetés elhalasztása 2004. december 31-ig

89

18

Starostwo Powiatowe w Nysie (Járási Hivatal Nysa)

Telkek örökös használati díja

A befizetés elhalasztása 2005. december 31-ig

81

19

Urząd Miasta w Nysie (Városi Hivatal Nysa)

Ingatlanadó

Elengedés, Visszafizetés elhalasztása fizetendő 16 negyedévenkénti részletekben

341

341

20

Drugi Mazowiecki Urząd Skarbowy Warszawa (2. Mazowiai Adóhivatal, Varsó)

Polgári jogi tevékenység utáni adó

Elengedés

1 103

21

Drugi Mazowiecki Urząd Skarbowy Warszawa (2. Mazowiai Adóhivatal, Varsó)

Polgári jogi tevékenység utáni adó

Elengedés

671

22

II Urząd Celny w Warszawie (II. Varsói Vámhivatal) – Vámok

A 2004. májusi és júniusi díj elhalasztása 2004. decemberéig

1 050

23

II Urząd Celny w Warszawie (II. Varsói Vámhivatal) – Vámok

A 2004. júliusi és augusztusi díj elhalasztása 2005. januárig

1 000

24

Narodowy Fundusz Ochrony Środowiska i Gospodarki Wodnej/Wojewódzki Fundusz Ochrony Środowiska i Gospodarki Wodnej Skarb Państwa (Környezetvédelmi és Vízgazdálkodási Nemzeti Alap/Környezetvédelmi és Vízgazdálkodási Vajdasági Alap Államkincstár)

Állami támogatás vagy preferenciás hitel az autók újrahasznosítási rendszerének bevezetési és kezelési költségeinek finanszírozására, valamint adaptációs költségek a környezetvédelemben érvényes jogi követelmények betartására 2008 végéig,

7 170

Összesen PLN-ben (a 2-24. sorok)

61 990

| (41) | A bejelentett támogatási intézkedések 83 millió USD (66 millió EUR), valamint 62 millió PLN (16 millió EUR) összegekre szólnak. A 2006. október 20-án érvényes árfolyamon a támogatási intézkedések összesen tehát 82 millió EUR-t vagy 318 millió PLN-t tesznek ki. |
| --- | --- |

(41)

A bejelentett támogatási intézkedések 83 millió USD (66 millió EUR), valamint 62 millió PLN (16 millió EUR) összegekre szólnak. A 2006. október 20-án érvényes árfolyamon a támogatási intézkedések összesen tehát 82 millió EUR-t vagy 318 millió PLN-t tesznek ki.

| (42) | A támogatási intézkedések lényeges részét képezik az FSO-val szemben fennálló állami követelések elengedései vagy fizetési elhalasztásai. Mivel a Bizottság legjobb tudomása szerint e kötelezettségeket az FSO nem fizette ki, ez a cég már kihasználta a kötelezettségei kifizetésének felfüggesztését. Úgy lehet tehát tekinteni, hogy ezen intézkedések részben már bevezetésre kerültek. |
| --- | --- |

(42)

A támogatási intézkedések lényeges részét képezik az FSO-val szemben fennálló állami követelések elengedései vagy fizetési elhalasztásai. Mivel a Bizottság legjobb tudomása szerint e kötelezettségeket az FSO nem fizette ki, ez a cég már kihasználta a kötelezettségei kifizetésének felfüggesztését. Úgy lehet tehát tekinteni, hogy ezen intézkedések részben már bevezetésre kerültek.

2.6.   Az eljárás megindításának alapjai

| (43) | A Bizottság az eljárás elindítására vonatkozó határozatában jelezte, hogy az új támogatásnak a közös piaccal való összeegyeztethetőségét a nehéz helyzetben lévő vállalatok megmentésére és szerkezetátalakítására vonatkozó megfelelő iránymutatások alapján értékelik. A nehéz helyzetben lévő vállalatok megmentését és szerkezetátalakítását célzó állami támogatásokra vonatkozó kötelező közösségi iránymutatások (14) (a továbbiakban: 2004. évi iránymutatások) 2004. október 10-én léptek hatályba. Az e dátum előtt bejelentett intézkedések vonatkozásában a megmentésre és szerkezetátalakításra vonatkozó korábbi, 1999-i (15) iránymutatások (a továbbiakban: iránymutatások) kerülnek alkalmazásra. Mivel az intézkedéseket 2004. április 29-én jelentették be, ezért az 1999. évi iránymutatásokat kell alkalmazni. Emiatt a Bizottság elvégezte a bejelentett (új) támogatás előzetes értékelését az ezekben az iránymutatásokban meghatározott kritériumok alapján. |
| --- | --- |

(43)

A Bizottság az eljárás elindítására vonatkozó határozatában jelezte, hogy az új támogatásnak a közös piaccal való összeegyeztethetőségét a nehéz helyzetben lévő vállalatok megmentésére és szerkezetátalakítására vonatkozó megfelelő iránymutatások alapján értékelik. A nehéz helyzetben lévő vállalatok megmentését és szerkezetátalakítását célzó állami támogatásokra vonatkozó kötelező közösségi iránymutatások (14) (a továbbiakban: 2004. évi iránymutatások) 2004. október 10-én léptek hatályba. Az e dátum előtt bejelentett intézkedések vonatkozásában a megmentésre és szerkezetátalakításra vonatkozó korábbi, 1999-i (15) iránymutatások (a továbbiakban: iránymutatások) kerülnek alkalmazásra. Mivel az intézkedéseket 2004. április 29-én jelentették be, ezért az 1999. évi iránymutatásokat kell alkalmazni. Emiatt a Bizottság elvégezte a bejelentett (új) támogatás előzetes értékelését az ezekben az iránymutatásokban meghatározott kritériumok alapján.

| (44) | A Bizottság elsősorban úgy ítélte meg, hogy az elmúlt években elszenvedett veszteségekre és az eladás csökkenésre való tekintettel az FSO-t egy nehéz helyzetben levő vállalatnak lehet elismerni, az iránymutatások 2.1. szakaszában foglalt kritériumoknak megfelelően. |
| --- | --- |

(44)

A Bizottság elsősorban úgy ítélte meg, hogy az elmúlt években elszenvedett veszteségekre és az eladás csökkenésre való tekintettel az FSO-t egy nehéz helyzetben levő vállalatnak lehet elismerni, az iránymutatások 2.1. szakaszában foglalt kritériumoknak megfelelően.

| (45) | A cég életképességének helyreállítása vonatkozásában a Bizottságnak kétségei voltak a terv bizonyos aspektusaival szemben. Ezek a kétségek többek között a tervezett termelési szint egyértelműségének hiányára vonatkoztak. A Bizottság ugyancsak észrevette, hogy nem bocsátották rendelkezésére a szerkezetátalakítási terv aktualizálását, amely a lengyel hatóságok véleménye szerint a befektetővel folytatott tárgyaláson született. Fontos, hogy a Bizottság kimutatta azt is, hogy a lengyel hatóságoktól nem kapott adatokat a piaci vizsgálatokról. A Bizottság véleménye szerint az ilyen vizsgálatnak tartalmaznia kellene a teljes termelési kapacitás és a közösségi szintű kereslet értékelését, annak a megállapításával együtt, hogy a piacon van-e gyártási kapacitásfelesleg, vagy sem. |
| --- | --- |

(45)

A cég életképességének helyreállítása vonatkozásában a Bizottságnak kétségei voltak a terv bizonyos aspektusaival szemben. Ezek a kétségek többek között a tervezett termelési szint egyértelműségének hiányára vonatkoztak. A Bizottság ugyancsak észrevette, hogy nem bocsátották rendelkezésére a szerkezetátalakítási terv aktualizálását, amely a lengyel hatóságok véleménye szerint a befektetővel folytatott tárgyaláson született. Fontos, hogy a Bizottság kimutatta azt is, hogy a lengyel hatóságoktól nem kapott adatokat a piaci vizsgálatokról. A Bizottság véleménye szerint az ilyen vizsgálatnak tartalmaznia kellene a teljes termelési kapacitás és a közösségi szintű kereslet értékelését, annak a megállapításával együtt, hogy a piacon van-e gyártási kapacitásfelesleg, vagy sem.

| (46) | A szükségtelen konkurencia-feszültségek elkerülése tekintetében a Bizottság kimutatta, hogy nem tudott végleges álláspontra jutni, mivel, egyrészt a lengyel hatóságok nem nyújtottak be információt arra nézve, hogy azon a piacon, amelyben az FSO tevékenykedik, létezik-e termelési kapacitásfelesleg. Másrészt, Lengyelország nem jelezte, hogy az FSO és/vagy a befektető be kíván-e vezetni az életképesség eléréséhez szükséges, a szerkezetátalakítás tervben már szereplő termelési kapacitáscsökkentésen túlmutató olyan intézkedést, amelyeket kiegyenlítő intézkedéseknek lehetne tekinteni. |
| --- | --- |

(46)

A szükségtelen konkurencia-feszültségek elkerülése tekintetében a Bizottság kimutatta, hogy nem tudott végleges álláspontra jutni, mivel, egyrészt a lengyel hatóságok nem nyújtottak be információt arra nézve, hogy azon a piacon, amelyben az FSO tevékenykedik, létezik-e termelési kapacitásfelesleg. Másrészt, Lengyelország nem jelezte, hogy az FSO és/vagy a befektető be kíván-e vezetni az életképesség eléréséhez szükséges, a szerkezetátalakítás tervben már szereplő termelési kapacitáscsökkentésen túlmutató olyan intézkedést, amelyeket kiegyenlítő intézkedéseknek lehetne tekinteni.

| (47) | A támogatásnak a szükséges minimumra való korlátozása vonatkozásában a Bizottság pontosabb információkat kért a saját hozzájárulásnak minősülő összegről, valamint a szerkezetátalakítás költségeire vonatkozó részletekről. A Bizottság kétségeit fejezte ki, vajon a támogatás a szükséges minimumra korlátozódik-e, mivel bizonyos támogatási intézkedések feltételes jellege miatt úgy tűnik, hogy azok nem voltak teljesen szükségesek. |
| --- | --- |

(47)

A támogatásnak a szükséges minimumra való korlátozása vonatkozásában a Bizottság pontosabb információkat kért a saját hozzájárulásnak minősülő összegről, valamint a szerkezetátalakítás költségeire vonatkozó részletekről. A Bizottság kétségeit fejezte ki, vajon a támogatás a szükséges minimumra korlátozódik-e, mivel bizonyos támogatási intézkedések feltételes jellege miatt úgy tűnik, hogy azok nem voltak teljesen szükségesek.

| (48) | Végül, a Bizottság megjegyezte, hogy a nyilvános hitelezőkkel az adósság szerkezetátalakításáról 2003. szeptember 22-én kötött megegyezés tartalmazhatott olyan támogatásokat is, amelyeket Lengyelországnak az EU-hoz való csatlakozását megelőzően ítéltek oda. Ezt a potenciális támogatást figyelembe kell venni az új támogatás értékelése során még akkor is, ha ennek összeegyeztethetőségét nem lehet értékelni, sem pedig a támogatást visszakövetelni. |
| --- | --- |

(48)

Végül, a Bizottság megjegyezte, hogy a nyilvános hitelezőkkel az adósság szerkezetátalakításáról 2003. szeptember 22-én kötött megegyezés tartalmazhatott olyan támogatásokat is, amelyeket Lengyelországnak az EU-hoz való csatlakozását megelőzően ítéltek oda. Ezt a potenciális támogatást figyelembe kell venni az új támogatás értékelése során még akkor is, ha ennek összeegyeztethetőségét nem lehet értékelni, sem pedig a támogatást visszakövetelni.

3.   LENGYELORSZÁG ÉSZREVÉTELEI

| (49) | A 2005-re és 2006-ra tervezett termelési szintre vonatkozó ellentmondásos számszerű adatokkal kapcsolatosan, a lengyel hatóságok a 2005. június 13-i levelükben megmagyarázták, hogy a befektetőnek a társaságba való belépési késedelme miatt szükségessé vált ezen értékek lefelé történő kiigazítása a szerkezetátalakítási terv egymás utáni verzióiban. A hatóságok kimutatták, hogy a rentabilitási küszöböt, amelyet [100 000–150 000] autóra becsültek, el kell érni [...]-ben. A lengyel hatóságok a 2006. május 22-i levelükben benyújtották a 2008–2010-es évekre vonatkozó eladási prognózist. A 2006. augusztus 31-i találkozó során átnyújtott dokumentumokban a lengyel hatóságok bemutatták a prognózist 2006–2008-ra, amely megerősíti a fenti adatokat.
  5.   táblázat










  Termelési prognózis
  (ezer db) | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A 2006. május 22-i levél szerint (16) | | | [...] | [...] | [> 200] |
| A 2006. augusztus 31-i dokumentum szerint (termelési prognózis, ideértve az összeszerelhető egységeket is) | [< 100] | [...] | [...] | | |

(49)

A 2005-re és 2006-ra tervezett termelési szintre vonatkozó ellentmondásos számszerű adatokkal kapcsolatosan, a lengyel hatóságok a 2005. június 13-i levelükben megmagyarázták, hogy a befektetőnek a társaságba való belépési késedelme miatt szükségessé vált ezen értékek lefelé történő kiigazítása a szerkezetátalakítási terv egymás utáni verzióiban. A hatóságok kimutatták, hogy a rentabilitási küszöböt, amelyet [100 000–150 000] autóra becsültek, el kell érni [...]-ben. A lengyel hatóságok a 2006. május 22-i levelükben benyújtották a 2008–2010-es évekre vonatkozó eladási prognózist. A 2006. augusztus 31-i találkozó során átnyújtott dokumentumokban a lengyel hatóságok bemutatták a prognózist 2006–2008-ra, amely megerősíti a fenti adatokat.

5.   táblázat

Termelési prognózis

(ezer db)

2006

2007

2008

2009

2010

A 2006. május 22-i levél szerint (16)

[...]

[...]

[> 200]

A 2006. augusztus 31-i dokumentum szerint (termelési prognózis, ideértve az összeszerelhető egységeket is)

[< 100]

[...]

[...]

| (50) | A 2006. október 3-i levélben a lengyel hatóságok egy sokkal magasabb prognózist adtak meg a 2008-2010-es évekre. Ezekkel az információkkal összhangban az éves termelésnek ezekben az években [több mint 250 000] autó szintjén kell alakulnia. |
| --- | --- |

(50)

A 2006. október 3-i levélben a lengyel hatóságok egy sokkal magasabb prognózist adtak meg a 2008-2010-es évekre. Ezekkel az információkkal összhangban az éves termelésnek ezekben az években [több mint 250 000] autó szintjén kell alakulnia.

| (51) | Az eljárás megindításáról szóló határozatban foglalt kérésre válaszolva, Lengyelország benyújtotta a szerkezetátalakítási terv 2005. május 31-i aktualizálását. Azóta Lengyelország bemutatta a terv egymás utáni újabb verzióit. A szerkezetátalakítás terve tartalmazza azon piacok leírását, amelyeken az FSO tevékenykedik. Mint korábban jeleztük, a terv kimutatja jelentős termelési kapacitás fölöslegek meglétét az EU-ban. |
| --- | --- |

(51)

Az eljárás megindításáról szóló határozatban foglalt kérésre válaszolva, Lengyelország benyújtotta a szerkezetátalakítási terv 2005. május 31-i aktualizálását. Azóta Lengyelország bemutatta a terv egymás utáni újabb verzióit. A szerkezetátalakítás terve tartalmazza azon piacok leírását, amelyeken az FSO tevékenykedik. Mint korábban jeleztük, a terv kimutatja jelentős termelési kapacitás fölöslegek meglétét az EU-ban.

| (52) | A kiegyenlítő intézkedések vonatkozásában Lengyelország megállapította, hogy először az FSO célkitűzésként korlátozni kívánja a termelését és az eladást mintegy [140 000–170 000] autó szintjére 2008-ig, annak ellenére, hogy képes legyártani [200 000–230 000] autót, és a reális eladási lehetőségei [140 000–170 000] autó fölött vannak. Ezen felül, az FSO korlátozta a saját eladási hálózatát, az autó eladási pontok számát a 2003. évi [...]-ről [...]-re 2006-ban. A társaság felszámolta két saját értékesítési pontját is. Harmadszor, a társaság korlátozza azon országok számát, amelyekbe a termékeit exportálja. |
| --- | --- |

(52)

A kiegyenlítő intézkedések vonatkozásában Lengyelország megállapította, hogy először az FSO célkitűzésként korlátozni kívánja a termelését és az eladást mintegy [140 000–170 000] autó szintjére 2008-ig, annak ellenére, hogy képes legyártani [200 000–230 000] autót, és a reális eladási lehetőségei [140 000–170 000] autó fölött vannak. Ezen felül, az FSO korlátozta a saját eladási hálózatát, az autó eladási pontok számát a 2003. évi [...]-ről [...]-re 2006-ban. A társaság felszámolta két saját értékesítési pontját is. Harmadszor, a társaság korlátozza azon országok számát, amelyekbe a termékeit exportálja.

| (53) | A támogatásnak a szükséges minimumra való korlátozása tárgyában a lengyel hatóságok számos dokumentumot nyújtottak be a saját hozzájárulásként meghatározott összegekre vonatkozóan. |
| --- | --- |

(53)

A támogatásnak a szükséges minimumra való korlátozása tárgyában a lengyel hatóságok számos dokumentumot nyújtottak be a saját hozzájárulásként meghatározott összegekre vonatkozóan.

| (54) | Ezen kívül Lengyelország benyújtotta az adósság szerkezetátalakításáról 2003. szeptember 22-én megkötött megállapodás másolatát. |
| --- | --- |

(54)

Ezen kívül Lengyelország benyújtotta az adósság szerkezetátalakításáról 2003. szeptember 22-én megkötött megállapodás másolatát.

4.   A TÁMOGATÁS ÉRTÉKELÉSE

4.1.   A támogatás létezése

| (55) | A lengyel hatóságok nem vonják kétségbe, hogy a 4. táblázatban bemutatott intézkedések állami támogatásnak minősülnek, az eljárás megindításáról szóló határozatban foglalt állításnak megfelelően. |
| --- | --- |

(55)

A lengyel hatóságok nem vonják kétségbe, hogy a 4. táblázatban bemutatott intézkedések állami támogatásnak minősülnek, az eljárás megindításáról szóló határozatban foglalt állításnak megfelelően.

| (56) | A 4. táblázatban bemutatott intézkedéseken kívül, az eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság kétségeit fejezte ki azzal kapcsolatban, hogy a nyilvános hitelezőkkel az adósságok szerkezetátalakításáról 2003. szeptember 22-én kötött megállapodás olyan támogatásokat is tartalmazhatott, amelyeket még a csatlakozás előtt ítéltek oda. A Bizottság megállapította, hogy a pénzügyi intézmények az FSO-val szemben fennálló követeléseik egy részét csak olyan feltétel mellett engedték el, hogy a lengyel adóhivatal az elengedésből keletkező értékcsökkenést az adózandó jövedelmet csökkentő költségként ismeri el. Ezért a Bizottság jelezte, hogy az állam meglehet nagyobb engedményeket tett, mint az egyezség egyéni felei. A lengyel hatóságok benyújtották a 2003. szeptember 22-i megállapodás másolatát. A Bizottság megállapította, hogy az adósság átváltását az FSO részvényeire, amihez az Államkincstár beleegyezését adta, párhuzamosan és ugyanolyan feltételek mellett hajtották végre, mint a DMC adósságainak átalakítását, amely a magán szektorban működő társaság. Ezen felül, a DMC által a fenti feltételek mellett átváltott összeg jelentősen nagyobb, mint az Államkincstár által átváltott. Ilyen körülmények között a Bizottság úgy ítélte meg, hogy ezeket a műveleteket a magánhitelező elvével összhangban hajtották végre, és ezért ezek nem minősülnek állami támogatásnak. |
| --- | --- |

(56)

A 4. táblázatban bemutatott intézkedéseken kívül, az eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság kétségeit fejezte ki azzal kapcsolatban, hogy a nyilvános hitelezőkkel az adósságok szerkezetátalakításáról 2003. szeptember 22-én kötött megállapodás olyan támogatásokat is tartalmazhatott, amelyeket még a csatlakozás előtt ítéltek oda. A Bizottság megállapította, hogy a pénzügyi intézmények az FSO-val szemben fennálló követeléseik egy részét csak olyan feltétel mellett engedték el, hogy a lengyel adóhivatal az elengedésből keletkező értékcsökkenést az adózandó jövedelmet csökkentő költségként ismeri el. Ezért a Bizottság jelezte, hogy az állam meglehet nagyobb engedményeket tett, mint az egyezség egyéni felei. A lengyel hatóságok benyújtották a 2003. szeptember 22-i megállapodás másolatát. A Bizottság megállapította, hogy az adósság átváltását az FSO részvényeire, amihez az Államkincstár beleegyezését adta, párhuzamosan és ugyanolyan feltételek mellett hajtották végre, mint a DMC adósságainak átalakítását, amely a magán szektorban működő társaság. Ezen felül, a DMC által a fenti feltételek mellett átváltott összeg jelentősen nagyobb, mint az Államkincstár által átváltott. Ilyen körülmények között a Bizottság úgy ítélte meg, hogy ezeket a műveleteket a magánhitelező elvével összhangban hajtották végre, és ezért ezek nem minősülnek állami támogatásnak.

| (57) | Még akkor is, ha az e kérdésre vonatkozó kétségeket nem fejezték ki az eljárás megindításáról szóló határozatban, mivel erre a tranzakcióra annak kiadása után került sor, a Bizottság ellenőrizte, hogy az állam FSO-beli részeinek az AvtoZAZ javára történt eladása [...] 100 PLN áron 2005. június 30-án, nem ölelt-e fel a megszerző javára adott támogatást, amely közvetett módon az FSO javára adott támogatásnak is minősül. A Bizottság elemezte a KPMG által készített jelentést. A konzultáns cég észrevette, hogy a társaság súlyos veszteségeket szenved el, és érzékenyen érinti a termékeire való kereslet hiánya. Emiatt nem lehet helyesen alkalmazni a pénzintézkedések diszkontált forgalmának módszerét. Egyedül a költség- és felszámolási módszer alkalmazható. Mindkét módszerrel kimutatták, hogy az FSO értéke [...]. A PriceWaterhouseCoopers (a továbbiakban: PWC) alapjában véve egyetért a KPMG következtetéseivel. A Bizottság e jelentésekben nem talált súlyos hibákat, és úgy vélte, hogy azon események folyományaként, amelyek a KPMG értékelése napjától a tranzakcióig következtek be, a részek ára nem érte el a [...] értéket. Így hát a Bizottság elismeri, hogy ennek a tranzakciónak nincs támogatás jellegű eleme. |
| --- | --- |

(57)

Még akkor is, ha az e kérdésre vonatkozó kétségeket nem fejezték ki az eljárás megindításáról szóló határozatban, mivel erre a tranzakcióra annak kiadása után került sor, a Bizottság ellenőrizte, hogy az állam FSO-beli részeinek az AvtoZAZ javára történt eladása [...] 100 PLN áron 2005. június 30-án, nem ölelt-e fel a megszerző javára adott támogatást, amely közvetett módon az FSO javára adott támogatásnak is minősül. A Bizottság elemezte a KPMG által készített jelentést. A konzultáns cég észrevette, hogy a társaság súlyos veszteségeket szenved el, és érzékenyen érinti a termékeire való kereslet hiánya. Emiatt nem lehet helyesen alkalmazni a pénzintézkedések diszkontált forgalmának módszerét. Egyedül a költség- és felszámolási módszer alkalmazható. Mindkét módszerrel kimutatták, hogy az FSO értéke [...]. A PriceWaterhouseCoopers (a továbbiakban: PWC) alapjában véve egyetért a KPMG következtetéseivel. A Bizottság e jelentésekben nem talált súlyos hibákat, és úgy vélte, hogy azon események folyományaként, amelyek a KPMG értékelése napjától a tranzakcióig következtek be, a részek ára nem érte el a [...] értéket. Így hát a Bizottság elismeri, hogy ennek a tranzakciónak nincs támogatás jellegű eleme.

| (58) | Összefoglalásként megállapítható, hogy csupán a 4. táblázatban felsorolt intézkedések minősülnek állami támogatásnak, és képezik a jelen határozat tárgyát. |
| --- | --- |

(58)

Összefoglalásként megállapítható, hogy csupán a 4. táblázatban felsorolt intézkedések minősülnek állami támogatásnak, és képezik a jelen határozat tárgyát.

4.2.   A támogatás értékének kiszámítása

| (59) | Az eljárás megindításának tárgyában hozott döntésben a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a 4. táblázatban felsorolt intézkedéseket nem Lengyelországnak az EU-hoz való csatlakozása, azaz 2004. május 1. előtt ítélték oda. A Bizottság azonban észrevette, hogy az FSO részvényeinek eladásáról a kormány és az AvtoZAZ társaság között 2005. június 30-án kötött szerződésben a nyilvános támogatásra vonatkozó fejezet (9. cikk) így rendelkezik: „A közigazgatás illetékes szerveinek szándékában áll – feltéve, hogy elnyerik az Európai Bizottság döntését, amely a tervezett állami támogatást a közös piac elveivel összeegyeztethetőnek ismeri el – a [...] társaságnak állami támogatást nyújtani a szerkezetátalakításhoz. Ezt a támogatást az FSO szerkezetátalakítási tervében előirányzott feltételek mellett fogják nyújtani, amely jelenleg egy az Európai Bizottság előtt folyamatban levő, C 3/2005. sz. eljárás tárgya. A Vevő [...] kijelenti, hogy a Társaságnak nyújtandó nyilvános támogatás megadása, amelyről a fenti 1. bekezdésben van szó, a társaság részvényeinek vásárlása révén megvalósuló beruházásról hozott döntésének egyik feltétele volt. [...] Az állami közigazgatás illetékes szerveinek nyilatkozatát társaságnak államitámogatás-nyújtási szándékáról, amelyről a fenti 1. bekezdésben van szó, a jelen szerződéshez csatolt 6. melléklet tartalmazza.” A fentiekkel kapcsolatban a Bizottság úgy ítélte meg, hogy 2005. június 30-án létezett egy jogilag érvényes kötelezettség az állam részéről a bejelentett támogatás odaítélését illetően, azzal a feltétellel, hogy a Bizottság azt jóváhagyja. |
| --- | --- |

(59)

Az eljárás megindításának tárgyában hozott döntésben a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a 4. táblázatban felsorolt intézkedéseket nem Lengyelországnak az EU-hoz való csatlakozása, azaz 2004. május 1. előtt ítélték oda. A Bizottság azonban észrevette, hogy az FSO részvényeinek eladásáról a kormány és az AvtoZAZ társaság között 2005. június 30-án kötött szerződésben a nyilvános támogatásra vonatkozó fejezet (9. cikk) így rendelkezik: „A közigazgatás illetékes szerveinek szándékában áll – feltéve, hogy elnyerik az Európai Bizottság döntését, amely a tervezett állami támogatást a közös piac elveivel összeegyeztethetőnek ismeri el – a [...] társaságnak állami támogatást nyújtani a szerkezetátalakításhoz. Ezt a támogatást az FSO szerkezetátalakítási tervében előirányzott feltételek mellett fogják nyújtani, amely jelenleg egy az Európai Bizottság előtt folyamatban levő, C 3/2005. sz. eljárás tárgya. A Vevő [...] kijelenti, hogy a Társaságnak nyújtandó nyilvános támogatás megadása, amelyről a fenti 1. bekezdésben van szó, a társaság részvényeinek vásárlása révén megvalósuló beruházásról hozott döntésének egyik feltétele volt. [...] Az állami közigazgatás illetékes szerveinek nyilatkozatát társaságnak államitámogatás-nyújtási szándékáról, amelyről a fenti 1. bekezdésben van szó, a jelen szerződéshez csatolt 6. melléklet tartalmazza.” A fentiekkel kapcsolatban a Bizottság úgy ítélte meg, hogy 2005. június 30-án létezett egy jogilag érvényes kötelezettség az állam részéről a bejelentett támogatás odaítélését illetően, azzal a feltétellel, hogy a Bizottság azt jóváhagyja.

| (60) | A Bizottság megjegyezte, hogy 2005. június 30-án, valamint e dátum előtt az FSO életképességének helyreállítása nagymértékben bizonytalan volt. Ezt megerősítik a KPMG és a PWC által készített fent említett értékelések. A Bizottság különösen észrevette azt is, hogy a társaságnak nem volt licenciaadója az új modell gyártására. A társaság nem tudta, hogy mit fog gyártani a jövőben. A [...] modell gyártásáról szóló szerződést csak 2006-ban írták alá. A GM DAT-tal akkor fennálló licencszerződés a Lanos modellre [...]-ben jár le. A Lanos modell termelési szintje alacsony volt, és nem volt elégséges a költségek fedezésére. Így hát a támogatást visszavonhatatlanul megígérték abban az időben, amikor a csőd kockázata magas volt. |
| --- | --- |

(60)

A Bizottság megjegyezte, hogy 2005. június 30-án, valamint e dátum előtt az FSO életképességének helyreállítása nagymértékben bizonytalan volt. Ezt megerősítik a KPMG és a PWC által készített fent említett értékelések. A Bizottság különösen észrevette azt is, hogy a társaságnak nem volt licenciaadója az új modell gyártására. A társaság nem tudta, hogy mit fog gyártani a jövőben. A [...] modell gyártásáról szóló szerződést csak 2006-ban írták alá. A GM DAT-tal akkor fennálló licencszerződés a Lanos modellre [...]-ben jár le. A Lanos modell termelési szintje alacsony volt, és nem volt elégséges a költségek fedezésére. Így hát a támogatást visszavonhatatlanul megígérték abban az időben, amikor a csőd kockázata magas volt.

| (61) | A [...] javára szóló beruházási hitelt felölelő állami garanciában foglalt támogatás pontos összegére vonatkozóan, a lengyel hatóságok nem mutatták ki a kockázati tényező kalkulációját, amelynek segítségével értékelni lehetett volna a garancia értékét. 2006. októberéig a lengyel hatóságok mindig hangsúlyozták, hogy a garancia azért volt szükséges, mivel a társaság a rossz tapasztalatokra és azokra a veszteségekre való tekintettel, amelyeket a bankok szenvedtek el az FSO-nak korábbi hiteleket nyújtva, nem volt képest finanszírozni magát a piacon. Ezen felül, a Bizottság észrevette, hogy – amint azt a fentiekben kimutattuk –, a garancia nyújtására vonatkozó kötelezettséget abban az időben vállalták, amikor a csőd kockázata magas volt. Ilyen körülmények között a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az állami garanciában foglalt támogatás elérheti a garancia 100 %-át. Azonban, a támogatás összeegyeztethetőségének későbbi értékelése alapján, a Bizottságnak nem feltétlenül szükséges a tárgyi garanciában foglalt támogatás pontos összegének a kiszámítása. |
| --- | --- |

(61)

A [...] javára szóló beruházási hitelt felölelő állami garanciában foglalt támogatás pontos összegére vonatkozóan, a lengyel hatóságok nem mutatták ki a kockázati tényező kalkulációját, amelynek segítségével értékelni lehetett volna a garancia értékét. 2006. októberéig a lengyel hatóságok mindig hangsúlyozták, hogy a garancia azért volt szükséges, mivel a társaság a rossz tapasztalatokra és azokra a veszteségekre való tekintettel, amelyeket a bankok szenvedtek el az FSO-nak korábbi hiteleket nyújtva, nem volt képest finanszírozni magát a piacon. Ezen felül, a Bizottság észrevette, hogy – amint azt a fentiekben kimutattuk –, a garancia nyújtására vonatkozó kötelezettséget abban az időben vállalták, amikor a csőd kockázata magas volt. Ilyen körülmények között a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az állami garanciában foglalt támogatás elérheti a garancia 100 %-át. Azonban, a támogatás összeegyeztethetőségének későbbi értékelése alapján, a Bizottságnak nem feltétlenül szükséges a tárgyi garanciában foglalt támogatás pontos összegének a kiszámítása.

| (62) | A Bizottság megjegyzi, hogy a lengyel hatóságok a 2006. október 17-i levelükben azt állították, hogy a társaság abban az időben hiteleket kaphatott volna a piacon. Ezzel kapcsolatosan Lengyelország kérte a garanciában foglalt támogatás összegének kiszámítását, az e garancia révén elért kamatláb csökkenés alapján. A Bizottság nem teljesítheti ezt a kérelmet. Abban az időben az állam már kötelezte magát a garancia (valamint egyéb támogatási intézkedések) odaítélésére, a támogatás összegét pedig legkésőbb arra az időre vonatkozóan kell kiszámítani, amikor az állam visszavonhatatlanul kötelezettséget vállalt támogatás megadására. Az akkoriban a piacon ajánlott összes hitel „megfertőződött” azzal a támogatással, amelynek odaítélésére az állam kötelezte magát. A piac figyelembe vette a támogatás közvetlen pozitív befolyását (valamint a közvetett befolyást – mint pl. az befektető megtalálását, amely a támogatás ígéretével vált lehetővé) a társaságra. A fentiekkel kapcsolatban a később ajánlott finanszírozási árakat nem lehet kihasználni és alapul venni azon támogatás összegének a kiszámításához, melyet a szerződésben már korábban megígért intézkedések tartalmaztak. Ezen felül, a lengyel hatóságok által a bankok hiteladási hajlandóságára vonatkozóan nem kötelező érvényűek, és nem bizonyítják, hogy bármelyik bank ténylegesen kész lenne a kérdéses nagyságú hitel megadására az FSO számára, az állam támogatása nélkül. A lengyel hatóságok véglegesen megerősítették [...] a 2006. november 17-i levélben. |
| --- | --- |

(62)

A Bizottság megjegyzi, hogy a lengyel hatóságok a 2006. október 17-i levelükben azt állították, hogy a társaság abban az időben hiteleket kaphatott volna a piacon. Ezzel kapcsolatosan Lengyelország kérte a garanciában foglalt támogatás összegének kiszámítását, az e garancia révén elért kamatláb csökkenés alapján. A Bizottság nem teljesítheti ezt a kérelmet. Abban az időben az állam már kötelezte magát a garancia (valamint egyéb támogatási intézkedések) odaítélésére, a támogatás összegét pedig legkésőbb arra az időre vonatkozóan kell kiszámítani, amikor az állam visszavonhatatlanul kötelezettséget vállalt támogatás megadására. Az akkoriban a piacon ajánlott összes hitel „megfertőződött” azzal a támogatással, amelynek odaítélésére az állam kötelezte magát. A piac figyelembe vette a támogatás közvetlen pozitív befolyását (valamint a közvetett befolyást – mint pl. az befektető megtalálását, amely a támogatás ígéretével vált lehetővé) a társaságra. A fentiekkel kapcsolatban a később ajánlott finanszírozási árakat nem lehet kihasználni és alapul venni azon támogatás összegének a kiszámításához, melyet a szerződésben már korábban megígért intézkedések tartalmaztak. Ezen felül, a lengyel hatóságok által a bankok hiteladási hajlandóságára vonatkozóan nem kötelező érvényűek, és nem bizonyítják, hogy bármelyik bank ténylegesen kész lenne a kérdéses nagyságú hitel megadására az FSO számára, az állam támogatása nélkül. A lengyel hatóságok véglegesen megerősítették [...] a 2006. november 17-i levélben.

| (63) | Az FSO esedékes adóinak és társadalombiztosítási kötelezettségeinek későbbre való halasztása formájában adott támogatás egyenértékű a társaságnak adott hitelekkel. Amint azt fent kimutattuk, ezek a halasztások azért lettek végrehajtva, mert a csődveszély nagy volt. Ilyen körülmények között a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az ilyen halasztásokban foglalt támogatás összege a teljes elhalasztott összegnek megfelelő lehetett. Azonban a támogatás összeegyeztethetőségének későbbi értékelése alapján a Bizottságnak nem szükséges kiszámítania a tárgyi halasztásokban foglalt támogatás pontos összegét. |
| --- | --- |

(63)

Az FSO esedékes adóinak és társadalombiztosítási kötelezettségeinek későbbre való halasztása formájában adott támogatás egyenértékű a társaságnak adott hitelekkel. Amint azt fent kimutattuk, ezek a halasztások azért lettek végrehajtva, mert a csődveszély nagy volt. Ilyen körülmények között a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az ilyen halasztásokban foglalt támogatás összege a teljes elhalasztott összegnek megfelelő lehetett. Azonban a támogatás összeegyeztethetőségének későbbi értékelése alapján a Bizottságnak nem szükséges kiszámítania a tárgyi halasztásokban foglalt támogatás pontos összegét.

| (64) | Emiatt a csatlakozás után nyújtott, a jelen határozatban értékelt támogatás maximális összege, 83 millió USD (66 millió EUR), valamint 62 millió PLN (16 millió EUR) összeget tesz ki. A 2006. október 20-i árfolyamokon átszámítva tehát a támogatás maximális összege 82 millió EUR-t, azaz 318 millió PLN-t tesz ki. |
| --- | --- |

(64)

Emiatt a csatlakozás után nyújtott, a jelen határozatban értékelt támogatás maximális összege, 83 millió USD (66 millió EUR), valamint 62 millió PLN (16 millió EUR) összeget tesz ki. A 2006. október 20-i árfolyamokon átszámítva tehát a támogatás maximális összege 82 millió EUR-t, azaz 318 millió PLN-t tesz ki.

| (65) | A csatlakozást megelőzően megítélt intézkedésekben foglalt támogatás összegére vonatkozóan a Bizottság úgy véli, hogy ezek közül néhány ugyancsak kapcsolatban állt adózási, valamint társadalombiztosítási kötelezettségek elhalasztásával. Ugyanilyen értelmezés alapján a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a Lengyelország EU-hoz való csatlakozása előtt nyújtott támogatás maximális összege egyenlő az intézkedések névleges értékeinek összegével, azaz 201 millió PLN-t (51 millió EUR) tesz ki. A Bizottságnak nem szükséges kiszámítania az ezen intézkedésekben foglalt támogatás pontos összegét. |
| --- | --- |

(65)

A csatlakozást megelőzően megítélt intézkedésekben foglalt támogatás összegére vonatkozóan a Bizottság úgy véli, hogy ezek közül néhány ugyancsak kapcsolatban állt adózási, valamint társadalombiztosítási kötelezettségek elhalasztásával. Ugyanilyen értelmezés alapján a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a Lengyelország EU-hoz való csatlakozása előtt nyújtott támogatás maximális összege egyenlő az intézkedések névleges értékeinek összegével, azaz 201 millió PLN-t (51 millió EUR) tesz ki. A Bizottságnak nem szükséges kiszámítania az ezen intézkedésekben foglalt támogatás pontos összegét.

4.3.   Az értékelés jogalapja

| (66) | Amint ezt az eljárás megindításáról szóló határozatban kimutattuk, a tárgyi támogatás a nehéz helyzetben lévő vállalatok megmentésére és szerkezetátalakítására vonatkozó 1999. évi (és nem a 2004. évi) közösségi iránymutatások alapján kerül értékelésre. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a támogatás megfelel a közös piacnak, ha teljesül az említett iránymutatásokban (17) meghatározott minden egyes feltétel. |
| --- | --- |

(66)

Amint ezt az eljárás megindításáról szóló határozatban kimutattuk, a tárgyi támogatás a nehéz helyzetben lévő vállalatok megmentésére és szerkezetátalakítására vonatkozó 1999. évi (és nem a 2004. évi) közösségi iránymutatások alapján kerül értékelésre. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a támogatás megfelel a közös piacnak, ha teljesül az említett iránymutatásokban (17) meghatározott minden egyes feltétel.

4.4.   A vállalat jellemzése

| (67) | Amint azt az eljárás megindítása ügyében hozott döntésben kimutattuk, a Bizottság úgy véli, hogy az FSO egy nehéz helyzetben levő vállalat, és szerkezetátalakítási támogatásra alkalmasnak minősül. A lengyel hatóságok által benyújtott információk megerősítették, hogy támogatás nélkül a társaság nem lenne képes sem új részvényest, sem pedig licenciaadót magához vonzani, ami a fennmaradásához szükséges volt. Ezen felül, az állam garanciája nélkül a bankok még ma sem nyújtanának az FSO-nak beruházási hitelt, amely az új modell gyártásához, és ezzel együtt a cég fennmaradásához szükséges. |
| --- | --- |

(67)

Amint azt az eljárás megindítása ügyében hozott döntésben kimutattuk, a Bizottság úgy véli, hogy az FSO egy nehéz helyzetben levő vállalat, és szerkezetátalakítási támogatásra alkalmasnak minősül. A lengyel hatóságok által benyújtott információk megerősítették, hogy támogatás nélkül a társaság nem lenne képes sem új részvényest, sem pedig licenciaadót magához vonzani, ami a fennmaradásához szükséges volt. Ezen felül, az állam garanciája nélkül a bankok még ma sem nyújtanának az FSO-nak beruházási hitelt, amely az új modell gyártásához, és ezzel együtt a cég fennmaradásához szükséges.

| (68) | A Bizottságnak ellenőriznie kell azt is, hogy az a [...] társaság, amely a garanciával biztosított beruházási kölcsön kedvezményezettje lehetne, a támogatáshoz megfelelőnek minősül-e, vagy nem. A lengyel hatóságok biztosították a Bizottságot arról, hogy a [...] – függetlenül attól a cégnévtől, amit fel fog venni – az FSO egy leányvállalata lesz, és be lesz vonva az FSO csoport konszolidált pénzügyi jelentésébe. A Lengyelország által benyújtott információk alapján megállapítható, hogy az [...] létesítése az iránymutatások értelmezése szerint nem jelenti új vállalat létesítését. Mivel az [...] egy nehéz helyzetben levő gazdasági egység alapvető része, ezért a szerkezetátalakítási támogatásra alkalmasnak minősül. |
| --- | --- |

(68)

A Bizottságnak ellenőriznie kell azt is, hogy az a [...] társaság, amely a garanciával biztosított beruházási kölcsön kedvezményezettje lehetne, a támogatáshoz megfelelőnek minősül-e, vagy nem. A lengyel hatóságok biztosították a Bizottságot arról, hogy a [...] – függetlenül attól a cégnévtől, amit fel fog venni – az FSO egy leányvállalata lesz, és be lesz vonva az FSO csoport konszolidált pénzügyi jelentésébe. A Lengyelország által benyújtott információk alapján megállapítható, hogy az [...] létesítése az iránymutatások értelmezése szerint nem jelenti új vállalat létesítését. Mivel az [...] egy nehéz helyzetben levő gazdasági egység alapvető része, ezért a szerkezetátalakítási támogatásra alkalmasnak minősül.

4.5.   Az életképesség helyreállítása

| (69) | Az iránymutatások jelzik, hogy a „szerkezetátalakítási tervnek – amely időtartamának a lehető legrövidebbnek kell lennie – ésszerű időn belül helyre kell állítania a vállalkozás hosszú távú életképességét a jövőbeni működési körülményekre vonatkozó reális feltételezések alapján. [...] Az életképesség javulásának elsősorban a szerkezetátalakítási tervben foglalt belső intézkedésekből kell fakadnia [...].” |
| --- | --- |

(69)

Az iránymutatások jelzik, hogy a „szerkezetátalakítási tervnek – amely időtartamának a lehető legrövidebbnek kell lennie – ésszerű időn belül helyre kell állítania a vállalkozás hosszú távú életképességét a jövőbeni működési körülményekre vonatkozó reális feltételezések alapján. [...] Az életképesség javulásának elsősorban a szerkezetátalakítási tervben foglalt belső intézkedésekből kell fakadnia [...].”

| (70) | Ahogy fent rámutattunk, az FSO a jövőben önálló személygépkocsi-gyártóként fogja folytatni tevékenységét, ami azt jelenti, hogy a cég által gyártott, szerelt és eladott modellek nem egy olyan csoport fejlesztése, amelyhez a vállalat is hozzátartozik (18). Ezért a társaságnak licencszerződést kell aláírnia az egyik nagy, saját modelleket fejlesztő autógyártóval. Ezek a társaságok megválaszthatják, hogy a saját modelljeik gyártását vagy saját üzemeikben, vagy olyan független cégekben végzik, mint az FSO. A fentiekből következik, hogy licencszerződés elnyerésére törekedve, az FSO versenyezni fog a meghatározott autógyártó meglevő gyártó üzemeivel, valamint a többi független gyártóval is. Az FSO csak akkor szerezhet rendszeresen licencszerződéseket, és generálhat hasznot az adott modellekből, ha megbízható és jó teljesítményű gyártó lesz, melynek önköltségei alacsonyak. |
| --- | --- |

(70)

Ahogy fent rámutattunk, az FSO a jövőben önálló személygépkocsi-gyártóként fogja folytatni tevékenységét, ami azt jelenti, hogy a cég által gyártott, szerelt és eladott modellek nem egy olyan csoport fejlesztése, amelyhez a vállalat is hozzátartozik (18). Ezért a társaságnak licencszerződést kell aláírnia az egyik nagy, saját modelleket fejlesztő autógyártóval. Ezek a társaságok megválaszthatják, hogy a saját modelljeik gyártását vagy saját üzemeikben, vagy olyan független cégekben végzik, mint az FSO. A fentiekből következik, hogy licencszerződés elnyerésére törekedve, az FSO versenyezni fog a meghatározott autógyártó meglevő gyártó üzemeivel, valamint a többi független gyártóval is. Az FSO csak akkor szerezhet rendszeresen licencszerződéseket, és generálhat hasznot az adott modellekből, ha megbízható és jó teljesítményű gyártó lesz, melynek önköltségei alacsonyak.

| (71) | Bizottság megállapítja, hogy a szerkezetátalakítási terv célja a fent utolsóként említett feltétel teljesítése. |
| --- | --- |

(71)

Bizottság megállapítja, hogy a szerkezetátalakítási terv célja a fent utolsóként említett feltétel teljesítése.

| (72) | Szervezési szempontból a társaság egy széleskörű szerkezetátalakítási tervet vezetett be, amely felölelte az FSO S.A.-t és a leányvállalatait is. Az FSO által felemlített problémák között ki kell hangsúlyoznunk az igazgatás túlzott tagoltságát, valamint a nem megfelelő szervezési struktúrát. Az FSO döntést hozott a függőlegesen egymás alá rendelt szintek számának a korlátozásáról, ezek közül némelyek összekapcsolásáról – annak érdekében, hogy az igazgatási döntési szintek és a vezető beosztások számát csökkentsék. A társaság változtatásokat vezetett be a funkciók elhelyezésének „térképén” is, amely néhány összevonásából, s a felesleges funkciók megszüntetéséből állt. A dolgot általánosan tekintve, mivel az alkalmazás szintje és struktúrája nem felelt meg a jelenlegi tevékenységnek és a gyártás nagyságának, a társaság jelentősen csökkentette alkalmazottainak számát, amelyet kimutattunk a 2. táblázatban. A társaság végrehajtotta a leányvállalatainak szerkezetátalakítását is, amelyek szolgáltatásokkal, alkatrészek gyártásával és eladással foglalkoznak. |
| --- | --- |

(72)

Szervezési szempontból a társaság egy széleskörű szerkezetátalakítási tervet vezetett be, amely felölelte az FSO S.A.-t és a leányvállalatait is. Az FSO által felemlített problémák között ki kell hangsúlyoznunk az igazgatás túlzott tagoltságát, valamint a nem megfelelő szervezési struktúrát. Az FSO döntést hozott a függőlegesen egymás alá rendelt szintek számának a korlátozásáról, ezek közül némelyek összekapcsolásáról – annak érdekében, hogy az igazgatási döntési szintek és a vezető beosztások számát csökkentsék. A társaság változtatásokat vezetett be a funkciók elhelyezésének „térképén” is, amely néhány összevonásából, s a felesleges funkciók megszüntetéséből állt. A dolgot általánosan tekintve, mivel az alkalmazás szintje és struktúrája nem felelt meg a jelenlegi tevékenységnek és a gyártás nagyságának, a társaság jelentősen csökkentette alkalmazottainak számát, amelyet kimutattunk a 2. táblázatban. A társaság végrehajtotta a leányvállalatainak szerkezetátalakítását is, amelyek szolgáltatásokkal, alkatrészek gyártásával és eladással foglalkoznak.

| (73) | Pénzügyi szempontból a társaság úszott az adósságokban, amelyeket nem volt képes visszafizetni a 2000 óta elszenvedett jelentős veszteségek következtében. Azonban, amint ez a 3. táblázat kimutatja, a cégnek sikerült megállapodni a hitelezőkkel a követeléseik részvényekre való átváltásában, vagy az adósságok többségének elengedésében. |
| --- | --- |

(73)

Pénzügyi szempontból a társaság úszott az adósságokban, amelyeket nem volt képes visszafizetni a 2000 óta elszenvedett jelentős veszteségek következtében. Azonban, amint ez a 3. táblázat kimutatja, a cégnek sikerült megállapodni a hitelezőkkel a követeléseik részvényekre való átváltásában, vagy az adósságok többségének elengedésében.

| (74) | A fenti leírás illusztrálja, hogy az iránymutatásokban foglalt követelményekkel összhangban, a társaság már lényeges belső intézkedéseket alkalmazott mind szervezési, mind pedig pénzügyi szempontból a versenyképességének növelése érdekében. A szerkezetátalakítás azonban csak akkor fejeződik be, amikor az FSO végrehajtja az új modell gyártásának megkezdéséhez szükséges összes beruházást, és helyreállítja azt a gyártási szintet, amely lehetővé teszi egy megfelelő haszon generálását. Így tehát, a jelenleg folyamatban levő tervek alapján úgy kellene megítélni, hogy a szerkezetátalakítás a [...] év során fejeződik be. |
| --- | --- |

(74)

A fenti leírás illusztrálja, hogy az iránymutatásokban foglalt követelményekkel összhangban, a társaság már lényeges belső intézkedéseket alkalmazott mind szervezési, mind pedig pénzügyi szempontból a versenyképességének növelése érdekében. A szerkezetátalakítás azonban csak akkor fejeződik be, amikor az FSO végrehajtja az új modell gyártásának megkezdéséhez szükséges összes beruházást, és helyreállítja azt a gyártási szintet, amely lehetővé teszi egy megfelelő haszon generálását. Így tehát, a jelenleg folyamatban levő tervek alapján úgy kellene megítélni, hogy a szerkezetátalakítás a [...] év során fejeződik be.

| (75) | A belső szerkezetátalakításon kívül, melynek köszönhetően az FSO jobb teljesítményű gyártóvá válik, a társaság előnyöket szerez azáltal, hogy 2005-től új részvényese van, az AvtoZAZ társaság. Ez az FSO társaság számára lehetővé teszi az UkrAvto forgalmazó hálózatához való privilegizált hozzájutást, és saját termékeinek eladását ennek közvetítésével. |
| --- | --- |

(75)

A belső szerkezetátalakításon kívül, melynek köszönhetően az FSO jobb teljesítményű gyártóvá válik, a társaság előnyöket szerez azáltal, hogy 2005-től új részvényese van, az AvtoZAZ társaság. Ez az FSO társaság számára lehetővé teszi az UkrAvto forgalmazó hálózatához való privilegizált hozzájutást, és saját termékeinek eladását ennek közvetítésével.

| (76) | A Bizottság megjegyzi, hogy a szerkezetátalakítás terve nem mentes a kockázatoktól és bizonytalanságoktól. Először, az FSO-nak rendszeresen sikerrel kell licencszerződésekhez jutnia, hogy modelleket kapjon a gyártáshoz. Másodszor, az FSO függővé válik az egy vagy két gyártott autómodell nem garantálható kereskedelmi sikerétől. Harmadszor, az FSO-nak elégséges haszon árrést kell generálnia az ilyen modellek gyártásából. Az autók piacán dúló heves konkurencia, amely a tömeges piacra irányuló autógyártók hasznának alacsony szintjét tükrözi, egy megfelelő nyereségesség elérése a teljesítmény állandó javítását és a költségek ellenőrzését követeli meg. A szerkezetátalakítás terve mindezeket a kockázatokat tartalmazza, és ha ezek bármelyike megvalósul, akkor nem lehet „előre nem látható körülményeknek” minősíteni, az iránymutatások 48. pontjának értelmében. |
| --- | --- |

(76)

A Bizottság megjegyzi, hogy a szerkezetátalakítás terve nem mentes a kockázatoktól és bizonytalanságoktól. Először, az FSO-nak rendszeresen sikerrel kell licencszerződésekhez jutnia, hogy modelleket kapjon a gyártáshoz. Másodszor, az FSO függővé válik az egy vagy két gyártott autómodell nem garantálható kereskedelmi sikerétől. Harmadszor, az FSO-nak elégséges haszon árrést kell generálnia az ilyen modellek gyártásából. Az autók piacán dúló heves konkurencia, amely a tömeges piacra irányuló autógyártók hasznának alacsony szintjét tükrözi, egy megfelelő nyereségesség elérése a teljesítmény állandó javítását és a költségek ellenőrzését követeli meg. A szerkezetátalakítás terve mindezeket a kockázatokat tartalmazza, és ha ezek bármelyike megvalósul, akkor nem lehet „előre nem látható körülményeknek” minősíteni, az iránymutatások 48. pontjának értelmében.

| (77) | Azonban, figyelembe véve a már megtörtént szervezési és a pénzügyi szerkezetátalakítást, az új részvényes támogatását, valamint a GM DAT-tal 2006. [...]-ban a [...] modell gyártására aláírt [...] szerződést, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy megfelelően valószínűsíthető, hogy a szerkezetátalakítás terve lehetővé teszi az FSO hosszú távú életképességének helyreállítását. |
| --- | --- |

(77)

Azonban, figyelembe véve a már megtörtént szervezési és a pénzügyi szerkezetátalakítást, az új részvényes támogatását, valamint a GM DAT-tal 2006. [...]-ban a [...] modell gyártására aláírt [...] szerződést, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy megfelelően valószínűsíthető, hogy a szerkezetátalakítás terve lehetővé teszi az FSO hosszú távú életképességének helyreállítását.

4.6.   A verseny indokolatlan torzulásának elkerülése

| (78) | Már említettük, hogy az autóipar az EU-ban fennálló gyártási kapacitásfeleslegtől szenved, valamint az autógyártók rendszeresen jelentenek be csökkentést az alkalmazottak számában. Ilyen összefüggésben a piaci mechanizmusok hatásának normális következménye, hogy a cégek eltűnnek a piacról. A jelen elemzés tárgyát képező támogatás megzavarja e mechanizmus működését, és az alkalmazkodás terheit más gyártókra hárítja át. A versenytársaknak egyel több versenytárssal kell szembenézniük, mint ha nem került volna sor az állam beavatkozására az FSO csődtől való megmentése során. Amikor a verseny torzulásának nagyságát kívánjuk értékelni, analizálni kell azt, hogy az FSO mely piacokon tevékenykedik, és kik a versenytársai. |
| --- | --- |

(78)

Már említettük, hogy az autóipar az EU-ban fennálló gyártási kapacitásfeleslegtől szenved, valamint az autógyártók rendszeresen jelentenek be csökkentést az alkalmazottak számában. Ilyen összefüggésben a piaci mechanizmusok hatásának normális következménye, hogy a cégek eltűnnek a piacról. A jelen elemzés tárgyát képező támogatás megzavarja e mechanizmus működését, és az alkalmazkodás terheit más gyártókra hárítja át. A versenytársaknak egyel több versenytárssal kell szembenézniük, mint ha nem került volna sor az állam beavatkozására az FSO csődtől való megmentése során. Amikor a verseny torzulásának nagyságát kívánjuk értékelni, analizálni kell azt, hogy az FSO mely piacokon tevékenykedik, és kik a versenytársai.

| (79) | A Bizottság úgy véli, hogy az FSO két piacon tevékenykedik. Először, az FSO már létező nagy autógyártóktól való licencszerződések vagy autógyártási megrendelések megszerzése terén versenyez. Ebben az aspektusban az FSO a meglévő – egy meghatározott nagy gyártóhoz tartozó vagy független – gyártó üzemekkel versenyez, amelyek ugyancsak képesek lennének ezen autók gyártására, és érdekeltek lennének azok szerelésének elvégzésében. A Bizottság megjegyzi, hogy az utolsó években az uniós piacon tevékeny nagy autógyártók rendszeresen egymással szembeni versenyre kényszerítik az adott térségben – leginkább Európában (19) – található néhány üzemet az adott modell gyártásának lehetőségéért. A támogatásnak köszönhetően az FSO nem jut csődbe, és versenyezni fog a termelési lehetőségekért az adott térségben levő más gyártó üzemek kárára. A verseny ilyen torzulására sor kerülhetett, mivel az FSO licencszerződést írt alá a GM DAT társasággal a [...] modell gyártására. A [...] modell gyártását elméletileg más európai üzem is végezhetné. Mivel az FSO a jövőben további licencszerződésekért fog versenyezni, a Bizottságnak, eltekintve ezt a konkrét szerződést, jogosan feltételezi, hogy a verseny olyan torzulásai, amilyeneket a fentiekben leírtunk, a jövőben sor kerül az EU-ban levő egyéb üzemek kárára. Ebben az összefüggésben a Bizottság megállapítja, hogy az EU-ban jelenleg néhány üzem gyárt olyan autókat, mint amilyenek az FSO gyártási terveiben szerepelnek. Az ilyen torzulás súlyos károkat okozhat annak a gyártó üzemnek, amelyik megszerezné az adott licencszerződést, ha az FSO elhagyná a piacot. Egy autómodell gyártása gyakran néhány száz (sőt ezer) fő alkalmazásával jár néhány éven át. Így hát az FSO-nak a piacon való jelenléte jelentős befolyással bír annak a tagállamnak a jólétére, amelyben egy másik üzem van, amely nem szerezte meg ezt a szerződést. |
| --- | --- |

(79)

A Bizottság úgy véli, hogy az FSO két piacon tevékenykedik. Először, az FSO már létező nagy autógyártóktól való licencszerződések vagy autógyártási megrendelések megszerzése terén versenyez. Ebben az aspektusban az FSO a meglévő – egy meghatározott nagy gyártóhoz tartozó vagy független – gyártó üzemekkel versenyez, amelyek ugyancsak képesek lennének ezen autók gyártására, és érdekeltek lennének azok szerelésének elvégzésében. A Bizottság megjegyzi, hogy az utolsó években az uniós piacon tevékeny nagy autógyártók rendszeresen egymással szembeni versenyre kényszerítik az adott térségben – leginkább Európában (19) – található néhány üzemet az adott modell gyártásának lehetőségéért. A támogatásnak köszönhetően az FSO nem jut csődbe, és versenyezni fog a termelési lehetőségekért az adott térségben levő más gyártó üzemek kárára. A verseny ilyen torzulására sor kerülhetett, mivel az FSO licencszerződést írt alá a GM DAT társasággal a [...] modell gyártására. A [...] modell gyártását elméletileg más európai üzem is végezhetné. Mivel az FSO a jövőben további licencszerződésekért fog versenyezni, a Bizottságnak, eltekintve ezt a konkrét szerződést, jogosan feltételezi, hogy a verseny olyan torzulásai, amilyeneket a fentiekben leírtunk, a jövőben sor kerül az EU-ban levő egyéb üzemek kárára. Ebben az összefüggésben a Bizottság megállapítja, hogy az EU-ban jelenleg néhány üzem gyárt olyan autókat, mint amilyenek az FSO gyártási terveiben szerepelnek. Az ilyen torzulás súlyos károkat okozhat annak a gyártó üzemnek, amelyik megszerezné az adott licencszerződést, ha az FSO elhagyná a piacot. Egy autómodell gyártása gyakran néhány száz (sőt ezer) fő alkalmazásával jár néhány éven át. Így hát az FSO-nak a piacon való jelenléte jelentős befolyással bír annak a tagállamnak a jólétére, amelyben egy másik üzem van, amely nem szerezte meg ezt a szerződést.

| (80) | Másodszor, az FSO által gyártott autómodell versenyezni fog más modellekkel, és elveszi tőlük a piaci részvétel egy részét. Az egymással versenyző modellek eladása csökken ahhoz a helyzethez képest, ha az FSO nem létezne. Az ilyen jellegű torzulásnak negatív hatása lesz a konkurens modelleket gyártók és azok gyártó üzemei számára. Ha az FSO korábban elhagyta volna a piacot, akkor azon modellek gyártását, amelyeket az FSO fog kivitelezni, valószínűleg más gyártó üzemre bíznák. A Bizottság azonban megjegyzi, hogy a szerződés FSO általi megszerzése azt jelenti, hogy ez a társaság olcsóbb gyártást folytat. Ezért a piacon olcsóbb autók ajánlatai jelennek meg, mint ha az FSO eltűnne a piacról (20). Ezen felül, rendszerint úgy vélik, hogy a piacon hozzáférhető gyártási kapacitások növekedése az adott termék árának csökkentését okozza. Az autók alacsonyabb árai tehát ártani fognak a versenytársaknak. A Bizottság megjegyzi, hogy a szerkezetátalakítási tervben foglalt prognózissal összhangban, az FSO termelése hosszú távon az EU-ban gyártott autók mintegy 1–2 %-át fogja kitenni. Azonban, amint ezt a lengyel hatóságok elismerték, az FSO által gyártott autók főleg a hasonló nagyságú és megközelítő árú autómodellekkel fognak konkurálni. Emiatt nem lehet úgy megítélni, hogy a piac e szegmensének része „nem nagy” az iránymutatások 36. pontjának értelmezésében. |
| --- | --- |

(80)

Másodszor, az FSO által gyártott autómodell versenyezni fog más modellekkel, és elveszi tőlük a piaci részvétel egy részét. Az egymással versenyző modellek eladása csökken ahhoz a helyzethez képest, ha az FSO nem létezne. Az ilyen jellegű torzulásnak negatív hatása lesz a konkurens modelleket gyártók és azok gyártó üzemei számára. Ha az FSO korábban elhagyta volna a piacot, akkor azon modellek gyártását, amelyeket az FSO fog kivitelezni, valószínűleg más gyártó üzemre bíznák. A Bizottság azonban megjegyzi, hogy a szerződés FSO általi megszerzése azt jelenti, hogy ez a társaság olcsóbb gyártást folytat. Ezért a piacon olcsóbb autók ajánlatai jelennek meg, mint ha az FSO eltűnne a piacról (20). Ezen felül, rendszerint úgy vélik, hogy a piacon hozzáférhető gyártási kapacitások növekedése az adott termék árának csökkentését okozza. Az autók alacsonyabb árai tehát ártani fognak a versenytársaknak. A Bizottság megjegyzi, hogy a szerkezetátalakítási tervben foglalt prognózissal összhangban, az FSO termelése hosszú távon az EU-ban gyártott autók mintegy 1–2 %-át fogja kitenni. Azonban, amint ezt a lengyel hatóságok elismerték, az FSO által gyártott autók főleg a hasonló nagyságú és megközelítő árú autómodellekkel fognak konkurálni. Emiatt nem lehet úgy megítélni, hogy a piac e szegmensének része „nem nagy” az iránymutatások 36. pontjának értelmezésében.

| (81) | A fenti elemzéssel kapcsolatban a Bizottság megállapítja, hogy az FSO-t a csődtől megvédő támogatás, amely a társaságot továbbra is azon a piacon tartja, amelyen gyártási kapacitásfelesleg uralkodik, negatív hatást gyakorol az FSO versenytársaira, azaz azokra a gyártó üzemekre, amelyek ugyanennek a modellnek a gyártását akarták megszerezni, a konkurens modelleket gyártó üzemekre, valamint a konkurens modelleket gyártó nagy gyártó cégekre. Ezért a Bizottságnak az a véleménye, hogy szükség van olyan intézkedésekre, amelyek a verseny támogatás által bekövetkező torzulását korlátozzák. Az ezen intézkedések szintjére vonatkozó határozat meghozatalakor a Bizottság figyelembe vesz enyhítő körülményeket: a társaság támogatott térségben található, és a piaci részesedése nem nagy. |
| --- | --- |

(81)

A fenti elemzéssel kapcsolatban a Bizottság megállapítja, hogy az FSO-t a csődtől megvédő támogatás, amely a társaságot továbbra is azon a piacon tartja, amelyen gyártási kapacitásfelesleg uralkodik, negatív hatást gyakorol az FSO versenytársaira, azaz azokra a gyártó üzemekre, amelyek ugyanennek a modellnek a gyártását akarták megszerezni, a konkurens modelleket gyártó üzemekre, valamint a konkurens modelleket gyártó nagy gyártó cégekre. Ezért a Bizottságnak az a véleménye, hogy szükség van olyan intézkedésekre, amelyek a verseny támogatás által bekövetkező torzulását korlátozzák. Az ezen intézkedések szintjére vonatkozó határozat meghozatalakor a Bizottság figyelembe vesz enyhítő körülményeket: a társaság támogatott térségben található, és a piaci részesedése nem nagy.

| (82) | Az eljárás során a lengyel hatóságok egy sir kiegyenlítő intézkedést javasoltak. Először, a lengyel hatóságok rámutattak, hogy az FSO csökkentette az eladási hálózatát az eladási pontok számának csökkentése révén. A Bizottság azonban úgy véli, hogy mivel az eladás Lengyelországban nagymértékben csökkent, és némely eladási pontnak az FSO-val szemben hátralékos kötelezettségei vannak, vagy csődöt jelentettek be, az ilyen racionalizáció az életképesség és az eladási költségek csökkentése végett volt szükséges. Ezen felül, ezen eladási pontok némelyikét nem az FSO ellenőrizte, és az FSO által gyártott autók és más márkájú autók eladásának megszüntetéséről az eladási pont tulajdonosai döntöttek. Emiatt ez az eszköz nem minősül az FSO által foganatosított újabb törekvésnek, és nem korlátozza a társaság jelenlétét a piacon azon kívül, ami az életképesség helyreállítására való tekintettel indokolt. Ez az eszköz nem fogadható el kiegyenlítő intézkedésként. |
| --- | --- |

(82)

Az eljárás során a lengyel hatóságok egy sir kiegyenlítő intézkedést javasoltak. Először, a lengyel hatóságok rámutattak, hogy az FSO csökkentette az eladási hálózatát az eladási pontok számának csökkentése révén. A Bizottság azonban úgy véli, hogy mivel az eladás Lengyelországban nagymértékben csökkent, és némely eladási pontnak az FSO-val szemben hátralékos kötelezettségei vannak, vagy csődöt jelentettek be, az ilyen racionalizáció az életképesség és az eladási költségek csökkentése végett volt szükséges. Ezen felül, ezen eladási pontok némelyikét nem az FSO ellenőrizte, és az FSO által gyártott autók és más márkájú autók eladásának megszüntetéséről az eladási pont tulajdonosai döntöttek. Emiatt ez az eszköz nem minősül az FSO által foganatosított újabb törekvésnek, és nem korlátozza a társaság jelenlétét a piacon azon kívül, ami az életképesség helyreállítására való tekintettel indokolt. Ez az eszköz nem fogadható el kiegyenlítő intézkedésként.

| (83) | A lengyel hatóságok felajánlották azt is, hogy az FSO „önkéntesen” korlátozza azon országok körét, amelyekbe a társaság exportálja a termékeit. A Bizottság azonban úgy véli, hogy az FSO nem fog saját modelleket gyártani, hanem a gyártást licencszerződés alapján fogja folytatni. Az ilyen szerződés korlátozza azon országok körét, amelyekben a termékek eladása megengedett. Ezért a fenti korlátozás az üzleti tervből következik, nem jelent engedményt az FSO részéről, amely ezt a helyzetet nem uralja. Ezen felül, az eladási prognózis ezekben az országokban nincs elégségesen megalapozva. |
| --- | --- |

(83)

A lengyel hatóságok felajánlották azt is, hogy az FSO „önkéntesen” korlátozza azon országok körét, amelyekbe a társaság exportálja a termékeit. A Bizottság azonban úgy véli, hogy az FSO nem fog saját modelleket gyártani, hanem a gyártást licencszerződés alapján fogja folytatni. Az ilyen szerződés korlátozza azon országok körét, amelyekben a termékek eladása megengedett. Ezért a fenti korlátozás az üzleti tervből következik, nem jelent engedményt az FSO részéről, amely ezt a helyzetet nem uralja. Ezen felül, az eladási prognózis ezekben az országokban nincs elégségesen megalapozva.

| (84) | A lengyel hatóságok felajánlották a szerelvények egy részének leszerelését az FSO gyártási vonalain. Azonban ezt a szerelvényt már úgyis egy másikkal helyettesítették, amely az új modell gyártására szolgál. |
| --- | --- |

(84)

A lengyel hatóságok felajánlották a szerelvények egy részének leszerelését az FSO gyártási vonalain. Azonban ezt a szerelvényt már úgyis egy másikkal helyettesítették, amely az új modell gyártására szolgál.

| (85) | Ezen felül Lengyelország, annak kimutatásával, hogy az FSO éves gyártási kapacitása mintegy [200 000–230 000] darab autó, kétműszakos üzemben, felajánlotta a gyártási kapacitások korlátozását [140 000–170 000] darabra 2008-ig. A Bizottság megjegyzi, hogy az ilyen gyártási szint az FSO által 2008-ra prognosztizált szintnek felel meg (lásd 5. táblázat) (21). Emiatt ez az eszköz nem jelentene a társaság számára semmilyen korlátozást. |
| --- | --- |

(85)

Ezen felül Lengyelország, annak kimutatásával, hogy az FSO éves gyártási kapacitása mintegy [200 000–230 000] darab autó, kétműszakos üzemben, felajánlotta a gyártási kapacitások korlátozását [140 000–170 000] darabra 2008-ig. A Bizottság megjegyzi, hogy az ilyen gyártási szint az FSO által 2008-ra prognosztizált szintnek felel meg (lásd 5. táblázat) (21). Emiatt ez az eszköz nem jelentene a társaság számára semmilyen korlátozást.

| (86) | Összefoglalva, a lengyel hatóságok által felajánlott intézkedések közül egyik sem jelent engedményt az FSO részéről. Ezek az intézkedések nem korlátozzák jobban az FSO jelenlétét a piacon, mint az életképesség helyreállításának szükségességéből adódó korlátozások tennék. Ezért tehát a verseny támogatás által bekövetkező torzulását ezek nem képesek kompenzálni. Tehát nem valósul meg a verseny indokolatlan torzulásának elkerülése. Azon álláspontból kiindulva, hogy szükséges bevezetni a verseny torzulását korlátozó intézkedéseket, a Bizottság úgy határozott, hogy a támogatást csak a következő intézkedéseknek való megfelelés mellett minősíti a közös piaccal összeegyeztethetőnek:






  1. | A személyautók évenkénti termelését, ezek között mindenféle fajta összeszerelhető egységekét, 2011. február végéig (22) [...] 150 000 darabra kell korlátozni. |
| --- | --- | --- |

(86)

Összefoglalva, a lengyel hatóságok által felajánlott intézkedések közül egyik sem jelent engedményt az FSO részéről. Ezek az intézkedések nem korlátozzák jobban az FSO jelenlétét a piacon, mint az életképesség helyreállításának szükségességéből adódó korlátozások tennék. Ezért tehát a verseny támogatás által bekövetkező torzulását ezek nem képesek kompenzálni. Tehát nem valósul meg a verseny indokolatlan torzulásának elkerülése. Azon álláspontból kiindulva, hogy szükséges bevezetni a verseny torzulását korlátozó intézkedéseket, a Bizottság úgy határozott, hogy a támogatást csak a következő intézkedéseknek való megfelelés mellett minősíti a közös piaccal összeegyeztethetőnek:

1.

A személyautók évenkénti termelését, ezek között mindenféle fajta összeszerelhető egységekét, 2011. február végéig (22) [...] 150 000 darabra kell korlátozni.

| 2. | A személyautók évenkénti eladását az EU (23) területén 107 000 darabra kell korlátozni 2011. február végéig (24). |
| --- | --- |

2.

A személyautók évenkénti eladását az EU (23) területén 107 000 darabra kell korlátozni 2011. február végéig (24).

| 3. | A fenti két feltétel az FSO-ra, annak minden jelenlegi és jövőbeli leányvállalatára, valamint az FSO részvényesei által ellenőrzött minden társaságra alkalmazandó, amennyiben az a jelenleg az FSO-hoz vagy annak leányvállalataihoz tartozó eszközt (azaz üzemek, gyártósorok) működtet. |
| --- | --- |

3.

A fenti két feltétel az FSO-ra, annak minden jelenlegi és jövőbeli leányvállalatára, valamint az FSO részvényesei által ellenőrzött minden társaságra alkalmazandó, amennyiben az a jelenleg az FSO-hoz vagy annak leányvállalataihoz tartozó eszközt (azaz üzemek, gyártósorok) működtet.

| (87) | A Bizottság úgy véli, hogy ez a feltétel megfelelő a verseny támogatás által bekövetkező torzulásának korlátozására. A lengyel hatóságok által benyújtott gyártási prognózisok alapján megállapítható, hogy ez a feltétel a társaság számára csupán két évre, maximálisan három évre és két hónapra (25) jelent korlátozást. Így tehát ebben az időszakban a tárgyalt feltétel a társaságot az autók gyártásának és eladásának csökkentésére kényszeríti. Ezekből a korlátozásokból következik az is, hogy a társaság nem folyamodhat pótlólagos licencszerződésekért, amelyek gyártást követelnének meg ebben az időszakban. |
| --- | --- |

(87)

A Bizottság úgy véli, hogy ez a feltétel megfelelő a verseny támogatás által bekövetkező torzulásának korlátozására. A lengyel hatóságok által benyújtott gyártási prognózisok alapján megállapítható, hogy ez a feltétel a társaság számára csupán két évre, maximálisan három évre és két hónapra (25) jelent korlátozást. Így tehát ebben az időszakban a tárgyalt feltétel a társaságot az autók gyártásának és eladásának csökkentésére kényszeríti. Ezekből a korlátozásokból következik az is, hogy a társaság nem folyamodhat pótlólagos licencszerződésekért, amelyek gyártást követelnének meg ebben az időszakban.

| (88) | A termelés korlátozását (ennek időtartamát és szintjét) meghatározva, amelynek eredményeképpen a korlátozó hatás csak két évre – maximálisa három évre és két hónapra – csökken, a Bizottság figyelembe vette annak a régiónak a helyzetét, ahol a társaság található, és az alacsony piaci részesedést. |
| --- | --- |

(88)

A termelés korlátozását (ennek időtartamát és szintjét) meghatározva, amelynek eredményeképpen a korlátozó hatás csak két évre – maximálisa három évre és két hónapra – csökken, a Bizottság figyelembe vette annak a régiónak a helyzetét, ahol a társaság található, és az alacsony piaci részesedést.

4.7.   A támogatás korlátozása a szükséges minimumra

| (89) | A tisztázó eljárás megindításának ügyében hozott döntésben a Bizottság kétségeit fejezte ki arra vonatkozóan, hogy szükséges-e valamennyi támogatási intézkedés. A Bizottság különösen észrevette, hogy bizonyos intézkedések odaítélése attól lett függővé téve, hogy sikerül-e befektetőt találni. Ezzel együtt úgy tűnt, hogy a támogatás célja a befektető megszerzése volt, nem csupán a csőd megelőzése. A vizsgálati eljárás eloszlatta ezeket a kétségeket. A Bizottság elismerte, hogy a befektető és a licencadó támogatása nélkül a társaság önmagára hagyva nem lenne képes fennmaradni. Az FSO-nak nem voltak saját modelljei, amelyeket gyárthatott volna, sem pedig lehetősége egy teljesen új modell kifejlesztésére. Ezen felül, a 29 legnagyobb autógyártó részéről mutatkozó érdektelenség, amelyet az FSO 2004. februárjában tett kapcsolatfelvételi próbálkozások során mutatkozott meg, bizonyítja, hogy a társaság igen nehéz helyzetben volt, és hogy még a támogatás elnyerése után sem lenne kifejezetten életképes, sem pedig hasznot generáló vállalat. A fentiekkel kapcsolatban, a Bizottság elismeri, hogy az a tény, hogy a támogatás egy részét egy befektető megtalálásától tették függővé, nem okozta azt, hogy a támogatás meghaladja az FSO életképességének helyreállításához szükséges minimumot. |
| --- | --- |

(89)

A tisztázó eljárás megindításának ügyében hozott döntésben a Bizottság kétségeit fejezte ki arra vonatkozóan, hogy szükséges-e valamennyi támogatási intézkedés. A Bizottság különösen észrevette, hogy bizonyos intézkedések odaítélése attól lett függővé téve, hogy sikerül-e befektetőt találni. Ezzel együtt úgy tűnt, hogy a támogatás célja a befektető megszerzése volt, nem csupán a csőd megelőzése. A vizsgálati eljárás eloszlatta ezeket a kétségeket. A Bizottság elismerte, hogy a befektető és a licencadó támogatása nélkül a társaság önmagára hagyva nem lenne képes fennmaradni. Az FSO-nak nem voltak saját modelljei, amelyeket gyárthatott volna, sem pedig lehetősége egy teljesen új modell kifejlesztésére. Ezen felül, a 29 legnagyobb autógyártó részéről mutatkozó érdektelenség, amelyet az FSO 2004. februárjában tett kapcsolatfelvételi próbálkozások során mutatkozott meg, bizonyítja, hogy a társaság igen nehéz helyzetben volt, és hogy még a támogatás elnyerése után sem lenne kifejezetten életképes, sem pedig hasznot generáló vállalat. A fentiekkel kapcsolatban, a Bizottság elismeri, hogy az a tény, hogy a támogatás egy részét egy befektető megtalálásától tették függővé, nem okozta azt, hogy a támogatás meghaladja az FSO életképességének helyreállításához szükséges minimumot.

| (90) | Annak értékelése céljából, hogy a támogatás a szükséges minimumra korlátozódik-e, a Bizottság elemezte, hogy mely felek fedezték, és fogják fedezni a szerkezetátalakítás költségeit. E költségeket mindenekelőtt a társaság kötelezettségeinek szerkezetátalakítási költségei képezik. Egy kisebb összegre volt szüksége a társaságnak ahhoz a garanciához is, amely lehetővé teszi beruházási hitel elnyerését a gyártó sor korszerűsítésének finanszírozásához, amely korszerűsítés az új modell gyártásához szükséges. |
| --- | --- |

(90)

Annak értékelése céljából, hogy a támogatás a szükséges minimumra korlátozódik-e, a Bizottság elemezte, hogy mely felek fedezték, és fogják fedezni a szerkezetátalakítás költségeit. E költségeket mindenekelőtt a társaság kötelezettségeinek szerkezetátalakítási költségei képezik. Egy kisebb összegre volt szüksége a társaságnak ahhoz a garanciához is, amely lehetővé teszi beruházási hitel elnyerését a gyártó sor korszerűsítésének finanszírozásához, amely korszerűsítés az új modell gyártásához szükséges.

| (91) | A korábban jelzettek szerint (lásd a 3. táblázat), 2003. szeptemberében az FSO megállapodást kötött a fő hitelezőivel. Ennek keretében a DMC társaság átalakította az FSO-val szemben fennálló, [2–3] millió (26) PLN-ra rúgó [...] követeléseit tőkévé. Az Államkincstár ugyanilyen műveletet hajtott végre [400–800] millió PLN [...] összegben. Amint ezt az (55) pontban jeleztük, a Bizottság elismeri, hogy ez az átváltás nem volt támogatás jellegű. A 2003. szeptemberi megegyezésben a magán bankok kötelezték magukat az FSO-val szemben fennálló [0,7–1,2] milliárd PLN [...] követeléseik elengedésére, és e követelés több mint felét már végrehajtották. Az FSO-val szembeni kisebb követeléseket is átstrukturalizálták, amelynek eredményeként elengedésre került további [120–230] millió PLN [...]. Az adósság átalakítása és elengedése közvetlenül csökkentették a társaság megmentéséhez szükséges támogatás összegét. Ha a hitelezők nem egyeztek volna bele a követeléseik átalakításába vagy elengedésébe, akkor e kötelezettségek visszafizetése azonnal esedékessé vált volna, és szükséges lenne egy pótlólagos támogatás, amely lehetővé tenné a kötelezettségek visszafizetését és az FSO csődjének megelőzését. Összesen, nem számítva az adósságnak az Államkincstár által végrehajtott átalakítását, az FSO magánhitelezőinek hozzájárulása [2,8–4,4] milliárd PLN [...]-t tesz ki. |
| --- | --- |

(91)

A korábban jelzettek szerint (lásd a 3. táblázat), 2003. szeptemberében az FSO megállapodást kötött a fő hitelezőivel. Ennek keretében a DMC társaság átalakította az FSO-val szemben fennálló, [2–3] millió (26) PLN-ra rúgó [...] követeléseit tőkévé. Az Államkincstár ugyanilyen műveletet hajtott végre [400–800] millió PLN [...] összegben. Amint ezt az (55) pontban jeleztük, a Bizottság elismeri, hogy ez az átváltás nem volt támogatás jellegű. A 2003. szeptemberi megegyezésben a magán bankok kötelezték magukat az FSO-val szemben fennálló [0,7–1,2] milliárd PLN [...] követeléseik elengedésére, és e követelés több mint felét már végrehajtották. Az FSO-val szembeni kisebb követeléseket is átstrukturalizálták, amelynek eredményeként elengedésre került további [120–230] millió PLN [...]. Az adósság átalakítása és elengedése közvetlenül csökkentették a társaság megmentéséhez szükséges támogatás összegét. Ha a hitelezők nem egyeztek volna bele a követeléseik átalakításába vagy elengedésébe, akkor e kötelezettségek visszafizetése azonnal esedékessé vált volna, és szükséges lenne egy pótlólagos támogatás, amely lehetővé tenné a kötelezettségek visszafizetését és az FSO csődjének megelőzését. Összesen, nem számítva az adósságnak az Államkincstár által végrehajtott átalakítását, az FSO magánhitelezőinek hozzájárulása [2,8–4,4] milliárd PLN [...]-t tesz ki.

| (92) | A fent leírt hozzájáruláson kívül Lengyelország jelezte, hogy az utolsó években az AvtoZAZ társaság előre finanszírozta az FSO-nak adott megrendeléseit, amelyek e társaság csaknem teljes termelését jelentette. Ez az előre finanszírozás lehetővé tette az FSO számára, amely ebben az időben nem volt folyamatosan fizetőképes, a megrendelt autók termelésének finanszírozását (pl. anyagok vásárlása). A megrendelés előre finanszírozása a társaság számára lehetővé tette a tevékenység folytatását az utolsó években. Az ilyen jellegű előre finanszírozás nem elterjedt az autóiparban, különösen akkor, ha egy nehéz helyzetben levő vállalatról van szó. Úgy lehet tekinteni, hogy az AvtoZAZ társaság az FSO javára folytatott ilyen kivételes előre finanszírozás által a társaság finanszírozását segítette, annak szerkezetátalakítása idején. E magán-hozzájárulás azt jelzi, hogy a piac hitt a társaság életképességében. A lengyel hatóságok által benyújtott információkkal összhangban, az AvtoZAZ társaság által átutalt előlegfizetések összege időnként elérte a [10–50] millió USD [...] értéket. |
| --- | --- |

(92)

A fent leírt hozzájáruláson kívül Lengyelország jelezte, hogy az utolsó években az AvtoZAZ társaság előre finanszírozta az FSO-nak adott megrendeléseit, amelyek e társaság csaknem teljes termelését jelentette. Ez az előre finanszírozás lehetővé tette az FSO számára, amely ebben az időben nem volt folyamatosan fizetőképes, a megrendelt autók termelésének finanszírozását (pl. anyagok vásárlása). A megrendelés előre finanszírozása a társaság számára lehetővé tette a tevékenység folytatását az utolsó években. Az ilyen jellegű előre finanszírozás nem elterjedt az autóiparban, különösen akkor, ha egy nehéz helyzetben levő vállalatról van szó. Úgy lehet tekinteni, hogy az AvtoZAZ társaság az FSO javára folytatott ilyen kivételes előre finanszírozás által a társaság finanszírozását segítette, annak szerkezetátalakítása idején. E magán-hozzájárulás azt jelzi, hogy a piac hitt a társaság életképességében. A lengyel hatóságok által benyújtott információkkal összhangban, az AvtoZAZ társaság által átutalt előlegfizetések összege időnként elérte a [10–50] millió USD [...] értéket.

| (93) | Amint fentebb rámutattunk, a 2006. október 20-án érvényes árfolyamon számítva, a csatlakozás után odaítélendő támogatás a maximális összege 82 millió EUR-t vagy 318 millió PLN-t tesz ki. A támogatásnak a szükséges minimumra való korlátozása értékelésekor a Bizottságnak figyelembe kell vennie a szerkezetátalakítás keretében azt a támogatást is, amelyet már Lengyelország EU-hoz való csatlakozása előtt odaítéltek. Amint fentebb kimutattuk, a Bizottság elismeri, hogy a Lengyelország EU-hoz való csatlakozását megelőző negyedévekben megítélt támogatás maximális összege 201 millió PLN (51 millió EUR)-t tesz ki. A szerkezetátalakításra szolgáló támogatás összes maximális összege tehát 519 millió PLN-t (133 millió EUR) tesz ki. A fenti megfontolások alapján arra a következtetésre lehet jutni, hogy a magánszektor hozzájárulása fedezi a szerkezetátalakítási költségek több mint 85 %-át, a támogatásnak pedig nem egészen 15 %-át. Még ha szerkezetátalakítási költségként elismernénk az adósságnak az állam által foganatosított átváltását (ennek nincs támogatás jellege), a magánszektor részaránya még akkor is meghaladja a szerkezetátalakítási költségek háromnegyedét. A Bizottság elismeri, hogy a magánhitelezők részvételi aránya jelentős. |
| --- | --- |

(93)

Amint fentebb rámutattunk, a 2006. október 20-án érvényes árfolyamon számítva, a csatlakozás után odaítélendő támogatás a maximális összege 82 millió EUR-t vagy 318 millió PLN-t tesz ki. A támogatásnak a szükséges minimumra való korlátozása értékelésekor a Bizottságnak figyelembe kell vennie a szerkezetátalakítás keretében azt a támogatást is, amelyet már Lengyelország EU-hoz való csatlakozása előtt odaítéltek. Amint fentebb kimutattuk, a Bizottság elismeri, hogy a Lengyelország EU-hoz való csatlakozását megelőző negyedévekben megítélt támogatás maximális összege 201 millió PLN (51 millió EUR)-t tesz ki. A szerkezetátalakításra szolgáló támogatás összes maximális összege tehát 519 millió PLN-t (133 millió EUR) tesz ki. A fenti megfontolások alapján arra a következtetésre lehet jutni, hogy a magánszektor hozzájárulása fedezi a szerkezetátalakítási költségek több mint 85 %-át, a támogatásnak pedig nem egészen 15 %-át. Még ha szerkezetátalakítási költségként elismernénk az adósságnak az állam által foganatosított átváltását (ennek nincs támogatás jellege), a magánszektor részaránya még akkor is meghaladja a szerkezetátalakítási költségek háromnegyedét. A Bizottság elismeri, hogy a magánhitelezők részvételi aránya jelentős.

| (94) | A fentiekkel kapcsolatosan, a Bizottság elismeri, hogy a támogatás a szükséges minimumra korlátozódik. |
| --- | --- |

(94)

A fentiekkel kapcsolatosan, a Bizottság elismeri, hogy a támogatás a szükséges minimumra korlátozódik.

4.8.   Az „első és utolsó alkalom” elve

| (95) | A lengyel hatóságok által nyújtott információk alapján, a Bizottság elismeri, hogy a társaság nem kapott a szerkezetátalakítási támogatást az utolsó tíz évben. A jelenleg folyamatban levő szerkezetátalakítás során az első támogatást 2003 utolsó negyedében ítélték oda. Emiatt a fenti feltétel teljesült. |
| --- | --- |

(95)

A lengyel hatóságok által nyújtott információk alapján, a Bizottság elismeri, hogy a társaság nem kapott a szerkezetátalakítási támogatást az utolsó tíz évben. A jelenleg folyamatban levő szerkezetátalakítás során az első támogatást 2003 utolsó negyedében ítélték oda. Emiatt a fenti feltétel teljesült.

5.   KÖVETKEZTETÉS

| (96) | A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a bejelentett támogatás összeegyeztethető a közös piaccal, ha bizonyos feltételek teljesülnek, |
| --- | --- |

(96)

A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a bejelentett támogatás összeegyeztethető a közös piaccal, ha bizonyos feltételek teljesülnek,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 4. táblázatban foglalt támogatási intézkedések, amelyek közül Lengyelország néhányat részlegesen vagy teljes egészében nyújtott, néhányat pedig még nem nyújtott a Fabryka Samochodów Osobowych számára, összeegyeztethetők a közös piaccal, a 2. cikkben meghatározott kötelezettségek és feltételek mellett.

2. cikk

(1)   Az FSO szerkezetátalakítási tervét, ideértve az FSO kötelezettségeinek szerkezetátalakítását, teljes egészében végre kell hajtani.

(2)   A személyautók, ideértve valamennyi összeszerelhető egységet, éves termelése 150 000 darabra korlátozandó 2011. február végéig. Ez a korlátozás minden naptári évre alkalmazandó. A termelés 2011 első két hónapjában 25 000 darabra korlátozandó.

(3)   A legyártott személyautók évi eladása az EU területén (ebbe beleértve az új tagállamokat is azoknak az EU-hoz való csatlakozásától fogva) 107 000 darabra korlátozandó 2011. február végéig. Ez a korlátozás minden naptári évre alkalmazandó. Az eladás az EU-ban 2011 első két hónapjában 17 833 darabra korlátozandó.

(4)   A fenti két feltétel az FSO-ra alkalmazandó, és annak minden jelenlegi és jövőbeli leányvállalatára is, valamint az FSO részvényesei által ellenőrzött minden társaságra alkalmazandó, amennyiben az a jelenleg az FSO-hoz vagy annak leányvállalataihoz tartozó eszközt (azaz üzemek, gyártósorok) működtet.

(5)   Abból a célból, hogy a Bizottságnak lehetőséget biztosítson az összes fenti feltétel betartásának ellenőrzésére, Lengyelország a Bizottságnak félévi jelentéseket nyújt be az FSO szerkezetátalakításának előrehaladásáról. A termelés és az eladás korlátozása vonatkozásában Lengyelország a Bizottságnak éves jelentéseket nyújt be, amelyeket legkésőbb január végéig kell elküldeni, az előző évi termelés és eladás mennyiségére vonatkozóan. Az utolsó jelentést 2011. március végéig nyújtják be, és amely a 2011 első két hónapjában realizált termelésre és eladásra vonatkozik.

3. cikk

E határozatról szóló értesítés napjától számított két hónapon belül Lengyelország tájékoztatja a Bizottságot a határozat végrehajtására vonatkozó intézkedésekről.

4. cikk

E határozat címzettje a Lengyel Köztársaság.

Kelt Brüsszelben, 2006. december 20-án.

A Bizottság részéről

Neelie KROES

a Bizottság tagja

---

(1)  HL C 100., 2005.4.26., 2. o.

1

(2)  Lásd az 1. sz. lábjegyzetet.

2

(3)  Bizalmas információ.

3

(4)  Csupán információs célokból – a lengyel hatóságok által lengyel zlotyban (PLN) megadott minden összeget (EUR) a 2006. október 20-i árfolyamon számoltunk át euróra, azaz 1 EUR = 3,89 PLN.

4

(5)  Forrás: „A Fabryka Samochodów Osobowych S.A. bemutatása, Varsó 2006”, a dokumentumot a lengyel hatóságok 2006. augusztus 31-én nyújtották be.

5

(6)  A ZAZ Internet oldalán (www.ukravto.ua) 2006. január 10-én megjelent sajtóközlemény szerint, 2005-ben ez a társaság 148 163 autót gyártott. Ezekből 10 190 darab „Travria”, 6 224„Travria Pick-Up”, 20 864„Slavuta”, 21 379„Sens”, 9 107„Lanos T-150”, 697 „Opel Astra-H”, 1 915„Opel CKD”, 6 179„VAZ-21093”, 14 459„VAZ-21099” modellt, valamint 57 149 egyéb autót.

6

(7)  Hivatalosan a szerződést a következő felek kötötték meg: a Lengyel Köztársaság Államkincstára, valamint a Zakrytoje Akcjonernoje Obszczestwo z Inostrannoj Inwesticjej „Zaporożskij Awtomobilestroitelnyj Zawod”, melynek székhelye Zaporozsban van, Ukrajnában.

7

(8)  Az ebben a szakaszban használt adatok a lengyel hatóságok által benyújtott információkból származnak.

8

(9)  Forrás: a lengyel hatóságok 2006. augusztus 30-i válasza.

9

Forrás:

(10)  A lengyel hatóságok 2005. június 13-i levele.

10

(11)  A lengyel hatóságok által amerikai dollárban (USD) megadott minden összeget a 2006. október 20-án érvényes árfolyammal számítottunk át euróra (EUR), azaz 1 EUR = 1,26 USD.

11

(12)  A 2006. január 3-i levélben a lengyel hatóságok tájékoztatták a Bizottságot a tervezett garancia csökkentő korrekciójáról. A tisztázó eljárás beindításáról szóló döntésben felemlített támogatási intézkedések a 2004. április 30-i igénybejelentésre támaszkodnak. A bejelentés tartalmazta egy 162,5 millió USD-re szóló garancia megadásának tervét.

12

(13)  A 22. és 23. eszközt mellőzték a 2006. január 3-án benyújtott információkban. Azonban ezeket befoglaltuk a 2005. január 19-én kiadott EK-Szerződés 88. cikke (2) bekezdésében meghatározott eljárás kezdeményezéséről szóló határozatba. Mivel a Bizottság nem kapott információt ezen intézkedések visszavonásáról, úgy határozott, hogy ezeket is figyelembe veszi.

13

(14)  HL C 244., 2004.10.1., 2. o.

14

(15)  HL C 288., 1999.10.9., 2. o.

15

(16)  Ez a prognózis a [...] modellre vonatkozott, amelyre [...] szerződést csak [...]-ben kötöttek.

16

(17)  Ezt megerősíti az Elsőfokú Bíróság 2004. január 14-i ítélete a T-17/03. sz. Schmitz-Gotha Fahrzeugwerke GmbH ügyben hozott ítélete (EBHT [2006] II-1139. o., 44. és 45. pont).

17

Schmitz-Gotha Fahrzeugwerke GmbH

| (44) | Az iránymutatás 3.2.2. pontja, amely pontosítja ezt a követelményt, a szerkezetváltási tervet három anyagi feltételnek rendeli alá. Az első: a tervnek a kedvezményezett vállalkozás számára lehetővé kell tennie az életképesség ésszerű határidőn belüli és reális módon történő visszanyerését (a 3.2.2. pont A. pontja), a második: a tervnek meg kell akadályoznia a verseny torzulását, amely nem megengedhető (a 3.2.2. pont B. pontja), a harmadik: a tervnek arányban kell állnia a szerkezetátalakítás költségeivel és előnyeivel (a 3.2.2. pont C. pontja). |
| --- | --- |

(44)

Az iránymutatás 3.2.2. pontja, amely pontosítja ezt a követelményt, a szerkezetváltási tervet három anyagi feltételnek rendeli alá. Az első: a tervnek a kedvezményezett vállalkozás számára lehetővé kell tennie az életképesség ésszerű határidőn belüli és reális módon történő visszanyerését (a 3.2.2. pont A. pontja), a második: a tervnek meg kell akadályoznia a verseny torzulását, amely nem megengedhető (a 3.2.2. pont B. pontja), a harmadik: a tervnek arányban kell állnia a szerkezetátalakítás költségeivel és előnyeivel (a 3.2.2. pont C. pontja).

| (45) | Mivel ezek konjunktív feltételek, már az egyik hiánya elegendő ahhoz, hogy a Bizottság összeegyeztethetetlennek nyilvánítsa a szerkezetátalakítási támogatás tervét (az Elsőfokú Bíróság T-171/02. sz., Sardegna kontra Bizottság ügyben 2005. június 15-én hozott ítéletének (EBHT [2005] II-2123. o.) 128. pontja; ebben az értelemben lásd a Franciaország kontra Bizottság ügyben hozott, fent hivatkozott ítélet 49. és 50. pontját is). |
| --- | --- |

(45)

Mivel ezek konjunktív feltételek, már az egyik hiánya elegendő ahhoz, hogy a Bizottság összeegyeztethetetlennek nyilvánítsa a szerkezetátalakítási támogatás tervét (az Elsőfokú Bíróság T-171/02. sz., Sardegna kontra Bizottság ügyben 2005. június 15-én hozott ítéletének (EBHT [2005] II-2123. o.) 128. pontja; ebben az értelemben lásd a Franciaország kontra Bizottság ügyben hozott, fent hivatkozott ítélet 49. és 50. pontját is).

(18)  A lengyel hatóságok a 2006. április 6-i levélben jelezték, hogy „Licenc adása általában óhatatlanul együtt jár a licenciaadó és a licenciavevő közti együttműködés szorosabbá válásával. Ez ugyanúgy vonatkozik a know-how, a gyártási technológia átadására, a műszaki támogatásra, a kutatásokkal és a fejlesztéssel kapcsolatos folyamatok megoldásaira, a minőség-ellenőrzésre, de a részegységek és komponensek gyártása helyszínének kiválasztásával kapcsolatos tevékenységekre is. A licencfogadó által elért jó eredmények a licencszerződésben meghatározott feltételek megvalósítása területén, alapul szolgálhatnak további közös [...] tervek beindításához is.” A fentiekből világosan következik, hogy hosszú távú perspektívában az FSO szándéka intenzívebben részt venni új termékek fejlesztésében. Ez azonban csak nagyon távoli perspektívákra vonatkozik, és feltételezi egy sor olyan feltétel teljesítését, amelyek a jelen szakaszban csak hipotetikusak. Ezért a Bizottság az elemzését arra a feltételezésre alapozza, hogy az FSO független gyártó marad.

18

(19)  Az EU területén az uniós piac szükségleteire állított termelés lehetővé teszi a vámok kiküszöbölését, valamint korlátozza a szállítási költségeket. Ezért a nagy autógyártók úgy vélik, hogy a gyártóüzemek az EU területén sokkal nagyobb mértékben helyettesíthetők, mint az EU térségében és azon kívül egyaránt működők, tehát közöttük sokkal fokozottabb a verseny.

19

(20)  Mivel a fokozott verseny valószínűleg kényszeríteni fogja az FSO-ban gyártott autók nagy gyártóját az alacsonyabb költségeknek az alacsonyabb eladási árakban való megjelenítésére is.

20

(21)  A 2006. október 3-i megváltoztatott prognózisok alapján megállapítható, hogy ez az intézkedés csupán 2008-ban jelentene korlátozást.

21

(22)  A termelés 2011 első két hónapjában 25 000 darabra korlátozandó.

22

(23)  Ebbe beleértve az új tagállamokat is, azok EU-hoz csatlakozása után.

23

(24)  Az eladás az EU-ban 2011 első két hónapjában 17 833 darabra korlátozandó.

24

(25)  Ha az 5. táblázatban meghatározott prognózist alkalmazzuk, akkor a korlátozó hatás csak két évre és két hónapra redukálódik. Ha a 2006. október 3-i levélben megadott megemelt prognózisokat alkalmazzuk, akkor a korlátozó hatás három évre és két hónapra csökken.

25

(26)  Elírás – helyesen „milliárd”.

26

---

| 19.7.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 187/47 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 187/47

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2007. július 17.)

a hasított sertések franciaországi osztályozási módszereinek engedélyezéséről szóló 2006/784/EK határozat módosításáról

(az értesítés a C(2007) 3419. számú dokumentummal történt)

(Csak a francia nyelvű szöveg hiteles)

(2007/510/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a hasított sertések közösségi osztályozási rendszerének meghatározásáról szóló, 1984. november 13-i 3220/84/EGK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2006/784/EK bizottsági határozat (2) Franciaországban három hasítottsertés-osztályozási rendszer engedélyezését írja elő. |
| --- | --- |

(1)

A 2006/784/EK bizottsági határozat (2) Franciaországban három hasítottsertés-osztályozási rendszer engedélyezését írja elő.

| (2) | Franciaország kormánya további két hasítottsertés-osztályozási módszer engedélyezését kérelmezte a Bizottságnál, és a hasított sertések közösségi osztályozási rendszerének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1985. október 24-i 2967/85/EGK bizottsági rendelet (3) 3. cikkének (3) bekezdésében előírt jegyzék második részének benyújtásával ismertette a boncolásos vizsgálat eredményeit. |
| --- | --- |

(2)

Franciaország kormánya további két hasítottsertés-osztályozási módszer engedélyezését kérelmezte a Bizottságnál, és a hasított sertések közösségi osztályozási rendszerének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1985. október 24-i 2967/85/EGK bizottsági rendelet (3) 3. cikkének (3) bekezdésében előírt jegyzék második részének benyújtásával ismertette a boncolásos vizsgálat eredményeit.

| (3) | E kérelem értékelése azt mutatja, hogy teljesülnek a szóban forgó osztályozási módszerek engedélyezéséhez szükséges feltételek. |
| --- | --- |

(3)

E kérelem értékelése azt mutatja, hogy teljesülnek a szóban forgó osztályozási módszerek engedélyezéséhez szükséges feltételek.

| (4) | Az ebben a határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Sertéshúspiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(4)

Az ebben a határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Sertéshúspiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2006/784/EK határozat 1. cikkének első bekezdése az alábbi d) és e) ponttal egészül ki:

| „d) | az »Autofom« nevű műszer és a hozzá kapcsolódó értékelési eljárások, amelyeket a melléklet 4. része fejt ki részletesen; |
| --- | --- |

„d)

az »Autofom« nevű műszer és a hozzá kapcsolódó értékelési eljárások, amelyeket a melléklet 4. része fejt ki részletesen;

| e) | az »UltraFom 300« nevű műszer és a hozzá kapcsolódó értékelési eljárások, amelyeket a melléklet 5. része fejt ki részletesen.” |
| --- | --- |

e)

az »UltraFom 300« nevű műszer és a hozzá kapcsolódó értékelési eljárások, amelyeket a melléklet 5. része fejt ki részletesen.”

2. cikk

Ennek a határozatnak a Francia Köztársaság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2007. július 17-én.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 301., 1984.11.20., 1. o. A legutóbb a 3513/93/EK rendelettel (HL L 320., 1993.12.22., 5. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 318., 2006.11.17., 27. o.

2

(3)  HL L 285., 1985.10.25., 39. o. A legutóbb az 1197/2006/EK rendelettel (HL L 217., 2006.8.8., 6. o.) módosított rendelet.

3

---

MELLÉKLET

A 2006/784/EK határozat melléklete a következő 4. és 5. résszel egészül ki:

„4.   RÉSZ

AUTOFOM

| 1. | A hasított sertések osztályozása az »Autofom« nevű műszer segítségével történik. |
| --- | --- |

1.

A hasított sertések osztályozása az »Autofom« nevű műszer segítségével történik.

| 2. | A műszer tizenhat, 2 MHz-en működő ultrahangos szinttávadóval (SFK Technology, K2KG) van felszerelve, a szinttávadók közötti mérési távolság 25 milliméter.
  Az ultrahangos adatok magukban foglalják a hátszalonna és az izom vastagságának mérési adatait.
  A mért értékeket a műszer központi egysége átváltja a színhústartalom százalékos becsült értékére. |
| --- | --- |

2.

A műszer tizenhat, 2 MHz-en működő ultrahangos szinttávadóval (SFK Technology, K2KG) van felszerelve, a szinttávadók közötti mérési távolság 25 milliméter.

Az ultrahangos adatok magukban foglalják a hátszalonna és az izom vastagságának mérési adatait.

A mért értékeket a műszer központi egysége átváltja a színhústartalom százalékos becsült értékére.

| 3. | A hasított test színhústartalmának meghatározása 23 mérési pont alapján, a következő képlet alkalmazásával történik:








  Ŷ | = | 69,4808 – 0,09178*X0 – 0,08778*X7 – 0,02047*X9 – 0,06525*X19 – 0,03135*X21 – 0,01352*X26 – 0,01257*X29 + 0,00660*X31 + 0,00726*X36 – 0,11207*X48 – 0,31733*X60 – 0,12530*X64 – 0,03016*X83 – 0,28903*X88 – 0,15229*X91 – 0,03713*X92 + 0,09666*X100 – 0,08611*X101 + 0,01797*X113 + 0,03736*X115 + 0,03356*X116 + 0,01313*X121 + 0,01547*X123 |
| --- | --- | --- | --- |

3.

A hasított test színhústartalmának meghatározása 23 mérési pont alapján, a következő képlet alkalmazásával történik:

Ŷ

=

69,4808 – 0,09178*X0 – 0,08778*X7 – 0,02047*X9 – 0,06525*X19 – 0,03135*X21 – 0,01352*X26 – 0,01257*X29 + 0,00660*X31 + 0,00726*X36 – 0,11207*X48 – 0,31733*X60 – 0,12530*X64 – 0,03016*X83 – 0,28903*X88 – 0,15229*X91 – 0,03713*X92 + 0,09666*X100 – 0,08611*X101 + 0,01797*X113 + 0,03736*X115 + 0,03356*X116 + 0,01313*X121 + 0,01547*X123

ahol:

| Ŷ | = | a hasított test becsült színhústartalma százalékban kifejezve, |
| --- | --- | --- |

Ŷ

=

a hasított test becsült színhústartalma százalékban kifejezve,

X0, X7 ... X123 változók pedig az Autofom mérési értékeit jelölik.

| 4. | A mérési pontok és a statisztikai módszer leírása a francia jegyzőkönyv azon II. részében található, amelyet a 2967/85/EGK rendelet 3. cikkének (3) bekezdésével összhangban benyújtottak a Bizottsághoz.
  A képlet a 45–125 kg tömegű hasított testek esetében érvényes. |
| --- | --- |

4.

A mérési pontok és a statisztikai módszer leírása a francia jegyzőkönyv azon II. részében található, amelyet a 2967/85/EGK rendelet 3. cikkének (3) bekezdésével összhangban benyújtottak a Bizottsághoz.

A képlet a 45–125 kg tömegű hasított testek esetében érvényes.

5.   RÉSZ

ULTRAFOM 300

| 1. | A hasított sertések osztályozása az »UltraFom 300« nevű műszer segítségével történik. |
| --- | --- |

1.

A hasított sertések osztályozása az »UltraFom 300« nevű műszer segítségével történik.

| 2. | A műszer egy 3,5 MHz-en működő, 5 cm hosszúságú ultrahangos mérőszondával (SFK Technology 3,5 64LA) van felszerelve, amely 64 ultrahangos szinttávadót tartalmaz. Az ultrahangjelet egy mikroprocesszor digitalizálja, tárolja és elemzi.
  A mért értékeket maga az UltraFom váltja át a színhústartalom százalékos becsült értékére. |
| --- | --- |

2.

A műszer egy 3,5 MHz-en működő, 5 cm hosszúságú ultrahangos mérőszondával (SFK Technology 3,5 64LA) van felszerelve, amely 64 ultrahangos szinttávadót tartalmaz. Az ultrahangjelet egy mikroprocesszor digitalizálja, tárolja és elemzi.

A mért értékeket maga az UltraFom váltja át a színhústartalom százalékos becsült értékére.

| 3. | A hasított test színhústartalmának meghatározása a következő képlet alkalmazásával történik:

  Ŷ = 66,49 – 0,891 G + 0,104 M

  ahol:







  Ŷ | = | a hasított test becsült színhústartalma százalékban kifejezve, |
| --- | --- | --- | --- |
| G | = | a második és harmadik utolsó borda közötti szalonnavastagság (a bőrkével együtt), 7 cm-re a hasított test hátsó középvonalától, a szalonnabőrre merőlegesen mérve (milliméterben). |
| M | = | a második és harmadik utolsó borda közötti izomvastagság, 7 cm-re a hasított test hátsó középvonalától, a szalonnabőrre merőlegesen mérve (milliméterben). |

3.

A hasított test színhústartalmának meghatározása a következő képlet alkalmazásával történik:

Ŷ = 66,49 – 0,891 G + 0,104 M

ahol:

Ŷ

=

a hasított test becsült színhústartalma százalékban kifejezve,

G

=

a második és harmadik utolsó borda közötti szalonnavastagság (a bőrkével együtt), 7 cm-re a hasított test hátsó középvonalától, a szalonnabőrre merőlegesen mérve (milliméterben).

M

=

a második és harmadik utolsó borda közötti izomvastagság, 7 cm-re a hasított test hátsó középvonalától, a szalonnabőrre merőlegesen mérve (milliméterben).

A képlet a 45–125 kg tömegű hasított testek esetében érvényes.”

---