# Euroopa Liidu L 295/2007

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 295 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 50. köide14. november 2007 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 295

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

50. köide14. november 2007

---

| Sisukord | | I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1327/2007, 13. november 2007, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 1 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1328/2007, 13. november 2007, millega Hispaania lipu all sõitvatel laevadel keelatakse besuugo püük ICES VI, VII ja VIII püügipiirkonnas (ühenduse veed ja veed, mis ei kuulu kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla) | 3 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1329/2007, 13. november 2007, millega Prantsusmaa lipu all sõitvatel laevadel keelatakse merilutsu püük ICESi V, VI ja VII püügipiirkonna EÜ ja rahvusvahelistes vetes | 5 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1330/2007, 24. september 2007, milles sätestatakse rakenduseeskirjad Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/42/EÜ artikli 7 lõikes 2 osutatud tsiviillennunduse vahejuhtumeid käsitleva teabe levitamise kohta huvitatud isikutele (
  1
  ) | 7 |

Sisukord

I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

MÄÄRUSED

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1327/2007, 13. november 2007, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

1

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1328/2007, 13. november 2007, millega Hispaania lipu all sõitvatel laevadel keelatakse besuugo püük ICES VI, VII ja VIII püügipiirkonnas (ühenduse veed ja veed, mis ei kuulu kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla)

3

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1329/2007, 13. november 2007, millega Prantsusmaa lipu all sõitvatel laevadel keelatakse merilutsu püük ICESi V, VI ja VII püügipiirkonna EÜ ja rahvusvahelistes vetes

5

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1330/2007, 24. september 2007, milles sätestatakse rakenduseeskirjad Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/42/EÜ artikli 7 lõikes 2 osutatud tsiviillennunduse vahejuhtumeid käsitleva teabe levitamise kohta huvitatud isikutele (
  1
  )

1

7

| | | II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | | Komisjon |
| | | 2007/730/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 16. oktoober 2007, milles käsitletakse Ühendkuningriigi poolt nõukogu direktiivi 89/552/EMÜ (teleringhäälingutegevust käsitlevate liikmesriikide teatavate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta) artikli 3a lõike 1 kohaselt võetud meetmete kooskõla ühenduse õigusega (
  1
  ) | 12 |
| | | 2007/731/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 13. november 2007, millega muudetakse otsust 2006/415/EÜ, milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid seoses alatüüpi H5N1 kuuluva kõrge patogeensusega linnugripiga Ühendkuningriigis
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 5549 all)

   (
  1
  ) | 28 |

II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Komisjon

2007/730/EÜ

*

Komisjoni otsus, 16. oktoober 2007, milles käsitletakse Ühendkuningriigi poolt nõukogu direktiivi 89/552/EMÜ (teleringhäälingutegevust käsitlevate liikmesriikide teatavate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta) artikli 3a lõike 1 kohaselt võetud meetmete kooskõla ühenduse õigusega (
  1
  )

1

12

2007/731/EÜ

*

Komisjoni otsus, 13. november 2007, millega muudetakse otsust 2006/415/EÜ, milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid seoses alatüüpi H5N1 kuuluva kõrge patogeensusega linnugripiga Ühendkuningriigis
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 5549 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 5549 all)

1

28

| | | III   Euroopa Liidu lepingu kohaselt vastu võetud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | EUROOPA LIIDU LEPINGU V JAOTISE KOHASELT VASTU VÕETUD AKTID |
| | * | Nõukogu ühismeede 2007/732/ÜVJP, 13. november 2007, millega muudetakse ühismeedet 2007/106/ÜVJP, millega pikendatakse Afganistani nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi | 30 |
| | * | Nõukogu ühismeede 2007/733/ÜVJP, 13. november 2007, millega muudetakse ühismeedet 2007/369/ÜVJP Euroopa Liidu politseimissiooni kohta Afganistanis (EUPOL AFGHANISTAN) | 31 |
| | * | Nõukogu ühine seisukoht 2007/734/ÜVJP, 13. november 2007, Usbekistani vastu suunatud piiravate meetmete kohta | 34 |

III   Euroopa Liidu lepingu kohaselt vastu võetud aktid

EUROOPA LIIDU LEPINGU V JAOTISE KOHASELT VASTU VÕETUD AKTID

*

Nõukogu ühismeede 2007/732/ÜVJP, 13. november 2007, millega muudetakse ühismeedet 2007/106/ÜVJP, millega pikendatakse Afganistani nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi

30

*

Nõukogu ühismeede 2007/733/ÜVJP, 13. november 2007, millega muudetakse ühismeedet 2007/369/ÜVJP Euroopa Liidu politseimissiooni kohta Afganistanis (EUPOL AFGHANISTAN)

31

*

Nõukogu ühine seisukoht 2007/734/ÜVJP, 13. november 2007, Usbekistani vastu suunatud piiravate meetmete kohta

34

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

MÄÄRUSED

| 14.11.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 295/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 295/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1327/2007,

13. november 2007,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3223/94 puu- ja köögivilja impordikorra üksikasjalike eeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul.

| (2) | Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 3223/94 artiklis 4 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 14. novembril 2007.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 13. november 2007

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  EÜT L 337, 24.12.1994, lk 66. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 756/2007 (ELT L 172, 30.6.2007, lk 41).

1

---

LISA

Komisjoni 13. novembri 2007. aasta määrusele, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MA | 62,7 |
| MK | 18,4 |
| TR | 80,3 |
| ZZ | 53,8 |
| 0707 00 05 | JO | 196,3 |
| MA | 67,7 |
| TR | 114,7 |
| ZZ | 126,2 |
| 0709 90 70 | MA | 66,6 |
| TR | 95,8 |
| ZZ | 81,2 |
| 0805 20 10 | MA | 93,8 |
| ZZ | 93,8 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | HR | 39,6 |
| IL | 69,0 |
| TR | 77,0 |
| UY | 99,1 |
| ZZ | 71,2 |
| 0805 50 10 | AR | 65,5 |
| TR | 99,4 |
| ZA | 62,0 |
| ZZ | 75,6 |
| 0806 10 10 | BR | 237,9 |
| TR | 136,0 |
| US | 267,2 |
| ZZ | 213,7 |
| 0808 10 80 | AR | 80,9 |
| CA | 95,9 |
| CL | 33,5 |
| MK | 31,5 |
| US | 101,7 |
| ZA | 85,8 |
| ZZ | 71,6 |
| 0808 20 50 | AR | 49,4 |
| CN | 56,0 |
| TR | 129,4 |
| ZZ | 78,3 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MA

62,7

MK

18,4

TR

80,3

ZZ

53,8

0707 00 05

JO

196,3

MA

67,7

TR

114,7

ZZ

126,2

0709 90 70

MA

66,6

TR

95,8

ZZ

81,2

0805 20 10

MA

93,8

ZZ

93,8

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

HR

39,6

IL

69,0

TR

77,0

UY

99,1

ZZ

71,2

0805 50 10

AR

65,5

TR

99,4

ZA

62,0

ZZ

75,6

0806 10 10

BR

237,9

TR

136,0

US

267,2

ZZ

213,7

0808 10 80

AR

80,9

CA

95,9

CL

33,5

MK

31,5

US

101,7

ZA

85,8

ZZ

71,6

0808 20 50

AR

49,4

CN

56,0

TR

129,4

ZZ

78,3

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 14.11.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 295/3 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 295/3

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1328/2007,

13. november 2007,

millega Hispaania lipu all sõitvatel laevadel keelatakse besuugo püük ICES VI, VII ja VIII püügipiirkonnas (ühenduse veed ja veed, mis ei kuulu kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta, (1) eriti selle artikli 26 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 12. oktoobri 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 2847/93, millega luuakse ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatav kontrollisüsteem, (2) eriti selle artikli 21 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 19. detsembri 2006. aasta määruses (EÜ) nr 2015/2006, millega kehtestatakse 2007. ja 2008. aastaks ühenduse kalalaevadele püügivõimalused seoses teatavate süvamere kalavarudega, (3) on sätestatud 2007. ja 2008. aasta kvoodid. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 19. detsembri 2006. aasta määruses (EÜ) nr 2015/2006, millega kehtestatakse 2007. ja 2008. aastaks ühenduse kalalaevadele püügivõimalused seoses teatavate süvamere kalavarudega, (3) on sätestatud 2007. ja 2008. aasta kvoodid.

| (2) | Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või kõnealuses liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2007. aastaks eraldatud kvoodi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või kõnealuses liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2007. aastaks eraldatud kvoodi.

| (3) | Seetõttu on vaja keelata kõnealuse kalavaru püük, pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine, |
| --- | --- |

(3)

Seetõttu on vaja keelata kõnealuse kalavaru püük, pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigile 2007. aastaks samas lisas osutatud kalavaru püügiks eraldatud kvooti käsitatakse ammendatuna alates kõnealuses lisas sätestatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvatel või selles liikmesriigis registreeritud laevadel on keelatud püüda samas lisas osutatud kalavaru alates lisas sätestatud kuupäevast. Kõnealuste laevade püütud sellist kalavaru on keelatud pardal hoida, ümber laadida või lossida pärast kõnealust kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 13. november 2007

Komisjoni nimel

kalanduse ja merenduse peadirektor

Fokion FOTIADIS

---

(1)  EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 865/2007 (ELT L 192, 24.7.2007, lk 1).

1

(2)  EÜT L 261, 20.10.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1967/2006 (ELT L 409, 30.12.2006, lk 11), parandatud ELT L 36, 8.2.2007, lk 6.

2

(3)  ELT L 15, 20.1.2007, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 898/2007 (ELT L 196, 28.7.2007, lk 22).

3

---

LISA

| Nr | 67 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Hispaania |
| Kalavaru | SBR/678- |
| Liik | Besuugo (Pagellus bogaraveo) |
| Piirkond | VI, VII ja VIII (ühenduse veed ja veed, mis ei kuulu kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla) |
| Kuupäev | 19.10.2007 |

Nr

67

Liikmesriik

Hispaania

Kalavaru

SBR/678-

Liik

Besuugo (Pagellus bogaraveo)

Piirkond

VI, VII ja VIII (ühenduse veed ja veed, mis ei kuulu kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla)

Kuupäev

19.10.2007

---

| 14.11.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 295/5 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 295/5

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1329/2007,

13. november 2007,

millega Prantsusmaa lipu all sõitvatel laevadel keelatakse merilutsu püük ICESi V, VI ja VII püügipiirkonna EÜ ja rahvusvahelistes vetes

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse 20. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta, (1) eriti selle artikli 26 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 12. oktoobri 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 2847/93, millega luuakse ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatav kontrollisüsteem, (2) eriti selle artikli 21 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 21. detsembri 2006. aasta määruses (EÜ) nr 41/2007, millega määratakse 2007. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes, (3) on sätestatud 2007. aasta kvoodid. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 21. detsembri 2006. aasta määruses (EÜ) nr 41/2007, millega määratakse 2007. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes, (3) on sätestatud 2007. aasta kvoodid.

| (2) | Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püügiga ammendatud samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või liikmesriigis registreeritud laevadele 2007. aastaks eraldatud kvoot. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püügiga ammendatud samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või liikmesriigis registreeritud laevadele 2007. aastaks eraldatud kvoot.

| (3) | Seetõttu on vaja keelata kõnealuse kalavaru püük, pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine, |
| --- | --- |

(3)

Seetõttu on vaja keelata kõnealuse kalavaru püük, pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigile 2007. aastaks samas lisas osutatud kalavaru püügiks eraldatud kvooti käsitatakse ammendatuna alates lisas sätestatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvatel või selles liikmesriigis registreeritud laevadel on keelatud püüda samas lisas osutatud kalavaru alates lisas sätestatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber laadida ja lossida sellist püütud kalavaru pärast kõnealust kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 13. november 2007

Komisjoni nimel

kalanduse ja merenduse peadirektor

Fokion FOTIADIS

---

(1)  EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 865/2007 (ELT L 192, 24.7.2007, lk 1).

1

(2)  EÜT L 261, 20.10.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1967/2006 (ELT L 409, 30.12.2006, lk 11), parandatud ELT L 36, 8.2.2007, lk 6.

2

(3)  ELT L 15, 20.1.2007, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 898/2007 (ELT L 196, 28.7.2007, lk 22).

3

---

LISA

| Nr | 70 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Prantsusmaa |
| Kalavaru | USK/567EI. |
| Liik | Meriluts (Brosme brosme) |
| Piirkond | ICESi V, VI ja VII püügipiirkonna EÜ ja rahvusvahelised veed |
| Kuupäev | 14.10.2007 |

Nr

70

Liikmesriik

Prantsusmaa

Kalavaru

USK/567EI.

Liik

Meriluts (Brosme brosme)

Piirkond

ICESi V, VI ja VII püügipiirkonna EÜ ja rahvusvahelised veed

Kuupäev

14.10.2007

---

| 14.11.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 295/7 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 295/7

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1330/2007,

24. september 2007,

milles sätestatakse rakenduseeskirjad Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/42/EÜ artikli 7 lõikes 2 osutatud tsiviillennunduse vahejuhtumeid käsitleva teabe levitamise kohta huvitatud isikutele

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuni 2003. aasta direktiivi 2003/42/EÜ vahejuhtumitest teatamise kohta tsiviillennunduses, (1) eriti selle artikli 7 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiiviga 2003/42/EÜ nõutakse siseriiklike vahejuhtumitest teatamise süsteemide loomist, et tagada asjakohase lennuohutusteabe andmine, kogumine, säilitamine, kaitsmine ja levitamine, mille ainueesmärk on lennuõnnetuste ja -intsidentide ärahoidmine, mitte süüle ega vastutusele osutamine. |
| --- | --- |

(1)

Direktiiviga 2003/42/EÜ nõutakse siseriiklike vahejuhtumitest teatamise süsteemide loomist, et tagada asjakohase lennuohutusteabe andmine, kogumine, säilitamine, kaitsmine ja levitamine, mille ainueesmärk on lennuõnnetuste ja -intsidentide ärahoidmine, mitte süüle ega vastutusele osutamine.

| (2) | Käesolevat määrust tuleks kohaldada teabe suhtes, mida liikmesriigid vahetavad vastavalt direktiivi 2003/42/EÜ artikli 6 lõikele 1. Siseriiklikke vahejuhtumeid käsitleva teabe suhtes, mida säilitatakse siseriiklikes andmebaasides, tuleks kohaldada siseriiklikke eeskirju, mis reguleerivad lennuohutusteabe väljastamist. |
| --- | --- |

(2)

Käesolevat määrust tuleks kohaldada teabe suhtes, mida liikmesriigid vahetavad vastavalt direktiivi 2003/42/EÜ artikli 6 lõikele 1. Siseriiklikke vahejuhtumeid käsitleva teabe suhtes, mida säilitatakse siseriiklikes andmebaasides, tuleks kohaldada siseriiklikke eeskirju, mis reguleerivad lennuohutusteabe väljastamist.

| (3) | Käesoleva määruse kohaldamisel tuleks huvitatud isikud määratleda kui mis tahes isikud, kes saavad osaleda tsiviillennunduse ohutuse parandamisel, kui kasutavad hästi ära direktiivi 2003/42/EÜ kohaselt kogutud ohutusteavet. |
| --- | --- |

(3)

Käesoleva määruse kohaldamisel tuleks huvitatud isikud määratleda kui mis tahes isikud, kes saavad osaleda tsiviillennunduse ohutuse parandamisel, kui kasutavad hästi ära direktiivi 2003/42/EÜ kohaselt kogutud ohutusteavet.

| (4) | Siseriiklikel kontaktpunktidel on parim ülevaade oma liikmesriigis tegutsevatest huvitatud isikutest. Teabenõuete võimalikult turvaliseks ja tõhusaks käsitlemiseks peaks iga siseriiklik kontaktpunkt käsitlema kõnealuse liikmesriigi territooriumil tegutsevate huvitatud isikute teabenõudeid, samal ajal kui kolmandate riikide huvitatud isikute või rahvusvaheliste organisatsioonide teabenõudeid peaks käsitlema komisjon. |
| --- | --- |

(4)

Siseriiklikel kontaktpunktidel on parim ülevaade oma liikmesriigis tegutsevatest huvitatud isikutest. Teabenõuete võimalikult turvaliseks ja tõhusaks käsitlemiseks peaks iga siseriiklik kontaktpunkt käsitlema kõnealuse liikmesriigi territooriumil tegutsevate huvitatud isikute teabenõudeid, samal ajal kui kolmandate riikide huvitatud isikute või rahvusvaheliste organisatsioonide teabenõudeid peaks käsitlema komisjon.

| (5) | Komisjon võib direktiivi 2003/42/EÜ artikli 6 kohaselt vahetatud teabe haldamise hiljem usaldada asjakohasele üksusele ning käsitleda kolmandate riikide huvitatud isikute ja rahvusvaheliste organisatsioonide teabenõudeid. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon võib direktiivi 2003/42/EÜ artikli 6 kohaselt vahetatud teabe haldamise hiljem usaldada asjakohasele üksusele ning käsitleda kolmandate riikide huvitatud isikute ja rahvusvaheliste organisatsioonide teabenõudeid.

| (6) | Komisjon peaks koostama ja avaldama kontaktpunktide loetelu. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon peaks koostama ja avaldama kontaktpunktide loetelu.

| (7) | Et vältida süsteemi kuritarvitamist, peaks teabenõude saanud kontaktpunkt kontrollima, et selle esitaja oleks huvitatud isik, ja teabenõuet tuleks enne antava teabe hulga ja taseme kindlaksmääramist hinnata. |
| --- | --- |

(7)

Et vältida süsteemi kuritarvitamist, peaks teabenõude saanud kontaktpunkt kontrollima, et selle esitaja oleks huvitatud isik, ja teabenõuet tuleks enne antava teabe hulga ja taseme kindlaksmääramist hinnata.

| (8) | Siseriiklikud kontaktpunktid peaksid hankima piisavalt teavet teabenõuete kontrollimiseks ja hindamiseks. Nad peaksid selleks kasutama vormi, mis sisaldab asjakohast teavet teabenõude esitaja ja teabenõude sihtotstarbe kohta. |
| --- | --- |

(8)

Siseriiklikud kontaktpunktid peaksid hankima piisavalt teavet teabenõuete kontrollimiseks ja hindamiseks. Nad peaksid selleks kasutama vormi, mis sisaldab asjakohast teavet teabenõude esitaja ja teabenõude sihtotstarbe kohta.

| (9) | Kui teatavad huvitatud isikud vajavad korrapäraselt nende enda tegevusega seotud teavet, peaks olema võimalik vastu võtta üldotsus kõnealustele isikutele teabe andmise kohta. |
| --- | --- |

(9)

Kui teatavad huvitatud isikud vajavad korrapäraselt nende enda tegevusega seotud teavet, peaks olema võimalik vastu võtta üldotsus kõnealustele isikutele teabe andmise kohta.

| (10) | Teabenõude esitaja peaks tagama süsteemi konfidentsiaalsuse kaitse ning kasutama saadud teavet ainult teabenõudes nimetatud otstarbel, mis peaks vastama direktiivi 2003/42/EÜ eesmärkidele. |
| --- | --- |

(10)

Teabenõude esitaja peaks tagama süsteemi konfidentsiaalsuse kaitse ning kasutama saadud teavet ainult teabenõudes nimetatud otstarbel, mis peaks vastama direktiivi 2003/42/EÜ eesmärkidele.

| (11) | Kõik kontaktpunktid peaksid saama jälgida, et teabenõuet, mille nad rahuldamata jätsid, ei esitataks uuesti teise liikmesriigi asutuse kaudu. Samuti peaksid nad saama eeskuju võtta teiste kontaktpunktide parimatest tavadest. Seetõttu peaks neil olema juurdepääs teabenõuete ja kõnealuste nõuete suhtes tehtud otsuste registritele. |
| --- | --- |

(11)

Kõik kontaktpunktid peaksid saama jälgida, et teabenõuet, mille nad rahuldamata jätsid, ei esitataks uuesti teise liikmesriigi asutuse kaudu. Samuti peaksid nad saama eeskuju võtta teiste kontaktpunktide parimatest tavadest. Seetõttu peaks neil olema juurdepääs teabenõuete ja kõnealuste nõuete suhtes tehtud otsuste registritele.

| (12) | Andmete edastamiseks tuleks kasutada nüüdisaegset tehnikat, tagades samal ajal kogu andmebaasi kaitse. |
| --- | --- |

(12)

Andmete edastamiseks tuleks kasutada nüüdisaegset tehnikat, tagades samal ajal kogu andmebaasi kaitse.

| (13) | Selleks et komisjon saaks ette valmistada asjakohased meetmed liikmesriikide ja komisjoni vaheliseks teabevahetuseks, nagu on nõutud direktiivi 2003/42/EÜ artikli 6 lõikes 4, hakatakse käesolevat määrust kohaldama kuus kuud pärast selle jõustumist. |
| --- | --- |

(13)

Selleks et komisjon saaks ette valmistada asjakohased meetmed liikmesriikide ja komisjoni vaheliseks teabevahetuseks, nagu on nõutud direktiivi 2003/42/EÜ artikli 6 lõikes 4, hakatakse käesolevat määrust kohaldama kuus kuud pärast selle jõustumist.

| (14) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas nõukogu 16. detsembri 1991. aasta määruse (EMÜ) nr 3922/92 (tehniliste nõuete ja haldusprotseduuride kooskõlastamise kohta tsiviillennunduses) (2) artikli 12 alusel loodud lennuohutuse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(14)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas nõukogu 16. detsembri 1991. aasta määruse (EMÜ) nr 3922/92 (tehniliste nõuete ja haldusprotseduuride kooskõlastamise kohta tsiviillennunduses) (2) artikli 12 alusel loodud lennuohutuse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Sisu

Käesolevas määruses sätestatakse meetmed liikmesriikide vahel direktiivi 2003/42/EÜ artikli 6 lõike 1 kohaselt vahetatava vahejuhtumeid käsitleva teabe levitamiseks huvitatud isikutele, et anda kõnealustele isikutele teavet, mida nad vajavad tsiviillennunduse ohutuse parandamiseks.

Artikkel 2

Mõisted

1.   Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1. | „huvitatud isik” – mis tahes füüsiline isik, mis tahes juriidiline isik (tulunduslik või mittetulunduslik) või mis tahes ametlik organ (iseseisva õigusvõimega või õigusvõimeta), kes saab osaleda tsiviillennunduse ohutuse parandamisel, kui tal on juurdepääs vahejuhtumeid käsitlevale teabele, mida liikmesriigid vahetavad vastavalt direktiivi 2003/42/EÜ artikli 6 lõikele 1, ja kes kuulub ühte I lisas loetletud huvitatud isikute kategooriasse; |
| --- | --- |

1.

„huvitatud isik” – mis tahes füüsiline isik, mis tahes juriidiline isik (tulunduslik või mittetulunduslik) või mis tahes ametlik organ (iseseisva õigusvõimega või õigusvõimeta), kes saab osaleda tsiviillennunduse ohutuse parandamisel, kui tal on juurdepääs vahejuhtumeid käsitlevale teabele, mida liikmesriigid vahetavad vastavalt direktiivi 2003/42/EÜ artikli 6 lõikele 1, ja kes kuulub ühte I lisas loetletud huvitatud isikute kategooriasse;

| 2. | „kontaktpunkt” –






  a) | käesoleva määruse artikli 3 lõike 1 kohase teabenõude esitamise korral iga liikmesriigi poolt vastavalt direktiivi 2003/42/EÜ artikli 5 lõikele 1 määratud pädev asutus või, juhul kui liikmesriik on määranud mitu pädevat asutust, siis kõnealuse liikmesriigi poolt vastavalt samale sättele määratud kontaktpunkt; |
| --- | --- | --- |

2.

„kontaktpunkt” –

a)

käesoleva määruse artikli 3 lõike 1 kohase teabenõude esitamise korral iga liikmesriigi poolt vastavalt direktiivi 2003/42/EÜ artikli 5 lõikele 1 määratud pädev asutus või, juhul kui liikmesriik on määranud mitu pädevat asutust, siis kõnealuse liikmesriigi poolt vastavalt samale sättele määratud kontaktpunkt;

| b) | artikli 3 lõike 2 kohase teabenõude esitamise korral komisjon. |
| --- | --- |

b)

artikli 3 lõike 2 kohase teabenõude esitamise korral komisjon.

2.   Komisjon avaldab kontaktpunktide loetelu.

Artikkel 3

Teabenõuded

1.   Ühenduses tegutsevad huvitatud isikud, kes on füüsilised isikud, adresseerivad teabenõuded selle liikmesriigi kontaktpunktile, kus neile on välja antud tegevusluba või, kui tegevusluba pole nõutav, kus nad täidavad oma tööülesandeid. Muud ühenduses tegutsevad huvitatud isikud adresseerivad teabenõuded selle liikmesriigi kontaktpunktile, kus on nende registrijärgne või ametlik asukoht või, sellise asukoha puudumisel, peamine tegevuskoht.

2.   Huvitatud isikud, kes ei tegutse ühenduses, adresseerivad oma teabenõude komisjonile.

3.   Teabenõuete esitamiseks kasutatakse kontaktpunkti kinnitatud vorme. Kõnealused vormid sisaldavad vähemalt II lisas sätestatud andmeid.

Artikkel 4

Eriteabenõuded

Huvitatud isik, kes on esitanud konkreetse teabe, võib adresseerida kõnealuse teabega seotud teabenõuded otse kõnealuse teabe vastu võtnud kontaktpunktile.

Artikkel 5

Teabenõude esitaja kontrollimine

1.   Kontaktpunkt, kes saab teabenõude, kontrollib, et selle esitaja oleks huvitatud isik.

2.   Kui huvitatud isik esitab teabenõude kontaktpunktile, kes ei ole artikli 3 kohaselt pädev kõnealust nõuet käsitlema, kutsutakse huvitatud isikut võtma ühendust pädeva kontaktpunktiga.

Artikkel 6

Teabenõude hindamine

1.   Kontaktpunkt, kes saab teabenõude, kontrollib iga juhtumi puhul eraldi, kas teabenõue on põhjendatud ja kas seda on võimalik rahuldada.

2.   Kui teabenõue tunnistatakse vastuvõetavaks, määrab kontaktpunkt kindlaks antava teabe hulga ja taseme. Teavet antakse ainult sedavõrd, kuivõrd see on teabenõude esitaja eesmärki arvestades hädavajalik, ilma et see piiraks direktiivi 2003/42/EÜ artikli 8 kohaldamist. Teavet, mis ei ole seotud teabenõude esitaja enda seadmete, toimingute või tegevusvaldkonnaga, antakse ainult kokkuvõtlikul või disidentifitseeritud kujul, kui teabenõude esitaja ei esita üksikasjalikku põhjendust.

3.   I lisa b osas loetletud huvitatud isikutele võib anda ainult nende enda seadmete, toimingute või tegevusvaldkonnaga seotud teavet.

Artikkel 7

Üldotsused

Kontaktpunkt, kes saab I lisa a osas loetletud huvitatud isikult teabenõude, võib teha üldotsuse anda kõnealusele huvitatud isikule korrapäraselt teavet tingimusel, et nõutav teave on seotud huvitatud isiku enda seadmete, toimingute või tegevusvaldkonnaga.

Artikkel 8

Teabe kasutamine ja konfidentsiaalsus

1.   Teabenõude esitaja kasutab saadud teavet ainult teabenõudes nimetatud otstarbel, mis peaks vastama direktiivi 2003/42/EÜ artiklis 1 sätestatud eesmärgile. Teabenõude esitaja ei avalda saadud teavet ilma teabe andja kirjaliku nõusolekuta.

2.   Teabenõude esitaja võtab vajalikud meetmed, et tagada saadud teabe nõuetekohane konfidentsiaalsus.

Artikkel 9

Teabenõuete register

Kontaktpunkt registreerib kõik saadud teabenõuded ja võetud meetmed. Kõnealune teave edastatakse komisjonile iga kord, kui teabenõue saadakse ja/või meetmeid võetakse.

Komisjon teeb kõikidele kontaktpunktidele kättesaadavaks eri kontaktpunktide ja komisjoni saadud teabenõuete ja võetud meetmete ajakohastatud loetelu.

Artikkel 10

Levitamisvahendid

Kontaktpunktid võivad huvitatud isikutele teavet anda paberkandjal või kasutades turvalisi elektroonilisi sidevahendeid.

Turvakaalutlustel ei võimaldata huvitatud isikutele otsejuurdepääsu andmebaasidele, mis sisaldavad teistelt liikmesriikidelt direktiivi 2003/42/EÜ artikli 6 lõike 1 kohaselt saadud teavet.

Artikkel 11

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 24. september 2007

Komisjoni nimel

asepresident

Jacques BARROT

---

(1)  ELT L 167, 4.7.2003, lk 23.

1

(2)  EÜT L 373, 31.12.1991, lk 4. Määrust on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1900/2006 (ELT L 377, 27.12.2006, lk 176).

2

---

I LISA

HUVITATUD ISIKUTE LOETELU

a)   Huvitatud isikute loetelu, kes võivad saada teavet iga juhtumi puhul eraldi tehtava otsuse põhjal vastavalt artikli 6 lõikele 2 või üldotsuse põhjal vastavalt artiklile 7:

| 1) | tootjad: õhusõidukite, mootorite, propellerite ning õhusõidukite osade ja seadmete projekteerijad ja tootjad; lennuliikluskorralduse süsteemide ja nende koostisosade projekteerijad ja tootjad; aeronavigatsiooniteenuste süsteemide ja nende koostisosade projekteerijad ja tootjad; lennuväljade kinnisel alal kasutatavate süsteemide ja seadmete projekteerijad ja tootjad; |
| --- | --- |

1)

tootjad: õhusõidukite, mootorite, propellerite ning õhusõidukite osade ja seadmete projekteerijad ja tootjad; lennuliikluskorralduse süsteemide ja nende koostisosade projekteerijad ja tootjad; aeronavigatsiooniteenuste süsteemide ja nende koostisosade projekteerijad ja tootjad; lennuväljade kinnisel alal kasutatavate süsteemide ja seadmete projekteerijad ja tootjad;

| 2) | tehnohooldus: õhusõidukite, mootorite, propellerite ning õhusõidukite osade ja seadmete tehnohoolduse või kapitaalremondiga tegelevad organisatsioonid; aeronavigatsiooniseadmete paigaldamise, muutmise, tehnohoolduse, remondi, kapitaalremondi, lennukontrolli või ülevaatusega tegelevad organisatsioonid; lennuvälja kinnise ala süsteemide, koostisosade ja seadmete tehnohoolduse või kapitaalremondiga tegelevad organisatsioonid; |
| --- | --- |

2)

tehnohooldus: õhusõidukite, mootorite, propellerite ning õhusõidukite osade ja seadmete tehnohoolduse või kapitaalremondiga tegelevad organisatsioonid; aeronavigatsiooniseadmete paigaldamise, muutmise, tehnohoolduse, remondi, kapitaalremondi, lennukontrolli või ülevaatusega tegelevad organisatsioonid; lennuvälja kinnise ala süsteemide, koostisosade ja seadmete tehnohoolduse või kapitaalremondiga tegelevad organisatsioonid;

| 3) | käitajad: lennuettevõtjad ja õhusõiduki käitajad ning lennuettevõtjate ja õhusõidukite käitajate ühendused; lennuvälja käitajad ja nende ühendused; |
| --- | --- |

3)

käitajad: lennuettevõtjad ja õhusõiduki käitajad ning lennuettevõtjate ja õhusõidukite käitajate ühendused; lennuvälja käitajad ja nende ühendused;

| 4) | aeronavigatsiooniteenuste osutajad ja lennuliikluse korraldajad; |
| --- | --- |

4)

aeronavigatsiooniteenuste osutajad ja lennuliikluse korraldajad;

| 5) | lennuväljateenuste osutajad: organisatsioonid, kes vastutavad õhusõidukite maapealse käitamise, sealhulgas tankimise, teenindamise, lastiplaani koostamise, lastimise, jäätõrje ja lennujaamas pukseerimise ning päästetööde, tuletõrje ja muude hädaabiteenuste osutamise eest; |
| --- | --- |

5)

lennuväljateenuste osutajad: organisatsioonid, kes vastutavad õhusõidukite maapealse käitamise, sealhulgas tankimise, teenindamise, lastiplaani koostamise, lastimise, jäätõrje ja lennujaamas pukseerimise ning päästetööde, tuletõrje ja muude hädaabiteenuste osutamise eest;

| 6) | lennukoolitusorganisatsioonid; |
| --- | --- |

6)

lennukoolitusorganisatsioonid;

| 7) | kolmandate riikide organisatsioonid: kolmandate riikide riiklikud lennundusasutused ja lennuõnnetusi uurivad organid; |
| --- | --- |

7)

kolmandate riikide organisatsioonid: kolmandate riikide riiklikud lennundusasutused ja lennuõnnetusi uurivad organid;

| 8) | rahvusvahelised lennundusorganisatsioonid; |
| --- | --- |

8)

rahvusvahelised lennundusorganisatsioonid;

| 9) | teadusasutused ja -ettevõtted: avalik-õiguslikud või eraõiguslikud teaduslaborid, -keskused või -üksused või lennuohutusega seotud teadustöö või uuringutega tegelevad ülikoolid. |
| --- | --- |

9)

teadusasutused ja -ettevõtted: avalik-õiguslikud või eraõiguslikud teaduslaborid, -keskused või -üksused või lennuohutusega seotud teadustöö või uuringutega tegelevad ülikoolid.

b)   Huvitatud isikute loetelu, kes võivad saada teavet iga juhtumi puhul eraldi tehtava otsuse põhjal vastavalt artikli 6 lõigetele 2 ja 3:

| 1) | piloodid (isiklikel alustel); |
| --- | --- |

1)

piloodid (isiklikel alustel);

| 2) | lennujuhid (isiklikel alustel) ning muud lennuliikluskorralduse ja lennuliiklusteenustega tegelevad töötajad, kes täidavad ohutusalaseid ülesandeid; |
| --- | --- |

2)

lennujuhid (isiklikel alustel) ning muud lennuliikluskorralduse ja lennuliiklusteenustega tegelevad töötajad, kes täidavad ohutusalaseid ülesandeid;

| 3) | insenerid/tehnikud/lennuliikluse turvaelektroonika alal töötav personal/lennundusjuhid (või lennujaama juhid) (isiklikel alustel); |
| --- | --- |

3)

insenerid/tehnikud/lennuliikluse turvaelektroonika alal töötav personal/lennundusjuhid (või lennujaama juhid) (isiklikel alustel);

| 4) | ohutusalaseid ülesandeid täitvaid töötajaid esindavad kutseorganisatsioonid. |
| --- | --- |

4)

ohutusalaseid ülesandeid täitvaid töötajaid esindavad kutseorganisatsioonid.

---

II LISA

Image

---

II EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Komisjon

| 14.11.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 295/12 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 295/12

---

KOMISJONI OTSUS,

16. oktoober 2007,

milles käsitletakse Ühendkuningriigi poolt nõukogu direktiivi 89/552/EMÜ (teleringhäälingutegevust käsitlevate liikmesriikide teatavate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta) artikli 3a lõike 1 kohaselt võetud meetmete kooskõla ühenduse õigusega

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/730/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 3. oktoobri 1989. aasta direktiivi 89/552/EMÜ teleringhäälingutegevust käsitlevate liikmesriikide teatavate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta, (1) eriti selle artikli 3a lõiget 2,

võttes arvesse direktiivi 89/552/EMÜ artikli 23a kohaselt loodud komitee arvamust,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ühendkuningriik teatas komisjonile 25. septembri 1998. aasta kirjas direktiivi 89/552/EMÜ artikli 3a lõike 1 kohaselt võetud meetmetest. Komisjon teatas kõnealustest meetmetest teistele liikmesriikidele 2. novembril 1998 ning komisjon on saanud direktiivi 89/552/EMÜ artikli 23a kohaselt loodud komitee märkused, mis komitee võttis vastu oma 20. novembri 1998. aasta kohtumisel. 23. detsembri 1998. aasta kirjas teatas komisjon Ühendkuningriigile, et tal on kahtlusi seoses teatatud meetmete kohaldamisalaga, mistõttu ta ei saa hinnata, kas kõnealused meetmed on kooskõlas ühenduse õigusega. Ühendkuningriik edastas komisjonile 5. mai 2000. aasta kirjaga kõnealuste meetmete muudetud versiooni. |
| --- | --- |

(1)

Ühendkuningriik teatas komisjonile 25. septembri 1998. aasta kirjas direktiivi 89/552/EMÜ artikli 3a lõike 1 kohaselt võetud meetmetest. Komisjon teatas kõnealustest meetmetest teistele liikmesriikidele 2. novembril 1998 ning komisjon on saanud direktiivi 89/552/EMÜ artikli 23a kohaselt loodud komitee märkused, mis komitee võttis vastu oma 20. novembri 1998. aasta kohtumisel. 23. detsembri 1998. aasta kirjas teatas komisjon Ühendkuningriigile, et tal on kahtlusi seoses teatatud meetmete kohaldamisalaga, mistõttu ta ei saa hinnata, kas kõnealused meetmed on kooskõlas ühenduse õigusega. Ühendkuningriik edastas komisjonile 5. mai 2000. aasta kirjaga kõnealuste meetmete muudetud versiooni.

| (2) | Komisjon kontrollis kolme kuu jooksul pärast kõnesoleva teatise saamist, kas kõnealused meetmed on kooskõlas ühenduse õigusega, hinnates eelkõige meetmete proportsionaalsust ja riikliku konsulteerimiskorra läbipaistvust. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon kontrollis kolme kuu jooksul pärast kõnesoleva teatise saamist, kas kõnealused meetmed on kooskõlas ühenduse õigusega, hinnates eelkõige meetmete proportsionaalsust ja riikliku konsulteerimiskorra läbipaistvust.

| (3) | Komisjon võttis kontrollimisel arvesse Ühendkuningriigi meediamaastiku kohta kättesaadavaid andmeid. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon võttis kontrollimisel arvesse Ühendkuningriigi meediamaastiku kohta kättesaadavaid andmeid.

| (4) | Ühendkuningriigi meetmetes esitatud suure ühiskondliku tähtsusega sündmuste loend oli koostatud selgelt ja läbipaistvalt ning Ühendkuningriigis oli algatatud laiaulatuslik konsulteerimine. |
| --- | --- |

(4)

Ühendkuningriigi meetmetes esitatud suure ühiskondliku tähtsusega sündmuste loend oli koostatud selgelt ja läbipaistvalt ning Ühendkuningriigis oli algatatud laiaulatuslik konsulteerimine.

| (5) | Komisjon tegi kindlaks, et Ühendkuningriigi meetmetes esitatud loendisse kantud sündmused vastasid vähemalt kahele järgmisele kriteeriumile, mida peetakse usaldusväärseteks sündmuste ühiskondliku tähtsuse näitajateks: i) suur vastukaja liikmesriigi üldsuse seas, mitte üksnes olulisus asjaomase spordisündmuse või tegevuse tavapärase vaatajaskonna jaoks; ii) üldtunnustatud, selgesti tajutav kultuuriline tähtsus liikmesriigi elanikkonna jaoks, eelkõige kultuuriidentiteedi kandjana; iii) rahvusvõistkonna osalemine asjaomasel sündmusel rahvusvaheliselt olulise võistluse või turniiri raames, ning iv) sündmust on tavaliselt üle kantud tasuta televisioonis ja sellel on olnud palju vaatajaid. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon tegi kindlaks, et Ühendkuningriigi meetmetes esitatud loendisse kantud sündmused vastasid vähemalt kahele järgmisele kriteeriumile, mida peetakse usaldusväärseteks sündmuste ühiskondliku tähtsuse näitajateks: i) suur vastukaja liikmesriigi üldsuse seas, mitte üksnes olulisus asjaomase spordisündmuse või tegevuse tavapärase vaatajaskonna jaoks; ii) üldtunnustatud, selgesti tajutav kultuuriline tähtsus liikmesriigi elanikkonna jaoks, eelkõige kultuuriidentiteedi kandjana; iii) rahvusvõistkonna osalemine asjaomasel sündmusel rahvusvaheliselt olulise võistluse või turniiri raames, ning iv) sündmust on tavaliselt üle kantud tasuta televisioonis ja sellel on olnud palju vaatajaid.

| (6) | Väga paljud Ühendkuningriigi meetmetes esitatud loendisse kantud sündmused, sealhulgas suve- ja taliolümpiamängud, maailma- ja Euroopa karikavõistluste finaalmängud, kuuluvad nende sündmuste hulka, mida tavaliselt peetakse suure ühiskondliku tähtsusega sündmusteks, nagu on osutatud direktiivi 97/36/EÜ põhjenduses 18. Kõnesolevad sündmused leiavad Ühendkuningriigis tervikuna suurt vastukaja, sest need on väga populaarsed mitte üksnes spordisündmuste tavapäraste vaatajate, vaid ka muu elanikkonna hulgas (sõltumata osalejate kodakondsusest). |
| --- | --- |

(6)

Väga paljud Ühendkuningriigi meetmetes esitatud loendisse kantud sündmused, sealhulgas suve- ja taliolümpiamängud, maailma- ja Euroopa karikavõistluste finaalmängud, kuuluvad nende sündmuste hulka, mida tavaliselt peetakse suure ühiskondliku tähtsusega sündmusteks, nagu on osutatud direktiivi 97/36/EÜ põhjenduses 18. Kõnesolevad sündmused leiavad Ühendkuningriigis tervikuna suurt vastukaja, sest need on väga populaarsed mitte üksnes spordisündmuste tavapäraste vaatajate, vaid ka muu elanikkonna hulgas (sõltumata osalejate kodakondsusest).

| (7) | Inglismaa jalgpalli karikavõistluste finaalmäng leiab Ühendkuningriigis eriti suurt vastukaja, sest see on Inglismaa kodumaise jalgpalli kõige tähtsam matš ja tõeline riikliku tähtsusega ning ka ülemaailmselt tuntud sündmus. |
| --- | --- |

(7)

Inglismaa jalgpalli karikavõistluste finaalmäng leiab Ühendkuningriigis eriti suurt vastukaja, sest see on Inglismaa kodumaise jalgpalli kõige tähtsam matš ja tõeline riikliku tähtsusega ning ka ülemaailmselt tuntud sündmus.

| (8) | Šotimaa jalgpalli karikavõistluste finaalmäng leiab eriti suurt vastukaja Šotimaal, kus selle kaalukus on võrreldav Inglismaa jalgpalli karikavõistluste finaalmängu omaga. |
| --- | --- |

(8)

Šotimaa jalgpalli karikavõistluste finaalmäng leiab eriti suurt vastukaja Šotimaal, kus selle kaalukus on võrreldav Inglismaa jalgpalli karikavõistluste finaalmängu omaga.

| (9) | Grand National leiab Ühendkuningriigis üldist vastukaja kui pika traditsiooniga ülemaailmselt tuntud ja armastatud hobuste võiduajamine ning üldtunnustatud, riigi elanikkonna jaoks erilise kultuurilise tähtsusega sündmus, mis moodustab osa Ühendkuningriigi rahvusteadvusest. |
| --- | --- |

(9)

Grand National leiab Ühendkuningriigis üldist vastukaja kui pika traditsiooniga ülemaailmselt tuntud ja armastatud hobuste võiduajamine ning üldtunnustatud, riigi elanikkonna jaoks erilise kultuurilise tähtsusega sündmus, mis moodustab osa Ühendkuningriigi rahvusteadvusest.

| (10) | Derby leiab Ühendkuningriigis üldist vastukaja kui kõige olulisem sündmus hobuste võiduajamiste hooajal, mille toimumise aega teavad kõik ja mis on üldtunnustatud, riigi elanike jaoks erilise kultuurilise tähtsusega, tüüpiliselt britilik kõiki ühiskonnaklasse ühendav ning kogu riigis huvi äratav sündmus. |
| --- | --- |

(10)

Derby leiab Ühendkuningriigis üldist vastukaja kui kõige olulisem sündmus hobuste võiduajamiste hooajal, mille toimumise aega teavad kõik ja mis on üldtunnustatud, riigi elanike jaoks erilise kultuurilise tähtsusega, tüüpiliselt britilik kõiki ühiskonnaklasse ühendav ning kogu riigis huvi äratav sündmus.

| (11) | Wimbledoni tenniseturniiri finaalmängud leiavad Ühendkuningriigis üldist vastukaja kui Ühendkuningriigi kõige olulisem tenniseturniir, mis on ülemaailmselt tuntud ja mida kajastatakse laialdaselt meediakanalites. Lisaks leiab kõnealune sündmus üldist vastukaja ning on selgesti tajutava kultuurilise tähtsusega tänu Ühendkuningriigi võistlejate edukusele neil võistlustel. |
| --- | --- |

(11)

Wimbledoni tenniseturniiri finaalmängud leiavad Ühendkuningriigis üldist vastukaja kui Ühendkuningriigi kõige olulisem tenniseturniir, mis on ülemaailmselt tuntud ja mida kajastatakse laialdaselt meediakanalites. Lisaks leiab kõnealune sündmus üldist vastukaja ning on selgesti tajutava kultuurilise tähtsusega tänu Ühendkuningriigi võistlejate edukusele neil võistlustel.

| (12) | Ragbi karikavõistluste finaalmängud ja maailma karikaturniir ragbis leiavad Ühendkuningriigis üldist vastukaja kui üldist huvi pakkuvad sündmused, mis meeldivad ka inimestele, kes tavaliselt kõnealuseid võistlusi ei jälgi. Ragbiturniir Six Nations, kus osalevad Ühendkuningriigi rahvusmeeskonnad, (2) leiab Ühendkuningriigis erilist vastukaja, sest see on tähtis sündmus Ühendkuningriigi spordikalendris. |
| --- | --- |

(12)

Ragbi karikavõistluste finaalmängud ja maailma karikaturniir ragbis leiavad Ühendkuningriigis üldist vastukaja kui üldist huvi pakkuvad sündmused, mis meeldivad ka inimestele, kes tavaliselt kõnealuseid võistlusi ei jälgi. Ragbiturniir Six Nations, kus osalevad Ühendkuningriigi rahvusmeeskonnad, (2) leiab Ühendkuningriigis erilist vastukaja, sest see on tähtis sündmus Ühendkuningriigi spordikalendris.

| (13) | Inglismaal toimuvad kriketi katsevõistlused leiavad Ühendkuningriigis üldist vastukaja kui kõige olulisem rahvuslik suvespordiala, millest võtavad osa Inglismaa meeskond ja parimad välisriikide meeskonnad ning mis pakub huvi inimestele kõikidest ühiskonnaklassidest ja piirkondadest. Maailma karikavõistlused kriketis (finaal- ja poolfinaalmängud ning matšid, milles osalevad Ühendkuningriigi rahvusmeeskonnad) leiavad Ühendkuningriigis üldist vastukaja, sest need moodustavad osa kõnealuse spordiala ainsatest iseseisvatest maailma meistrivõistlustest ja Ühendkuningriigi meeskonnad võistlevad seal kõrgeimal tasemel. Lisaks on kõnealustel kriketivõistlustel üldtunnustatud, selgesti tajutav kultuuriline tähtsus Ühendkuningriigi elanikkonna jaoks, kuna need pakuvad huvi erinevatest kultuuridest pärit inimestele, mis omakorda aitab kaasa sotsiaalsele lähenemisele ja tugevdab Ühendkuningriigi sidemeid Briti Rahvaste Ühendusega. |
| --- | --- |

(13)

Inglismaal toimuvad kriketi katsevõistlused leiavad Ühendkuningriigis üldist vastukaja kui kõige olulisem rahvuslik suvespordiala, millest võtavad osa Inglismaa meeskond ja parimad välisriikide meeskonnad ning mis pakub huvi inimestele kõikidest ühiskonnaklassidest ja piirkondadest. Maailma karikavõistlused kriketis (finaal- ja poolfinaalmängud ning matšid, milles osalevad Ühendkuningriigi rahvusmeeskonnad) leiavad Ühendkuningriigis üldist vastukaja, sest need moodustavad osa kõnealuse spordiala ainsatest iseseisvatest maailma meistrivõistlustest ja Ühendkuningriigi meeskonnad võistlevad seal kõrgeimal tasemel. Lisaks on kõnealustel kriketivõistlustel üldtunnustatud, selgesti tajutav kultuuriline tähtsus Ühendkuningriigi elanikkonna jaoks, kuna need pakuvad huvi erinevatest kultuuridest pärit inimestele, mis omakorda aitab kaasa sotsiaalsele lähenemisele ja tugevdab Ühendkuningriigi sidemeid Briti Rahvaste Ühendusega.

| (14) | Briti Rahvaste Ühenduse mängud leiavad Ühendkuningriigis eriti laia vastukaja kui pikaajalise traditsiooniga sündmus, milles osalevad Ühendkuningriigi tippvõistlejad. |
| --- | --- |

(14)

Briti Rahvaste Ühenduse mängud leiavad Ühendkuningriigis eriti laia vastukaja kui pikaajalise traditsiooniga sündmus, milles osalevad Ühendkuningriigi tippvõistlejad.

| (15) | Maailma meistrivõistlused kergejõustikus leiavad Ühendkuningriigis eriti laia vastukaja kui äärmiselt tähtis sündmus, mis on pühendatud ainult kergejõustikule ja milles osalevad Ühendkuningriigi tippvõistlejad. |
| --- | --- |

(15)

Maailma meistrivõistlused kergejõustikus leiavad Ühendkuningriigis eriti laia vastukaja kui äärmiselt tähtis sündmus, mis on pühendatud ainult kergejõustikule ja milles osalevad Ühendkuningriigi tippvõistlejad.

| (16) | Ryderi karikavõistlused golfis leiavad Ühendkuningriigis eriti laia vastukaja kui suurim ja ainulaadne rahvusvaheline sündmus, milles osalevad Ühendkuningriigi tippvõistlejad. |
| --- | --- |

(16)

Ryderi karikavõistlused golfis leiavad Ühendkuningriigis eriti laia vastukaja kui suurim ja ainulaadne rahvusvaheline sündmus, milles osalevad Ühendkuningriigi tippvõistlejad.

| (17) | Golfiturniir British Open leiab Ühendkuningriigis eriti laia vastukaja kui Briti golfi kõige tähtsam sündmus ja üks olulisemaid ning vanemaid golfivõistlusi maailmas. |
| --- | --- |

(17)

Golfiturniir British Open leiab Ühendkuningriigis eriti laia vastukaja kui Briti golfi kõige tähtsam sündmus ja üks olulisemaid ning vanemaid golfivõistlusi maailmas.

| (18) | Loendisse kantud sündmusi, sealhulgas neid, mida käsitletakse tervikuna, mitte üksikute sündmuste sarjana, on tavapäraselt edastatud tasuta televisioonis ja neil on olnud palju vaatajaid. Kui see erandjuhtudel nii ei ole (loendisse kantud kriketi maailma karikavõistluste matšide puhul), on sündmus loendisse kantud piiratult (loendisse on kantud üksnes finaal- ja poolfinaalmängud ja matšid, kus osalevad rahvusmeeskonnad) ning vajalik on ainult sündmuse piisav teisene edastamine ja igal juhul vastab sündmus kahele kriteeriumile, mida loetakse sündmuse ühiskondliku tähtsuse usaldusväärseteks näitajateks (põhjendus 13). |
| --- | --- |

(18)

Loendisse kantud sündmusi, sealhulgas neid, mida käsitletakse tervikuna, mitte üksikute sündmuste sarjana, on tavapäraselt edastatud tasuta televisioonis ja neil on olnud palju vaatajaid. Kui see erandjuhtudel nii ei ole (loendisse kantud kriketi maailma karikavõistluste matšide puhul), on sündmus loendisse kantud piiratult (loendisse on kantud üksnes finaal- ja poolfinaalmängud ja matšid, kus osalevad rahvusmeeskonnad) ning vajalik on ainult sündmuse piisav teisene edastamine ja igal juhul vastab sündmus kahele kriteeriumile, mida loetakse sündmuse ühiskondliku tähtsuse usaldusväärseteks näitajateks (põhjendus 13).

| (19) | Ühendkuningriigi meetmed tunduvad olevat proportsionaalsed, et õigustada erandi tegemist EÜ asutamislepingus sätestatud teenuste osutamise vabadusest olulise avaliku huviga seotud põhjustel, milleks on suure ühiskondliku tähtsusega sündmuste ülekannete üldise kättesaadavuse tagamine. |
| --- | --- |

(19)

Ühendkuningriigi meetmed tunduvad olevat proportsionaalsed, et õigustada erandi tegemist EÜ asutamislepingus sätestatud teenuste osutamise vabadusest olulise avaliku huviga seotud põhjustel, milleks on suure ühiskondliku tähtsusega sündmuste ülekannete üldise kättesaadavuse tagamine.

| (20) | Ühendkuningriigi meetmed on kooskõlas EÜ konkurentsieeskirjadega, sest loendisse kantud sündmuste edastamiseks kvalifitseeritud ringhäälinguorganisatsioonide määratlus põhineb objektiivsetel kriteeriumitel, mis võimaldavad tegelikku ja potentsiaalset konkurentsi kõnealuste sündmuste ülekandeõiguste saamiseks. Pealegi ei ole loetletud sündmuste arv nii ebaproportsionaalselt suur, et moonutada konkurentsi järgnevatel tasuta ja tasulise televisiooni turgudel. |
| --- | --- |

(20)

Ühendkuningriigi meetmed on kooskõlas EÜ konkurentsieeskirjadega, sest loendisse kantud sündmuste edastamiseks kvalifitseeritud ringhäälinguorganisatsioonide määratlus põhineb objektiivsetel kriteeriumitel, mis võimaldavad tegelikku ja potentsiaalset konkurentsi kõnealuste sündmuste ülekandeõiguste saamiseks. Pealegi ei ole loetletud sündmuste arv nii ebaproportsionaalselt suur, et moonutada konkurentsi järgnevatel tasuta ja tasulise televisiooni turgudel.

| (21) | Ühendkuningriigi meetmete proportsionaalsust kinnitab veelgi asjaolu, et paljud loendisse kantud sündmused vajavad üksnes mõõdukat teisest edastamist. |
| --- | --- |

(21)

Ühendkuningriigi meetmete proportsionaalsust kinnitab veelgi asjaolu, et paljud loendisse kantud sündmused vajavad üksnes mõõdukat teisest edastamist.

| (22) | Pärast seda, kui komisjon oli teavitanud teisi liikmesriike Ühendkuningriigi meetmetest ja konsulteerinud direktiivi 89/552/EMÜ artikli 23a kohaselt loodud komiteega, teatas hariduse ja kultuuri peadirektoraadi peadirektor 28. juuli 2000. aasta kirjas Ühendkuningriigile, et Euroopa Komisjon ei kavatse teatatud meetmeid vaidlustada. |
| --- | --- |

(22)

Pärast seda, kui komisjon oli teavitanud teisi liikmesriike Ühendkuningriigi meetmetest ja konsulteerinud direktiivi 89/552/EMÜ artikli 23a kohaselt loodud komiteega, teatas hariduse ja kultuuri peadirektoraadi peadirektor 28. juuli 2000. aasta kirjas Ühendkuningriigile, et Euroopa Komisjon ei kavatse teatatud meetmeid vaidlustada.

| (23) | Kõnealused meetmed avaldati direktiivi 89/552/EMÜ artikli 3a lõike 2 kohaselt Euroopa Ühenduste Teataja C-seerias. (3) |
| --- | --- |

(23)

Kõnealused meetmed avaldati direktiivi 89/552/EMÜ artikli 3a lõike 2 kohaselt Euroopa Ühenduste Teataja C-seerias. (3)

| (24) | Esimese Astme Kohtu otsusest kohtuasjas T-33/01, Infront WM v. komisjon, tuleneb, et direktiivi 89/552/EMÜ artikli 3a lõike 1 kohaselt võetud meetmete tunnistamine ühenduse õigusega kooskõlas olevateks kujutab endast otsust ja seoses sellega peab need vastu võtma komisjon. Seepärast tuleb käesoleva otsusega tunnistada, et Ühendkuningriigi poolt teatatud meetmed on kooskõlas ühenduse õigusega. Käesoleva otsuse lisas sätestatud meetmed tuleb direktiivi 89/552/EMÜ artikli 3a lõike 2 kohaselt avaldada Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

(24)

Esimese Astme Kohtu otsusest kohtuasjas T-33/01, Infront WM v. komisjon, tuleneb, et direktiivi 89/552/EMÜ artikli 3a lõike 1 kohaselt võetud meetmete tunnistamine ühenduse õigusega kooskõlas olevateks kujutab endast otsust ja seoses sellega peab need vastu võtma komisjon. Seepärast tuleb käesoleva otsusega tunnistada, et Ühendkuningriigi poolt teatatud meetmed on kooskõlas ühenduse õigusega. Käesoleva otsuse lisas sätestatud meetmed tuleb direktiivi 89/552/EMÜ artikli 3a lõike 2 kohaselt avaldada Euroopa Liidu Teatajas.

| (25) | Õiguskindluse tagamiseks tuleb käesolevat otsust kohaldada Ühendkuningriigi teatatud meetmete Euroopa Liidu Teatajas esmakordse avaldamise kuupäevast, |
| --- | --- |

(25)

Õiguskindluse tagamiseks tuleb käesolevat otsust kohaldada Ühendkuningriigi teatatud meetmete Euroopa Liidu Teatajas esmakordse avaldamise kuupäevast,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Direktiivi 89/552/EMÜ artikli 3a lõike 1 kohaselt võetud meetmed, millest Ühendkuningriik teatas komisjonile 5. mail 2000, nagu need on avaldatud 18. novembri 2000. aasta Euroopa Ühenduste Teatajas C 328, on kooskõlas ühenduse õigusega.

Artikkel 2

Käesoleva otsuse lisas sätestatud meetmed avaldatakse direktiivi 89/552/EMÜ artikli 3a lõike 2 kohaselt Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 3

Käesolevat otsust kohaldatakse alates 18. novembrist 2000.

Brüssel, 16. oktoober 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Viviane REDING

---

(1)  EÜT L 298, 17.10.1989, lk 23. Direktiivi on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 97/36/EÜ (EÜT L 202, 30.7.1997, lk 60).

1

(2)  Ühendkuningriigi loendit muudeti 2001. aastal pärast võistluse nime muutmist ragbiturniirist Five Nations ragbiturniiriks Six Nations.

2

(3)  EÜT C 328, 18.11.2000, lk 2.

3

---

LISA

Ühendkuningriigi poolt võetud ja direktiivi 89/552/EMÜ artikli 3a lõike 2 kohaselt avaldatud meetmed on sätestatud järgmistes väljavõtetes:

[väljavõtted 1996. aasta ringhäälinguseaduse IV osast]

BROADCASTING ACT 1996 (1996. AASTA RINGHÄÄLINGUSEADUS)

Peatükk 55

IV   OSA

Spordivõistlused ja muud üldist huvi pakkuvad sündmused

Loendisse kantud sündmused

| 1) | Loendisse kantud sündmus käesoleva osa tähenduses on spordivõistlus või muu üldist huvi pakkuv sündmus, mille riigisekretär on kandnud käesoleva osa kohaselt koostatud loendisse. |
| --- | --- |

1)

Loendisse kantud sündmus käesoleva osa tähenduses on spordivõistlus või muu üldist huvi pakkuv sündmus, mille riigisekretär on kandnud käesoleva osa kohaselt koostatud loendisse.

| 2) | Riigisekretär ei tohi lõikes 1 nimetatud loendit koostada, muuta või tühistada, konsulteerimata eelnevalt:






  a) | BBCga; |
| --- | --- | --- |

2)

Riigisekretär ei tohi lõikes 1 nimetatud loendit koostada, muuta või tühistada, konsulteerimata eelnevalt:

a)

BBCga;

| b) | Walesi omavalitsusega; |
| --- | --- |

b)

Walesi omavalitsusega;

| c) | komisjoniga ning |
| --- | --- |

c)

komisjoniga ning

| d) | isikuga, kellelt omandatakse asjaomase sündmuse televisioonis edastamise õigus; |
| --- | --- |

d)

isikuga, kellelt omandatakse asjaomase sündmuse televisioonis edastamise õigus;

käesoleva punkti tähenduses on „asjaomane sündmus” spordivõistlus või muu üldist huvi pakkuv sündmus, mille riigisekretär kavatseb loendisse lisada või sealt välja jätta.

| 3) | Kui riigisekretär on lõikes 1 nimetatud loendi koostanud või seda muutnud, avaldab ta selle nii, nagu peab asjakohaseks, et teavitada:






  a) | lõikes 2 nimetatud isikuid ning |
| --- | --- | --- |

3)

Kui riigisekretär on lõikes 1 nimetatud loendi koostanud või seda muutnud, avaldab ta selle nii, nagu peab asjakohaseks, et teavitada:

a)

lõikes 2 nimetatud isikuid ning

| b) | kõiki isikuid, kellel on 1990. aasta seaduse I osa kohaselt komisjoni antud litsents või kõnealuse seaduse I osa kohaselt komisjoni antud digitaalprogrammi litsents. |
| --- | --- |

b)

kõiki isikuid, kellel on 1990. aasta seaduse I osa kohaselt komisjoni antud litsents või kõnealuse seaduse I osa kohaselt komisjoni antud digitaalprogrammi litsents.

| 4) | Käesolevas paragrahvis tähendab „üldine huvi” Inglismaal, Šotimaal, Walesis või Põhja-Iirimaal valitsevat huvi. |
| --- | --- |

4)

Käesolevas paragrahvis tähendab „üldine huvi” Inglismaal, Šotimaal, Walesis või Põhja-Iirimaal valitsevat huvi.

| 5) | Mis tahes asjaomase sündmuse lisamine lõikes 1 nimetatud loendisse ei mõjuta:






  a) | mis tahes lepingu kehtivust, mis on sõlmitud enne kuupäeva, mil riigisekretär konsulteeris lõikes 2 nimetatud isikutega kavandatud lisanduse üle, või |
| --- | --- | --- |

5)

Mis tahes asjaomase sündmuse lisamine lõikes 1 nimetatud loendisse ei mõjuta:

a)

mis tahes lepingu kehtivust, mis on sõlmitud enne kuupäeva, mil riigisekretär konsulteeris lõikes 2 nimetatud isikutega kavandatud lisanduse üle, või

| b) | sellise lepinguga omandatud mis tahes õiguste kasutamist. |
| --- | --- |

b)

sellise lepinguga omandatud mis tahes õiguste kasutamist.

| 6) | 1990. aasta seaduse §-s 182 sätestatud loendit, mille on koostanud riigisekretär ja mis on jõustunud vahetult enne käesoleva paragrahvi jõustumist, käsitletakse käesoleva osa kohaselt koostatud loendina. |
| --- | --- |

6)

1990. aasta seaduse §-s 182 sätestatud loendit, mille on koostanud riigisekretär ja mis on jõustunud vahetult enne käesoleva paragrahvi jõustumist, käsitletakse käesoleva osa kohaselt koostatud loendina.

Programmide kategooriad

| 1) | Käesolevas osas on teleprogrammid jagatud kahte kategooriasse:






  a) | lõikes 2 nimetatud programmid, mille edastamisel vastuvõtu eest tasu ei võeta; |
| --- | --- | --- |

1)

Käesolevas osas on teleprogrammid jagatud kahte kategooriasse:

a)

lõikes 2 nimetatud programmid, mille edastamisel vastuvõtu eest tasu ei võeta;

| b) | kõik teleprogrammid, mis ei kuulu punkti a alla. |
| --- | --- |

b)

kõik teleprogrammid, mis ei kuulu punkti a alla.

| 2) | Lõike 1 punktis a nimetatud programmid on:






  a) | telekanali Channel 3 piirkondlikud ja üleriigilised programmid; |
| --- | --- | --- |

2)

Lõike 1 punktis a nimetatud programmid on:

a)

telekanali Channel 3 piirkondlikud ja üleriigilised programmid;

| b) | telekanal Channel 4 ning |
| --- | --- |

b)

telekanal Channel 4 ning

| c) | BBC televisioonisaated. |
| --- | --- |

c)

BBC televisioonisaated.

| 3) | Riigisekretäri korraldusega võib lõiget 2 muuta, et sellest programme välja jätta või neid sinna lisada. |
| --- | --- |

3)

Riigisekretäri korraldusega võib lõiget 2 muuta, et sellest programme välja jätta või neid sinna lisada.

| 4) | Lõikes 3 nimetatud korralduse võib tühistada kummagi parlamendikoja otsusega. |
| --- | --- |

4)

Lõikes 3 nimetatud korralduse võib tühistada kummagi parlamendikoja otsusega.

[...]

Loendisse kantud sündmuse televisioonis edastamise piirangud

| 1) | Isik, kes pakub programmi, mis kuulub ühte § 98 lõikes 1 sätestatud kategooriatest ning mis on kättesaadav Ühendkuningriigi territooriumil või selle mis tahes piirkonnas („esimese kategooria programmi pakkuja”), ei tohi nimetatud programmi raames edastada loendisse kantud terviksündmuse või selle osa otseülekandeid ilma komisjoni eelneva loata, välja arvatud juhul, kui:






  a) | teine isik, kes osutab kõnealuses lõikes sätestatud teise kategooriasse kuuluvat teenust („teise kategooria programmi pakkuja”), on omandanud õiguse edastada teise kategooria programmi pakkujana terviksündmuse või selle osa otseülekannet, ning |
| --- | --- | --- |

1)

Isik, kes pakub programmi, mis kuulub ühte § 98 lõikes 1 sätestatud kategooriatest ning mis on kättesaadav Ühendkuningriigi territooriumil või selle mis tahes piirkonnas („esimese kategooria programmi pakkuja”), ei tohi nimetatud programmi raames edastada loendisse kantud terviksündmuse või selle osa otseülekandeid ilma komisjoni eelneva loata, välja arvatud juhul, kui:

a)

teine isik, kes osutab kõnealuses lõikes sätestatud teise kategooriasse kuuluvat teenust („teise kategooria programmi pakkuja”), on omandanud õiguse edastada teise kategooria programmi pakkujana terviksündmuse või selle osa otseülekannet, ning

| b) | teise kategooria programmi levipiirkond katab või hõlmab kogu või praktiliselt kogu esimese kategooria programmi levipiirkonda. |
| --- | --- |

b)

teise kategooria programmi levipiirkond katab või hõlmab kogu või praktiliselt kogu esimese kategooria programmi levipiirkonda.

| 2) | Komisjon võib tühistada iga tema poolt lõike 1 kohaselt antud loa. |
| --- | --- |

2)

Komisjon võib tühistada iga tema poolt lõike 1 kohaselt antud loa.

| 3) | Lõike 1 sätete rikkumine ei mõjuta ühegi lepingu kehtivust. |
| --- | --- |

3)

Lõike 1 sätete rikkumine ei mõjuta ühegi lepingu kehtivust.

| 4) | Lõiget 1 ei kohaldata esimese kategooria teleprogrammide tootja õiguste suhtes, mis on omandatud enne käesoleva paragrahvi jõustumist. |
| --- | --- |

4)

Lõiget 1 ei kohaldata esimese kategooria teleprogrammide tootja õiguste suhtes, mis on omandatud enne käesoleva paragrahvi jõustumist.

Komisjoni õigus määrata trahv

| 1) | Kui komisjon:






  a) | on veendunud, et 1990. aasta seaduse I osa kohaselt antud litsentsi või kõnealuse seaduse I osa kohaselt antud digitaalprogrammi litsentsi omanik on § 101 lõiget 1 rikkunud, ning |
| --- | --- | --- |

1)

Kui komisjon:

a)

on veendunud, et 1990. aasta seaduse I osa kohaselt antud litsentsi või kõnealuse seaduse I osa kohaselt antud digitaalprogrammi litsentsi omanik on § 101 lõiget 1 rikkunud, ning

| b) | ei ole veendunud, et kõiki asjaolusid arvesse võttes oleks põhjendamatu eeldada, et ringhäälinguorganisatsioon on kõnealust lõiget järginud, |
| --- | --- |

b)

ei ole veendunud, et kõiki asjaolusid arvesse võttes oleks põhjendamatu eeldada, et ringhäälinguorganisatsioon on kõnealust lõiget järginud,

võib ta nõuda litsentsiomanikult kindlaksmääratud aja jooksul kindlaksmääratud rahalise trahvi maksmist komisjonile.

| 2) | Kui komisjon on veendunud, et § 101 lõikes 1 sätestatud luba taotledes on 1990. aasta seaduse I osas nimetatud litsentsi või kõnealuse seaduse I osas nimetatud digitaalprogrammi litsentsi omanik:






  a) | andnud talle teavet, mis on olulises osas vale, või |
| --- | --- | --- |

2)

Kui komisjon on veendunud, et § 101 lõikes 1 sätestatud luba taotledes on 1990. aasta seaduse I osas nimetatud litsentsi või kõnealuse seaduse I osas nimetatud digitaalprogrammi litsentsi omanik:

a)

andnud talle teavet, mis on olulises osas vale, või

| b) | jätnud komisjoni eksitamise eesmärgil olulise teabe esitamata, |
| --- | --- |

b)

jätnud komisjoni eksitamise eesmärgil olulise teabe esitamata,

võib ta nõuda litsentsiomanikult kindlaksmääratud aja jooksul kindlaksmääratud rahalise trahvi maksmist komisjonile.

| 3) | Mis tahes isikule lõike 1 või lõike 2 kohaselt määratud trahvi summa ei tohi ületada summat, mis saadakse asjaomase tasu korrutamisel ettenähtud kordajaga. |
| --- | --- |

3)

Mis tahes isikule lõike 1 või lõike 2 kohaselt määratud trahvi summa ei tohi ületada summat, mis saadakse asjaomase tasu korrutamisel ettenähtud kordajaga.

| 4) | Lõikes 3 tähendab:






  a) | „asjaomane tasu” komisjoni poolt määratud summat, mille isik, kellele trahv määrati, maksis asjaomase sündmuse televisioonis edastamise õiguse omandamiseks, ning |
| --- | --- | --- |

4)

Lõikes 3 tähendab:

a)

„asjaomane tasu” komisjoni poolt määratud summat, mille isik, kellele trahv määrati, maksis asjaomase sündmuse televisioonis edastamise õiguse omandamiseks, ning

| b) | „ettenähtud kordaja” arvu, mille riigisekretär võib aeg-ajalt kehtestada oma korraldusega. |
| --- | --- |

b)

„ettenähtud kordaja” arvu, mille riigisekretär võib aeg-ajalt kehtestada oma korraldusega.

| 5) | Lõike 4 punktis b nimetatud korralduse võib tühistada kummagi parlamendikoja otsusega. |
| --- | --- |

5)

Lõike 4 punktis b nimetatud korralduse võib tühistada kummagi parlamendikoja otsusega.

| 6) | Ükski komisjonile lõike 1 või 2 kohaselt makstud summa ei ole komisjoni tulu, vaid kantakse ühisfondi. |
| --- | --- |

6)

Ükski komisjonile lõike 1 või 2 kohaselt makstud summa ei ole komisjoni tulu, vaid kantakse ühisfondi.

| 7) | Kõik komisjonile lõike 1 või 2 kohaselt makstavad summad nõutakse asjaomaselt isikult sisse kui tema võlg komisjonile. |
| --- | --- |

7)

Kõik komisjonile lõike 1 või 2 kohaselt makstavad summad nõutakse asjaomaselt isikult sisse kui tema võlg komisjonile.

Aruanne riigisekretärile

| 1) | Kui komisjon:






  a) | on veendunud, et ringhäälinguorganisatsioon on § 101 lõiget 1 rikkunud, ning |
| --- | --- | --- |

1)

Kui komisjon:

a)

on veendunud, et ringhäälinguorganisatsioon on § 101 lõiget 1 rikkunud, ning

| b) | ei ole veendunud, et kõiki asjaolusid arvesse võttes oleks põhjendamatu eeldada, et ringhäälinguorganisatsioon on kõnealust lõiget järginud, |
| --- | --- |

b)

ei ole veendunud, et kõiki asjaolusid arvesse võttes oleks põhjendamatu eeldada, et ringhäälinguorganisatsioon on kõnealust lõiget järginud,

esitab ta riigisekretärile asja kohta aruande.

| 2) | Kui komisjon on veendunud, et § 101 lõikes 1 sätestatud nõusoleku taotlemisel on ringhäälinguorganisatsioon:






  a) | andnud talle teavet, mis on olulises osas vale, või |
| --- | --- | --- |

2)

Kui komisjon on veendunud, et § 101 lõikes 1 sätestatud nõusoleku taotlemisel on ringhäälinguorganisatsioon:

a)

andnud talle teavet, mis on olulises osas vale, või

| b) | jätnud komisjoni eksitamise eesmärgil olulise teabe esitamata, |
| --- | --- |

b)

jätnud komisjoni eksitamise eesmärgil olulise teabe esitamata,

esitab ta riigisekretärile asja kohta aruande.

| 3) | Käesolevas paragrahvis tähendab „ringhäälinguorganisatsioon” BBC-d või Walesi omavalitsust. |
| --- | --- |

3)

Käesolevas paragrahvis tähendab „ringhäälinguorganisatsioon” BBC-d või Walesi omavalitsust.

Suunised

| 1) | Komisjon koostab ja võib aeg-ajalt läbi vaadata suunised:






  a) | milles täpsustatakse asjaolusid, mille korral kõikide loendisse kantud sündmuste või mõne konkreetse loendisse kantud sündmuse edastamist televisioonis tuleb või ei tule käsitleda otseülekandena käesoleva osa tähenduses, ning |
| --- | --- | --- |

1)

Komisjon koostab ja võib aeg-ajalt läbi vaadata suunised:

a)

milles täpsustatakse asjaolusid, mille korral kõikide loendisse kantud sündmuste või mõne konkreetse loendisse kantud sündmuse edastamist televisioonis tuleb või ei tule käsitleda otseülekandena käesoleva osa tähenduses, ning

| b) | milles antakse juhiseid selle kohta, mida tuleb arvesse võtta otsustamisel:






  i) | kas anda või tühistada § 101 lõike 1 kohane luba või |
| --- | --- | --- |

b)

milles antakse juhiseid selle kohta, mida tuleb arvesse võtta otsustamisel:

i)

kas anda või tühistada § 101 lõike 1 kohane luba või

| ii) | kas § 102 lõiget 1 või § 103 lõiget 1 kohaldades on kõiki asjaolusid arvesse võttes põhjendamatu eeldada, et teleprogrammi tootja on § 101 lõiget 1 järginud. |
| --- | --- |

ii)

kas § 102 lõiget 1 või § 103 lõiget 1 kohaldades on kõiki asjaolusid arvesse võttes põhjendamatu eeldada, et teleprogrammi tootja on § 101 lõiget 1 järginud.

| 2) | Käesolevas osas ettenähtud volituste kasutamisel peab komisjon järgima suuniste sätteid. |
| --- | --- |

2)

Käesolevas osas ettenähtud volituste kasutamisel peab komisjon järgima suuniste sätteid.

| 3) | Enne suuniste koostamist või läbivaatamist konsulteerib komisjon isikutega, kellega konsulteerimist ta peab vajalikuks. |
| --- | --- |

3)

Enne suuniste koostamist või läbivaatamist konsulteerib komisjon isikutega, kellega konsulteerimist ta peab vajalikuks.

| 4) | Kohe pärast seda, kui komisjon on suunised koostanud või läbi vaadanud, avaldab ta need nii, nagu peab asjakohaseks, et teavitada:






  a) | BBC-d; |
| --- | --- | --- |

4)

Kohe pärast seda, kui komisjon on suunised koostanud või läbi vaadanud, avaldab ta need nii, nagu peab asjakohaseks, et teavitada:

a)

BBC-d;

| b) | Walesi omavalitsust; |
| --- | --- |

b)

Walesi omavalitsust;

| c) | kõiki isikuid, kellelt omandatakse asjaomase sündmuse televisioonis edastamise õigus,
  ning |
| --- | --- |

c)

kõiki isikuid, kellelt omandatakse asjaomase sündmuse televisioonis edastamise õigus,

ning

| d) | kõiki isikuid, kellel on 1990. aasta seaduse I osa kohaselt komisjoni antud litsents või kõnealuse seaduse I osa kohaselt komisjoni antud digitaalprogrammi litsents. |
| --- | --- |

d)

kõiki isikuid, kellel on 1990. aasta seaduse I osa kohaselt komisjoni antud litsents või kõnealuse seaduse I osa kohaselt komisjoni antud digitaalprogrammi litsents.

IV osa tõlgendamine ja täiendavad sätted

| 1) | Käesolevas osas (kui kontekst ei nõua teisiti): | tähendab „Channel 4” sama, mida 1990. aasta seaduse I osas; |
| --- | --- | --- |

1)

Käesolevas osas (kui kontekst ei nõua teisiti):

tähendab „Channel 4” sama, mida 1990. aasta seaduse I osas;

| | tähendab „komisjon” sõltumatut telekomisjoni ITC (Independent Television Commission); |
| --- | --- |

tähendab „komisjon” sõltumatut telekomisjoni ITC (Independent Television Commission);

| | tähendab „loendisse kantud sündmus” § 97 lõikes 1 nimetatud sündmust; |
| --- | --- |

tähendab „loendisse kantud sündmus” § 97 lõikes 1 nimetatud sündmust;

| | tõlgendatakse mõistet „otseülekanne” kooskõlas § 104 kohaselt koostatud suunistega; |
| --- | --- |

tõlgendatakse mõistet „otseülekanne” kooskõlas § 104 kohaselt koostatud suunistega;

| | tähendab „telekanali Channel 3 üleriigiline programm” ja „telekanali Channel 3 piirkondlik programm” sama, mida 1990. aasta seaduse I osas; |
| --- | --- |

tähendab „telekanali Channel 3 üleriigiline programm” ja „telekanali Channel 3 piirkondlik programm” sama, mida 1990. aasta seaduse I osas;

| | tähendavad „televisioonisaated” sama, mida 1990. aasta seaduse I osas; |
| --- | --- |

tähendavad „televisioonisaated” sama, mida 1990. aasta seaduse I osas;

| | tähendab „teleprogrammi pakkuja” sama, mida § 99 lõikes 2; |
| --- | --- |

tähendab „teleprogrammi pakkuja” sama, mida § 99 lõikes 2;

| | tähendab „teleprogramm” sama, mida 1990. aasta seaduse I osas. |
| --- | --- |

tähendab „teleprogramm” sama, mida 1990. aasta seaduse I osas.

| 2) | 1990. aasta seaduse § 182 (teatavad sündmused, mida ei tohi näidata tasuliste programmidena) kuulutatakse kehtetuks. |
| --- | --- |

2)

1990. aasta seaduse § 182 (teatavad sündmused, mida ei tohi näidata tasuliste programmidena) kuulutatakse kehtetuks.

[väljavõtted 2000. aasta televisioonimäärustest]

ÕIGUSAKTID

2000 nr 54

RINGHÄÄLING

The Television Broadcasting Regulations 2000 (2000. aasta televisioonimäärused)

Vastu võetud: 14. jaanuar 2000

Esitatud parlamendile: 14. jaanuar 2000

Jõustunud: 19. jaanuar 2000

Kuna riigisekretär on 1972. aasta Euroopa ühenduste seaduse (1) artikli 2 lõike 2 kohaselt televisiooni käsitlevate meetmete eest vastutama määratud (2) minister,

siis käesolevaga annab riigisekretär talle 1972. aasta Euroopa ühenduste seaduse artikli 2 lõikega 2 antud volituste ja kõikide muude talle antud volituste alusel välja järgmised määrused:

Viitamine ja jõustumine

| 1) | Käesolevatele määrustele võib viidata kui 2000. aasta televisioonimäärustele. |
| --- | --- |

1)

Käesolevatele määrustele võib viidata kui 2000. aasta televisioonimäärustele.

| 2) | Käesolevad määrused jõustuvad 19. jaanuaril 2000. |
| --- | --- |

2)

Käesolevad määrused jõustuvad 19. jaanuaril 2000.

[...]

1996. aasta ringhäälinguseaduse muudatused

3.   Käesolevate määruste lisa sätetega muudetakse 1996. aasta ringhäälinguseaduse (3) IV osa (spordivõistlused ja muud üldist huvi pakkuvad sündmused).

[...]

14. jaanuar 2000

Chris Smith

Kultuuri, meedia ja spordi riigisekretär

LISA

Määrus 3

1996. aasta ringhäälinguseaduse muudatused: spordivõistlused ja muud üldist huvi pakkuvad sündmused

1.   § 98 asendatakse järgmisega:

Programmide kategooriad

| 1) | Käesolevas osas on teleprogrammid ja EMP riikide satelliidiprogrammid jaotatud kahte järgmisse kategooriasse:






  a) | teleprogrammid ja EMP riikide satelliidiprogrammid, mis vastavad uue korra kehtestamiseni nõutavatele tingimustele, ning |
| --- | --- | --- |

1)

Käesolevas osas on teleprogrammid ja EMP riikide satelliidiprogrammid jaotatud kahte järgmisse kategooriasse:

a)

teleprogrammid ja EMP riikide satelliidiprogrammid, mis vastavad uue korra kehtestamiseni nõutavatele tingimustele, ning

| b) | kõik muud teleprogrammid ja EMP riikide satelliidiprogrammid. |
| --- | --- |

b)

kõik muud teleprogrammid ja EMP riikide satelliidiprogrammid.

| 2) | „Nõutavad tingimused”, millele programm peab vastama, on käesoleva paragrahvi tähenduses järgmised:






  a) | programmi pakutakse ilma selle vastuvõtmise eest tasu nõudmata ja |
| --- | --- | --- |

2)

„Nõutavad tingimused”, millele programm peab vastama, on käesoleva paragrahvi tähenduses järgmised:

a)

programmi pakutakse ilma selle vastuvõtmise eest tasu nõudmata ja

| b) | programm on kättesaadav vähemalt 95 %-le Ühendkuningriigi elanikkonnast. |
| --- | --- |

b)

programm on kättesaadav vähemalt 95 %-le Ühendkuningriigi elanikkonnast.

| 3) | 1949. aasta traadita telegraafi seaduse § 1 lõikes 7 määratletud televisioonilitsentsiga seoses makstavaid teenustasusid ei käsitleta teenustasudena lõike 2 punkti a tähenduses. |
| --- | --- |

3)

1949. aasta traadita telegraafi seaduse § 1 lõikes 7 määratletud televisioonilitsentsiga seoses makstavaid teenustasusid ei käsitleta teenustasudena lõike 2 punkti a tähenduses.

| 4) | Lõike 2 punktis b sätestatud tingimus:






  a) | loetakse telekanali Channel 3 piirkondliku programmi puhul täidetuks, kui sellele vastab telekanal Channel 3 tervikuna ja |
| --- | --- | --- |

4)

Lõike 2 punktis b sätestatud tingimus:

a)

loetakse telekanali Channel 3 piirkondliku programmi puhul täidetuks, kui sellele vastab telekanal Channel 3 tervikuna ja

| b) | loetakse telekanali Channel 4 puhul täidetuks, kui sellele vastavad telekanalid Channel 4 ja S4C üheskoos. |
| --- | --- |

b)

loetakse telekanali Channel 4 puhul täidetuks, kui sellele vastavad telekanalid Channel 4 ja S4C üheskoos.

| 5) | Komisjon avaldab aeg-ajalt nõutavatele tingimustele vastavate teleprogrammide ja EMP riikide satelliidiprogrammide loendi. |
| --- | --- |

5)

Komisjon avaldab aeg-ajalt nõutavatele tingimustele vastavate teleprogrammide ja EMP riikide satelliidiprogrammide loendi.

| 6) | Käesolevas paragrahvis tähendab „EMP riikide satelliidiprogramm” programmi:






  a) | mis edastatakse satelliidi kaudu üldiseks vastuvõtmiseks ja |
| --- | --- | --- |

6)

Käesolevas paragrahvis tähendab „EMP riikide satelliidiprogramm” programmi:

a)

mis edastatakse satelliidi kaudu üldiseks vastuvõtmiseks ja

| b) | mida pakub isik, kes nõukogu direktiivi 89/552/EMÜ tähenduses kuulub Ühendkuningriigist erineva EMP riigi jurisdiktsiooni alla. |
| --- | --- |

b)

mida pakub isik, kes nõukogu direktiivi 89/552/EMÜ tähenduses kuulub Ühendkuningriigist erineva EMP riigi jurisdiktsiooni alla.

[...]

3.   § 101 (loendisse kantud sündmuste televisioonis edastamise piirangud) lõikes 1 asendatakse sõna „isik” sõnadega „teleprogrammi pakkuja”.

[...]

9.   § 105 lõikes 1 (IV osa tõlgendamine):

| a) | pärast mõistet „komisjon” lisatakse: „määratud sündmus on Ühendkuningriigist erineva EMP riigi puhul §-s 101 A esitatud tähendusega sündmus”; |
| --- | --- |

a)

pärast mõistet „komisjon” lisatakse: „määratud sündmus on Ühendkuningriigist erineva EMP riigi puhul §-s 101 A esitatud tähendusega sündmus”;

| b) | mõistesse „otseülekanne” lisatakse pärast sõna „tõlgendatakse” fraas „seoses loendisse kantud sündmuste televisioonis edastamisega” ja |
| --- | --- |

b)

mõistesse „otseülekanne” lisatakse pärast sõna „tõlgendatakse” fraas „seoses loendisse kantud sündmuste televisioonis edastamisega” ja

| c) | mõistete „telekanali Channel 3 üleriigiline programm” ja „telekanali Channel 3 piirkondlik programm” järele lisatakse: „S4C tähendab sama, mida 1990. aasta seaduse I osas”. |
| --- | --- |

c)

mõistete „telekanali Channel 3 üleriigiline programm” ja „telekanali Channel 3 piirkondlik programm” järele lisatakse: „S4C tähendab sama, mida 1990. aasta seaduse I osas”.

[väljavõtted 2000. aasta jaanuaris muudetud ITC koodeksist loendisse kantud spordi- ja muude üldist huvi pakkuvate sündmuste kohta]

Koodeks loendisse kantud spordi- ja muude üldist huvi pakkuvate sündmuste kohta

(muudetud 2000. aasta jaanuaris)

Eessõna

1.   Vastavalt 1996. aasta ringhäälinguseadusele (edaspidi „seadus”), mida on muudetud 2000. aasta televisioonimäärustega (edaspidi „määrused”), peab ITC koostama ja aeg-ajalt läbi vaatama koodeksi, mis sisaldab suuniseid teatavate küsimuste kohta, mis on seotud kultuuri, meedia ja spordi riigisekretäri poolt loendisse kantud spordi- ja muude üldist huvi pakkuvate sündmuste edastamisega televisioonis. ITC on koostanud kõnealuse koodeksi pärast konsulteerimist ringhäälingu- ja spordiorganisatsioonidega, spordiülekannete õiguste omanike ning muude huvitatud isikutega, et täita seaduse §-s 104 ettenähtud kohustus. [...]

2.   Seadus piirab loendisse kantud terviksündmuste või nende mis tahes osade otseülekannete ainuõiguste omandamist teleprogrammipakkujate poolt ilma ITC eelneva nõusolekuta ja nende edastamist ringhäälingus ainuõiguste alusel (vt seaduse IV osa). Seaduse kohaselt on ITC-l õigus määrata litsentsiomanikele rahaline trahv, kui ei järgita loendisse kantud sündmuste otseülekannete piirangut, kui ITC-le on antud valeteavet või kui tema eest on varjatud olulist teavet. BBC ja S4C puhul peab ITC teatama asjast riigisekretärile. ITC peab kõnealuse õiguse kasutamisel järgima koodeksi sätteid.

3.   Riigisekretär koostab seaduse alusel „sündmuste” loendi ning praegu kehtiv loend on esitatud 1. liites. Riigisekretär võib sündmusi alati loendisse lisada või neid sealt välja jätta, kuid alles pärast konsulteerimist BBC, Walesi omavalitsuse, ITC ja isikuga, kellele kuuluvad kõnealuse sündmusega seotud õigused. 1998. aasta juunis kandis riigisekretär loendisse B-rühma sündmused tingimusel, et neid käsitletakse A-rühma sündmustest erinevalt. A-rühma sündmused on sündmused, mida saab ainuõiguse alusel otse üle kanda ainult teatavate tingimuste täidetuse korral. Tingimused ja asjaolud, mida ITC peab arvesse võtma, on sätestatud lõigetes 12–16. B-rühma sündmused on sündmused, mida saab ainuõiguse alusel otse üle kanda ainult siis, kui sündmuste teisene edastamine on piisavalt tagatud. Teisese edastamise miinimumtingimused, mida ITC käsitleb piisavatena, on sätestatud lõigetes 17 ja 18.

[...]

Üldsätted ja taust

6.   Loendisse kantud sündmuste otseülekandmisega seoses on seaduses määratletud teleprogrammipakkujate kaks kategooriat: teleprogrammipakkujad ja EMP riikide satelliidiprogrammide pakkujad, kes praegu vastavad nõutavatele tingimustele („esimene kategooria”) ja kõik muud teleprogrammipakkujad ja EMP riikide satelliidiprogrammide pakkujad („teine kategooria”). Nõutavad tingimused on määratletud järgmiselt: a) programmi pakutakse ilma selle vastuvõtmise eest tasu nõudmata ja b) programm on kättesaadav vähemalt 95 %-le Ühendkuningriigi elanikkonnast. Esimesse kategooriasse kuuluvad teleprogrammipakkujad ja EMP riikide satelliidiprogrammide pakkujad on kantud ITC poolt aeg-ajalt avaldatavasse loendisse (vt 2. liide). Kõnealused tingimused on sätestatud seaduses, mida on muudetud 2000. aasta televisioonimäärustega. Kõikides loendisse kantud sündmuste otseülekandmist käsitlevates lepingutes, mis ringhäälinguorganisatsioon sõlmib, peab olema sätestatud, et tegemist on kahest kategooriast ainult ühte kuuluva sündmuse ülekandmisega, st kummagi kategooria puhul tuleb sõlmida eraldi leping. Ringhäälinguettevõtjal, kes kannab üle ükskõik kumma kategooria sündmusi („esimene programm”), on keelatud ilma komisjoni eelneva loata ainuõiguse alusel otse üle kanda A-rühma kuuluvat terviksündmust või selle osa, kui teise kategooria sündmusi ülekandev ringhäälinguettevõtja („teine programm”) ei ole omandanud kõnealuse sündmuse või sündmuse sama osa otseülekandmise õigust. Piirkond, kus pakutakse teise programmi teenust, peab hõlmama kogu või peaaegu kogu piirkonda, kus pakutakse esimese programmi teenust. Esimest ja teist programmi võivad pakkuda litsentsiomanikud, kes kuuluvad ühtedele ja samadele isikutele, kuid kummagi eespool kirjeldatud sündmuste kategooria kohta peab olema eraldi ringhäälinguettevõtja.

7.   Piiranguid kohaldatakse ainult õiguste suhtes, mis on omandatud kas pärast 1996. aasta seaduse § 101 jõustumist, st pärast 1. oktoobrit 1996, või pärast seda, kui riigisekretär alustas õiguste omanikega loendi muudatusi käsitlevaid konsultatsioone, st pärast 25. novembrit 1997, nagu on näidatud 1. liites.

8.   Sündmus võidakse loendisse kanda ka siis, kui see pakub üldist huvi ainult Inglismaal, Šotimaal, Walesis või Põhja-Iirimaal. Näiteks kanti sel põhjusel loendisse Šotimaa jalgpalli karikavõistluste finaalmängud. Seaduse kohaselt on lubatud, et kõnealuseid sündmusi näidatakse ainult Ühendkuningriigi selles piirkonnas, kus vaatajate huvi on tõenäoliselt kõige suurem. Seepärast hõlmab viide 2. liites telekanalile Channel 3 nimetatud telekanali piirkondlikke üksikprogramme või programmirühmi või telekanalit Channel 3 tervikuna.

9.   Seaduse eesmärk on otseülekannete kättesaadavaks muutmine. Tuleb rõhutada, et seadus ei nõua ega taga loendisse kantud sündmuste otseülekannete edastamist, sealhulgas edastamist telekanalites Channel 3, Channel 4 või BBC. Seadus ei keela ka loendisse kantud sündmuste otseülekannete ainuõiguste omandamist ühe või teise kategooria teenusepakkujate poolt, kui ITC on veendunud, et teatavad tingimused on täidetud (vt lõiked 12–18).

10.   Järgnevas osas on sätestatud konkreetsed suunised, mida ITC peab andma. ITC vaatab suunised aeg-ajalt läbi ja võib neid kogemustele tuginedes muuta.

Mõiste „otseülekanne”

11.   Seaduse §-s 104 on sätestatud, et ITC peab määratlema asjaolud, mille alusel tuleb kõigi loendisse kantud sündmuste või konkreetsete loendisse kantud sündmuste edastamist televisioonis käsitleda või mitte käsitleda otseülekandena. Asja kaaludes on ITC asunud seisukohale, et vaatajate huvi seisneb selles, et nad saaksid sündmusest võimalikult palju osa just selle toimumise ajal. See tähendab, et enamiku, sealhulgas erinevates ajavööndites toimuvate spordivõistluste otseülekanneteks võib pidada ülekandeid, mis toimuvad sündmusega samaaegselt (st sündmuse toimumise ajal). Võttes arvesse sündmuste erinevat iseloomu ja kestust, ei ole ühtne määratlus siiski võimalik. Järgneva tõlgendusega peaks olema tagatud vajalik paindlikkus:

| — | otseülekannete piiranguid kohaldatakse asjaomase sündmuse toimumise ajal; |
| --- | --- |

—

otseülekannete piiranguid kohaldatakse asjaomase sündmuse toimumise ajal;

| — | kui sündmus hõlmab üksikuid mänge või matše, kohaldatakse piiranguid iga mängu või matši toimumise ajal; |
| --- | --- |

—

kui sündmus hõlmab üksikuid mänge või matše, kohaldatakse piiranguid iga mängu või matši toimumise ajal;

| — | kui üksiksündmus kestab mitu päeva, kohaldatakse piiranguid igal päeval toimuva mängu suhtes selle toimumise ajal; |
| --- | --- |

—

kui üksiksündmus kestab mitu päeva, kohaldatakse piiranguid igal päeval toimuva mängu suhtes selle toimumise ajal;

| — | kui sündmus koosneb kindlaksmääratud üksikutest osadest (näiteks olümpiamängud või FIFA maailma karikavõistluste finaalmängud), mis ajaliselt kattuvad ja mida ei saa seetõttu televisioonis täielikult otse üle kanda, kohaldatakse piiranguid iga matši või võistluse suhtes nii, nagu oleks see eraldi sündmus. |
| --- | --- |

—

kui sündmus koosneb kindlaksmääratud üksikutest osadest (näiteks olümpiamängud või FIFA maailma karikavõistluste finaalmängud), mis ajaliselt kattuvad ja mida ei saa seetõttu televisioonis täielikult otse üle kanda, kohaldatakse piiranguid iga matši või võistluse suhtes nii, nagu oleks see eraldi sündmus.

Asjaolud, mida tuleb arvestada sündmuse edastamiseks ainuõiguse andmisel või tühistamisel

12.   Seaduse § 104 lõike 1 punkti b kohaselt peab ITC andma suunised asjaolude kohta, mida ta võtab arvesse otsustamisel, kas anda ühe kategooria programmi pakkuvale ringhäälinguorganisatsioonile (esimene programm) luba sündmuse (või selle osa) otseülekande ainuõiguse omandamiseks, kui ükski teise kategooria programmi pakkuv ringhäälinguorganisatsioon (teine programm) ei ole omandanud samu õigusi või kui piirkond, kus pakutakse teist programmi, ei hõlma tervikuna või praktiliselt tervikuna piirkonda, kus pakutakse esimest programmi.

13.   Loa andmise üle otsustamisel piisab, kui ITC teeb kindlaks, et õiguste omandamise võimalus oli üldiselt teada ja et ükski teise kategooria teenust pakkuv ringhäälinguorganisatsioon ei väljendanud õiguste omanikule oma huvi õiguste omandamise vastu ega teinud pakkumist õiguste omandamiseks. ITC peab siiski olema veendunud, et ringhäälinguorganisatsioonidel oli tegelik võimalus õiguste omandamiseks õiglastel ja mõistlikel tingimustel, ja otsuse tegemisel võtab ta tervikuna või osaliselt arvesse järgmisi tingimusi:

| — | kõik kutsed esitada õiguste omandamiseks pakkumisi, nii avaliku teate kui ka suletud pakkumiskutse kujul, tuleb mõlemas kategoorias programme pakkuvatele ringhäälinguorganisatsioonidele edastada avalikult ja samaaegselt; |
| --- | --- |

—

kõik kutsed esitada õiguste omandamiseks pakkumisi, nii avaliku teate kui ka suletud pakkumiskutse kujul, tuleb mõlemas kategoorias programme pakkuvatele ringhäälinguorganisatsioonidele edastada avalikult ja samaaegselt;

| — | kõikide läbirääkimiste alguses tuleb dokumentides ja/või turundusmaterjalides sätestada läbirääkimiste ja õiguste omandamise kõik olulised asjaolud ning tingimused, sh pakutavad õigused; |
| --- | --- |

—

kõikide läbirääkimiste alguses tuleb dokumentides ja/või turundusmaterjalides sätestada läbirääkimiste ja õiguste omandamise kõik olulised asjaolud ning tingimused, sh pakutavad õigused;

| — | kui loendisse kantud sündmuste edastamise õigused kuuluvad õiguste paketti, ei tohi pakett olla atraktiivsem ringhäälinguorganisatsioonide jaoks, kes pakuvad programme ühes kahest kategooriast. Eelistatavalt peaks õigusi olema võimalik osta sõltumatult teistest õigustest, näiteks tipphetkede, salvestiste ja muude sündmuste edastamise õigustest; |
| --- | --- |

—

kui loendisse kantud sündmuste edastamise õigused kuuluvad õiguste paketti, ei tohi pakett olla atraktiivsem ringhäälinguorganisatsioonide jaoks, kes pakuvad programme ühes kahest kategooriast. Eelistatavalt peaks õigusi olema võimalik osta sõltumatult teistest õigustest, näiteks tipphetkede, salvestiste ja muude sündmuste edastamise õigustest;

| — | selgelt tuleb määratleda õiguste omandamise tingimused või maksumus (näiteks tootmiskulud) ja need ei tohi olla ühe programmikategooria jaoks soodsamad; |
| --- | --- |

—

selgelt tuleb määratleda õiguste omandamise tingimused või maksumus (näiteks tootmiskulud) ja need ei tohi olla ühe programmikategooria jaoks soodsamad;

| — | õiguste hind peab olema õiglane ja mõistlik ega tohi olla ühte programmikategooriat eelistav. Milline on õiglane hind, sõltub pakutavatest õigustest ja nende väärtusest ringhäälinguorganisatsioonide jaoks. Õiglane hind võib tõenäoliselt asuda laias hinnavahemikus, kuid otsustamisel peab ITC muu hulgas arvesse võtma järgmist: |
| --- | --- |

—

õiguste hind peab olema õiglane ja mõistlik ega tohi olla ühte programmikategooriat eelistav. Milline on õiglane hind, sõltub pakutavatest õigustest ja nende väärtusest ringhäälinguorganisatsioonide jaoks. Õiglane hind võib tõenäoliselt asuda laias hinnavahemikus, kuid otsustamisel peab ITC muu hulgas arvesse võtma järgmist:

| — | sündmuse või sarnaste sündmuste edastamise varasemad tasud; |
| --- | --- |

—

sündmuse või sarnaste sündmuste edastamise varasemad tasud;

| — | sündmuse otseülekande kellaaeg; |
| --- | --- |

—

sündmuse otseülekande kellaaeg;

| — | sündmuse otseülekandest saadav tulu või potentsiaalne vaatajaskond (näiteks reklaami ja sponsorluse müügi võimalused, ringhäälinguteenuse tellimustest saadav võimalik tulu); |
| --- | --- |

—

sündmuse otseülekandest saadav tulu või potentsiaalne vaatajaskond (näiteks reklaami ja sponsorluse müügi võimalused, ringhäälinguteenuse tellimustest saadav võimalik tulu);

| — | ajavahemik, milleks õigusi pakutakse, ja |
| --- | --- |

—

ajavahemik, milleks õigusi pakutakse, ja

| — | konkurents asjaomasel turul. |
| --- | --- |

—

konkurents asjaomasel turul.

14.   Õiguste omandamise tegelik võimalus tähendab ka seda, et ringhäälinguorganisatsioonidele antakse selleks mõistlik aeg. Milline on mõistlik aeg, sõltub iga juhtumi asjaoludest, sealhulgas läbirääkimiste ja sündmusega seotud tootmistegevuse ning sündmuse edastamise keerukusest ning ajavahemikust, mis jääb õiguste pakkumise ja sündmuse toimumise vahele. Lubatud aeg peaks andma kõikidele pooltele võimaluse pidada läbirääkimisi ja jõuda kokkuleppele, kuid seda ei tohiks põhjendamatult venitada, takistades sellega ringhäälinguorganisatsioonidel käesoleva koodeksi järgimist või piirates seda.

15.   ITC luba on vaja ka siis, kui piirkond, kus teenust osutatakse, ei hõlma täielikult või praktiliselt täielikult piirkonda, kus teist teenust ei osutata. Loa andmist kaaludes peab ITC arvesse võtma eri piirkondade vaatajate huve ja piirkondi, kus saateid edastavad eri ringhäälinguorganisatsioonid.

16.   Luba antakse tavaliselt terveks ajavahemikuks, milleks õigused on omandatud, võttes arvesse asjaolu, et makstud hinnas kajastub muu hulgas ka õiguste kestus. ITC tühistab siiski loa, kui tühistamist taotleb loa saanud ringhäälinguorganisatsioon või kui luba saadi vale või eksitava teabe alusel. Lisaks kaalub ITC loa tühistamist, kui ilmneb, et õigused omandati pikendatud ajavahemikuks seaduse eesmärgist kõrvalehiilimise eesmärgil. Otsustades, milline on pikendatud ajavahemik, võtab ITC arvesse analoogilisi juhtumeid ja sarnaseid sündmusi, sealhulgas ajavahemikke, milleks on antud õigused väljaspool Ühendkuningriiki asuvatele ringhäälinguorganisatsioonidele välisriikides toimuvate sündmuste edastamiseks.

17.   1. liites B-rühma sündmustena loetletud sündmuste puhul annab ITC loa sündmuse otseülekannete ainuõiguse omandamiseks ühes kategoorias programmi pakkuvale ringhäälinguorganisatsioonile (esimesele programmile), kui on tagatud sündmuse piisav teisene edastamine teises kategoorias programmi pakkuva ringhäälinguorganisatsiooni (teise programmi) poolt. Miinimumtingimus, mida ITC loeb piisavaks, on see, kui teise programmi ringhäälinguorganisatsioon on omandanud tipphetkede või salvestuste edastamise õigused vähemalt 10 % ulatuses sündmuse (või sündmuse ajal mis tahes päeval toimuva mängu) kavandatud kestusest, tingimusel et tund aega või kauem kestvast sündmusest (või sündmuse ajal mis tahes päeval toimuvast mängust) edastatakse vähemalt 30 minutit, olenevalt sellest, kumb on pikem. Kui sündmus koosneb mitmest samal ajal toimuvast eri osast, määratletakse sündmuse kavandatud kestus ajavahemikuna, mis jääb esimese osa kavandatud alguse ja samal päeval toimuva viimase osa lõpu vahele. Teise programmi pakkujal on õigus kontrollida tipphetkede või salvestuste sisu ja edastamise aega, kuid kehtestada võib siiski piirangu, et teise programmi pakkuja ei tohi tipphetkede või salvestuste edastamist alustada enne, kui sündmuse (sündmuse ajal mis tahes päeval toimuva mängu) kavandatud lõpust on möödunud teatav aeg. Maksimaalne aeg, mida võib määrata, on järgmine:

| Sündmus, mis ajakava kohaselt peaks lõppema: | Maksimaalne viivitus: |
| --- | --- |
| pärast keskööd kuni kella 8ni | tipphetkede ja salvestuste edastamine algab hiljemalt kell 10.00 |
| kell 8.00 kuni 20.30 | kuni 2 tundi |
| kell 20.30 kuni 22.00 | tipphetkede ja salvestuste edastamine algab hiljemalt kell 22.30 |
| kell 22.00 kuni 24.00 | kuni 30 minutit |

Sündmus, mis ajakava kohaselt peaks lõppema:

Maksimaalne viivitus:

pärast keskööd kuni kella 8ni

tipphetkede ja salvestuste edastamine algab hiljemalt kell 10.00

kell 8.00 kuni 20.30

kuni 2 tundi

kell 20.30 kuni 22.00

tipphetkede ja salvestuste edastamine algab hiljemalt kell 22.30

kell 22.00 kuni 24.00

kuni 30 minutit

18.   Lisaks peab üleriigilise leviga raadiojaam või organisatsioon, kes osutab spordiülekannete teenust raadiojaamade võrgustikule, mille levi katab kogu (või peaaegu kogu) riigi, omandama õigused sündmuse otseülekandeks raadios.

19.   Võib tekkida olukord, kus teise programmi pakkuja ei suuda või ei soovi piisaval määral või üldse edastada salvestusi. Sellisel juhul kaalub ITC loa andmist otseülekande edastamise ainuõiguste omandamiseks ilma salvestuste edastamiseta ning kohaldab lõigetes 12–16 sätestatud kriteeriume või nendega sarnaseid kriteeriume.

Asjaolud, mille puhul ei tarvitseta sanktsioone kohaldada

20.   § 104 kohaselt peab ITC andma suunised asjaolude kohta, mida ta võtab arvesse otsustamisel, kas on põhjendamatu eeldada, et teleprogrammi tootja järgib loendisse kantud sündmuste otseülekannete puhul piiranguid ja kas piirangute eiramise korral tuleks kohaldada sanktsioone. Õiguste pakkumiseks, müügiks ja omandamiseks jäetud pikka ajavahemikku arvesse võttes usub ITC, et on väga vähe olukordi, kus ringhäälinguorganisatsioonil on otstarbekas edastada sündmusi ainuõiguste alusel ilma ITC nõusolekuta. Kui ringhäälinguorganisatsioon edastab loendisse kantud sündmuste otseülekandeid ITC nõusolekuta, rikkudes § 101 lõike 1 sätteid, peab ringhäälinguorganisatsioon ITC-le tõendama, et õiguste pakkumise alguse ja sündmuse toimumise vahel oli nõusoleku taotlemiseks liiga vähe aega või et ta valele teabele tuginedes uskus, et järgib tingimusi. Viimasel juhul tuleb ITC-d siiski veenda, et ringhäälinguorganisatsioon oli kindel ja oli kõigi mõistlike meetmetega kontrollinud, et teise kategooria programmi pakkuv teine ringhäälinguorganisatsioon on õigused omandanud.

Loa taotlemise menetlus

21.   Taotlus ITC-lt loendisse kantud sündmuse otseülekande ainuõiguste omandamiseks esitatakse kirjalikult ITC sekretärile ning lisatakse kõik taotluse põhjused ja põhjendused ning kogu asjaomane täiendav teave. Taotlused tuleb esitada varakult (võimaluse korral vähemalt kolm kuud) enne sündmuse toimumist, et ITC-l oleks piisavalt aega otsustada, kas anda luba. Taotluse läbivaatamisel avaldab ITC esimese sammuna tavaliselt avaliku teate, millega kutsutakse kõiki taotleja omast erinevas kategoorias programme pakkuvaid ringhäälinguorganisatsioone või õiguste omanikke või teisi huvitatud isikuid esitama taotluse kohta arvamusi. Sõltuvalt vastustest ja ITC kontrolli tulemustest võidakse taotlejalt nõuda täiendava kirjaliku teabe esitamist ja/või kohtumist ITC personaliga.

22.   Ringhäälinguorganisatsioonid peaksid meeles pidama, et seaduse kohaselt on B-rühma sündmuste otseülekannete ainuõiguste omandamiseks vajalik ITC luba isegi siis, kui lõigetes 17 ja 18 sätestatud miinimumnõuded on täidetud. Sellisel juhul antakse luba siiski automaatselt.

23.   ITC vastab kõikidele taotlustele võimalikult kiiresti. ITC avaldab oma otsused ja põhjendused, kuid seda tehes võtab ta arvesse poolte õigustatud huvi tagada konfidentsiaalsus.

[...]

Jaanuar 2000

LIIDE 1

Ühendkuningriigis loendisse kantud spordisündmused

A-Rühm:

| | olümpiamängud |
| --- | --- |

olümpiamängud

| | FIFA maailma karikavõistluste finaalturniir |
| --- | --- |

FIFA maailma karikavõistluste finaalturniir

| | jalgpalli karikavõistluste finaal |
| --- | --- |

jalgpalli karikavõistluste finaal

| | Šoti jalgpalli karikavõistluste finaal (Šotimaal) |
| --- | --- |

Šoti jalgpalli karikavõistluste finaal (Šotimaal)

| | hobuste võiduajamine Grand National |
| --- | --- |

hobuste võiduajamine Grand National

| | derbi |
| --- | --- |

derbi

| | Wimbledoni tennisefinaalid |
| --- | --- |

Wimbledoni tennisefinaalid

| | Euroopa jalgpalli meistrivõistluste finaalturniir |
| --- | --- |

Euroopa jalgpalli meistrivõistluste finaalturniir

| | ragbi karikavõistluste finaalmängud (*) |
| --- | --- |

ragbi karikavõistluste finaalmängud (*)

| | ragbi maailma karikaturniiri finaalmängud (*) |
| --- | --- |

ragbi maailma karikaturniiri finaalmängud (*)

B-Rühm:

| | Inglismaal toimuvad kriketi katsevõistlused |
| --- | --- |

Inglismaal toimuvad kriketi katsevõistlused

| | Wimbledoni tenniseturniiri mängud, mis ei ole finaalmängud |
| --- | --- |

Wimbledoni tenniseturniiri mängud, mis ei ole finaalmängud

| | kõik muud ragbi maailma karikaturniiri finaalmängud (*) |
| --- | --- |

kõik muud ragbi maailma karikaturniiri finaalmängud (*)

| | ragbiturniiri Five Nations mängud, milles osalevad Ühendkuningriigi rahvusmeeskonnad (4) (*) |
| --- | --- |

ragbiturniiri Five Nations mängud, milles osalevad Ühendkuningriigi rahvusmeeskonnad (4) (*)

| | Briti Rahvaste Ühenduse mängud (*) |
| --- | --- |

Briti Rahvaste Ühenduse mängud (*)

| | maailma meistrivõistlused kergejõustikus (*) |
| --- | --- |

maailma meistrivõistlused kergejõustikus (*)

| | maailma karikavõistlused kriketis – finaal- ja poolfinaalvõistlused ja matšid, milles osalevad Ühendkuningriigi rahvusmeeskonnad (*) |
| --- | --- |

maailma karikavõistlused kriketis – finaal- ja poolfinaalvõistlused ja matšid, milles osalevad Ühendkuningriigi rahvusmeeskonnad (*)

| | Ryderi karikavõistlused golfis (*) |
| --- | --- |

Ryderi karikavõistlused golfis (*)

| | golfiturniir British Open (*) |
| --- | --- |

golfiturniir British Open (*)

Märkus:

Piirangud kehtivad pärast 1. oktoobrit 1996 omandatud õiguste suhtes, v.a tärniga märgitud sündmuste edastamise õigused, mille puhul asjaomane kuupäev on 25. november 1997. (5)

LIIDE 2

2000. aasta televisioonimäärustes sätestatud nõutavatele tingimustele vastavate teenusepakkujate loetelu

| | CHANNEL 3 (ITV) |
| --- | --- |

CHANNEL 3 (ITV)

| | CHANNEL 4 |
| --- | --- |

CHANNEL 4

| | BBC 1 |
| --- | --- |

BBC 1

| | BBC 2 |
| --- | --- |

BBC 2

[Riigisekretäri kirjalik vastus parlamendiliikme Hugh Bayley järelepärimisele parlamendis, 25. november 1997]

Kultuur, meedia ja sport

Spordivõistluste ülekanded

Parlamendiliige Bayley: Küsimus kultuuri, meedia ja spordi riigisekretärile: milliseid edusamme on ta teinud 1996. aasta ringhäälinguseaduse IV osas ettenähtud loendisse kantud spordisündmuste läbivaatamisel; kas riigisekretär soovib teha avalduse?

Riigisekretär Chris Smith: Olen konsulteerinud huvitatud isikutega põhimõtete üle, millest tuleks loendi koostamisel lähtuda, ning avaldan täna kriteeriumid, mis muudavad menetluse loodetavasti läbipaistvamaks. Samuti olen ametisse nimetanud nõuandva rühma isikutest, kes on pädevad asjaomastes spordi, ringhäälingu ja avaliku poliitikaga seotud küsimustes. Rühma liikmed on:

| | lord Gordon of Strathblane (eesistuja) |
| --- | --- |

lord Gordon of Strathblane (eesistuja)

| | Alastair Burt |
| --- | --- |

Alastair Burt

| | Jack Charlton |
| --- | --- |

Jack Charlton

| | Steve Cram |
| --- | --- |

Steve Cram

| | parlamendiliige Kate Hoey |
| --- | --- |

parlamendiliige Kate Hoey

| | Michael Parkinson |
| --- | --- |

Michael Parkinson

| | Clive Sherling |
| --- | --- |

Clive Sherling

| | professor David Wallace. |
| --- | --- |

professor David Wallace.

Kutsusin kõnealuse rühma kokku, et arutada järgmisi avaldatud kriteeriumidega seotud küsimusi:

| a) | kas mõned sündmused või nende osad tuleks loendist välja jätta ning |
| --- | --- |

a)

kas mõned sündmused või nende osad tuleks loendist välja jätta ning

| b) | kas loendisse tuleks kanda muid suuremaid spordisündmusi. |
| --- | --- |

b)

kas loendisse tuleks kanda muid suuremaid spordisündmusi.

1996. aasta seaduse kohaselt konsulteeritakse loendi läbivaatamisel esimese sammuna praegu loendisse kantud sündmuste ja paljude muude suurte spordisündmuste edastamise õiguste omanikega. Neilt saadud märkused edastatakse nõuandvale rühmale.

Konsulteeriti järgmiste sündmuste edastamise õiguste omanikega:

Praegu loendisse kantud sündmused:

| | olümpiamängud |
| --- | --- |

olümpiamängud

| | FIFA maailma karikaturniiri finaalmängud |
| --- | --- |

FIFA maailma karikaturniiri finaalmängud

| | jalgpalli karikavõistluste finaal |
| --- | --- |

jalgpalli karikavõistluste finaal

| | Šotimaa jalgpalli karikavõistluste finaalmäng (loendisse kantud üksnes Šotimaal) |
| --- | --- |

Šotimaa jalgpalli karikavõistluste finaalmäng (loendisse kantud üksnes Šotimaal)

| | Inglismaal toimuvad kriketi katsevõistlused |
| --- | --- |

Inglismaal toimuvad kriketi katsevõistlused

| | Wimbledoni tenniseturniiri mängud (praegu on loendisse kantud üksnes finaalmängude nädalalõpp) |
| --- | --- |

Wimbledoni tenniseturniiri mängud (praegu on loendisse kantud üksnes finaalmängude nädalalõpp)

| | hobuste võiduajamine Grand National |
| --- | --- |

hobuste võiduajamine Grand National

| | derbi |
| --- | --- |

derbi

Muud suured spordisündmused:

| | maailma karikavõistlused kriketis |
| --- | --- |

maailma karikavõistlused kriketis

| | maailma karikaturniir ragbis |
| --- | --- |

maailma karikaturniir ragbis

| | Euroopa meistrivõistlused jalgpallis |
| --- | --- |

Euroopa meistrivõistlused jalgpallis

| | Rahvaste Ühenduse mängud |
| --- | --- |

Rahvaste Ühenduse mängud

| | maailma meistrivõistlused kergejõustikus |
| --- | --- |

maailma meistrivõistlused kergejõustikus

| | Suurbritannia Grand Prix |
| --- | --- |

Suurbritannia Grand Prix

| | ragbiturniir Five Nations |
| --- | --- |

ragbiturniir Five Nations

| | golfiturniir British Open |
| --- | --- |

golfiturniir British Open

| | USA-Euroopa golfivõistlus Ryderi karikale |
| --- | --- |

USA-Euroopa golfivõistlus Ryderi karikale

Rühm võib taotleda muude sündmuste läbivaatamist ning siis konsulteeritakse nende sündmuste edastamise õiguste omanikega.

Rühm alustab tööd viivitamatult ja ma loodan, et ta esitab mulle oma soovitused enne lihavõtteid. Seejärel otsustan, milliseid muudatusi – kui üldse – praeguses loendis teha.

[väljavõtted kultuuri-, meedia- ja spordiministeeriumi 25. novembri 1997. aasta esinemisest.]

[...]

3.   Kriteeriumid, mida loendit läbivaatav rühm otsustamisel kasutab, on järgmised:

Olulisemate spordisündmuste loendisse kandmise suunised

Sündmuse loendisse kandmise otsustamisel peab riigisekretär konsulteerima ringhäälingut reguleeriva ametiga ja asjaomaste õiguste omanikega. Järgnevates suunistes on sätestatud asjaolud, mida riigisekretär võtab arvesse otsustamisel, kas kanda sündmus loendisse.

Loendisse kandmiseks peab sündmus vastama järgmisele põhitingimusele:

| — | sündmus leiab laia vastukaja üldsuse seas, mitte üksnes nende seas, kes asjaomast spordiala tavaliselt jälgivad; tegemist on sündmusega, mis ühendab rahvust, mis on oluline tähtpäev kalendris kõigi jaoks. |
| --- | --- |

—

sündmus leiab laia vastukaja üldsuse seas, mitte üksnes nende seas, kes asjaomast spordiala tavaliselt jälgivad; tegemist on sündmusega, mis ühendab rahvust, mis on oluline tähtpäev kalendris kõigi jaoks.

Selline sündmus kuulub tõenäoliselt ühte järgmistest kategooriatest või mõlemasse kategooriasse:

| — | tegemist on eriti olulise rahvusliku või rahvusvahelise spordiüritusega; |
| --- | --- |

—

tegemist on eriti olulise rahvusliku või rahvusvahelise spordiüritusega;

| — | selles osaleb rahvusmeeskond või asjaomase spordiala sportlased esindavad seal riiki. |
| --- | --- |

—

selles osaleb rahvusmeeskond või asjaomase spordiala sportlased esindavad seal riiki.

Põhitingimusele vastav sündmus kantakse tõenäoliselt loendisse, kuid seda ei tehta automaatselt. Sündmuse loendisse kandmine on tõenäolisem, kui sündmusel on teatavad omadused, mille tõttu see sobib loendisse kandmiseks, näiteks:

| — | sündmusel on tõenäoliselt suur vaatajaskond; |
| --- | --- |

—

sündmusel on tõenäoliselt suur vaatajaskond;

| — | varem on sündmust edastatud tasuta televisioonis otseülekandena. |
| --- | --- |

—

varem on sündmust edastatud tasuta televisioonis otseülekandena.

Sündmuse loendisse kandmise otsustamisel võtab riigisekretär arvesse muid asjaolusid, mis mõjutavad selle hinnangulist maksumust ja kasu, mida sellest saavad asjaomane spordiala, ringhäälingusektor ning vaatajad, näiteks:

| — | kas on otstarbekas pakkuda täiemahulisi otseülekandeid üldkanalites – kaua kestvaid sündmusi, näiteks kogu hooaega hõlmavaid paljudest matšidest koosnevaid meistrivõistlusi tavaliselt täismahus loendisse ei kanta; |
| --- | --- |

—

kas on otstarbekas pakkuda täiemahulisi otseülekandeid üldkanalites – kaua kestvaid sündmusi, näiteks kogu hooaega hõlmavaid paljudest matšidest koosnevaid meistrivõistlusi tavaliselt täismahus loendisse ei kanta;

| — | loendisse kandmise mõju spordiala tuludele või võimalike tulude vähenemine ja kõnealuse vähenemise tagajärjed investeeringutele, mille eesmärk on osalemise suurendamine ja/või tulemuste parandamine ja/või ohutute spordirajatiste ehitamine, |
| --- | --- |

—

loendisse kandmise mõju spordiala tuludele või võimalike tulude vähenemine ja kõnealuse vähenemise tagajärjed investeeringutele, mille eesmärk on osalemise suurendamine ja/või tulemuste parandamine ja/või ohutute spordirajatiste ehitamine,

| — | loendisse kandmise võimalik mõju ringhäälinguturule, sh tulevastele investeeringutele spordiülekannetesse, mõju konkurentsile ja avalikku teenust osutavate ringhäälinguorganisatsioonide seisundile; |
| --- | --- |

—

loendisse kandmise võimalik mõju ringhäälinguturule, sh tulevastele investeeringutele spordiülekannetesse, mõju konkurentsile ja avalikku teenust osutavate ringhäälinguorganisatsioonide seisundile;

| — | kas on võetud meetmeid, et tagada sündmuse kättesaadavus kõikidele vaatajatele tipphetkede, salvestiste ja/või raadiosaadete edastamisega. |
| --- | --- |

—

kas on võetud meetmeid, et tagada sündmuse kättesaadavus kõikidele vaatajatele tipphetkede, salvestiste ja/või raadiosaadete edastamisega.

Sündmuste loendisse kandmise otsustamisel võtab riigisekretär arvesse kõiki kõnealuseid asjaolusid korraga. Ükski asjaolu ei taga automaatselt loendisse kandmist, samuti ei välista mingi ühe kriteeriumi täitmata jäämine loendisse kandmist.

4.   Riigisekretär tegi selle avalduse kirjalikus vastuses parlamendiliikme Hugh Bayley (Yorki linn) järelepärimisele parlamendis.

[riigisekretäri kirjalik vastus parlamendiliikme Gareth R. Thomase järelepärimisele parlamendis, 25. juuni 1998]

Kultuur, meedia ja sport

Loendisse kantud spordisündmused

Gareth R. Thomas: Küsimus kultuuri, meedia ja spordi riigisekretärile: kas ta soovib teha avalduse 1996. aasta ringhäälinguseaduse IV osas ette nähtud loendisse kantud spordisündmuste läbivaatamise tulemuste kohta?

Riigisekretär Chris Smith: Loendi läbivaatamine on lõpetatud. Läbivaatamine toimus vastavalt eelmisel aastal avaldatud kriteeriumidele. Konsulteerisin kriteeriumide ning loendi sisu üle paljude isikutega ja võtsin hoolikalt arvesse paljusid mulle esitatud märkusi. Nõustun üldpõhimõtetega, mis sisalduvad lord Gordon of Strathblane’i juhitud nõuandva rühma aruandes.

Käesolevaga muudan ma 1996. aasta ringhäälinguseaduse IV osa kohaselt koostatud loendit; muudatused jõustuvad viivitamatult.

Ma jätan loendisse järgmised sündmused, mille otseülekandeid edastavad tasuta maapealse televisiooni programme pakkuvad ringhäälinguorganisatsioonid (1996. aasta seaduses nimetatud A-kategooriasse kuuluvad sündmused):

| | olümpiamängud |
| --- | --- |

olümpiamängud

| | FIFA maailma karikavõistluste finaalturniir |
| --- | --- |

FIFA maailma karikavõistluste finaalturniir

| | jalgpalli karikavõistluste finaal |
| --- | --- |

jalgpalli karikavõistluste finaal

| | Šoti jalgpalli karikavõistluste finaal (Šotimaal) |
| --- | --- |

Šoti jalgpalli karikavõistluste finaal (Šotimaal)

| | hobuste võiduajamine Grand National |
| --- | --- |

hobuste võiduajamine Grand National

| | derbi |
| --- | --- |

derbi

| | Wimbledoni tenniseturniiri finaalmängud. |
| --- | --- |

Wimbledoni tenniseturniiri finaalmängud.

Samadel alustel lisan ma loendisse järgmised sündmused:

| | Euroopa jalgpalli meistrivõistluste finaalturniir |
| --- | --- |

Euroopa jalgpalli meistrivõistluste finaalturniir

| | Ragbi Liiga finaal (Challenge Cup Final) |
| --- | --- |

Ragbi Liiga finaal (Challenge Cup Final)

| | ragbi maailma karikaturniiri finaalmängud. |
| --- | --- |

ragbi maailma karikaturniiri finaalmängud.

Pärast nõuandva rühma soovituste hoolikat kaalumist olen otsustanud, et terve hulk jalgpalli maailma karikaturniiri ja Euroopa meistrivõistluste kvalifikatsiooniturniiri matše vastab loendisse kandmise tingimustele. Usun, et kõnealuste võistluste otsustavate matšide kättesaadavus kõikidele vaatajatele on oluline ja seetõttu kavandan üle-euroopaliste kokkulepete sõlmimist kõnealuste võistluste oluliste matšide tasuta otseülekannete tagamiseks.

Loendisse on erinevatel põhjustel kantud ka mõned täiendavad sündmused. Nende sündmustega seoses soovitasin sõltumatul telekomisjonil ITC (Independent Television Commission) anda otseülekannete ainuõigused B-kategooria ringhäälinguorganisatsioonile (vastavalt 1996. aasta seaduses sätestatule) tingimusel, et on tagatud sündmuste rahuldaval tasemel teisene edastamine A-kategooria ringhäälinguorganisatsiooni poolt. Palusin ITC-l kaaluda kõnealuse teisese edastamise miinimumnormide sätestamist, et hõlmatud oleks täismahus salvestuste, tipphetkede ja raadios otseülekannete edastamine.

Kõnealustel põhjustel lisan loendisse järgmised sündmused:

| | Inglismaal toimuvad kriketi katsevõistlused |
| --- | --- |

Inglismaal toimuvad kriketi katsevõistlused

| | Wimbledoni tenniseturniiri mängud, mis ei ole finaalmängud |
| --- | --- |

Wimbledoni tenniseturniiri mängud, mis ei ole finaalmängud

| | kõik muud ragbi maailma karikaturniiri finaalmängud |
| --- | --- |

kõik muud ragbi maailma karikaturniiri finaalmängud

| | ragbiturniiri Five Nations mängud, milles osalevad Ühendkuningriigi rahvusmeeskonnad |
| --- | --- |

ragbiturniiri Five Nations mängud, milles osalevad Ühendkuningriigi rahvusmeeskonnad

| | Rahvaste Ühenduse mängud |
| --- | --- |

Rahvaste Ühenduse mängud

| | maailma meistrivõistlused kergejõustikus |
| --- | --- |

maailma meistrivõistlused kergejõustikus

| | maailma karikavõistlused kriketis – finaal- ja poolfinaalvõistlused ja matšid, milles osalevad Ühendkuningriigi rahvusmeeskonnad |
| --- | --- |

maailma karikavõistlused kriketis – finaal- ja poolfinaalvõistlused ja matšid, milles osalevad Ühendkuningriigi rahvusmeeskonnad

| | USA-Euroopa golfivõistlus Ryderi karikale |
| --- | --- |

USA-Euroopa golfivõistlus Ryderi karikale

| | golfiturniir British Open. |
| --- | --- |

golfiturniir British Open.

---

(1)  S.I. 1997/1174.

1

(2)  1972 c. 68; Euroopa ühenduste seaduse artikli 1 lõikesse 2 1993. aasta Euroopa Majanduspiirkonna seaduse (c. 51) artikliga 1 tehtud muudatuse kohaselt võib Euroopa ühenduste seaduse artikli 2 lõike 2 kohaselt vastu võtta määrusi, mis käsitlevad Ühendkuningriigi kohustuste täitmist, mis tulenevad 2. mail 1992. aastal Oportos sõlmitud Euroopa Majanduspiirkonna lepingust (Cm 2073) ja kõnealust lepingut kohandavast 17. märtsil 1993. aastal Brüsselis sõlmitud protokollist (Cm 2183).

2

(3)  1996 c. 55.

3

(4)  Käesolevas lisas on esitatud väljavõtted ITC koodeksist, millest Ühendkuningriik teatas komisjonile 5. mail 2000. Ühendkuningriigi loendit muudeti 2001. aastal pärast kõnealuse sündmuse nime muutmist ragbiturniiriks Six Nations.

4

(5)  Pärast nime muutmist ragbiturniiriks Six Nations on kõnealuse sündmuse asjaomane kuupäev 24. jaanuar 2001.

5

---

| 14.11.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 295/28 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 295/28

---

KOMISJONI OTSUS,

13. november 2007,

millega muudetakse otsust 2006/415/EÜ, milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid seoses alatüüpi H5N1 kuuluva kõrge patogeensusega linnugripiga Ühendkuningriigis

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 5549 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/731/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 11. detsembri 1989. aasta direktiivi 89/662/EMÜ veterinaarkontrollide kohta ühendusesiseses kaubanduses seoses siseturu väljakujundamisega, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 3,

võttes arvesse nõukogu 26. juuni 1990. aasta direktiivi 90/425/EMÜ, milles käsitletakse ühendusesiseses kaubanduses teatavate elusloomade ja toodete suhtes seoses siseturu väljakujundamisega kohaldatavaid veterinaar- ja zootehnilisi kontrolle, (2) eriti selle artikli 10 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 14. juuni 2006. aasta otsusega 2006/415/EÜ (milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid seoses alatüüpi H5N1 kuuluva kõrge patogeensusega linnugripiga ühenduses ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2006/135/EÜ) (3) sätestatakse teatavad kaitsemeetmed, mida tuleb rakendada, et vältida selle haiguse levikut, sealhulgas A- ja B-piirkonna kehtestamine vastavalt kahtlustatud või kinnitatud haiguspuhangutele. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 14. juuni 2006. aasta otsusega 2006/415/EÜ (milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid seoses alatüüpi H5N1 kuuluva kõrge patogeensusega linnugripiga ühenduses ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2006/135/EÜ) (3) sätestatakse teatavad kaitsemeetmed, mida tuleb rakendada, et vältida selle haiguse levikut, sealhulgas A- ja B-piirkonna kehtestamine vastavalt kahtlustatud või kinnitatud haiguspuhangutele.

| (2) | Ühendkuningriik on teavitanud komisjoni alatüüpi H5N1 kuuluva kõrge patogeensusega linnugripi puhangust kodulinnukasvatusettevõttes Suffolki krahvkonna territooriumil ja võtnud otsuses 2006/415/EÜ sätestatud asjakohased meetmed, kehtestades muu hulgas A- ja B-piirkonna kooskõlas nimetatud otsuse artikliga 4. |
| --- | --- |

(2)

Ühendkuningriik on teavitanud komisjoni alatüüpi H5N1 kuuluva kõrge patogeensusega linnugripi puhangust kodulinnukasvatusettevõttes Suffolki krahvkonna territooriumil ja võtnud otsuses 2006/415/EÜ sätestatud asjakohased meetmed, kehtestades muu hulgas A- ja B-piirkonna kooskõlas nimetatud otsuse artikliga 4.

| (3) | Komisjon on koostöös Ühendkuningriigiga need meetmed läbi vaadanud ja leidnud, et liikmesriigi pädeva asutuse kehtestatud A- ja B-piirkondade piirid on haiguspuhangu tegelikust asukohast piisavalt kaugel. Seepärast võib kinnitada Ühendkuningriigi A- ja B-piirkonnad ning kehtestada kõnealuse piirkondadeks jaotamise kestuse. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon on koostöös Ühendkuningriigiga need meetmed läbi vaadanud ja leidnud, et liikmesriigi pädeva asutuse kehtestatud A- ja B-piirkondade piirid on haiguspuhangu tegelikust asukohast piisavalt kaugel. Seepärast võib kinnitada Ühendkuningriigi A- ja B-piirkonnad ning kehtestada kõnealuse piirkondadeks jaotamise kestuse.

| (4) | Otsuse 2006/415/EÜ praegune lisa on iganenud, sest seoses Saksamaal ilmnenud linnugripi puhanguga võetud kaitsemeetmed on aegunud, ning seega tuleks terve lisa asendada. |
| --- | --- |

(4)

Otsuse 2006/415/EÜ praegune lisa on iganenud, sest seoses Saksamaal ilmnenud linnugripi puhanguga võetud kaitsemeetmed on aegunud, ning seega tuleks terve lisa asendada.

| (5) | Seepärast tuleks otsust 2006/415/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(5)

Seepärast tuleks otsust 2006/415/EÜ vastavalt muuta.

| (6) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed tuleks läbi vaadata toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee järgmisel koosolekul, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed tuleks läbi vaadata toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee järgmisel koosolekul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2006/415/EÜ lisa asendatakse käesoleva otsuse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 13. november 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 395, 30.12.1989, lk 13. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2004/41/EÜ (ELT L 157, 30.4.2004, lk 33); parandatud versioon (ELT L 195, 2.6.2004, lk 12).

1

(2)  EÜT L 224, 18.8.1990, lk 29. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2002/33/EÜ (EÜT L 315, 19.11.2002, lk 14).

2

(3)  ELT L 164, 16.6.2006, lk 51. Otsust on viimati muudetud otsusega 2007/632/EÜ (ELT L 255, 29.9.2007, lk 46).

3

---

LISA

„LISA

A   OSA

Artikli 4 lõike 2 kohaselt kehtestatud A-piirkond:

| ISO riigikood | Liikmesriik | A-piirkond | Kohaldamise lõppkuupäev; artikli 4 lõike 4 punkti b alapunkt iii |
| --- | --- | --- | --- |
| Kood
  (võimaluse korral) | Nimi |
| UK | ÜHENDKUNINGRIIK | SUFFOLK
  00162 | Ohustatud tsoon:
  Ala Suffolki krahvkonnas, mis asub kolme kilomeetri raadiuses ristkoordinaadist TM 06178 76666. (1) | 21.12.2007 |
| | | SUFFOLK
  00162
  NORFOLK
  00154 | Järelevalvetsoon:
  Ala Suffolki ja Norfolki krahvkondades, mis asub kümne kilomeetri raadiuses ristkoordinaadist TM 06178 76666. (1) |

ISO riigikood

Liikmesriik

A-piirkond

Kohaldamise lõppkuupäev; artikli 4 lõike 4 punkti b alapunkt iii

Kood

(võimaluse korral)

Nimi

UK

ÜHENDKUNINGRIIK

SUFFOLK

00162

Ohustatud tsoon:

Ala Suffolki krahvkonnas, mis asub kolme kilomeetri raadiuses ristkoordinaadist TM 06178 76666. (1)

21.12.2007

SUFFOLK

00162

NORFOLK

00154

Järelevalvetsoon:

Ala Suffolki ja Norfolki krahvkondades, mis asub kümne kilomeetri raadiuses ristkoordinaadist TM 06178 76666. (1)

B   OSA

Artikli 4 lõike 2 kohaselt kehtestatud B-piirkond:

| ISO riigikood | Liikmesriik | B-piirkond | Kohaldamise lõppkuupäev; artikli 4 lõike 4 punkti b alapunkt iii |
| --- | --- | --- | --- |
| Kood
  (võimaluse korral) | Nimi |
| UK | ÜHENDKUNINGRIIK | NORFOLK
  00154
  SUFFOLK
  00162 | Omavalitsusüksused:
  Babergh
  Breckland
  Forest Heath
  Ipswich
  Mid Suffolk
  Norwich
  St Edmundsbury
  South Norfolk
  Suffolk Coastal
  Waveney | 21.12.2007” |

ISO riigikood

Liikmesriik

B-piirkond

Kohaldamise lõppkuupäev; artikli 4 lõike 4 punkti b alapunkt iii

Kood

(võimaluse korral)

Nimi

UK

ÜHENDKUNINGRIIK

NORFOLK

00154

SUFFOLK

00162

Omavalitsusüksused:

Babergh

Breckland

Forest Heath

Ipswich

Mid Suffolk

Norwich

St Edmundsbury

South Norfolk

Suffolk Coastal

Waveney

21.12.2007”

---

(1)  Kasutatakse Briti riiklike ristkoordinaatide süsteemi.

1

---

III Euroopa Liidu lepingu kohaselt vastu võetud aktid

EUROOPA LIIDU LEPINGU V JAOTISE KOHASELT VASTU VÕETUD AKTID

| 14.11.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 295/30 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 295/30

---

NÕUKOGU ÜHISMEEDE 2007/732/ÜVJP,

13. november 2007,

millega muudetakse ühismeedet 2007/106/ÜVJP, millega pikendatakse Afganistani nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 14, artikli 18 lõiget 5 ja artikli 23 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 15. veebruaril 2007 vastu ühismeetme 2007/106/ÜVJP, millega pikendatakse Afganistani nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi. (1) |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 15. veebruaril 2007 vastu ühismeetme 2007/106/ÜVJP, millega pikendatakse Afganistani nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi. (1)

| (2) | Nõukogu võttis 30. mail 2007 vastu ühismeetme 2007/369/ÜVJP Euroopa Liidu politseimissiooni kohta Afganistanis (EUPOL AFGHANISTAN), (2) mille kestus on kolm aastat. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 30. mail 2007 vastu ühismeetme 2007/369/ÜVJP Euroopa Liidu politseimissiooni kohta Afganistanis (EUPOL AFGHANISTAN), (2) mille kestus on kolm aastat.

| (3) | Nõukogu võttis 13. novembril 2007 vastu ühismeetme 2007/733/ÜVJP, (3) millega muudetakse ühismeedet 2007/369/ÜVJP, et võtta arvesse uut ELi kriisiohje tsiviiloperatsioonide juhtimis- ja kontrollistruktuuri, mille nõukogu kiitis heaks 18. juunil 2007. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu võttis 13. novembril 2007 vastu ühismeetme 2007/733/ÜVJP, (3) millega muudetakse ühismeedet 2007/369/ÜVJP, et võtta arvesse uut ELi kriisiohje tsiviiloperatsioonide juhtimis- ja kontrollistruktuuri, mille nõukogu kiitis heaks 18. juunil 2007.

| (4) | Afganistani nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi tuleks muuta, et võtta arvesse tema rolli seoses EUPOL AFGHANISTANiga kooskõlas uue ELi kriisiohje tsiviiloperatsioonide juhtimis- ja kontrollistruktuuriga, |
| --- | --- |

(4)

Afganistani nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi tuleks muuta, et võtta arvesse tema rolli seoses EUPOL AFGHANISTANiga kooskõlas uue ELi kriisiohje tsiviiloperatsioonide juhtimis- ja kontrollistruktuuriga,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA ÜHISMEETME:

Artikkel 1

Ühismeedet 2007/106/ÜVJP muudetakse järgmiselt:

| 1. | artiklisse 3 lisatakse järgmine punkt:






  „i) | anda Afganistanis läbiviidava Euroopa Liidu politseimissiooni (EUPOL AFGHANISTAN) juhile kohalikul tasandil poliitilisi suuniseid. ELi eriesindaja ja tsiviiloperatsiooni ülem konsulteerivad vajaduse korral omavahel.”; |
| --- | --- | --- |

1.

artiklisse 3 lisatakse järgmine punkt:

„i)

anda Afganistanis läbiviidava Euroopa Liidu politseimissiooni (EUPOL AFGHANISTAN) juhile kohalikul tasandil poliitilisi suuniseid. ELi eriesindaja ja tsiviiloperatsiooni ülem konsulteerivad vajaduse korral omavahel.”;

| 2. | artikli 7 lõikest 2 jäetakse punkt e välja. |
| --- | --- |

2.

artikli 7 lõikest 2 jäetakse punkt e välja.

Artikkel 2

Käesolev ühismeede jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Artikkel 3

Käesolev ühismeede avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 13. november 2007

Nõukogu nimel

eesistuja

F. TEIXEIRA DOS SANTOS

---

(1)  ELT L 46, 16.2.2007, lk 55.

1

(2)  ELT L 139, 31.5.2007, lk 33.

2

(3)  Vt käesoleva ELT lk 31.

3

---

| 14.11.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 295/31 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 295/31

---

NÕUKOGU ÜHISMEEDE 2007/733/ÜVJP,

13. november 2007,

millega muudetakse ühismeedet 2007/369/ÜVJP Euroopa Liidu politseimissiooni kohta Afganistanis (EUPOL AFGHANISTAN)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 14,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 30. mail 2007 vastu ühismeetme 2007/369/ÜVJP Euroopa Liidu politseimissiooni kohta Afganistanis. (1) |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 30. mail 2007 vastu ühismeetme 2007/369/ÜVJP Euroopa Liidu politseimissiooni kohta Afganistanis. (1)

| (2) | Nõukogu kiitis 18. juunil 2007 heaks ELi kriisiohjamise tsiviiloperatsioonide juhtimis- ja kontrollistruktuuri suunised; nendes suunistes nähakse eelkõige ette, et tsiviiloperatsiooni ülem juhib ja kontrollib strateegilisel tasandil kõigi kriisiohjamise tsiviiloperatsioonide planeerimist ja läbiviimist, tehes seda poliitika- ja julgeolekukomitee poliitilise kontrolli all ja strateegilisel juhtimisel ning peasekretäri/ÜVJP kõrge esindaja üldises alluvuses; lisaks nähakse suunistes ette, et nõukogu sekretariaadi raames asutatud tsiviiloperatsioonide planeerimise ja läbiviimise teenistuse direktor on iga kriisiohjamise tsiviiloperatsiooni puhul tsiviiloperatsiooni ülem. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu kiitis 18. juunil 2007 heaks ELi kriisiohjamise tsiviiloperatsioonide juhtimis- ja kontrollistruktuuri suunised; nendes suunistes nähakse eelkõige ette, et tsiviiloperatsiooni ülem juhib ja kontrollib strateegilisel tasandil kõigi kriisiohjamise tsiviiloperatsioonide planeerimist ja läbiviimist, tehes seda poliitika- ja julgeolekukomitee poliitilise kontrolli all ja strateegilisel juhtimisel ning peasekretäri/ÜVJP kõrge esindaja üldises alluvuses; lisaks nähakse suunistes ette, et nõukogu sekretariaadi raames asutatud tsiviiloperatsioonide planeerimise ja läbiviimise teenistuse direktor on iga kriisiohjamise tsiviiloperatsiooni puhul tsiviiloperatsiooni ülem.

| (3) | Eespool nimetatud juhtimis- ja kontrollistruktuur ei tohiks piirata missiooni juhi lepingulisi kohustusi komisjoni suhtes seoses missiooni eelarve täitmisega. |
| --- | --- |

(3)

Eespool nimetatud juhtimis- ja kontrollistruktuur ei tohiks piirata missiooni juhi lepingulisi kohustusi komisjoni suhtes seoses missiooni eelarve täitmisega.

| (4) | Kõnealuse missiooni jaoks tuleks aktiveerida nõukogu sekretariaadi raames asutatud valveteenistus. |
| --- | --- |

(4)

Kõnealuse missiooni jaoks tuleks aktiveerida nõukogu sekretariaadi raames asutatud valveteenistus.

| (5) | Ühismeedet 2007/369/ÜVJP tuleks vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(5)

Ühismeedet 2007/369/ÜVJP tuleks vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA ÜHISMEETME:

Artikkel 1

Ühismeedet 2007/369/ÜVJP muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 5 lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Lisaks sellele lähetatakse Kabulis asuva rahvusvahelise politseiabi koordineerimise büroo sekretariaadi juurde mitmed missiooni töötajad toetamaks selle asutuse tegevust Afganistani politseireformi strateegilise kooskõlastamise parandamisel. Rahvusvahelise politseiabi koordineerimise büroo sekretariaat asub vajaduse korral EUPOL AFGHANISTANi peakorteris.” |
| --- | --- |

1)

Artikli 5 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Lisaks sellele lähetatakse Kabulis asuva rahvusvahelise politseiabi koordineerimise büroo sekretariaadi juurde mitmed missiooni töötajad toetamaks selle asutuse tegevust Afganistani politseireformi strateegilise kooskõlastamise parandamisel. Rahvusvahelise politseiabi koordineerimise büroo sekretariaat asub vajaduse korral EUPOL AFGHANISTANi peakorteris.”

| 2) | Lisatakse uus artikkel:
  „Artikkel 5a
  Tsiviiloperatsiooni ülem
  1.   Tsiviiloperatsioonide planeerimise ja läbiviimise teenistuse (CPCC) direktor on EUPOL AFGHANISTANi tsiviiloperatsiooni ülem.
  2.   Tsiviiloperatsiooni ülem juhib ja kontrollib EUPOL AFGHANISTANi strateegilisel tasandil, tehes seda poliitika- ja julgeolekukomitee poliitilise kontrolli all ja strateegilisel juhtimisel ning peasekretäri/kõrge esindaja üldises alluvuses.
  3.   Tsiviiloperatsiooni ülem tagab nõukogu otsuste ning poliitika- ja julgeolekukomitee otsuste nõuetekohase ja tõhusa rakendamise, sealhulgas vajaduse korral missiooni juhile strateegilisel tasandil antavate instruktsioonide kaudu.
  4.   Kogu lähetatud isikkoosseis jääb täiel määral asjaomase lähetajariigi siseriiklike asutuste või ELi institutsiooni alluvusse. Siseriiklikud asutused annavad oma isikkoosseisu, meeskondade ja üksuste operatiivjuhtimise üle tsiviiloperatsiooni ülemale.
  5.   Tsiviiloperatsiooni ülem kannab üldist vastutust ELi vastutuskohustuse nõuetekohase täitmise eest.
  6.   Tsiviiloperatsiooni ülem ja Euroopa Liidu eriesindaja konsulteerivad vajaduse korral teineteisega.” |
| --- | --- |

2)

Lisatakse uus artikkel:

„Artikkel 5a

Tsiviiloperatsiooni ülem

1.   Tsiviiloperatsioonide planeerimise ja läbiviimise teenistuse (CPCC) direktor on EUPOL AFGHANISTANi tsiviiloperatsiooni ülem.

2.   Tsiviiloperatsiooni ülem juhib ja kontrollib EUPOL AFGHANISTANi strateegilisel tasandil, tehes seda poliitika- ja julgeolekukomitee poliitilise kontrolli all ja strateegilisel juhtimisel ning peasekretäri/kõrge esindaja üldises alluvuses.

3.   Tsiviiloperatsiooni ülem tagab nõukogu otsuste ning poliitika- ja julgeolekukomitee otsuste nõuetekohase ja tõhusa rakendamise, sealhulgas vajaduse korral missiooni juhile strateegilisel tasandil antavate instruktsioonide kaudu.

4.   Kogu lähetatud isikkoosseis jääb täiel määral asjaomase lähetajariigi siseriiklike asutuste või ELi institutsiooni alluvusse. Siseriiklikud asutused annavad oma isikkoosseisu, meeskondade ja üksuste operatiivjuhtimise üle tsiviiloperatsiooni ülemale.

5.   Tsiviiloperatsiooni ülem kannab üldist vastutust ELi vastutuskohustuse nõuetekohase täitmise eest.

6.   Tsiviiloperatsiooni ülem ja Euroopa Liidu eriesindaja konsulteerivad vajaduse korral teineteisega.”

| 3) | Artikli 6 lõiked 2 kuni 8 asendatakse järgmisega:
  „2.   Missiooni juht vastutab missiooni eest ning juhib ja kontrollib seda kohapeal.
  3.   Missiooni juht juhib ja kontrollib operatsioonis osalevate riikide isikkoosseisu, meeskondi ja üksusi tsiviiloperatsiooni ülema määratud korras, vastutades ühtlasi töökorralduse ja logistika, sealhulgas missiooni käsutusse antud varade, ressursside ja teabe eest.
  4.   Missiooni juht annab instruktsioone kogu missiooni isikkoosseisule, sealhulgas käesoleval juhul Brüsselis asuva toetusüksuse isikkoosseisule, EUPOL AFGHANISTANi tõhusaks läbiviimiseks kohapeal, vastutades missiooni koordineerimise ja igapäevase juhtimise eest, järgides tsiviiloperatsiooni ülema poolt strateegilisel tasandil antavaid instruktsioone.
  5.   Missiooni juht vastutab missiooni eelarve täitmise eest. Selleks allkirjastab missiooni juht komisjoniga lepingu.
  6.   Missiooni juht vastutab isikkoosseisu distsiplinaarkontrolli eest. Lähetatud isikkoosseisu osas teostab distsiplinaarkontrolli asjaomane siseriiklik või ELi asutus.
  7.   Missiooni juht esindab EUPOL AFGHANISTANi operatsiooni piirkonnas ning tagab missiooni kohase nähtavuse.
  8.   Missiooni juht kooskõlastab vajaduse korral oma tegevuse teiste ELi osalejatega kohapeal. Ilma et see piiraks käsuliini kohaldamist, saab missiooni juht Euroopa Liidu eriesindajalt kohapeal poliitilisi juhiseid.
  9.   Missiooni juht tagab EUPOL AFGHANISTANi tiheda koostöö ja tegevuse kooskõlastatuse Afganistani valitsusega ja asjaomaste rahvusvaheliste osalejatega, sealhulgas NATO/ISAFi, piirkondliku ülesehitusrühma juhtriikide, UNAMA ja Afganistani politseireformi kaasatud kolmandate riikidega.” |
| --- | --- |

3)

Artikli 6 lõiked 2 kuni 8 asendatakse järgmisega:

„2.   Missiooni juht vastutab missiooni eest ning juhib ja kontrollib seda kohapeal.

3.   Missiooni juht juhib ja kontrollib operatsioonis osalevate riikide isikkoosseisu, meeskondi ja üksusi tsiviiloperatsiooni ülema määratud korras, vastutades ühtlasi töökorralduse ja logistika, sealhulgas missiooni käsutusse antud varade, ressursside ja teabe eest.

4.   Missiooni juht annab instruktsioone kogu missiooni isikkoosseisule, sealhulgas käesoleval juhul Brüsselis asuva toetusüksuse isikkoosseisule, EUPOL AFGHANISTANi tõhusaks läbiviimiseks kohapeal, vastutades missiooni koordineerimise ja igapäevase juhtimise eest, järgides tsiviiloperatsiooni ülema poolt strateegilisel tasandil antavaid instruktsioone.

5.   Missiooni juht vastutab missiooni eelarve täitmise eest. Selleks allkirjastab missiooni juht komisjoniga lepingu.

6.   Missiooni juht vastutab isikkoosseisu distsiplinaarkontrolli eest. Lähetatud isikkoosseisu osas teostab distsiplinaarkontrolli asjaomane siseriiklik või ELi asutus.

7.   Missiooni juht esindab EUPOL AFGHANISTANi operatsiooni piirkonnas ning tagab missiooni kohase nähtavuse.

8.   Missiooni juht kooskõlastab vajaduse korral oma tegevuse teiste ELi osalejatega kohapeal. Ilma et see piiraks käsuliini kohaldamist, saab missiooni juht Euroopa Liidu eriesindajalt kohapeal poliitilisi juhiseid.

9.   Missiooni juht tagab EUPOL AFGHANISTANi tiheda koostöö ja tegevuse kooskõlastatuse Afganistani valitsusega ja asjaomaste rahvusvaheliste osalejatega, sealhulgas NATO/ISAFi, piirkondliku ülesehitusrühma juhtriikide, UNAMA ja Afganistani politseireformi kaasatud kolmandate riikidega.”

| 4) | Artikli 7 lõige 5 asendatakse järgmisega:
  „5.   Kogu isikkoosseis täidab oma kohustusi ja tegutseb missiooni huvides. Isikkoosseis peab kinni nõukogu 19. märtsi 2001. aasta otsusega 2001/264/EÜ (millega võetakse vastu nõukogu julgeolekueeskirjad) (2) kehtestatud julgeolekupõhimõtetest ja miinimumstandarditest. |
| --- | --- |

4)

Artikli 7 lõige 5 asendatakse järgmisega:

„5.   Kogu isikkoosseis täidab oma kohustusi ja tegutseb missiooni huvides. Isikkoosseis peab kinni nõukogu 19. märtsi 2001. aasta otsusega 2001/264/EÜ (millega võetakse vastu nõukogu julgeolekueeskirjad) (2) kehtestatud julgeolekupõhimõtetest ja miinimumstandarditest.

| 5) | Artikkel 9 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 9
  Käsuliin
  1.   EUPOL AFGHANISTANil on ühtne käsuliin nagu kriisiohjamisoperatsioonil.
  2.   Poliitika- ja julgeolekukomitee teostab nõukogu vastutusel EUPOL AFGHANISTANi üle poliitilist kontrolli ja strateegilist juhtimist.
  3.   Tsiviiloperatsiooni ülem on poliitika- ja julgeolekukomitee poliitilise kontrolli all ja strateegilisel juhtimisel ning peasekretäri/kõrge esindaja üldises alluvuses EJKP tsiviiloperatsiooni ülem strateegilisel tasandil, jagades missiooni juhile instruktsioone ning andes talle nõu ja tehnilist abi.
  4.   Tsiviiloperatsiooni ülem annab nõukogule aru peasekretäri/kõrge esindaja kaudu.
  5.   Missiooni juht juhib ja kontrollib EUPOL AFGHANISTANi kohapeal ning allub otseselt tsiviiloperatsiooni ülemale.” |
| --- | --- |

5)

Artikkel 9 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 9

Käsuliin

1.   EUPOL AFGHANISTANil on ühtne käsuliin nagu kriisiohjamisoperatsioonil.

2.   Poliitika- ja julgeolekukomitee teostab nõukogu vastutusel EUPOL AFGHANISTANi üle poliitilist kontrolli ja strateegilist juhtimist.

3.   Tsiviiloperatsiooni ülem on poliitika- ja julgeolekukomitee poliitilise kontrolli all ja strateegilisel juhtimisel ning peasekretäri/kõrge esindaja üldises alluvuses EJKP tsiviiloperatsiooni ülem strateegilisel tasandil, jagades missiooni juhile instruktsioone ning andes talle nõu ja tehnilist abi.

4.   Tsiviiloperatsiooni ülem annab nõukogule aru peasekretäri/kõrge esindaja kaudu.

5.   Missiooni juht juhib ja kontrollib EUPOL AFGHANISTANi kohapeal ning allub otseselt tsiviiloperatsiooni ülemale.”

| 6) | Artikkel 10 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 10
  Poliitiline kontroll ja strateegiline juhtimine
  1.   Poliitika- ja julgeolekukomitee teostab nõukogu vastutusel missiooni poliitilist kontrolli ja strateegilist juhtimist. Nõukogu volitab käesolevaga poliitika- ja julgeolekukomiteed tegema selleks asjakohaseid otsuseid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikliga 25. Kõnealune volitus sisaldab õigust teha muudatusi operatsiooni plaanis. Samuti sisaldab see õigust võtta vastu missiooni juhi nimetamist käsitlevaid edasisi otsuseid. Missiooni eemärkide ja lõpetamise osas jääb otsustusõigus nõukogule.
  2.   Poliitika- ja julgeolekukomitee annab nõukogule korrapäraselt aru.
  3.   Poliitika- ja julgeolekukomitee saab tsiviiloperatsiooni ülemalt ja missiooni juhilt korrapäraste ajavahemike järel ja vajaduse korral aruandeid nende vastutusalas olevate küsimuste kohta.” |
| --- | --- |

6)

Artikkel 10 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 10

Poliitiline kontroll ja strateegiline juhtimine

1.   Poliitika- ja julgeolekukomitee teostab nõukogu vastutusel missiooni poliitilist kontrolli ja strateegilist juhtimist. Nõukogu volitab käesolevaga poliitika- ja julgeolekukomiteed tegema selleks asjakohaseid otsuseid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikliga 25. Kõnealune volitus sisaldab õigust teha muudatusi operatsiooni plaanis. Samuti sisaldab see õigust võtta vastu missiooni juhi nimetamist käsitlevaid edasisi otsuseid. Missiooni eemärkide ja lõpetamise osas jääb otsustusõigus nõukogule.

2.   Poliitika- ja julgeolekukomitee annab nõukogule korrapäraselt aru.

3.   Poliitika- ja julgeolekukomitee saab tsiviiloperatsiooni ülemalt ja missiooni juhilt korrapäraste ajavahemike järel ja vajaduse korral aruandeid nende vastutusalas olevate küsimuste kohta.”

| 7) | Artikkel 11 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 11
  Julgeolek
  1.   Tsiviiloperatsiooni ülem juhendab missiooni juhti julgeolekumeetmete planeerimisel ning tagab nende nõuetekohase ja tõhusa rakendamise EUPOL AFGHANISTANi puhul kooskõlas artiklitega 5a ja 9, tehes seda koostöös nõukogu julgeolekubürooga.
  2.   Missiooni juht vastutab operatsiooni julgeoleku ning operatsiooni suhtes kohaldatavate minimaalsete julgeolekunõuete järgimise tagamise eest kooskõlas Euroopa Liidu lepingu V jaotise ja seda täiendavate dokumentide kohase Euroopa Liidu poliitikaga, mis käsitleb väljapoole ELi operatiivülesannete täitmisele lähetatud isikkoosseisu julgeolekut.
  3.   Missiooni juhti abistab julgeoleku vanemametnik (SMSO), kes annab aru missiooni juhile ja hoiab tihedat ametialast kontakti nõukogu julgeolekubürooga.
  4.   Missiooni juht määrab missiooni toimumiskohas kohalikul ja piirkondlikul tasandil piirkonna julgeolekuametnikud, kes vastutavad julgeoleku vanemametniku alluvuses vastavate missiooni elementide julgeolekuaspektide igapäevase haldamise eest.
  5.   EUPOL AFGHANISTANi isikkoosseisu liikmed läbivad enne teenistuskohustuste täitmisele asumist kohustusliku julgeolekukoolituse kooskõlas operatsiooni plaaniga. Isikkoosseis saab missiooni toimumiskohas regulaarselt julgeoleku vanemametniku korraldatud täiendkoolitust.” |
| --- | --- |

7)

Artikkel 11 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 11

Julgeolek

1.   Tsiviiloperatsiooni ülem juhendab missiooni juhti julgeolekumeetmete planeerimisel ning tagab nende nõuetekohase ja tõhusa rakendamise EUPOL AFGHANISTANi puhul kooskõlas artiklitega 5a ja 9, tehes seda koostöös nõukogu julgeolekubürooga.

2.   Missiooni juht vastutab operatsiooni julgeoleku ning operatsiooni suhtes kohaldatavate minimaalsete julgeolekunõuete järgimise tagamise eest kooskõlas Euroopa Liidu lepingu V jaotise ja seda täiendavate dokumentide kohase Euroopa Liidu poliitikaga, mis käsitleb väljapoole ELi operatiivülesannete täitmisele lähetatud isikkoosseisu julgeolekut.

3.   Missiooni juhti abistab julgeoleku vanemametnik (SMSO), kes annab aru missiooni juhile ja hoiab tihedat ametialast kontakti nõukogu julgeolekubürooga.

4.   Missiooni juht määrab missiooni toimumiskohas kohalikul ja piirkondlikul tasandil piirkonna julgeolekuametnikud, kes vastutavad julgeoleku vanemametniku alluvuses vastavate missiooni elementide julgeolekuaspektide igapäevase haldamise eest.

5.   EUPOL AFGHANISTANi isikkoosseisu liikmed läbivad enne teenistuskohustuste täitmisele asumist kohustusliku julgeolekukoolituse kooskõlas operatsiooni plaaniga. Isikkoosseis saab missiooni toimumiskohas regulaarselt julgeoleku vanemametniku korraldatud täiendkoolitust.”

| 8) | Artikli 15 järele lisatakse uus artikkel:
  „Artikkel 15a
  Valveteenistus
  EUPOL AFGHANISTANi jaoks aktiveeritakse valveteenistus.” |
| --- | --- |

8)

Artikli 15 järele lisatakse uus artikkel:

„Artikkel 15a

Valveteenistus

EUPOL AFGHANISTANi jaoks aktiveeritakse valveteenistus.”

Artikkel 2

Käesolev ühismeede jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Artikkel 3

Käesolev ühismeede avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 13. november 2007

Nõukogu nimel

eesistuja

F. TEIXEIRA DOS SANTOS

---

(1)  ELT L 139, 31.5.2007, lk 33.

1

(2)  EÜT L 101, 11.4.2001, lk 1. Otsust on viimati muudetud otsusega 2007/438/EÜ (ELT L 164, 26.6.2007, lk 24).”

2

---

| 14.11.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 295/34 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 295/34

---

NÕUKOGU ÜHINE SEISUKOHT 2007/734/ÜVJP,

13. november 2007,

Usbekistani vastu suunatud piiravate meetmete kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 15,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 14. novembril 2005 vastu ühise seisukoha 2005/792/ÜVJP (Usbekistani vastu suunatud piiravate meetmete kohta) (1) vastuseks Usbeki julgeolekujõudude ülemäärasele, ebaproportsionaalsele ja valimatule jõu kasutamisele Andijoni sündmuste ajal 2005. aasta mais. Teatavaid piiravaid meetmeid uuendati nõukogu ühise seisukohaga 2006/787/ÜVJP. (2) Nõukogu võttis 14. mail 2007 vastu ühise seisukoha 2004/338/ÜVJP teatavate Usbekistani vastu suunatud piiravate meetmete uuendamise kohta, (3) millega pikendati teatud isikute sissesõidupiiranguid kuueks kuuks. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 14. novembril 2005 vastu ühise seisukoha 2005/792/ÜVJP (Usbekistani vastu suunatud piiravate meetmete kohta) (1) vastuseks Usbeki julgeolekujõudude ülemäärasele, ebaproportsionaalsele ja valimatule jõu kasutamisele Andijoni sündmuste ajal 2005. aasta mais. Teatavaid piiravaid meetmeid uuendati nõukogu ühise seisukohaga 2006/787/ÜVJP. (2) Nõukogu võttis 14. mail 2007 vastu ühise seisukoha 2004/338/ÜVJP teatavate Usbekistani vastu suunatud piiravate meetmete uuendamise kohta, (3) millega pikendati teatud isikute sissesõidupiiranguid kuueks kuuks.

| (2) | Nõukogu kutsus 15. oktoobril 2007 Usbeki ametivõime tegema täiendavaid edusamme inimõiguste alal. Nõukogu ärgitas Usbekistani täiel määral rakendama inimõigustega ja põhivabadustega ning õigusriigi põhimõtetega seonduvaid rahvusvahelisi kohustusi ja eelkõige võimaldama asjaomastele rahvusvahelistele organitele täielikku ja takistamatut ligipääsu vangidele; suhtlema täiel määral Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni eriraportööridega Usbekistanis; lubama kõigil valitsusvälistel organisatsioonidel, sealhulgas Human Rights Watchil, Usbekistanis segamatult tegutseda; vabastama inimõiguste kaitsjad vahi alt ning lõpetama nende ahistamise; võtma inimõiguste küsimustes reaalseid kohustusi eeloleva EL-Usbekistani koostöökomitee raames ning jätkama reforme kohtusüsteemi, õiguskaitseasutuse ja politsei töö osas. Edusamme nende eesmärkide saavutamisel hinnatakse missioonide juhtide aruannete alusel, milles antakse hinnang ka eelolevatele presidendivalimistele. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu kutsus 15. oktoobril 2007 Usbeki ametivõime tegema täiendavaid edusamme inimõiguste alal. Nõukogu ärgitas Usbekistani täiel määral rakendama inimõigustega ja põhivabadustega ning õigusriigi põhimõtetega seonduvaid rahvusvahelisi kohustusi ja eelkõige võimaldama asjaomastele rahvusvahelistele organitele täielikku ja takistamatut ligipääsu vangidele; suhtlema täiel määral Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni eriraportööridega Usbekistanis; lubama kõigil valitsusvälistel organisatsioonidel, sealhulgas Human Rights Watchil, Usbekistanis segamatult tegutseda; vabastama inimõiguste kaitsjad vahi alt ning lõpetama nende ahistamise; võtma inimõiguste küsimustes reaalseid kohustusi eeloleva EL-Usbekistani koostöökomitee raames ning jätkama reforme kohtusüsteemi, õiguskaitseasutuse ja politsei töö osas. Edusamme nende eesmärkide saavutamisel hinnatakse missioonide juhtide aruannete alusel, milles antakse hinnang ka eelolevatele presidendivalimistele.

| (3) | Nõukogu peab asjakohaseks pikendada 12 kuu pikkuseks ajavahemikuks relvaembargot ning sissesõidupiiranguid nende isikute suhtes, kes on otseselt vastutavad valimatu ja ebaproportsionaalse jõu kasutamise eest Andijonis ja sõltumatu uurimise takistamise eest. Innustamaks Usbeki ametivõime võtma reaalseid meetmeid inimõiguste olukorra parandamiseks ning võttes arvesse Usbeki ametivõimude lubadusi, ei kohaldata sissesõidupiiranguid kuuekuuse ajavahemiku jooksul. Enne selle ajavahemiku lõppu analüüsib nõukogu, kas Usbeki ametivõimud on põhjenduses 2 nimetatud eesmärkide saavutamisel edusamme teinud. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu peab asjakohaseks pikendada 12 kuu pikkuseks ajavahemikuks relvaembargot ning sissesõidupiiranguid nende isikute suhtes, kes on otseselt vastutavad valimatu ja ebaproportsionaalse jõu kasutamise eest Andijonis ja sõltumatu uurimise takistamise eest. Innustamaks Usbeki ametivõime võtma reaalseid meetmeid inimõiguste olukorra parandamiseks ning võttes arvesse Usbeki ametivõimude lubadusi, ei kohaldata sissesõidupiiranguid kuuekuuse ajavahemiku jooksul. Enne selle ajavahemiku lõppu analüüsib nõukogu, kas Usbeki ametivõimud on põhjenduses 2 nimetatud eesmärkide saavutamisel edusamme teinud.

| (4) | Teatavate abinõude rakendamiseks on vaja ühendusepoolset tegevust, |
| --- | --- |

(4)

Teatavate abinõude rakendamiseks on vaja ühendusepoolset tegevust,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA ÜHISE SEISUKOHA:

Artikkel 1

1.   Keelatakse relvade ja igasuguste nendega seotud materjalide, sealhulgas tulirelvade ja laskemoona, sõjaväeveokite ja -varustuse, poolsõjalise varustuse ja eespool nimetatuile ettenähtud varuosade Usbekistani müümine, tarnimine, üleandmine või eksportimine liikmesriikide kodanike poolt või liikmesriikide territooriumilt või liikmesriikide lipu all sõitvaid laevu või liikmesriikides registreeritud õhusõidukeid kasutades, sõltumata sellest, kas need tooted on pärit liikmesriikide territooriumilt või mitte.

2.   I lisas loetletud varustuse, mida võidakse kasutada siserepressioonideks, müümine, tarnimine, üleandmine või eksportimine Usbekistani on keelatud.

3.   On keelatud:

| i) | otseselt või kaudselt pakkuda tehnilist abi, vahendusteenuseid ja muid sõjalise tegevuse ning relvade ja igasuguste nendega seotud materjalide, sealhulgas tulirelvade ja laskemoona, sõjaväeveokite ja -varustuse, poolsõjalise varustuse ja eespool nimetatutele ettenähtud varuosade, ning varustuse, mida võidakse kasutada siserepressioonideks, varustamise, tootmise, hoolduse ja kasutamisega seotud teenuseid ühelegi füüsilisele ega juriidilisele isikule, üksusele või asutusele Usbekistanis või kasutamiseks Usbekistanis; |
| --- | --- |

i)

otseselt või kaudselt pakkuda tehnilist abi, vahendusteenuseid ja muid sõjalise tegevuse ning relvade ja igasuguste nendega seotud materjalide, sealhulgas tulirelvade ja laskemoona, sõjaväeveokite ja -varustuse, poolsõjalise varustuse ja eespool nimetatutele ettenähtud varuosade, ning varustuse, mida võidakse kasutada siserepressioonideks, varustamise, tootmise, hoolduse ja kasutamisega seotud teenuseid ühelegi füüsilisele ega juriidilisele isikule, üksusele või asutusele Usbekistanis või kasutamiseks Usbekistanis;

| ii) | rahastada sõjalise tegevusega seotud tegevust või anda selleks rahalist toetust, sealhulgas eelkõige toetusi, laene ja ekspordikrediidikindlustust relvade ja nendega seotud materjali müümiseks, tarnimiseks, üleandmiseks või ekspordiks, või tehnilise abi, vahendusteenuste, muude teenuste või varustuse, mida võidakse kasutada siserepressioonideks, pakkumiseks otse või kaudselt ühelegi füüsilisele või juriidilisele isikule, üksusele või asutusele Usbekistanis või kasutamiseks Usbekistanis. |
| --- | --- |

ii)

rahastada sõjalise tegevusega seotud tegevust või anda selleks rahalist toetust, sealhulgas eelkõige toetusi, laene ja ekspordikrediidikindlustust relvade ja nendega seotud materjali müümiseks, tarnimiseks, üleandmiseks või ekspordiks, või tehnilise abi, vahendusteenuste, muude teenuste või varustuse, mida võidakse kasutada siserepressioonideks, pakkumiseks otse või kaudselt ühelegi füüsilisele või juriidilisele isikule, üksusele või asutusele Usbekistanis või kasutamiseks Usbekistanis.

Artikkel 2

1.   Artiklit 1 ei kohaldata:

| i) | üksnes humanitaar- või kaitseotstarbeks või ÜRO, ELi ja ühenduse institutsioonide väljaarendamise programmide jaoks ettenähtud mittesurmava sõjavarustuse või ELi ja ÜRO kriisiohjamisoperatsioonides kasutamiseks ettenähtud materjali müümise, tarnimise, üleandmise või ekspordi suhtes; |
| --- | --- |

i)

üksnes humanitaar- või kaitseotstarbeks või ÜRO, ELi ja ühenduse institutsioonide väljaarendamise programmide jaoks ettenähtud mittesurmava sõjavarustuse või ELi ja ÜRO kriisiohjamisoperatsioonides kasutamiseks ettenähtud materjali müümise, tarnimise, üleandmise või ekspordi suhtes;

| ii) | artiklis 1 osutatud relvade ja varustuse tarnimise, üleandmise või ekspordi suhtes rahvusvahelistes julgeoleku abijõududes (International Security Assistance Force – ISAF) ja operatsioonis „Kestev vabadus” („Operation Enduring Freedom” – OEF) osalevatele vägedele Usbekistanis; |
| --- | --- |

ii)

artiklis 1 osutatud relvade ja varustuse tarnimise, üleandmise või ekspordi suhtes rahvusvahelistes julgeoleku abijõududes (International Security Assistance Force – ISAF) ja operatsioonis „Kestev vabadus” („Operation Enduring Freedom” – OEF) osalevatele vägedele Usbekistanis;

| iii) | üksnes humanitaar- või kaitseotstarbeks ettenähtud vahendite, mida võidakse kasutada siserepressioonideks, müümise, tarnimise, üleandmise või ekspordi suhtes; |
| --- | --- |

iii)

üksnes humanitaar- või kaitseotstarbeks ettenähtud vahendite, mida võidakse kasutada siserepressioonideks, müümise, tarnimise, üleandmise või ekspordi suhtes;

| iv) | sõidukite, mis ei ole lahingumasinad ja mis on valmistatud kuulikindlatena või niisuguseks kohandatud ning mis on mõeldud üksnes ELi ja selle liikmesriikide töötajate kaitseks Usbekistanis, müümise, tarnimise, üleandmise või ekspordi suhtes; |
| --- | --- |

iv)

sõidukite, mis ei ole lahingumasinad ja mis on valmistatud kuulikindlatena või niisuguseks kohandatud ning mis on mõeldud üksnes ELi ja selle liikmesriikide töötajate kaitseks Usbekistanis, müümise, tarnimise, üleandmise või ekspordi suhtes;

| v) | punktides i, ii, iii ja iv osutatud vahenditega seotud rahastamise ja rahalise või tehnilise abi andmise suhtes, |
| --- | --- |

v)

punktides i, ii, iii ja iv osutatud vahenditega seotud rahastamise ja rahalise või tehnilise abi andmise suhtes,

tingimusel et selline eksport ja abi on eelnevalt asjaomase pädeva ametiasutuse poolt heaks kiidetud.

2.   Artiklit 1 ei kohaldata kaitseriietuse, sealhulgas kuulivestide ja sõdurikiivrite suhtes, mida ajutiselt eksporditakse Usbekistani üksnes ÜRO ja ELi töötajaile, ühenduse või selle liikmesriikide töötajaile, meedia esindajatele, humanitaar- ja arenguabitöötajaile ning nendega seotud töötajaile isiklikuks kasutamiseks.

Artikkel 3

1.   Liikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid, et vältida valimatu ja ebaproportsionaalse jõu kasutamise eest Andijonis otseselt vastutavate II lisas loetletud isikute sisenemist oma territooriumile või selle läbimist ning sõltumatu uurimise takistamist.

2.   Lõige 1 ei kohusta liikmesriiki keelama oma kodanike sisenemist oma territooriumile.

3.   Lõige 1 ei mõjuta neid juhtumeid, kui liikmesriiki seob rahvusvahelisest õigusest tulenev kohustus, nimelt:

| i) | rahvusvahelise valitsustevahelise organisatsiooni võõrustajariigina; |
| --- | --- |

i)

rahvusvahelise valitsustevahelise organisatsiooni võõrustajariigina;

| ii) | Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kokku kutsutud või selle egiidi all toimuva rahvusvahelise konverentsi võõrustajariigina; või |
| --- | --- |

ii)

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kokku kutsutud või selle egiidi all toimuva rahvusvahelise konverentsi võõrustajariigina; või

| iii) | privileege ja immuniteete kehtestava mitmepoolse lepingu alusel; või |
| --- | --- |

iii)

privileege ja immuniteete kehtestava mitmepoolse lepingu alusel; või

| iv) | Püha Tooli (Vatikani linnriik) ja Itaalia vahel 1929. aastal sõlmitud lepingust (Lateraani pakt) tulenevalt. |
| --- | --- |

iv)

Püha Tooli (Vatikani linnriik) ja Itaalia vahel 1929. aastal sõlmitud lepingust (Lateraani pakt) tulenevalt.

4.   Lõiget 3 kohaldatakse ka juhtudel, kui liikmesriik on Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) võõrustajariik.

5.   Nõukogu tuleb nõuetekohaselt teavitada kõigist liikmesriigi poolt lõigete 3 või 4 kohaselt tehtud eranditest.

6.   Liikmesriik võib lubada erandeid lõikes 1 kehtestatud meetmete osas, kui reisimine on õigustatud seoses kiireloomuliste humanitaarvajaduste või valitsustevahelistel kohtumistel osalemisega, sealhulgas Euroopa Liidu organiseeritud kohtumised, kus peetakse poliitilist dialoogi, mis edendab otseselt demokraatiat, inimõigusi ja õigusriiki Usbekistanis.

7.   Liikmesriik, kes soovib teha lõikes 6 osutatud erandeid, teatab sellest nõukogule kirjalikult. Erand loetakse jõustunuks, välja arvatud juhul, kui üks või mitu nõukogu liiget esitab kirjaliku vastuväite kahe tööpäeva jooksul alates kavandatavat erandit käsitleva teatise saamisest. Juhul, kui üks või mitu nõukogu liiget esitavad vastuväite, võib nõukogu otsustada kavandatud erandi tegemise kvalifitseeritud häälteenamuse alusel.

8.   Kui liikmesriik lubab lõigete 3, 4, 6 ja 7 alusel II lisas loetletud isikute sisenemise oma territooriumile või selle läbimise, kehtib luba ainult selleks, milleks see on antud ja ainult asjaomaste isikute kohta.

Artikkel 4

Artiklis 3 nimetatud meetmete kohaldamine peatatakse kuni 13. mai 2008. Enne seda kuupäeva analüüsib nõukogu olukorda Usbekistanis ning hindab edusamme, mis Usbeki ametivõimud on teinud inimõigustest ja põhivabadustest ning õigusriigi põhimõtetest kinnipidamise tagamisel.

Artikkel 5

Käesolevat ühist seisukohta kohaldatakse 12 kuu jooksul. Seda tuleb pidevalt uuesti läbi vaadata. Vajaduse korral seda uuendatakse või muudetakse, kui nõukogu leiab, et selle eesmärgid ei ole täidetud.

Artikkel 6

Käesolev ühine seisukoht jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Artikkel 7

Käesolev ühine seisukoht avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 13. november 2007

Nõukogu nimel

eesistuja

F. TEIXEIRA DOS SANTOS

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2005, lk 72.

1

(2)  ELT L 318, 17.11.2006, lk 43.

2

(3)  ELT L 128, 16.5.2007, lk 50.

3

---

I LISA

Loetelu varustusest, mida võidakse kasutada siserepressioonideks

Artikli 1 lõigus 2 nimetatud siserepressioonideks kasutatav varustus

1.   Järgmised tulirelvad, laskemoon ja lisaseadmed:

| 1.1. | ELi sõjavarustuse üldnimekirja kategooriatega ML 1 ja ML 2 mittereguleeritud tulirelvad; |
| --- | --- |

1.1.

ELi sõjavarustuse üldnimekirja kategooriatega ML 1 ja ML 2 mittereguleeritud tulirelvad;

| 1.2. | Spetsiaalselt alapunktis 1.1 nimetatud tulirelvadele ette nähtud laskemoon ja spetsiaalselt nende jaoks kujundatud osad; |
| --- | --- |

1.2.

Spetsiaalselt alapunktis 1.1 nimetatud tulirelvadele ette nähtud laskemoon ja spetsiaalselt nende jaoks kujundatud osad;

| 1.3. | ELi sõjavarustuse üldnimekirjaga mittereguleeritud relvade sihikud. |
| --- | --- |

1.3.

ELi sõjavarustuse üldnimekirjaga mittereguleeritud relvade sihikud.

2.   ELi sõjavarustuse üldnimekirjaga mittereguleeritud pommid ja granaadid.

3.   Järgmised sõidukid: (1)

| 3.1. | Veekahuriga varustatud sõidukid, mis on spetsiaalselt ette nähtud või kohandatud massirahutuste ohjeldamiseks; |
| --- | --- |

3.1.

Veekahuriga varustatud sõidukid, mis on spetsiaalselt ette nähtud või kohandatud massirahutuste ohjeldamiseks;

| 3.2. | Sõidukid, mis on spetsiaalselt ette nähtud selleks või kohandatud nii, et neid saab elektrifitseerida lähenejate tõrjumiseks; |
| --- | --- |

3.2.

Sõidukid, mis on spetsiaalselt ette nähtud selleks või kohandatud nii, et neid saab elektrifitseerida lähenejate tõrjumiseks;

| 3.3. | Sõidukid, mis on spetsiaalselt ette nähtud või kohandatud kaitsetõkete, sealhulgas kuulikindlate ehitusmaterjalide kõrvaldamiseks; |
| --- | --- |

3.3.

Sõidukid, mis on spetsiaalselt ette nähtud või kohandatud kaitsetõkete, sealhulgas kuulikindlate ehitusmaterjalide kõrvaldamiseks;

| 3.4. | Sõidukid, mis on spetsiaalselt ette nähtud vangide ja/või kinnipeetavate veoks või ümberpaigutamiseks; |
| --- | --- |

3.4.

Sõidukid, mis on spetsiaalselt ette nähtud vangide ja/või kinnipeetavate veoks või ümberpaigutamiseks;

| 3.5. | Sõidukid, mis on spetsiaalselt ette nähtud liikuvtõkete kasutamiseks; (2) |
| --- | --- |

3.5.

Sõidukid, mis on spetsiaalselt ette nähtud liikuvtõkete kasutamiseks; (2)

| 3.6. | Punktides 3.1 kuni 3.5 nimetatud sõidukid, mis on spetsiaalselt ette nähtud massirahutuste kontrollimiseks. |
| --- | --- |

3.6.

Punktides 3.1 kuni 3.5 nimetatud sõidukid, mis on spetsiaalselt ette nähtud massirahutuste kontrollimiseks.

4.   Järgmised lõhkeained ja nendega seotud materjalid:

| 4.1. | Vahendid ja seadmed, mis on spetsiaalselt ette nähtud plahvatuste tekitamiseks elektrilisel või mitte-elektrilisel viisil, sealhulgas laskekomplektid, detonaatorid, süütajad, süütevõimendid ja süütenöörid ning spetsiaalselt nende jaoks ettenähtud osad; välja arvatud vahendid, mis on ette nähtud teatavaks kaubanduslikuks otstarbeks, mis hõlmab muude vahendite või seadmete käivitamist või kasutamist plahvatuse teel, ilma et nende vahendite või seadmete eesmärgiks oleks plahvatuste korraldamine (näiteks auto turvapatjade täispuhujad, sprinkleri starterite liigpingepiirikud); |
| --- | --- |

4.1.

Vahendid ja seadmed, mis on spetsiaalselt ette nähtud plahvatuste tekitamiseks elektrilisel või mitte-elektrilisel viisil, sealhulgas laskekomplektid, detonaatorid, süütajad, süütevõimendid ja süütenöörid ning spetsiaalselt nende jaoks ettenähtud osad; välja arvatud vahendid, mis on ette nähtud teatavaks kaubanduslikuks otstarbeks, mis hõlmab muude vahendite või seadmete käivitamist või kasutamist plahvatuse teel, ilma et nende vahendite või seadmete eesmärgiks oleks plahvatuste korraldamine (näiteks auto turvapatjade täispuhujad, sprinkleri starterite liigpingepiirikud);

| 4.2. | ELi sõjavarustuse üldnimekirjaga mittereguleeritud otselõikega lõhkelaengud; |
| --- | --- |

4.2.

ELi sõjavarustuse üldnimekirjaga mittereguleeritud otselõikega lõhkelaengud;

| 4.3. | Järgmised muud ELi sõjavarustuse üldnimekirjaga mittereguleeritud lõhkeained ja nendega seotud materjalid:






  a) | amatool; |
| --- | --- | --- |

4.3.

Järgmised muud ELi sõjavarustuse üldnimekirjaga mittereguleeritud lõhkeained ja nendega seotud materjalid:

a)

amatool;

| b) | nitrotselluloos (mis sisaldab üle 12,5 % nitrogeeni); |
| --- | --- |

b)

nitrotselluloos (mis sisaldab üle 12,5 % nitrogeeni);

| c) | nitroglükool; |
| --- | --- |

c)

nitroglükool;

| d) | pentaerütrotritooltetranitraat (PETN); |
| --- | --- |

d)

pentaerütrotritooltetranitraat (PETN);

| e) | pikrüülkloriid; |
| --- | --- |

e)

pikrüülkloriid;

| f) | 2,4,6-trinitrotolueen (TNT). |
| --- | --- |

f)

2,4,6-trinitrotolueen (TNT).

5.   Järgmised ELi sõjavarustuse üldnimekirja kategooriaga ML 13 mittereguleeritud kaitsevahendid: (3)

| 5.1. | Kuuli- ja/või torkekindlad vestid; |
| --- | --- |

5.1.

Kuuli- ja/või torkekindlad vestid;

| 5.2. | Kuuli- ja/või killukindlad kiivrid, politseikiivrid, politseikilbid ja kuulikindlad kilbid. |
| --- | --- |

5.2.

Kuuli- ja/või killukindlad kiivrid, politseikiivrid, politseikilbid ja kuulikindlad kilbid.

6.   ELi sõjavarustuse üldnimekirja kategooriaga ML 14 mittereguleeritud simulaatorid tulirelvade käsitsemise harjutamiseks ja spetsiaalselt nende jaoks kujundatud tarkvara.

7.   Öönägemis- ja infravalguskuvaseadmed ning kujutisevõimendustorud, välja arvatud need, mis on reguleeritud ELi sõjavarustuse üldnimekirjas.

8.   Okastraat.

9.   Sõjaväe- ja võitlusnoad ning täägid, mille tera pikkus on rohkem kui 10 cm.

10.   Tootmisvahendid, mis on spetsiaalselt ette nähtud käesolevas nimekirjas määratletud toodetele.

11.   Konkreetne tehnoloogia käesolevas nimekirjas määratletud toodete väljatöötamiseks, tootmiseks või kasutamiseks.

---

(1)  Käesolev punkt ei reguleeri sõidukeid, mis on spetsiaalselt ette nähtud tulekustutamiseks.

(2)  Punktis 3.5 hõlmab termin „sõidukid” ka treilereid.

(3)  Käesolev punkt ei reguleeri:

| — | spetsiaalselt sporditegevuseks ette nähtud vahendeid; |
| --- | --- |

—

spetsiaalselt sporditegevuseks ette nähtud vahendeid;

| — | spetsiaalselt tööohutusnõuete täitmiseks ette nähtud vahendeid. |
| --- | --- |

—

spetsiaalselt tööohutusnõuete täitmiseks ette nähtud vahendeid.

---

II LISA

Artiklis 3 osutatud isikute nimekiri

| 1. | Perekonna- ja eesnimi: Almatov, Zakirjan
  Sugu: Mees
  Ametikoht/auaste/tiitel: endine siseminister
  Aadress: Taškent, Usbekistan
  Sünniaeg: 10. oktoober 1949
  Sünnikoht: Taškent, Usbekistan
  Passi või ID-kaardi number: pass nr DA 0002600 (diplomaatiline pass)
  Kodakondsus: Usbekistani |
| --- | --- |

1.

Perekonna- ja eesnimi: Almatov, Zakirjan

Sugu: Mees

Ametikoht/auaste/tiitel: endine siseminister

Aadress: Taškent, Usbekistan

Sünniaeg: 10. oktoober 1949

Sünnikoht: Taškent, Usbekistan

Passi või ID-kaardi number: pass nr DA 0002600 (diplomaatiline pass)

Kodakondsus: Usbekistani

| 2. | Perekonna- ja eesnimi: Mullajonov, Tokhir Okhunovich
  Alias: Perekonnanime võimalik kirjapilt: Mullajanov
  Sugu: Mees
  Ametikoht/auaste/tiitel: endine siseministri esimene asetäitja
  Aadress: Taškent, Usbekistan
  Sünniaeg: 10. oktoober 1950
  Sünnikoht: Fergana, Usbekistan
  Passi või ID-kaardi number: pass nr DA 0003586 (diplomaatiline pass), kaotab kehtivuse 5.11.2009
  Kodakondsus: Usbekistani |
| --- | --- |

2.

Perekonna- ja eesnimi: Mullajonov, Tokhir Okhunovich

Alias: Perekonnanime võimalik kirjapilt: Mullajanov

Sugu: Mees

Ametikoht/auaste/tiitel: endine siseministri esimene asetäitja

Aadress: Taškent, Usbekistan

Sünniaeg: 10. oktoober 1950

Sünnikoht: Fergana, Usbekistan

Passi või ID-kaardi number: pass nr DA 0003586 (diplomaatiline pass), kaotab kehtivuse 5.11.2009

Kodakondsus: Usbekistani

| 3. | Perekonna- ja eesnimi: Mirzaev, Ruslan
  Sugu: Mees
  Ametikoht/auaste/tiitel: kaitseminister, endine riikliku julgeolekunõukogu riiklik nõustaja |
| --- | --- |

3.

Perekonna- ja eesnimi: Mirzaev, Ruslan

Sugu: Mees

Ametikoht/auaste/tiitel: kaitseminister, endine riikliku julgeolekunõukogu riiklik nõustaja

| 4. | Perekonna- ja eesnimi: Ergashev, Pavel Islamovich
  Sugu: Mees
  Ametikoht/auaste/tiitel: kolonel, „kesk”-brigaadi komandör |
| --- | --- |

4.

Perekonna- ja eesnimi: Ergashev, Pavel Islamovich

Sugu: Mees

Ametikoht/auaste/tiitel: kolonel, „kesk”-brigaadi komandör

| 5. | Perekonna- ja eesnimi: Mamo, Vladimir Adolfovich
  Sugu: Mees
  Ametikoht/auaste/tiitel: kindralmajor, asekomandör, kaitseministeeriumi erijõudude brigaad |
| --- | --- |

5.

Perekonna- ja eesnimi: Mamo, Vladimir Adolfovich

Sugu: Mees

Ametikoht/auaste/tiitel: kindralmajor, asekomandör, kaitseministeeriumi erijõudude brigaad

| 6. | Perekonna- ja eesnimi: Pak, Gregori
  Sugu: Mees
  Ametikoht/auaste/tiitel: kolonel, siseministeeriumi kiirreageerimisbrigaadi komandör (üksus 7332) |
| --- | --- |

6.

Perekonna- ja eesnimi: Pak, Gregori

Sugu: Mees

Ametikoht/auaste/tiitel: kolonel, siseministeeriumi kiirreageerimisbrigaadi komandör (üksus 7332)

| 7. | Perekonna- ja eesnimi: Tadzhiev, Valeri
  Sugu: Mees
  Ametikoht/auaste/tiitel: kolonel, siseministeeriumi erijõudude autonoomse väesalga komandör (üksus 7351) |
| --- | --- |

7.

Perekonna- ja eesnimi: Tadzhiev, Valeri

Sugu: Mees

Ametikoht/auaste/tiitel: kolonel, siseministeeriumi erijõudude autonoomse väesalga komandör (üksus 7351)

| 8. | Perekonna- ja eesnimi: Inoyatov, Rustam Raulovich
  Sugu: Mees
  Ametikoht/auaste/tiitel: riikliku julgeolekuteenistuse SNB juhataja
  Aadress: Taškent, Usbekistan
  Sünniaeg: 22. juuni 1944
  Sünnikoht: Sherabad, Usbekistan
  Passi või ID-kaardi number: pass nr DA 0003171 (diplomaatiline pass); samuti diplomaatiline pass nr 0001892 (kaotas kehtivuse 15.9.2004)
  Kodakondsus: Usbekistani |
| --- | --- |

8.

Perekonna- ja eesnimi: Inoyatov, Rustam Raulovich

Sugu: Mees

Ametikoht/auaste/tiitel: riikliku julgeolekuteenistuse SNB juhataja

Aadress: Taškent, Usbekistan

Sünniaeg: 22. juuni 1944

Sünnikoht: Sherabad, Usbekistan

Passi või ID-kaardi number: pass nr DA 0003171 (diplomaatiline pass); samuti diplomaatiline pass nr 0001892 (kaotas kehtivuse 15.9.2004)

Kodakondsus: Usbekistani

---