# Euroopa Liidu L 243/2007

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 243 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 50. köide18. september 2007 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 243

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

50. köide18. september 2007

---

| Sisukord | | I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1063/2007, 17. september 2007, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 1 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1064/2007, 17. september 2007, millega muudetakse nõukogu määruse (EMÜ) nr 2377/90 (milles sätestatakse ühenduse menetlus veterinaarravimijääkide piirnormide kehtestamiseks loomsetes toiduainetes) I lisa seoses avilamütsiiniga (
  1
  ) | 3 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1065/2007, 17. september 2007, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 493/2006 üleminekumeetmete osas suhkrusektori turgude ühise korralduse reformi raames | 6 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1066/2007, 17. september 2007, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks teatavate Lõuna-Aafrikast pärit mangaandioksiidide suhtes | 7 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1067/2007, 17. september 2007, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus (Staffordshire Cheese (KPN)) | 21 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1068/2007, 17. september 2007, millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis Queso Nata de Cantabria (KPN) | 22 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1069/2007, 17. september 2007, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit polüvinüülalkoholi (PVA) suhtes | 23 |
| | | DIREKTIIVID |
| | * | Komisjoni direktiiv 2007/55/EÜ, 17. september 2007, millega muudetakse nõukogu direktiivide 76/895/EMÜ, 86/362/EMÜ, 86/363/EMÜ ja 90/642/EMÜ teatavaid lisasid seoses asiinfossmetüüli jääkide piirnormidega (
  1
  ) | 41 |
| | * | Komisjoni direktiiv 2007/56/EÜ, 17. september 2007, millega muudetakse nõukogu direktiivide 86/362/EMÜ, 86/363/EMÜ ja 90/642/EMÜ teatavaid lisasid seoses asoksüstrobiini, klorotaloniili, deltametriini, heksaklorobenseeni, ioksüniili, oksamüüli ja kinoksüfeeni jääkide piirnormidega (
  1
  ) | 50 |
| | * | Komisjoni direktiiv 2007/57/EÜ, 17. september 2007, millega muudetakse nõukogu direktiivide 76/895/EMÜ, 86/362/EMÜ, 86/363/EMÜ ja 90/642/EMÜ teatavaid lisasid seoses ditiokarbamaatide jääkide piirnormidega (
  1
  ) | 61 |

Sisukord

I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

MÄÄRUSED

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1063/2007, 17. september 2007, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

1

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1064/2007, 17. september 2007, millega muudetakse nõukogu määruse (EMÜ) nr 2377/90 (milles sätestatakse ühenduse menetlus veterinaarravimijääkide piirnormide kehtestamiseks loomsetes toiduainetes) I lisa seoses avilamütsiiniga (
  1
  )

1

3

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1065/2007, 17. september 2007, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 493/2006 üleminekumeetmete osas suhkrusektori turgude ühise korralduse reformi raames

6

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1066/2007, 17. september 2007, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks teatavate Lõuna-Aafrikast pärit mangaandioksiidide suhtes

7

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1067/2007, 17. september 2007, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus (Staffordshire Cheese (KPN))

21

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1068/2007, 17. september 2007, millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis Queso Nata de Cantabria (KPN)

22

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1069/2007, 17. september 2007, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit polüvinüülalkoholi (PVA) suhtes

23

DIREKTIIVID

*

Komisjoni direktiiv 2007/55/EÜ, 17. september 2007, millega muudetakse nõukogu direktiivide 76/895/EMÜ, 86/362/EMÜ, 86/363/EMÜ ja 90/642/EMÜ teatavaid lisasid seoses asiinfossmetüüli jääkide piirnormidega (
  1
  )

1

41

*

Komisjoni direktiiv 2007/56/EÜ, 17. september 2007, millega muudetakse nõukogu direktiivide 86/362/EMÜ, 86/363/EMÜ ja 90/642/EMÜ teatavaid lisasid seoses asoksüstrobiini, klorotaloniili, deltametriini, heksaklorobenseeni, ioksüniili, oksamüüli ja kinoksüfeeni jääkide piirnormidega (
  1
  )

1

50

*

Komisjoni direktiiv 2007/57/EÜ, 17. september 2007, millega muudetakse nõukogu direktiivide 76/895/EMÜ, 86/362/EMÜ, 86/363/EMÜ ja 90/642/EMÜ teatavaid lisasid seoses ditiokarbamaatide jääkide piirnormidega (
  1
  )

1

61

| | | II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | | Komisjon |
| | | 2007/612/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 4. aprill 2007, seoses riigiabiga C 14/06, mida Belgia kavatseb anda Antwerpenis asuvale General Motors Belgiumile
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 435 all)

   (
  1
  ) | 71 |

II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Komisjon

2007/612/EÜ

*

Komisjoni otsus, 4. aprill 2007, seoses riigiabiga C 14/06, mida Belgia kavatseb anda Antwerpenis asuvale General Motors Belgiumile
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 435 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 435 all)

1

71

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

MÄÄRUSED

| 18.9.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 243/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 243/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1063/2007,

17. september 2007,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3223/94 puu- ja köögivilja impordikorra üksikasjalike eeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul.

| (2) | Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 3223/94 artiklis 4 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 18. septembril 2007.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. september 2007

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  EÜT L 337, 24.12.1994, lk 66. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 756/2007 (ELT L 172, 30.6.2007, lk 41).

1

---

LISA

Komisjoni 17. septembri 2007. aasta määrusele, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MK | 55,1 |
| XK | 55,1 |
| XS | 36,3 |
| ZZ | 48,8 |
| 0707 00 05 | JO | 175,0 |
| MK | 43,7 |
| TR | 129,4 |
| ZZ | 116,0 |
| 0709 90 70 | TR | 110,3 |
| ZZ | 110,3 |
| 0805 50 10 | AR | 88,1 |
| UY | 42,9 |
| ZA | 67,7 |
| ZZ | 66,2 |
| 0806 10 10 | EG | 177,6 |
| MK | 28,3 |
| TR | 111,9 |
| ZZ | 105,9 |
| 0808 10 80 | AR | 62,4 |
| AU | 215,7 |
| BR | 117,4 |
| CL | 88,6 |
| CN | 79,8 |
| NZ | 98,5 |
| US | 98,4 |
| ZA | 87,3 |
| ZZ | 106,0 |
| 0808 20 50 | CN | 62,9 |
| TR | 122,2 |
| ZA | 107,6 |
| ZZ | 97,6 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | TR | 151,3 |
| US | 189,2 |
| ZZ | 170,3 |
| 0809 40 05 | BA | 49,8 |
| IL | 124,7 |
| MK | 49,8 |
| TR | 103,2 |
| ZZ | 81,9 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MK

55,1

XK

55,1

XS

36,3

ZZ

48,8

0707 00 05

JO

175,0

MK

43,7

TR

129,4

ZZ

116,0

0709 90 70

TR

110,3

ZZ

110,3

0805 50 10

AR

88,1

UY

42,9

ZA

67,7

ZZ

66,2

0806 10 10

EG

177,6

MK

28,3

TR

111,9

ZZ

105,9

0808 10 80

AR

62,4

AU

215,7

BR

117,4

CL

88,6

CN

79,8

NZ

98,5

US

98,4

ZA

87,3

ZZ

106,0

0808 20 50

CN

62,9

TR

122,2

ZA

107,6

ZZ

97,6

0809 30 10, 0809 30 90

TR

151,3

US

189,2

ZZ

170,3

0809 40 05

BA

49,8

IL

124,7

MK

49,8

TR

103,2

ZZ

81,9

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 18.9.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 243/3 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 243/3

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1064/2007,

17. september 2007,

millega muudetakse nõukogu määruse (EMÜ) nr 2377/90 (milles sätestatakse ühenduse menetlus veterinaarravimijääkide piirnormide kehtestamiseks loomsetes toiduainetes) I lisa seoses avilamütsiiniga

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 26. juuni 1990. aasta määrust (EMÜ) nr 2377/90, milles sätestatakse ühenduse menetlus veterinaarravimijääkide piirnormide kehtestamiseks loomsetes toiduainetes, (1) eriti selle artiklit 2,

võttes arvesse Euroopa Ravimiameti arvamust, mille on sõnastanud veterinaarravimite komitee,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kõiki farmakoloogilisi toimeaineid, mida kasutatakse ühenduses toiduloomadele ettenähtud veterinaarravimites, tuleks hinnata vastavalt määrusele (EMÜ) nr 2377/90. |
| --- | --- |

(1)

Kõiki farmakoloogilisi toimeaineid, mida kasutatakse ühenduses toiduloomadele ettenähtud veterinaarravimites, tuleks hinnata vastavalt määrusele (EMÜ) nr 2377/90.

| (2) | Euroopa Ravimiametile on esitatud taotlus kehtestada ravimijääkide piirnormid ortosomütsiinide gruppi kuuluva antibiootikumi avilamütsiini jaoks. Veterinaarravimite komitee soovituse kohaselt tuleks kõnealune aine lisada määruse (EMÜ) nr 2377/90 I lisa tabelisse seoses järgmiste loomaliikidega: sead (lihaskude, nahk ja rasvkude, maks, neer), küülikud (lihaskude, rasvkude, maks, neer) ja kodulinnud (lihaskude, nahk ja rasvkude, maks, neer) ning seda linnuliikide puhul tingimusega, et avilamütsiini ei kasutata kodulindudel, kelle mune inimesed toiduks kasutavad. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Ravimiametile on esitatud taotlus kehtestada ravimijääkide piirnormid ortosomütsiinide gruppi kuuluva antibiootikumi avilamütsiini jaoks. Veterinaarravimite komitee soovituse kohaselt tuleks kõnealune aine lisada määruse (EMÜ) nr 2377/90 I lisa tabelisse seoses järgmiste loomaliikidega: sead (lihaskude, nahk ja rasvkude, maks, neer), küülikud (lihaskude, rasvkude, maks, neer) ja kodulinnud (lihaskude, nahk ja rasvkude, maks, neer) ning seda linnuliikide puhul tingimusega, et avilamütsiini ei kasutata kodulindudel, kelle mune inimesed toiduks kasutavad.

| (3) | Seetõttu tuleks määrust (EMÜ) nr 2377/90 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(3)

Seetõttu tuleks määrust (EMÜ) nr 2377/90 vastavalt muuta.

| (4) | Enne käesoleva määruse kohaldamist tuleks anda liikmesriikidele piisavalt aega, et nad saaksid käesoleva määruse sätete arvestamiseks teha kõik vajalikud käesolevast määrusest tulenevad kohandused kõnealuste veterinaarravimite müügilubadesse, mis on antud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. novembri 2001. aasta direktiivile 2001/82/EÜ veterinaarravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta. (2) |
| --- | --- |

(4)

Enne käesoleva määruse kohaldamist tuleks anda liikmesriikidele piisavalt aega, et nad saaksid käesoleva määruse sätete arvestamiseks teha kõik vajalikud käesolevast määrusest tulenevad kohandused kõnealuste veterinaarravimite müügilubadesse, mis on antud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. novembri 2001. aasta direktiivile 2001/82/EÜ veterinaarravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta. (2)

| (5) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas veterinaarravimite alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas veterinaarravimite alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EMÜ) nr 2377/90 I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Käesolevat määrust kohaldatakse alates 18. novembrist 2007.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. september 2007

Komisjoni nimel

asepresident

Günter VERHEUGEN

---

(1)  EÜT L 224, 18.8.1990, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 703/2007 (ELT L 161, 22.6.2007, lk 28).

1

(2)  EÜT L 311, 28.11.2001, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2004/28/EÜ (ELT L 136, 30.4.2004, lk 58).

2

---

LISA

Määruse (EMÜ) nr 2377/90 I lisasse (nimekiri farmakoloogilistest toimeainetest, mille suhtes kehtivad jääkide piirnormid) lisatakse järgmine aine:

1.   Antibakteriaalsed ained

1.2.   Antibiootikumid

1.2.15.   Ortosomütsiinid

| Farmakoloogilised toimeained | Markerjääk | Loomaliik | Jääkide piirnormid | Sihtkude |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Avilamütsiin | Dikloroisoeverninikhape | Sead | 50 μg/kg | Lihaskude |
| 100 μg/kg | Rasvkude (1) |
| 300 μg/kg | Maks |
| 200 μg/kg | Neer |
| Küülikud | 50 μg/kg | Lihaskude |
| 100 μg/kg | Rasv |
| 300 μg/kg | Maks |
| 200 μg/kg | Neer |
| Kodulinnud (2) | 50 μg/kg | Lihaskude |
| 100 μg/kg | Rasvkude (3) |
| 300 μg/kg | Maks |
| 200 μg/kg | Neer |

Farmakoloogilised toimeained

Markerjääk

Loomaliik

Jääkide piirnormid

Sihtkude

Avilamütsiin

Dikloroisoeverninikhape

Sead

50 μg/kg

Lihaskude

100 μg/kg

Rasvkude (1)

300 μg/kg

Maks

200 μg/kg

Neer

Küülikud

50 μg/kg

Lihaskude

100 μg/kg

Rasv

300 μg/kg

Maks

200 μg/kg

Neer

Kodulinnud (2)

50 μg/kg

Lihaskude

100 μg/kg

Rasvkude (3)

300 μg/kg

Maks

200 μg/kg

Neer

---

(1)  Seatõugude ja kodulinnuliikide puhul hõlmab kõnealune jääkide piirnorm nahka ja rasvkude loomulikes proportsioonides.

(2)  Ei kasutata loomade puhul, kellelt saadakse inimtoiduks ettenähtud mune.

(3)  Seatõugude ja kodulinnuliikide puhul hõlmab kõnealune jääkide piirnorm nahka ja rasvkude loomulikes proportsioonides.

---

| 18.9.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 243/6 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 243/6

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1065/2007,

17. september 2007,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 493/2006 üleminekumeetmete osas suhkrusektori turgude ühise korralduse reformi raames

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. veebruari 2006. aasta määrust (EÜ) nr 318/2006 suhkrusektori turgude ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artiklit 44,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 27. märtsi 2006. aasta määruse (EÜ) nr 493/2006 (millega kehtestatakse üleminekumeetmed suhkrusektori turgude ühise korralduse reformi raames ning muudetakse määrusi (EÜ) nr 1265/2001 ja (EÜ) nr 314/2002) (2) artikliga 3 on ette nähtud ennetav turult kõrvaldamine. Seega käsitatakse ettevõtja kvoodi piiresse jäävat, kuid teatud piirväärtust ületavat toodangut turult kõrvaldatud toodanguna määruse (EÜ) nr 318/2006 artikli 19 tähenduses või ettevõtja poolt enne 31. jaanuari 2007 esitatud taotluse alusel kvoodivälise toodanguna kõnealuse määruse artikli 12 tähenduses. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 27. märtsi 2006. aasta määruse (EÜ) nr 493/2006 (millega kehtestatakse üleminekumeetmed suhkrusektori turgude ühise korralduse reformi raames ning muudetakse määrusi (EÜ) nr 1265/2001 ja (EÜ) nr 314/2002) (2) artikliga 3 on ette nähtud ennetav turult kõrvaldamine. Seega käsitatakse ettevõtja kvoodi piiresse jäävat, kuid teatud piirväärtust ületavat toodangut turult kõrvaldatud toodanguna määruse (EÜ) nr 318/2006 artikli 19 tähenduses või ettevõtja poolt enne 31. jaanuari 2007 esitatud taotluse alusel kvoodivälise toodanguna kõnealuse määruse artikli 12 tähenduses.

| (2) | Erinevalt suhkrutootjatest ei saanud isoglükoosi tootjad esitada kõnealust taotlust 31. jaanuariks 2007, võttes arvesse asjaolu, et isoglükoosi tootmine toimub pidevalt kogu aasta vältel. Õigluse huvides oleks vaja isoglükoosi tootjate puhul kehtestatud tähtaeg edasi lükata 2006/2007. turustusaasta lõppu, et tootjad saaksid teha kaalutud otsuse ja esitada põhjendatud taotluse. |
| --- | --- |

(2)

Erinevalt suhkrutootjatest ei saanud isoglükoosi tootjad esitada kõnealust taotlust 31. jaanuariks 2007, võttes arvesse asjaolu, et isoglükoosi tootmine toimub pidevalt kogu aasta vältel. Õigluse huvides oleks vaja isoglükoosi tootjate puhul kehtestatud tähtaeg edasi lükata 2006/2007. turustusaasta lõppu, et tootjad saaksid teha kaalutud otsuse ja esitada põhjendatud taotluse.

| (3) | Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 493/2006 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(3)

Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 493/2006 vastavalt muuta.

| (4) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 493/2006 artikli 3 lõige 1 asendatakse järgneva tekstiga:

„1.   Iga ettevõtja puhul käsitatakse 2006/2007. turustusaasta suhkru, isoglükoosi või inuliinisiirupi toodangut, mis jääb määruse (EÜ) nr 318/2006 IV lisas osutatud kvootide piiresse, kuid mis ületab käesoleva artikli lõike 2 kohaselt määratud piirväärtuse, turult kõrvaldatud toodanguna määruse (EÜ) nr 318/2006 artikli 19 tähenduses, või suhkru puhul ettevõtja poolt enne 31. jaanuari 2007 ja isoglükoosi puhul ettevõtja poolt enne 30. septembrit 2007 esitatud vastava taotluse alusel täielikult või osaliselt kvoodivälise toodanguna kõnealuse määruse artikli 12 tähenduses.”

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. september 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 58, 28.2.2006, lk 1. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 247/2007 (ELT L 69, 9.3.2007, lk 3).

1

(2)  ELT L 89, 28.3.2006, lk 11. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 739/2007 (ELT L 169, 29.6.2007, lk 22).

2

---

| 18.9.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 243/7 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 243/7

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1066/2007,

17. september 2007,

millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks teatavate Lõuna-Aafrikast pärit mangaandioksiidide suhtes

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed) (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artiklit 7,

pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A.   MENETLUS

1.   Algatamine

| (1) | 10. novembril 2006 sai komisjon äriühingult Tosoh Hellas AIC (edaspidi „kaebuse esitaja”), kelle toodang moodustab olulise osa, kõnealusel juhul enam kui 50 % ühenduse teatavate mangaandioksiidide kogutoodangust, algmääruse artikli 5 kohase kaebuse. |
| --- | --- |

(1)

10. novembril 2006 sai komisjon äriühingult Tosoh Hellas AIC (edaspidi „kaebuse esitaja”), kelle toodang moodustab olulise osa, kõnealusel juhul enam kui 50 % ühenduse teatavate mangaandioksiidide kogutoodangust, algmääruse artikli 5 kohase kaebuse.

| (2) | Kaebus sisaldas tõendeid dumpingu ja sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida peeti menetluse algatamiseks piisavaks. |
| --- | --- |

(2)

Kaebus sisaldas tõendeid dumpingu ja sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida peeti menetluse algatamiseks piisavaks.

| (3) | Menetlus algatati 21. detsembril 2006 algatamisteate avaldamisega Euroopa Liidu Teatajas. (2) |
| --- | --- |

(3)

Menetlus algatati 21. detsembril 2006 algatamisteate avaldamisega Euroopa Liidu Teatajas. (2)

2.   Menetlusega seotud isikud

| (4) | Komisjon teatas menetluse algatamisest ametlikult kaebuse esitajale, teisele ühenduse tootjale, eksportivale tootjale, importijale, teadaolevalt asjaga seotud kasutajatele ja Lõuna-Aafrika esindajatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon teatas menetluse algatamisest ametlikult kaebuse esitajale, teisele ühenduse tootjale, eksportivale tootjale, importijale, teadaolevalt asjaga seotud kasutajatele ja Lõuna-Aafrika esindajatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.

| (5) | Kaebuse esitanud tootja, eksportiv tootja, importija ja kasutajad tegid oma seisukohad teatavaks. Kõikidele huvitatud isikutele, kes taotlesid ärakuulamist ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata, anti selline võimalus. |
| --- | --- |

(5)

Kaebuse esitanud tootja, eksportiv tootja, importija ja kasutajad tegid oma seisukohad teatavaks. Kõikidele huvitatud isikutele, kes taotlesid ärakuulamist ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata, anti selline võimalus.

| (6) | Küsimustikud saadeti kõigile teadaolevalt asjaga seotud isikutele ja kõigile teistele äriühingutele, kes algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul endast teada andsid. Vastused saadi Lõuna-Aafrika eksportivalt tootjalt, kaebuse esitanud tootjalt, vaatlusaluse toote Lõuna-Aafrika importijalt ja neljalt vaatlusaluse toote kasutajalt. |
| --- | --- |

(6)

Küsimustikud saadeti kõigile teadaolevalt asjaga seotud isikutele ja kõigile teistele äriühingutele, kes algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul endast teada andsid. Vastused saadi Lõuna-Aafrika eksportivalt tootjalt, kaebuse esitanud tootjalt, vaatlusaluse toote Lõuna-Aafrika importijalt ja neljalt vaatlusaluse toote kasutajalt.

| (7) | Komisjon kogus ja kontrollis kogu vajalikku teavet dumpingu esialgseks tuvastamiseks, dumpingu tagajärjel tekkinud kahju ja ühenduse huvide kindlakstegemiseks ning tegi kontrollkäike järgmiste äriühingute valdustesse:






  a) | ühenduse tootjad







  — | Tosoh Hellas AIC, Thessaloniki, Kreeka ja temaga seotud müügiagent Mitsubishi International GmbH, Düsseldorf, Saksamaa |
| --- | --- | --- | --- |

(7)

Komisjon kogus ja kontrollis kogu vajalikku teavet dumpingu esialgseks tuvastamiseks, dumpingu tagajärjel tekkinud kahju ja ühenduse huvide kindlakstegemiseks ning tegi kontrollkäike järgmiste äriühingute valdustesse:

a)

ühenduse tootjad

—

Tosoh Hellas AIC, Thessaloniki, Kreeka ja temaga seotud müügiagent Mitsubishi International GmbH, Düsseldorf, Saksamaa

| b) | Lõuna-Aafrika eksportiv tootja







  — | Delta E.M.D. (Pty) Ltd., Nelspruit, Lõuna-Aafrika (edaspidi „Delta”) |
| --- | --- | --- |

b)

Lõuna-Aafrika eksportiv tootja

—

Delta E.M.D. (Pty) Ltd., Nelspruit, Lõuna-Aafrika (edaspidi „Delta”)

| c) | Lõuna-Aafrika eksportiva tootjaga seotud tarnija







  — | Manganese Metal Company (Pty) Ltd., Nelspruit, Lõuna-Aafrika |
| --- | --- | --- |

c)

Lõuna-Aafrika eksportiva tootjaga seotud tarnija

—

Manganese Metal Company (Pty) Ltd., Nelspruit, Lõuna-Aafrika

| d) | ühenduse sõltumatu importija







  — | Traxys France S.A.S., Courbevoie, Prantsusmaa |
| --- | --- | --- |

d)

ühenduse sõltumatu importija

—

Traxys France S.A.S., Courbevoie, Prantsusmaa

| e) | ühenduses asuvad kasutajad







  — | Panasonic Battery Belgium N.V., Tessenderlo, Belgia |
| --- | --- | --- |

e)

ühenduses asuvad kasutajad

—

Panasonic Battery Belgium N.V., Tessenderlo, Belgia

| — | VARTA Consumer Batteries GmbH & Co. KGaA, Sulzbach, Saksamaa |
| --- | --- |

—

VARTA Consumer Batteries GmbH & Co. KGaA, Sulzbach, Saksamaa

| — | Duracell Batteries BVBA, Aarschot, Belgia |
| --- | --- |

—

Duracell Batteries BVBA, Aarschot, Belgia

3.   Uurimisperiood

| (8) | Dumpingu ja kahju uurimine hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 2005 kuni 30. septembrini 2006 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohast asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2002 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”). |
| --- | --- |

(8)

Dumpingu ja kahju uurimine hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 2005 kuni 30. septembrini 2006 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohast asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2002 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).

B.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

1.   Vaatlusalune toode

| (9) | Vaatlusalune toode on Lõuna-Aafrikast pärit elektrolüütilisel teel toodetud mangaandioksiidid, mida ei ole pärast elektrolüüsi termotöödeldud (edaspidi „elektrolüütilisd mangaandioksiidid”). Toodet deklareeritakse tavaliselt CN-koodi ex 2820 10 00 all. |
| --- | --- |

(9)

Vaatlusalune toode on Lõuna-Aafrikast pärit elektrolüütilisel teel toodetud mangaandioksiidid, mida ei ole pärast elektrolüüsi termotöödeldud (edaspidi „elektrolüütilisd mangaandioksiidid”). Toodet deklareeritakse tavaliselt CN-koodi ex 2820 10 00 all.

| (10) | Vaatlusalust toodet on kahte liiki: süsinik-tsink tüüpi elektrolüütilised mangaandioksiidid ja leeliselised elektrolüütilised mangaandioksiidid. Mõlemat tooteliiki toodetakse elektrolüüsi teel, kohandades teatavaid parameetreid, et saada kas süsinik-tsink tüüpi elektrolüütilisi mangaandioksiide või leeliselisi elektrolüütilisi mangaandioksiide. Mõlemad tooteliigid sisaldavad tavaliselt kõrge puhtusastmega mangaani ning neid kasutatakse harilikult vahetoodetena kuivelemendiga tarbepatareide valmistamisel. |
| --- | --- |

(10)

Vaatlusalust toodet on kahte liiki: süsinik-tsink tüüpi elektrolüütilised mangaandioksiidid ja leeliselised elektrolüütilised mangaandioksiidid. Mõlemat tooteliiki toodetakse elektrolüüsi teel, kohandades teatavaid parameetreid, et saada kas süsinik-tsink tüüpi elektrolüütilisi mangaandioksiide või leeliselisi elektrolüütilisi mangaandioksiide. Mõlemad tooteliigid sisaldavad tavaliselt kõrge puhtusastmega mangaani ning neid kasutatakse harilikult vahetoodetena kuivelemendiga tarbepatareide valmistamisel.

| (11) | Uurimisel selgus, et hoolimata mõnest erinevusest teatavates füüsikalistes ja keemilistes eriomadustes, nagu tihedus, keskmine osakeste suurus, Brunauer-Emmet-Telleri (BET) meetodil määratud eripind ja leeliselisus, on mõlemad vaatlusaluse toote liigid samade füüsikaliste, keemiliste ja tehniliste põhiomadustega ning sama kasutusotstarbega. Seepärast käsitletakse neid käesolevas menetluses ühe ja sama tootena. |
| --- | --- |

(11)

Uurimisel selgus, et hoolimata mõnest erinevusest teatavates füüsikalistes ja keemilistes eriomadustes, nagu tihedus, keskmine osakeste suurus, Brunauer-Emmet-Telleri (BET) meetodil määratud eripind ja leeliselisus, on mõlemad vaatlusaluse toote liigid samade füüsikaliste, keemiliste ja tehniliste põhiomadustega ning sama kasutusotstarbega. Seepärast käsitletakse neid käesolevas menetluses ühe ja sama tootena.

| (12) | Tuleb märkida, et on olemas ka teist liiki mangaandioksiide, millel ei ole elektrolüütiliste mangaandioksiididega samu füüsikalisi, keemilisi ja/või tehnilisi omadusi ning millel on oluliselt erinev kasutusotstarve. Seepärast ei kuulu need vaatlusaluse toote hulka. Kõnealuste teistsuguste toodete hulka kuuluvad: i) looduslikud mangaandioksiidid, mis sisaldavad olulisi lisandeid ja mida klassifitseeritakse tavaliselt teise CN-koodi alla, näiteks 2602 00 00; ii) keemilised mangaandioksiidid, mida toodetakse keemilise töötluse teel ja mis on märkimisväärselt väiksema tihedusega ning oluliselt suurema BET eripinnaga kui elektrolüütilised mangaandioksiidid, ning iii) termotöödeldud elektrolüütilised mangaandioksiidid, mis hoolimata sellest, et need on toodetud elektrolüüsi teel nagu elektrolüütilised mangaandioksiididki, erinevad elektrolüütilistest mangaandioksiididest mitme olulise omaduse poolest, nagu niiskusesisaldus, kristallistruktuur ja leeliselisus, mistõttu neid saab kasutada veevabades ja liitiumanoodiga liitiumpatareides, kuid mitte veepõhistes ja tsinkanoodiga süsinik-tsink- või leelispatareides nagu elektrolüütilisi mangaandioksiide. |
| --- | --- |

(12)

Tuleb märkida, et on olemas ka teist liiki mangaandioksiide, millel ei ole elektrolüütiliste mangaandioksiididega samu füüsikalisi, keemilisi ja/või tehnilisi omadusi ning millel on oluliselt erinev kasutusotstarve. Seepärast ei kuulu need vaatlusaluse toote hulka. Kõnealuste teistsuguste toodete hulka kuuluvad: i) looduslikud mangaandioksiidid, mis sisaldavad olulisi lisandeid ja mida klassifitseeritakse tavaliselt teise CN-koodi alla, näiteks 2602 00 00; ii) keemilised mangaandioksiidid, mida toodetakse keemilise töötluse teel ja mis on märkimisväärselt väiksema tihedusega ning oluliselt suurema BET eripinnaga kui elektrolüütilised mangaandioksiidid, ning iii) termotöödeldud elektrolüütilised mangaandioksiidid, mis hoolimata sellest, et need on toodetud elektrolüüsi teel nagu elektrolüütilised mangaandioksiididki, erinevad elektrolüütilistest mangaandioksiididest mitme olulise omaduse poolest, nagu niiskusesisaldus, kristallistruktuur ja leeliselisus, mistõttu neid saab kasutada veevabades ja liitiumanoodiga liitiumpatareides, kuid mitte veepõhistes ja tsinkanoodiga süsinik-tsink- või leelispatareides nagu elektrolüütilisi mangaandioksiide.

| (13) | Lisaks sellele tuleb märkida, et ükski huvitatud isik ei ole vaidlustanud eespool esitatud määratlust ega vaatlusaluse toote liigitamist kahte põhirühma. |
| --- | --- |

(13)

Lisaks sellele tuleb märkida, et ükski huvitatud isik ei ole vaidlustanud eespool esitatud määratlust ega vaatlusaluse toote liigitamist kahte põhirühma.

2.   Samasugune toode

| (14) | Uurimisel selgus, et ühenduse tootmisharu poolt ühenduses toodetavatel ja müüdavatel ning Lõuna-Aafrikas toodetavatel ja sealsel turul müüdavatel ja/või Lõuna-Aafrikast ühendusse imporditavatel elektrolüütilistel mangaandioksiididel on samad füüsikalised, keemilised ja tehnilised põhiomadused ning samad kasutusalad. |
| --- | --- |

(14)

Uurimisel selgus, et ühenduse tootmisharu poolt ühenduses toodetavatel ja müüdavatel ning Lõuna-Aafrikas toodetavatel ja sealsel turul müüdavatel ja/või Lõuna-Aafrikast ühendusse imporditavatel elektrolüütilistel mangaandioksiididel on samad füüsikalised, keemilised ja tehnilised põhiomadused ning samad kasutusalad.

| (15) | Seepärast järeldati esialgu, et kõnealused tooted on samasugused algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(15)

Seepärast järeldati esialgu, et kõnealused tooted on samasugused algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

C.   DUMPING

1.   Normaalväärtus

| (16) | Normaalväärtuse kindlaksmääramiseks tegi komisjon kõigepealt kindlaks, kas Delta elektrolüütiliste mangaandioksiidide omamaine kogumüük oli tüüpiline võrreldes kogu tema eksportmüügiga ühendusse. Omamaist müüki peeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2 tüüpiliseks, sest eksportiva tootja omamaise müügi kogumaht moodustas üle 5 % ühendusse eksporditud toote müügi kogumahust. |
| --- | --- |

(16)

Normaalväärtuse kindlaksmääramiseks tegi komisjon kõigepealt kindlaks, kas Delta elektrolüütiliste mangaandioksiidide omamaine kogumüük oli tüüpiline võrreldes kogu tema eksportmüügiga ühendusse. Omamaist müüki peeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2 tüüpiliseks, sest eksportiva tootja omamaise müügi kogumaht moodustas üle 5 % ühendusse eksporditud toote müügi kogumahust.

| (17) | Seejärel tegi komisjon kindlaks need üldiselt tüüpilise omamaise müügiga ja omamaisel turul müüdud tooteliigid, mis olid ühendusse ekspordiks müüdavate tooteliikidega identsed või otseselt võrreldavad. |
| --- | --- |

(17)

Seejärel tegi komisjon kindlaks need üldiselt tüüpilise omamaise müügiga ja omamaisel turul müüdud tooteliigid, mis olid ühendusse ekspordiks müüdavate tooteliikidega identsed või otseselt võrreldavad.

| (18) | Teatava tooteliigi omamaist müüki peeti piisavalt tüüpiliseks, kui selle tooteliigi siseturul sõltumatutele klientidele suunatud müügi maht moodustas uurimisperioodi jooksul vähemalt 5 % või rohkem ühendusse eksporditud võrreldava tooteliigi müügi kogumahust. |
| --- | --- |

(18)

Teatava tooteliigi omamaist müüki peeti piisavalt tüüpiliseks, kui selle tooteliigi siseturul sõltumatutele klientidele suunatud müügi maht moodustas uurimisperioodi jooksul vähemalt 5 % või rohkem ühendusse eksporditud võrreldava tooteliigi müügi kogumahust.

| (19) | Ühegi ühendusse ekspordiks müüdud tooteliigi puhul ei leitud ühtegi siseturul tüüpilistes kogustes müüdud identset või otseselt võrreldavat tooteliiki. Seepärast tuli kõigi eksporditud tooteliikide normaalväärtus arvutada algmääruse artikli 2 lõike 3 kohaselt. |
| --- | --- |

(19)

Ühegi ühendusse ekspordiks müüdud tooteliigi puhul ei leitud ühtegi siseturul tüüpilistes kogustes müüdud identset või otseselt võrreldavat tooteliiki. Seepärast tuli kõigi eksporditud tooteliikide normaalväärtus arvutada algmääruse artikli 2 lõike 3 kohaselt.

| (20) | Normaalväärtuse arvutamiseks liideti eksportija eksporditud tooteliikide tootmiskuludele, mida vajaduse korral korrigeeriti, põhjendatud müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumisumma. Müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum määrati kindlaks algmääruse artikli 2 lõikes 6 sätestatud meetodite järgi. Selleks uuris komisjon, kas Delta poolt omamaisel turul kantud müügi-, üld- ja halduskulusid ning realiseeritud kasumit käsitlevad andmed on usaldusväärsed. |
| --- | --- |

(20)

Normaalväärtuse arvutamiseks liideti eksportija eksporditud tooteliikide tootmiskuludele, mida vajaduse korral korrigeeriti, põhjendatud müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumisumma. Müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum määrati kindlaks algmääruse artikli 2 lõikes 6 sätestatud meetodite järgi. Selleks uuris komisjon, kas Delta poolt omamaisel turul kantud müügi-, üld- ja halduskulusid ning realiseeritud kasumit käsitlevad andmed on usaldusväärsed.

| (21) | Tegelikke omamaiseid müügi-, üld- ja halduskulusid peeti usaldusväärseiks, kuna asjaomase äriühingu omamaise müügi kogumaht oli tüüpiline võrreldes eksportmüügi mahuga ühendusse, nagu eespool mainitud. |
| --- | --- |

(21)

Tegelikke omamaiseid müügi-, üld- ja halduskulusid peeti usaldusväärseiks, kuna asjaomase äriühingu omamaise müügi kogumaht oli tüüpiline võrreldes eksportmüügi mahuga ühendusse, nagu eespool mainitud.

| (22) | Selleks et hinnata, kas Delta omamaisel turul saadud kasumit käsitlevad andmed on usaldusväärsed, uuris komisjon kõigepealt seda, kas iga vaatlusaluse tooteliigi omamaise tüüpilises koguses müügi puhul võib olla kindel, et see müük toimus tavapärase kaubandustegevuse käigus vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4. Selleks tehti iga tooteliigi puhul kindlaks, kui suure osa kõnealuse tooteliigi müügist moodustas tulutoov müük sõltumatutele klientidele siseturul. |
| --- | --- |

(22)

Selleks et hinnata, kas Delta omamaisel turul saadud kasumit käsitlevad andmed on usaldusväärsed, uuris komisjon kõigepealt seda, kas iga vaatlusaluse tooteliigi omamaise tüüpilises koguses müügi puhul võib olla kindel, et see müük toimus tavapärase kaubandustegevuse käigus vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4. Selleks tehti iga tooteliigi puhul kindlaks, kui suure osa kõnealuse tooteliigi müügist moodustas tulutoov müük sõltumatutele klientidele siseturul.

| (23) | Kuna tulutoova müügi maht ei moodustanud ühegi tooteliigi puhul üle 10 % kõnealuse tooteliigi omamaise müügi kogumahust, leiti, et omamaised hinnad ei saa olla asjakohaseks aluseks normaalväärtuse arvutamisel kasutatava kasumimarginaali kindlaksmääramisel. |
| --- | --- |

(23)

Kuna tulutoova müügi maht ei moodustanud ühegi tooteliigi puhul üle 10 % kõnealuse tooteliigi omamaise müügi kogumahust, leiti, et omamaised hinnad ei saa olla asjakohaseks aluseks normaalväärtuse arvutamisel kasutatava kasumimarginaali kindlaksmääramisel.

| (24) | Kuna Delta on ainus teadaolev elektrolüütiliste mangaandioksiidide tootja Lõuna-Aafrikas, ei saanud normaalväärtuse arvutamiseks vajalik põhjendatud kasum põhineda tegelikul kasumil, mis on kindlaks määratud teiste uurimisaluste eksportijate või tootjate puhul seoses samasuguse toote valmistamise ja müügiga siseturul, nagu on kirjeldatud algmääruse artikli 2 lõike 6 punktis a. |
| --- | --- |

(24)

Kuna Delta on ainus teadaolev elektrolüütiliste mangaandioksiidide tootja Lõuna-Aafrikas, ei saanud normaalväärtuse arvutamiseks vajalik põhjendatud kasum põhineda tegelikul kasumil, mis on kindlaks määratud teiste uurimisaluste eksportijate või tootjate puhul seoses samasuguse toote valmistamise ja müügiga siseturul, nagu on kirjeldatud algmääruse artikli 2 lõike 6 punktis a.

| (25) | Kuna elektrolüütilised mangaandioksiidid on ainus toode, mida Delta valmistab ja müüb, ei saanud normaalväärtuse arvutamiseks vajalik põhjendatud kasum põhineda algmääruse artikli 2 lõike 6 punkti b kohaselt tegelikul kasumil, mille kõnealune eksportiv tootja teenis sama üldkategooria toodete valmistamisel ja müügil tavapärase kaubandustegevuse käigus. |
| --- | --- |

(25)

Kuna elektrolüütilised mangaandioksiidid on ainus toode, mida Delta valmistab ja müüb, ei saanud normaalväärtuse arvutamiseks vajalik põhjendatud kasum põhineda algmääruse artikli 2 lõike 6 punkti b kohaselt tegelikul kasumil, mille kõnealune eksportiv tootja teenis sama üldkategooria toodete valmistamisel ja müügil tavapärase kaubandustegevuse käigus.

| (26) | Normaalväärtuse arvutamiseks vajalik põhjendatud kasum määrati seepärast kindlaks algmääruse artikli 2 lõike 6 punkti c kohaselt. |
| --- | --- |

(26)

Normaalväärtuse arvutamiseks vajalik põhjendatud kasum määrati seepärast kindlaks algmääruse artikli 2 lõike 6 punkti c kohaselt.

| (27) | Seoses sellega koguti teavet kõigi teiste elektrolüütiliste mangaandioksiidide tootjate tasuvuse kohta muudes riikides. Üldkättesaadavatest allikatest saadi teavet ühe India, kahe Jaapani ja kahe USA tootja kohta. Ühe USA tootja ja kahe Jaapani tootja kohta ei saadud siiski teavet elektrolüütiliste mangaandioksiidide tasuvuse või elektrolüütiliste mangaandioksiidide poolest olulise äriühingu haru kohta. |
| --- | --- |

(27)

Seoses sellega koguti teavet kõigi teiste elektrolüütiliste mangaandioksiidide tootjate tasuvuse kohta muudes riikides. Üldkättesaadavatest allikatest saadi teavet ühe India, kahe Jaapani ja kahe USA tootja kohta. Ühe USA tootja ja kahe Jaapani tootja kohta ei saadud siiski teavet elektrolüütiliste mangaandioksiidide tasuvuse või elektrolüütiliste mangaandioksiidide poolest olulise äriühingu haru kohta.

| (28) | Uurimisperioodi keskmine kasumimarginaal arvutati ühe India tootja ja allesjäänud USA tootja kohta üldkättesaadavate allikate ning teabe põhjal, mille Delta esitas oma Austraalias asuva sidusettevõtte Delta EMD Australia Proprietary Ltd. tasuvuse kohta siseturul. Arvutatud keskmine kasumimarginaal oli 9,2 %. Meetodit peeti kättesaadavat teavet arvestades põhjendatuks algmääruse artikli 2 lõike 6 punkti c tähenduses ning tulemust konservatiivseks. Üldkättesaadav teave näitas, et nimetatud kasumimarginaal ei ületanud Lõuna-Aafrikas teiste teadaolevate sama üldkategooria toodete (s.o erikemikaalid) tootjate uurimisperioodil saadud kasumit. |
| --- | --- |

(28)

Uurimisperioodi keskmine kasumimarginaal arvutati ühe India tootja ja allesjäänud USA tootja kohta üldkättesaadavate allikate ning teabe põhjal, mille Delta esitas oma Austraalias asuva sidusettevõtte Delta EMD Australia Proprietary Ltd. tasuvuse kohta siseturul. Arvutatud keskmine kasumimarginaal oli 9,2 %. Meetodit peeti kättesaadavat teavet arvestades põhjendatuks algmääruse artikli 2 lõike 6 punkti c tähenduses ning tulemust konservatiivseks. Üldkättesaadav teave näitas, et nimetatud kasumimarginaal ei ületanud Lõuna-Aafrikas teiste teadaolevate sama üldkategooria toodete (s.o erikemikaalid) tootjate uurimisperioodil saadud kasumit.

2.   Ekspordihinnad

| (29) | Delta eksportmüük ühendusse toimus ainult sõltumatu agendi Traxys France S.A.S kaudu. |
| --- | --- |

(29)

Delta eksportmüük ühendusse toimus ainult sõltumatu agendi Traxys France S.A.S kaudu.

| (30) | Ekspordihinnad põhinesid vaatlusaluse toote eest Lõuna-Aafrikast ühendusse eksportimisel tegelikult makstud või makstavatel hindadel vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8. |
| --- | --- |

(30)

Ekspordihinnad põhinesid vaatlusaluse toote eest Lõuna-Aafrikast ühendusse eksportimisel tegelikult makstud või makstavatel hindadel vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8.

3.   Võrdlus

| (31) | Normaalväärtust ja ekspordihindu võrreldi tehasest hankimise tasandil. Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdluse tagamiseks võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 kohanduste näol nõuetekohaselt arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi. Vajaduse korral tehti korrigeerimisi vahendustasu, transpordi-, kindlustus-, käitlemis- ja lisakulude, pakendamis- ja laenukulude ning pangatasude suhtes kõikidel juhtudel, kui need osutusid põhjendatuks ja täpseks ning kui kontrollitud tõendid neid kinnitasid. |
| --- | --- |

(31)

Normaalväärtust ja ekspordihindu võrreldi tehasest hankimise tasandil. Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdluse tagamiseks võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 kohanduste näol nõuetekohaselt arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi. Vajaduse korral tehti korrigeerimisi vahendustasu, transpordi-, kindlustus-, käitlemis- ja lisakulude, pakendamis- ja laenukulude ning pangatasude suhtes kõikidel juhtudel, kui need osutusid põhjendatuks ja täpseks ning kui kontrollitud tõendid neid kinnitasid.

4.   Dumpingumarginaalid

| (32) | Ühendusse eksporditud vaatlusaluse toote kaalutud keskmist normaalväärtust võrreldi vastava vaatlusaluse tooteliigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga, nagu on ette nähtud algmääruse artikli 2 lõigetes 11 ja 12. |
| --- | --- |

(32)

Ühendusse eksporditud vaatlusaluse toote kaalutud keskmist normaalväärtust võrreldi vastava vaatlusaluse tooteliigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga, nagu on ette nähtud algmääruse artikli 2 lõigetes 11 ja 12.

| (33) | Selle põhjal on esialgne kaalutud keskmine dumpingumarginaal (väljendatuna protsendimäärana CIF-hinnast ühenduse piiril ilma tollimakse tasumata) järgmine:






  Äriühing | Esialgne dumpingumarginaal |
| --- | --- | --- |
| Delta E.M.D. (Pty) Ltd | 14,9 % |

(33)

Selle põhjal on esialgne kaalutud keskmine dumpingumarginaal (väljendatuna protsendimäärana CIF-hinnast ühenduse piiril ilma tollimakse tasumata) järgmine:

Äriühing

Esialgne dumpingumarginaal

Delta E.M.D. (Pty) Ltd

14,9 %

| (34) | Seoses kõigi ülejäänud Lõuna-Aafrika eksportijate suhtes kohaldatava üleriigilise dumpingumarginaaliga tegi komisjon kõigepealt kindlaks koostöö taseme. Võrreldi Eurostati andmeid ja koostööd tegevalt Lõuna-Aafrika eksportijalt saadud vastuseid küsimustikule. Võrdlus näitas, et kättesaadavate andmete põhjal moodustas Delta eksport ühendusse 100 % vaatlusaluse toote ekspordist Lõuna-Aafrikast. Leiti, et koostöö tase on järelikult väga kõrge ning üleriigiline dumpingumarginaal kehtestati Delta jaoks arvutatud dumpingumarginaaliga samal tasemel. |
| --- | --- |

(34)

Seoses kõigi ülejäänud Lõuna-Aafrika eksportijate suhtes kohaldatava üleriigilise dumpingumarginaaliga tegi komisjon kõigepealt kindlaks koostöö taseme. Võrreldi Eurostati andmeid ja koostööd tegevalt Lõuna-Aafrika eksportijalt saadud vastuseid küsimustikule. Võrdlus näitas, et kättesaadavate andmete põhjal moodustas Delta eksport ühendusse 100 % vaatlusaluse toote ekspordist Lõuna-Aafrikast. Leiti, et koostöö tase on järelikult väga kõrge ning üleriigiline dumpingumarginaal kehtestati Delta jaoks arvutatud dumpingumarginaaliga samal tasemel.

D.   KAHJU

1.   Ühenduse tootmine ja ühenduse tootmisharu

| (35) | Uurimisel selgus, et vaatlusaluse perioodi alguses valmistas samasugust toodet kolm ühenduse tootjat. Üks tootja lõpetas siiski 2003. aastal tootmise, järelikult oli uurimisperioodil ühenduses vaid kaks tootjat. |
| --- | --- |

(35)

Uurimisel selgus, et vaatlusaluse perioodi alguses valmistas samasugust toodet kolm ühenduse tootjat. Üks tootja lõpetas siiski 2003. aastal tootmise, järelikult oli uurimisperioodil ühenduses vaid kaks tootjat.

| (36) | Kaebuse esitas vaid üks tootja, kes tegi uurimise käigus täielikult koostööd. Ehkki teine tootja koostööd ei teinud, ei esitanud ta ka kaebuse suhtes vastuväiteid. Kuna küsimustikule esitas täieliku vastuse vaid üks äriühing, on kõik ühenduse tootmisharu kohta edastatud andmed konfidentsiaalsuse tagamiseks esitatud indeksina või vahemike kaupa. |
| --- | --- |

(36)

Kaebuse esitas vaid üks tootja, kes tegi uurimise käigus täielikult koostööd. Ehkki teine tootja koostööd ei teinud, ei esitanud ta ka kaebuse suhtes vastuväiteid. Kuna küsimustikule esitas täieliku vastuse vaid üks äriühing, on kõik ühenduse tootmisharu kohta edastatud andmed konfidentsiaalsuse tagamiseks esitatud indeksina või vahemike kaupa.

| (37) | Seega on algmääruse artikli 4 lõike 1 kohaldamisel esialgse ühenduse tootmismahu arvutamiseks liidetud ainsa koostööd tegeva ühenduse tootja toodang teise tootja tootmismahuga kaebuses esitatud andmete põhjal. Ühenduse kogutoodang oli uurimisperioodil 20 000–30 000 tonni. |
| --- | --- |

(37)

Seega on algmääruse artikli 4 lõike 1 kohaldamisel esialgse ühenduse tootmismahu arvutamiseks liidetud ainsa koostööd tegeva ühenduse tootja toodang teise tootja tootmismahuga kaebuses esitatud andmete põhjal. Ühenduse kogutoodang oli uurimisperioodil 20 000–30 000 tonni.

| (38) | Koostööd tegev ühenduse tootja valmistas üle 50 % ühenduses toodetavatest elektrolüütilistest mangaandioksiididest. Seepärast leitakse, et nimetatud äriühing kujutab endast ühenduse tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(38)

Koostööd tegev ühenduse tootja valmistas üle 50 % ühenduses toodetavatest elektrolüütilistest mangaandioksiididest. Seepärast leitakse, et nimetatud äriühing kujutab endast ühenduse tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses.

2.   Ühenduse tarbimine

| (39) | Ühenduse nähtava tarbimise kindlakstegemiseks võeti aluseks kaebuse esitanud tootja müügimaht EÜ turul; teiste ühenduse tootjate müük, mis tugines kasutajate esitatud teabele ostude kohta; vaatlusalusest riigist pärit import küsimustike kontrollitud vastuste põhjal ja teistest kolmandatest riikidest pärit import Eurostati andmete põhjal. |
| --- | --- |

(39)

Ühenduse nähtava tarbimise kindlakstegemiseks võeti aluseks kaebuse esitanud tootja müügimaht EÜ turul; teiste ühenduse tootjate müük, mis tugines kasutajate esitatud teabele ostude kohta; vaatlusalusest riigist pärit import küsimustike kontrollitud vastuste põhjal ja teistest kolmandatest riikidest pärit import Eurostati andmete põhjal.

| (40) | Eelnimetatud teabe põhjal vähenes tarbimine ühenduses vaatlusalusel perioodil 7 %. Eriti järsk langus toimus 2003. ja 2004. aastal, mis langes kokku Lõuna-Aafrikast pärit väga madala hinnaga (– 35 %) elektrolüütiliste mangaandioksiidide impordi mahu suurenemise ja ühenduse ühe suurema tootja tegevuse lõpetamisega. 2005. aastal saavutas tarbimine oma endise taseme ja järgmine märkimisväärne langus toimus uurimisperioodil. Näib, et kõnealusele tarbimissuundumusele avaldas mõju ühe suurema tootja tegevuse lõpetamine 2003. aastal, kelle toodang moodustas kolmandiku ühenduse toodangust. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ühenduse tarbimine Indeks 2002 = 100 | 100 | 102 | 113 | 102 | 93 |

(40)

Eelnimetatud teabe põhjal vähenes tarbimine ühenduses vaatlusalusel perioodil 7 %. Eriti järsk langus toimus 2003. ja 2004. aastal, mis langes kokku Lõuna-Aafrikast pärit väga madala hinnaga (– 35 %) elektrolüütiliste mangaandioksiidide impordi mahu suurenemise ja ühenduse ühe suurema tootja tegevuse lõpetamisega. 2005. aastal saavutas tarbimine oma endise taseme ja järgmine märkimisväärne langus toimus uurimisperioodil. Näib, et kõnealusele tarbimissuundumusele avaldas mõju ühe suurema tootja tegevuse lõpetamine 2003. aastal, kelle toodang moodustas kolmandiku ühenduse toodangust.

2002

2003

2004

2005

Uurimisperiood

Ühenduse tarbimine Indeks 2002 = 100

100

102

113

102

93

3.   Vaatlusalusest riigist pärit import ühendusse

| (41) | Lõuna-Aafrikast pärit impordi mahu aluseks võeti ainsa eksportiva tootja esitatud kontrollitud andmed. Nagu eespool osutatud, on enamik näitajaid konfidentsiaalsuse huvides esitatud indeksina või vahemike kaupa, sest analüüs käsitleb vaid üht äriühingut. |
| --- | --- |

(41)

Lõuna-Aafrikast pärit impordi mahu aluseks võeti ainsa eksportiva tootja esitatud kontrollitud andmed. Nagu eespool osutatud, on enamik näitajaid konfidentsiaalsuse huvides esitatud indeksina või vahemike kaupa, sest analüüs käsitleb vaid üht äriühingut.

| (42) | Impordi mahu ja turuosa areng on olnud järgmine: | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lõuna-Aafrikast pärit impordi maht (tonnides), 2002 = 100 | 100 | 129 | 156 | 185 | 169 |
| Lõuna-Aafrika turuosa | 30-40 % | 40-50 % | 44-54 % | 60-70 % | 60-70 % |
| Lõuna-Aafrika turuosa, 2002 = 100 | 100 | 126 | 139 | 181 | 181 |

(42)

Impordi mahu ja turuosa areng on olnud järgmine:

2002

2003

2004

2005

Uurimisperiood

Lõuna-Aafrikast pärit impordi maht (tonnides), 2002 = 100

100

129

156

185

169

Lõuna-Aafrika turuosa

30-40 %

40-50 %

44-54 %

60-70 %

60-70 %

Lõuna-Aafrika turuosa, 2002 = 100

100

126

139

181

181

| (43) | Kuigi elektrolüütiliste mangaandioksiidide tarbimine vähenes vaatlusalusel perioodil 7 %, suurenes vaatlusalusest riigist pärit import samal perioodil 69 %. Seetõttu suurenes Lõuna-Aafrika turuosa vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt, s.o umbes 81 % (30–40 %st kuni 60–70 %ni). |
| --- | --- |

(43)

Kuigi elektrolüütiliste mangaandioksiidide tarbimine vähenes vaatlusalusel perioodil 7 %, suurenes vaatlusalusest riigist pärit import samal perioodil 69 %. Seetõttu suurenes Lõuna-Aafrika turuosa vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt, s.o umbes 81 % (30–40 %st kuni 60–70 %ni).

| (44) | Keskmised impordihinnad langesid vaatlusalusel perioodil peamise tooraine hinnatõusust hoolimata 31 %. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lõuna-Aafrika impordihinnad, eurot tonni kohta, 2002 = 100 | 100 | 70 | 65 | 66 | 69 |

(44)

Keskmised impordihinnad langesid vaatlusalusel perioodil peamise tooraine hinnatõusust hoolimata 31 %.

2002

2003

2004

2005

Uurimisperiood

Lõuna-Aafrika impordihinnad, eurot tonni kohta, 2002 = 100

100

70

65

66

69

| (45) | Uurimisperioodiaegse hinna allalöömise kindlakstegemiseks kasutati asjakohaste ühenduse tootmisharu müügihindadena sõltumatutele klientidele kehtestatud puhashindu, mida oli vajaduse korral korrigeeritud tehasehindade tasemele, st arvates maha ühendusesisesed transpordikulud ning alla- ja mahahindlused. Kõnealuseid hindu võrreldi Lõuna-Aafrika eksportiva tootja kehtestatud müügihindadega, millest olid maha arvatud allahindlused ning mida oli vajaduse korral korrigeeritud CIF-hindade tasemeni ühenduse piiril koos tollivormistuskulude ja impordijärgsete kulude nõuetekohase korrigeerimisega. |
| --- | --- |

(45)

Uurimisperioodiaegse hinna allalöömise kindlakstegemiseks kasutati asjakohaste ühenduse tootmisharu müügihindadena sõltumatutele klientidele kehtestatud puhashindu, mida oli vajaduse korral korrigeeritud tehasehindade tasemele, st arvates maha ühendusesisesed transpordikulud ning alla- ja mahahindlused. Kõnealuseid hindu võrreldi Lõuna-Aafrika eksportiva tootja kehtestatud müügihindadega, millest olid maha arvatud allahindlused ning mida oli vajaduse korral korrigeeritud CIF-hindade tasemeni ühenduse piiril koos tollivormistuskulude ja impordijärgsete kulude nõuetekohase korrigeerimisega.

| (46) | Võrdlus näitas, et uurimisperioodil oli kaalutud keskmine hinna allalöömise marginaal (väljendatud protsendimäärana ühenduse tootmisharu müügihindadest) 11–14 %. Turuhinnast madalama hinnaga müügi tase oli veelgi kõrgem, sest ühenduse tootmisharu kandis uurimisperioodil olulist kahju. |
| --- | --- |

(46)

Võrdlus näitas, et uurimisperioodil oli kaalutud keskmine hinna allalöömise marginaal (väljendatud protsendimäärana ühenduse tootmisharu müügihindadest) 11–14 %. Turuhinnast madalama hinnaga müügi tase oli veelgi kõrgem, sest ühenduse tootmisharu kandis uurimisperioodil olulist kahju.

4.   Ühenduse tootmisharu olukord

| (47) | Vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 5 sisaldas ühenduse tootmisharule avalduva Lõuna-Aafrikast pärit dumpinguhinnaga impordi mõju uurimine hinnangut kõigi 2002. aastast kuni uurimisperioodini ühenduse tootmisharu seisundit mõjutanud majandustegurite ja -näitajate kohta. Nagu eespool osutatud, on enamik näitajaid konfidentsiaalsuse huvides esitatud indeksina või vahemike kaupa, sest analüüs käsitleb vaid üht äriühingut. |
| --- | --- |

(47)

Vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 5 sisaldas ühenduse tootmisharule avalduva Lõuna-Aafrikast pärit dumpinguhinnaga impordi mõju uurimine hinnangut kõigi 2002. aastast kuni uurimisperioodini ühenduse tootmisharu seisundit mõjutanud majandustegurite ja -näitajate kohta. Nagu eespool osutatud, on enamik näitajaid konfidentsiaalsuse huvides esitatud indeksina või vahemike kaupa, sest analüüs käsitleb vaid üht äriühingut.

| (48) | Ühenduse tootmisharu tootmise, tootmisvõimsuse ja tootmisvõimsuse rakendamise areng oli järgmine: | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootmine, 2002 = 100 | 100 | 87 | 128 | 135 | 130 |
| Tootmisvõimsus, 2002 = 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Tootmisvõimsuse rakendamine, 2002 = 100 | 100 | 87 | 128 | 135 | 130 |

(48)

Ühenduse tootmisharu tootmise, tootmisvõimsuse ja tootmisvõimsuse rakendamise areng oli järgmine:

2002

2003

2004

2005

Uurimisperiood

Tootmine, 2002 = 100

100

87

128

135

130

Tootmisvõimsus, 2002 = 100

100

100

100

100

100

Tootmisvõimsuse rakendamine, 2002 = 100

100

87

128

135

130

| (49) | Ühenduse toodang suurenes vaatlusalusel perioodil 30 %. Tootmisvõimsus oli siiski kogu vaatlusalusel perioodi jooksul stabiilne. Tootmise tase saavutas haripunkti 2005. aastal pärast 2004. aastal EÜ turul toimunud tarbimise suurenemist, mis langes samale ajale ühe olulise tootja tegevuse lõpetamise ja nõudluse kasvuga ühenduse tootmisharu eksporditurul. Alates 2004. aastast kuni uurimisperioodini, mil tooraine hinnad kahekordistusid, püüdis ühenduse tootmisharu saavutada mastaabisäästu ja vähendada uurimisperioodil ühiku omahinda. |
| --- | --- |

(49)

Ühenduse toodang suurenes vaatlusalusel perioodil 30 %. Tootmisvõimsus oli siiski kogu vaatlusalusel perioodi jooksul stabiilne. Tootmise tase saavutas haripunkti 2005. aastal pärast 2004. aastal EÜ turul toimunud tarbimise suurenemist, mis langes samale ajale ühe olulise tootja tegevuse lõpetamise ja nõudluse kasvuga ühenduse tootmisharu eksporditurul. Alates 2004. aastast kuni uurimisperioodini, mil tooraine hinnad kahekordistusid, püüdis ühenduse tootmisharu saavutada mastaabisäästu ja vähendada uurimisperioodil ühiku omahinda.

| (50) | Varud suurenesid vaatlusalusel perioodil 32 %, mis näitab seda, et ühenduse tootmisharul on dumpinguhinnaga impordiga konkureerimise tõttu järjest raskem oma tooteid ühenduse turul müüa. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Varud, 2002 = 100 | 100 | 71 | 48 | 113 | 132 |

(50)

Varud suurenesid vaatlusalusel perioodil 32 %, mis näitab seda, et ühenduse tootmisharul on dumpinguhinnaga impordiga konkureerimise tõttu järjest raskem oma tooteid ühenduse turul müüa.

2002

2003

2004

2005

Uurimisperiood

Varud, 2002 = 100

100

71

48

113

132

| (51) | Järgmised arvud näitavad ühenduse tootmisharu müüki sõltumatutele klientidele ühenduses: | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Müügimaht EÜ turul, 2002 = 100 | 100 | 80 | 152 | 113 | 91 |
| Turuosa, 2002 = 100 | 100 | 78 | 135 | 110 | 97 |
| Keskmised müügihinnad, 2002 = 100 | 100 | 76 | 71 | 75 | 75 |

(51)

Järgmised arvud näitavad ühenduse tootmisharu müüki sõltumatutele klientidele ühenduses:

2002

2003

2004

2005

Uurimisperiood

Müügimaht EÜ turul, 2002 = 100

100

80

152

113

91

Turuosa, 2002 = 100

100

78

135

110

97

Keskmised müügihinnad, 2002 = 100

100

76

71

75

75

| (52) | Samal ajal kui EÜ tarbimine kahanes 7 %, vähenes ühenduse tootmisharu turuosa 3 %. Lisaks sellele vähenes tema müügi kogumaht EÜ turul vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt, absoluutarvudes 9 %, eriti järsk langus – 22 % – toimus uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(52)

Samal ajal kui EÜ tarbimine kahanes 7 %, vähenes ühenduse tootmisharu turuosa 3 %. Lisaks sellele vähenes tema müügi kogumaht EÜ turul vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt, absoluutarvudes 9 %, eriti järsk langus – 22 % – toimus uurimisperioodil.

| (53) | Ehkki ühenduse tootmisharul oli 2004. aastal võimalus saada mõnda aega kasu tarbimise kasvust, suurendades oma müügimahtu 2002. aastaga võrreldes 52 % ja turuosa 35 %, vähenes tema turul osalemine järgmistel aastatel paralleelselt Lõuna-Aafrikast pärit dumpinguhinnaga impordi mahu järsu suurenemisega. |
| --- | --- |

(53)

Ehkki ühenduse tootmisharul oli 2004. aastal võimalus saada mõnda aega kasu tarbimise kasvust, suurendades oma müügimahtu 2002. aastaga võrreldes 52 % ja turuosa 35 %, vähenes tema turul osalemine järgmistel aastatel paralleelselt Lõuna-Aafrikast pärit dumpinguhinnaga impordi mahu järsu suurenemisega.

| (54) | Ühenduse turul sõltumatutele ostjatele kehtestatud keskmised müügihinnad langesid kuni 2004. aastani. See näitab, et ühenduse tootmisharu püüdis konkureerida dumpinguhinnaga impordiga ja püsida turul. 2004. aastal langesid hinnad siiski vastuvõetamatult madalale tasemele. Seejärel need tõusid 2005. aastal nelja protsendipunkti võrra. Hoolimata sellest 2005. aasta väikesest hinnatõusust, mis leidis uurimisperioodil kinnitust, ei saanud ühenduse tootmisharu oma hindades kajastada peamise tooraine, mangaanimaagi, hinna järsku, peaaegu 100 % tõusu 2004.–2005. aastal. |
| --- | --- |

(54)

Ühenduse turul sõltumatutele ostjatele kehtestatud keskmised müügihinnad langesid kuni 2004. aastani. See näitab, et ühenduse tootmisharu püüdis konkureerida dumpinguhinnaga impordiga ja püsida turul. 2004. aastal langesid hinnad siiski vastuvõetamatult madalale tasemele. Seejärel need tõusid 2005. aastal nelja protsendipunkti võrra. Hoolimata sellest 2005. aasta väikesest hinnatõusust, mis leidis uurimisperioodil kinnitust, ei saanud ühenduse tootmisharu oma hindades kajastada peamise tooraine, mangaanimaagi, hinna järsku, peaaegu 100 % tõusu 2004.–2005. aastal.

| (55) | Ühenduse tootmisharu elektrolüütiliste mangaandioksiidide müügi tasuvus ja rahavoog olid selgelt negatiivsed. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vaatlusaluse tootega seotud kasumimarginaal (vahemik protsentides) | 0-20 % | 0 kuni – 20 % | 0-5 % | 0-3 % | 0 kuni – 20 % |
| Vaatlusaluse tootega seotud kasumimarginaal, indeks 2002 = 100 | 100 | –85 | 20 | 13 | –72 |

(55)

Ühenduse tootmisharu elektrolüütiliste mangaandioksiidide müügi tasuvus ja rahavoog olid selgelt negatiivsed.

2002

2003

2004

2005

Uurimisperiood

Vaatlusaluse tootega seotud kasumimarginaal (vahemik protsentides)

0-20 %

0 kuni – 20 %

0-5 %

0-3 %

0 kuni – 20 %

Vaatlusaluse tootega seotud kasumimarginaal, indeks 2002 = 100

100

–85

20

13

–72

| (56) | Tasuvus vähenes vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt, langedes 172 %. Tasuvus oli madalaim 2003. aastal, kui impordihinnad langesid kõige enam (– 30 %). 2004. ja 2005. aastal, kui müüdud kogused suurenesid, suurenes ka tasuvus. Uurimisperioodil langes tasuvus hinnasurve ja tooraine hinna tõusu tõttu tagasi madalaimale tasemele. |
| --- | --- |

(56)

Tasuvus vähenes vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt, langedes 172 %. Tasuvus oli madalaim 2003. aastal, kui impordihinnad langesid kõige enam (– 30 %). 2004. ja 2005. aastal, kui müüdud kogused suurenesid, suurenes ka tasuvus. Uurimisperioodil langes tasuvus hinnasurve ja tooraine hinna tõusu tõttu tagasi madalaimale tasemele.

| (57) | Ka rahavoog kahanes vaatlusalusel perioodil vastavalt tasuvuse vähenemisele. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rahavoog, indeks 2002 = 100 | 100 | 22 | 46 | –35 | –8 |

(57)

Ka rahavoog kahanes vaatlusalusel perioodil vastavalt tasuvuse vähenemisele.

2002

2003

2004

2005

Uurimisperiood

Rahavoog, indeks 2002 = 100

100

22

46

–35

–8

| (58) | Investeeringud suurenesid vaatlusalusel perioodil 7 %. Kõnealuse perioodi keskel registreeris ühenduse tootmisharu teatava hulga investeeringuid tootmiskulude vähendamiseks ja uute masinate tehnohoolduseks. Järgmistel aastatel investeeringud jätkusid, aga väiksemal määral. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investeeringud, 2002 = 100 | 100 | 67 | 126 | 109 | 107 |

(58)

Investeeringud suurenesid vaatlusalusel perioodil 7 %. Kõnealuse perioodi keskel registreeris ühenduse tootmisharu teatava hulga investeeringuid tootmiskulude vähendamiseks ja uute masinate tehnohoolduseks. Järgmistel aastatel investeeringud jätkusid, aga väiksemal määral.

2002

2003

2004

2005

Uurimisperiood

Investeeringud, 2002 = 100

100

67

126

109

107

| (59) | Samasuguse toote tootmise ja müügi investeeringutasuvus järgis müügi ja tasuvuse suundumusi ning oli 2003. aastal ja vaatlusaluse perioodi lõpus negatiivne. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investeeringutasuvus, 2002 = 100 | 100 | –58 | 18 | 10 | –55 |

(59)

Samasuguse toote tootmise ja müügi investeeringutasuvus järgis müügi ja tasuvuse suundumusi ning oli 2003. aastal ja vaatlusaluse perioodi lõpus negatiivne.

2002

2003

2004

2005

Uurimisperiood

Investeeringutasuvus, 2002 = 100

100

–58

18

10

–55

| (60) | Arvestades investeeringute suurust, mis olid vajalike kapitaliinvesteeringute tegemiseks piisavad, leiti, et ühenduse tootmisharu kapitali kaasamise võime ei olnud vaatlusalusel perioodil väiksem. |
| --- | --- |

(60)

Arvestades investeeringute suurust, mis olid vajalike kapitaliinvesteeringute tegemiseks piisavad, leiti, et ühenduse tootmisharu kapitali kaasamise võime ei olnud vaatlusalusel perioodil väiksem.

| (61) | Ühenduse tootmisharu tööhõive, tootlikkuse ja tööjõukulude areng oli järgmine: | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Töötajate arv, 2002 = 100 | 100 | 68 | 69 | 70 | 67 |
| Tootlikkus (tonni/töötaja), 2002 = 100 | 100 | 129 | 184 | 192 | 195 |
| Tööjõukulud kokku, 2002 = 100 | 100 | 77 | 79 | 84 | 82 |
| Tööjõukulud töötaja kohta, 2002 = 100 | 100 | 115 | 114 | 119 | 123 |

(61)

Ühenduse tootmisharu tööhõive, tootlikkuse ja tööjõukulude areng oli järgmine:

2002

2003

2004

2005

Uurimisperiood

Töötajate arv, 2002 = 100

100

68

69

70

67

Tootlikkus (tonni/töötaja), 2002 = 100

100

129

184

192

195

Tööjõukulud kokku, 2002 = 100

100

77

79

84

82

Tööjõukulud töötaja kohta, 2002 = 100

100

115

114

119

123

| (62) | Töötajate arv vähenes 2002. aastast kuni uurimisperioodini 33 %. Selle põhjuseks oli nii müügilangus kui ka ühenduse tootmisharu jõupingutused tootlikkust suurendada. Ühenduse tootmisharu ratsionaliseerimise tulemus kajastus ka tootlikkuse määras, mis suurenes vaatlusalusel perioodil märgatavalt. |
| --- | --- |

(62)

Töötajate arv vähenes 2002. aastast kuni uurimisperioodini 33 %. Selle põhjuseks oli nii müügilangus kui ka ühenduse tootmisharu jõupingutused tootlikkust suurendada. Ühenduse tootmisharu ratsionaliseerimise tulemus kajastus ka tootlikkuse määras, mis suurenes vaatlusalusel perioodil märgatavalt.

| (63) | Tööjõu kogukulud vähenesid märkimisväärselt, s.o 18 %. Keskmised kulud töötaja kohta suurenesid vähesel määral, kui võtta arvesse inflatsiooni arengut. Üldiselt vähenes tootmise kogukuludes kajastuv tööjõukulude osakaal siiski märgatavalt, mis näitab tõhususe selget suurenemist. |
| --- | --- |

(63)

Tööjõu kogukulud vähenesid märkimisväärselt, s.o 18 %. Keskmised kulud töötaja kohta suurenesid vähesel määral, kui võtta arvesse inflatsiooni arengut. Üldiselt vähenes tootmise kogukuludes kajastuv tööjõukulude osakaal siiski märgatavalt, mis näitab tõhususe selget suurenemist.

| (64) | Dumpingumarginaal on täpsustatud eespool dumpingut käsitlevas punktis. Dumpingumarginaal ületab selgelt miinimumtaset. Lisaks sellele ei saa dumpinguhinnaga impordi mahtu ja hinda arvestades tegeliku dumpingumarginaali mõju tähtsusetuks pidada. |
| --- | --- |

(64)

Dumpingumarginaal on täpsustatud eespool dumpingut käsitlevas punktis. Dumpingumarginaal ületab selgelt miinimumtaset. Lisaks sellele ei saa dumpinguhinnaga impordi mahtu ja hinda arvestades tegeliku dumpingumarginaali mõju tähtsusetuks pidada.

| (65) | Miski ei viita sellele, et ühendus on toibumas varasema dumpingu või subsideerimise mõjust. |
| --- | --- |

(65)

Miski ei viita sellele, et ühendus on toibumas varasema dumpingu või subsideerimise mõjust.

5.   Järeldus kahju kohta

| (66) | Tuleb märkida, et Lõuna-Aafrikast pärit import suurenes märgatavalt nii absoluutarvudes kui ka turuosa poolest. Import suurenes vaatlusalusel perioodil absoluutarvudes 69 % ja ühenduse tarbimise suhtes umbes 81 %, saavutades 60–70 % suuruse turuosa. |
| --- | --- |

(66)

Tuleb märkida, et Lõuna-Aafrikast pärit import suurenes märgatavalt nii absoluutarvudes kui ka turuosa poolest. Import suurenes vaatlusalusel perioodil absoluutarvudes 69 % ja ühenduse tarbimise suhtes umbes 81 %, saavutades 60–70 % suuruse turuosa.

| (67) | Peale selle lõi vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga import ühenduse müügihinnad oluliselt alla. Kaalutud keskmiste põhjal löödi hinnad uurimisperioodil alla 11–14 %. |
| --- | --- |

(67)

Peale selle lõi vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga import ühenduse müügihinnad oluliselt alla. Kaalutud keskmiste põhjal löödi hinnad uurimisperioodil alla 11–14 %.

| (68) | Samal ajal kui ühenduse tarbimine vähenes vaatlusalusel perioodil 7 %, vähenes ühenduse tootmisharu müügimaht 9 % ja turuosa 3 %. Uurimisperioodil halvenesid kõnealused näitajate märgatavalt, müük vähenes 2005. aastaga võrreldes 22 ja turuosa 13 protsendipunkti võrra. |
| --- | --- |

(68)

Samal ajal kui ühenduse tarbimine vähenes vaatlusalusel perioodil 7 %, vähenes ühenduse tootmisharu müügimaht 9 % ja turuosa 3 %. Uurimisperioodil halvenesid kõnealused näitajate märgatavalt, müük vähenes 2005. aastaga võrreldes 22 ja turuosa 13 protsendipunkti võrra.

| (69) | Müügimahu ja turuosa vähenemise ning hindade langemise tõttu ei saanud ühenduse tootmisharu ülemaailmset toorainehindade tõusu klientidele üle kanda, mistõttu tasuvus oli negatiivne (kahjum). |
| --- | --- |

(69)

Müügimahu ja turuosa vähenemise ning hindade langemise tõttu ei saanud ühenduse tootmisharu ülemaailmset toorainehindade tõusu klientidele üle kanda, mistõttu tasuvus oli negatiivne (kahjum).

| (70) | Hoolimata ühenduse tootmisharu suurtest investeeringutest vaatlusalusel perioodil ning jätkuvatest jõupingutustest suurendada tootlikkust ja konkurentsivõimet, vähenesid järsult ka tootmisharu tasuvus, rahavoog ja investeeringutasuvus, mille näitajad olid selgelt negatiivsed. |
| --- | --- |

(70)

Hoolimata ühenduse tootmisharu suurtest investeeringutest vaatlusalusel perioodil ning jätkuvatest jõupingutustest suurendada tootlikkust ja konkurentsivõimet, vähenesid järsult ka tootmisharu tasuvus, rahavoog ja investeeringutasuvus, mille näitajad olid selgelt negatiivsed.

| (71) | Ühenduse tootmisharu halvenevat olukorda vaatlusalusel perioodil kinnitab ka tööhõive negatiivne areng. |
| --- | --- |

(71)

Ühenduse tootmisharu halvenevat olukorda vaatlusalusel perioodil kinnitab ka tööhõive negatiivne areng.

| (72) | Eelöeldut arvestades tehakse esialgne järeldus, et ühenduse tootmisharu kandis märgatavat kahju algmääruse artikli 3 tähenduses. |
| --- | --- |

(72)

Eelöeldut arvestades tehakse esialgne järeldus, et ühenduse tootmisharu kandis märgatavat kahju algmääruse artikli 3 tähenduses.

E.   PÕHJUSLIK SEOS

1.   Sissejuhatav märkus

| (73) | Algmääruse artikli 3 lõigete 6 ja 7 kohaselt kontrolliti, kas on olemas põhjuslik seos Lõuna-Aafrikast pärit dumpinguhinnaga impordi ja ühenduse tootmisharule tekitatud märgatava kahju vahel. Lisaks dumpinguhinnaga impordile uuriti ka muid teadaolevaid tegureid, mis võisid samal ajal kahjustada ühenduse tootmisharu, vältimaks nende tegurite tekitatud võimaliku kahju omistamist dumpinguhinnaga impordile. |
| --- | --- |

(73)

Algmääruse artikli 3 lõigete 6 ja 7 kohaselt kontrolliti, kas on olemas põhjuslik seos Lõuna-Aafrikast pärit dumpinguhinnaga impordi ja ühenduse tootmisharule tekitatud märgatava kahju vahel. Lisaks dumpinguhinnaga impordile uuriti ka muid teadaolevaid tegureid, mis võisid samal ajal kahjustada ühenduse tootmisharu, vältimaks nende tegurite tekitatud võimaliku kahju omistamist dumpinguhinnaga impordile.

2.   Lõuna-Aafrikast pärit impordi mõju

| (74) | Nagu põhjendustes 0 ja 0 märgitud, suurenes import vaatlusalusel perioodil stabiilselt ja märgatavalt – 69 % mahu ja 81 % turuosa poolest. Lõuna-Aafrikast pärit imporditud ühiku müügihind langes vaatlusalusel perioodil 31 %. Uurimisperioodil lõid Lõuna-Aafrikast pärit impordi hinnad ühenduse tootmisharu hinnad alla 11–14 %. |
| --- | --- |

(74)

Nagu põhjendustes 0 ja 0 märgitud, suurenes import vaatlusalusel perioodil stabiilselt ja märgatavalt – 69 % mahu ja 81 % turuosa poolest. Lõuna-Aafrikast pärit imporditud ühiku müügihind langes vaatlusalusel perioodil 31 %. Uurimisperioodil lõid Lõuna-Aafrikast pärit impordi hinnad ühenduse tootmisharu hinnad alla 11–14 %.

| (75) | Dumpinguhinnaga impordi mõju näitab selgelt see, et mitu olulist kasutajat, kelle tarbimine moodustas üle 60 % kogutarbimisest, otsustas hakata ühenduse tootmisharu valmistatud toote asemel ostma Lõuna-Aafrika toodet. Kuigi kõnealused kasutajad ostsid vaatlusaluse perioodi alguses Lõuna-Aafrika tooteid vaid tühises koguses, hankisid nad vaatlusaluse perioodi lõpus ja uurimisperioodil 70–100 % vajaminevatest toodetest just Lõuna-Aafrikast. |
| --- | --- |

(75)

Dumpinguhinnaga impordi mõju näitab selgelt see, et mitu olulist kasutajat, kelle tarbimine moodustas üle 60 % kogutarbimisest, otsustas hakata ühenduse tootmisharu valmistatud toote asemel ostma Lõuna-Aafrika toodet. Kuigi kõnealused kasutajad ostsid vaatlusaluse perioodi alguses Lõuna-Aafrika tooteid vaid tühises koguses, hankisid nad vaatlusaluse perioodi lõpus ja uurimisperioodil 70–100 % vajaminevatest toodetest just Lõuna-Aafrikast.

| (76) | Ühenduse tootmisharu pidi samal ajal oma hindu märgatavalt langetama, et säilitada teiste kasutajatega sõlmitud müügilepingud. |
| --- | --- |

(76)

Ühenduse tootmisharu pidi samal ajal oma hindu märgatavalt langetama, et säilitada teiste kasutajatega sõlmitud müügilepingud.

| (77) | Ühenduse tootmisharu turuosa vähenemist vaatlusalusel perioodil tuleb vaadelda seoses samal ajal toimunud Lõuna-Aafrikast pärit impordi mahu ja turuosa kasvuga. 2005. aastal ja uurimisperioodil, kui tarbimine ühenduses vähenes võrreldes 2004. aastal toimunud järsu kasvuga 18 %, absoluutarvudes 8 % ja turuosa poolest umbes 31 %, suurenes Lõuna-Aafrikast pärit import. Samal ajal kaotas ühenduse tootmisharu 28 % turuosast ja 40 % müügimahust. |
| --- | --- |

(77)

Ühenduse tootmisharu turuosa vähenemist vaatlusalusel perioodil tuleb vaadelda seoses samal ajal toimunud Lõuna-Aafrikast pärit impordi mahu ja turuosa kasvuga. 2005. aastal ja uurimisperioodil, kui tarbimine ühenduses vähenes võrreldes 2004. aastal toimunud järsu kasvuga 18 %, absoluutarvudes 8 % ja turuosa poolest umbes 31 %, suurenes Lõuna-Aafrikast pärit import. Samal ajal kaotas ühenduse tootmisharu 28 % turuosast ja 40 % müügimahust.

| (78) | Seepärast järeldatakse esialgu, et dumpinguhinnaga impordi avaldatud surve, mis märkimisväärselt suurendas selle mahtu ja turuosa pärast 2002. aastat ja mida imporditi dumpinguhindadega ja mis toimus hinna allalöömise ja turuhinnast madalama hinnaga müügi tingimustes, mängis olulist rolli ühenduse tootmisharu müügi vähenemises ja sellest tulenevalt ka tasuvuses, rahavoo arengus ning investeeringutasuvuse negatiivses olukorras, tööhõives ja varude suurenemises. |
| --- | --- |

(78)

Seepärast järeldatakse esialgu, et dumpinguhinnaga impordi avaldatud surve, mis märkimisväärselt suurendas selle mahtu ja turuosa pärast 2002. aastat ja mida imporditi dumpinguhindadega ja mis toimus hinna allalöömise ja turuhinnast madalama hinnaga müügi tingimustes, mängis olulist rolli ühenduse tootmisharu müügi vähenemises ja sellest tulenevalt ka tasuvuses, rahavoo arengus ning investeeringutasuvuse negatiivses olukorras, tööhõives ja varude suurenemises.

3.   Muude tegurite mõju

| (79) | Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi areng oli Eurostati andmete kohaselt järgmine: | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Muudest kolmandatest riikidest pärit import | 5 541 | 4 677 | 5 992 | 2 876 | 2 878 |
| Indeks, 2002 = 100 | 100 | 84 | 108 | 52 | 52 |
| Turuosa | 15 % | 12 % | 14 % | 7 % | 8 % |
| Indeks, 2002 = 100 | 100 | 82 | 96 | 51 | 56 |
| Keskmised impordihinnad | 1 527 | 1 204 | 1 226 | 1 550 | 1 537 |
| Indeks, 2002 = 100 | 100 | 79 | 80 | 101 | 101 |

(79)

Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi areng oli Eurostati andmete kohaselt järgmine:

2002

2003

2004

2005

Uurimisperiood

Muudest kolmandatest riikidest pärit import

5 541

4 677

5 992

2 876

2 878

Indeks, 2002 = 100

100

84

108

52

52

Turuosa

15 %

12 %

14 %

7 %

8 %

Indeks, 2002 = 100

100

82

96

51

56

Keskmised impordihinnad

1 527

1 204

1 226

1 550

1 537

Indeks, 2002 = 100

100

79

80

101

101

| (80) | Vaatlusaluse perioodi alguses oli muudest kolmandatest riikidest pärit elektrolüütiliste mangaandioksiidide impordi turuosa 15 %. Järgmistel aastatel vähenes kõnealune import oluliselt ja uurimisperioodi lõpuks oli selle turuosa vaid 8 %. Kõnealuse impordi hinnad olid üldiselt Lõuna-Aafrika hindadest kõrgemad ja isegi tõusid 1 %. |
| --- | --- |

(80)

Vaatlusaluse perioodi alguses oli muudest kolmandatest riikidest pärit elektrolüütiliste mangaandioksiidide impordi turuosa 15 %. Järgmistel aastatel vähenes kõnealune import oluliselt ja uurimisperioodi lõpuks oli selle turuosa vaid 8 %. Kõnealuse impordi hinnad olid üldiselt Lõuna-Aafrika hindadest kõrgemad ja isegi tõusid 1 %.

| (81) | Mitmes avalduses väideti, et elektrolüütiliste mangaandioksiidide import Hiinast, mis ei ole uurimisalune riik, on märgatavalt kaasa aidanud ühenduse tootjale tekitatud kahjule. Hiinast pärit import, mille keskmine hind oli küll madalam kui Lõuna-Aafrika tootel, moodustas uurimisperioodil siiski vaid 0,6 % kolmandatest riikidest pärit koguimpordist ning seepärast ei saa seda pidada dumpinguhinnaga impordi ja ühenduse tootmisharu kantud olulise kahju vahelist põhjuslikku seost kõrvaldavaks asjaoluks. |
| --- | --- |

(81)

Mitmes avalduses väideti, et elektrolüütiliste mangaandioksiidide import Hiinast, mis ei ole uurimisalune riik, on märgatavalt kaasa aidanud ühenduse tootjale tekitatud kahjule. Hiinast pärit import, mille keskmine hind oli küll madalam kui Lõuna-Aafrika tootel, moodustas uurimisperioodil siiski vaid 0,6 % kolmandatest riikidest pärit koguimpordist ning seepärast ei saa seda pidada dumpinguhinnaga impordi ja ühenduse tootmisharu kantud olulise kahju vahelist põhjuslikku seost kõrvaldavaks asjaoluks.

| (82) | Uuriti ka seda, kas vaatlusalusel perioodil kantud kahjule võis kaasa aidata eksport ELi mittekuuluvatesse riikidesse. |
| --- | --- |

(82)

Uuriti ka seda, kas vaatlusalusel perioodil kantud kahjule võis kaasa aidata eksport ELi mittekuuluvatesse riikidesse.

| (83) | Leiti, et ühenduse tootmisharu ekspordimaht suurenes vaatlusalusel perioodil 9 % ja kuigi ekspordihind langes 14 %, ületas see selgelt ühiku omahinda. Seepärast ei saanud ühenduse tootmisharu ekspordijõudlus kõnealusel perioodil kantud kahjule kaasa aidata. |
| --- | --- |

(83)

Leiti, et ühenduse tootmisharu ekspordimaht suurenes vaatlusalusel perioodil 9 % ja kuigi ekspordihind langes 14 %, ületas see selgelt ühiku omahinda. Seepärast ei saanud ühenduse tootmisharu ekspordijõudlus kõnealusel perioodil kantud kahjule kaasa aidata.

| (84) | Nagu eespool märgitud, tegutses vaatlusaluse perioodi alguses ühenduses veel kaks kõnealuse toote tootjat. |
| --- | --- |

(84)

Nagu eespool märgitud, tegutses vaatlusaluse perioodi alguses ühenduses veel kaks kõnealuse toote tootjat.

| (85) | Üks tootja, kes asus Iirimaal, lõpetas 2003. aastal tootmise rahaliste raskuste tõttu, mis olid tingitud dumpinguhinnaga impordi tugevast hinnasurvest tulenenud müügi märkimisväärsest vähenemisest. Teine tootja, kes asus Hispaanias, ei teinud menetluse käigus koostööd. Koostöö puudumise tõttu saadi teiste tootjate ühenduse turul toimunud müügi kohta teavet kasutajate küsimustike vastustest. Uurimistulemuste põhjal selgus, et viimatinimetatud äriühing tegeles nii patareide kui ka elektrolüütiliste mangaandioksiidide tootmisega. Suurem osa kõnealuse äriühingu toodetud elektrolüütilisi mangaandioksiide kasutati äriühingu enda patareide tootmises. Nimetatud äriühing mängis siiski ka ühenduse elektrolüütiliste mangaandioksiidide turul järjest suuremat rolli. |
| --- | --- |

(85)

Üks tootja, kes asus Iirimaal, lõpetas 2003. aastal tootmise rahaliste raskuste tõttu, mis olid tingitud dumpinguhinnaga impordi tugevast hinnasurvest tulenenud müügi märkimisväärsest vähenemisest. Teine tootja, kes asus Hispaanias, ei teinud menetluse käigus koostööd. Koostöö puudumise tõttu saadi teiste tootjate ühenduse turul toimunud müügi kohta teavet kasutajate küsimustike vastustest. Uurimistulemuste põhjal selgus, et viimatinimetatud äriühing tegeles nii patareide kui ka elektrolüütiliste mangaandioksiidide tootmisega. Suurem osa kõnealuse äriühingu toodetud elektrolüütilisi mangaandioksiide kasutati äriühingu enda patareide tootmises. Nimetatud äriühing mängis siiski ka ühenduse elektrolüütiliste mangaandioksiidide turul järjest suuremat rolli.

| (86) | On selge, et teiste EÜ tootjate puhul mõjutab üldpilti asjaolu, et üks tootja lõpetas 2003. aastal tegevuse ja teine ei müünud vaatlusalusel perioodil kõnealuseid tooteid EÜ turul märkimisväärses koguses. Uurimise käigus kogutud andmete põhjal võib siiski järeldada, et Lõuna-Aafrikast pärit impordi hinnasurve mõjutas ka neid ühenduse tootjaid, sest nende turuosa vähenes 10–25 %lt kuni 4–10 %ni. Järelikult ei saanud teiste ühenduse tootjate müük põhjustada ühenduse tootmisharule tekitatud kahju. |
| --- | --- |

(86)

On selge, et teiste EÜ tootjate puhul mõjutab üldpilti asjaolu, et üks tootja lõpetas 2003. aastal tegevuse ja teine ei müünud vaatlusalusel perioodil kõnealuseid tooteid EÜ turul märkimisväärses koguses. Uurimise käigus kogutud andmete põhjal võib siiski järeldada, et Lõuna-Aafrikast pärit impordi hinnasurve mõjutas ka neid ühenduse tootjaid, sest nende turuosa vähenes 10–25 %lt kuni 4–10 %ni. Järelikult ei saanud teiste ühenduse tootjate müük põhjustada ühenduse tootmisharule tekitatud kahju.

| (87) | Uuriti ka seda, kas vaatlusalusel perioodil kantud kahjule võis kaasa aidata nõudluse vähenemine ühenduse turul. See ei leidnud kinnitust. Nagu põhjendustes 0 ja 0 märgitud, vähenes ühenduse tootmisharu müük rohkem kui ühenduse kogutarbimine, samal ajal kui Lõuna-Aafrikast pärit impordi turuosa suurenes märgatavalt. |
| --- | --- |

(87)

Uuriti ka seda, kas vaatlusalusel perioodil kantud kahjule võis kaasa aidata nõudluse vähenemine ühenduse turul. See ei leidnud kinnitust. Nagu põhjendustes 0 ja 0 märgitud, vähenes ühenduse tootmisharu müük rohkem kui ühenduse kogutarbimine, samal ajal kui Lõuna-Aafrikast pärit impordi turuosa suurenes märgatavalt.

| (88) | Väideti, et kahju põhjustas peamiselt põhilise tooraine, mangaanimaagi, ülemaailmne hinnatõus. Mangaanimaagi hinnad, mis püsisid 2004. aastani stabiilsetena, kahekordistusid 2005. aastal äkki ja langesid veidi uurimisperioodil. See suurendas ühenduse tootmisharu ühiku omahinda 19 %. |
| --- | --- |

(88)

Väideti, et kahju põhjustas peamiselt põhilise tooraine, mangaanimaagi, ülemaailmne hinnatõus. Mangaanimaagi hinnad, mis püsisid 2004. aastani stabiilsetena, kahekordistusid 2005. aastal äkki ja langesid veidi uurimisperioodil. See suurendas ühenduse tootmisharu ühiku omahinda 19 %.

| (89) | Kuna Lõuna-Aafrikast pärit impordi hinnad suurenesid samal ajavahemikul (2004/2005) vaid ühe protsendipunkti võrra, ei saanud ühenduse tootmisharu, kes üritas konkureerida dumpinguhinnaga impordiga ja turul püsida, kogu kulude suurenemist üle kanda tootmisahela järgmise etapi kasutajatele. Ühenduse tootmisharu sai hindu tõsta vaid nelja protsendipunkti võrra, mis ei katnud aga tootmiskulusid. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootmiskulud kokku, 2002 = 100 | 100 | 89 | 103 | 110 | 119 |
| Ühiku hind tonni kohta kokku, 2002 = 100 | 100 | 98 | 80 | 85 | 95 |
| Ühiku müügihind, 2002 = 100 | 100 | 76 | 71 | 75 | 75 |

(89)

Kuna Lõuna-Aafrikast pärit impordi hinnad suurenesid samal ajavahemikul (2004/2005) vaid ühe protsendipunkti võrra, ei saanud ühenduse tootmisharu, kes üritas konkureerida dumpinguhinnaga impordiga ja turul püsida, kogu kulude suurenemist üle kanda tootmisahela järgmise etapi kasutajatele. Ühenduse tootmisharu sai hindu tõsta vaid nelja protsendipunkti võrra, mis ei katnud aga tootmiskulusid.

2002

2003

2004

2005

Uurimisperiood

Tootmiskulud kokku, 2002 = 100

100

89

103

110

119

Ühiku hind tonni kohta kokku, 2002 = 100

100

98

80

85

95

Ühiku müügihind, 2002 = 100

100

76

71

75

75

| (90) | Neil asjaoludel leiti, et kahju ei tekitanud kulude suurenemine iseenesest, vaid see, et ühenduse tootmisharu ei saanud kulude suurenemist klientidele üle kanda, kuna Lõuna-Aafrikast pärit import, mis ei kajastanud toorainehindade tõusu, põhjustas hinnalanguse. Seepärast tuli kõnealune väide tagasi lükata. |
| --- | --- |

(90)

Neil asjaoludel leiti, et kahju ei tekitanud kulude suurenemine iseenesest, vaid see, et ühenduse tootmisharu ei saanud kulude suurenemist klientidele üle kanda, kuna Lõuna-Aafrikast pärit import, mis ei kajastanud toorainehindade tõusu, põhjustas hinnalanguse. Seepärast tuli kõnealune väide tagasi lükata.

| (91) | Mõned asjaomased isikud väitsid, et elektrolüütiliste mangaandioksiidide liigpakkumine, mille põhjustas Hiina tootmisvõimsuse suurenemine, on elektrolüütiliste mangaandioksiidide hinnad alla löönud ja seega tekitanud kahju ühenduse tootmisharule. |
| --- | --- |

(91)

Mõned asjaomased isikud väitsid, et elektrolüütiliste mangaandioksiidide liigpakkumine, mille põhjustas Hiina tootmisvõimsuse suurenemine, on elektrolüütiliste mangaandioksiidide hinnad alla löönud ja seega tekitanud kahju ühenduse tootmisharule.

| (92) | Arvestades Hiinast pärit impordi väikest mahtu ja hoolimata selle suhteliselt madalatest hindadest vaatlusalusel perioodil, ei leidnud see väide siiski kinnitust. |
| --- | --- |

(92)

Arvestades Hiinast pärit impordi väikest mahtu ja hoolimata selle suhteliselt madalatest hindadest vaatlusalusel perioodil, ei leidnud see väide siiski kinnitust.

| (93) | Mõned asjaomased isikud väitsid ka, et ühenduse tootmisharu elektrolüütiliste mangaandioksiidide müügihindade langus tulenes pigem patareide tootjate vahelise konkurentsi teravnemisest ja neile avalduvast hinnasurvest kui Lõuna-Aafrikast pärit dumpinguhinnaga impordist. |
| --- | --- |

(93)

Mõned asjaomased isikud väitsid ka, et ühenduse tootmisharu elektrolüütiliste mangaandioksiidide müügihindade langus tulenes pigem patareide tootjate vahelise konkurentsi teravnemisest ja neile avalduvast hinnasurvest kui Lõuna-Aafrikast pärit dumpinguhinnaga impordist.

| (94) | Uurimisel selgus, et EÜ patareide tootjad sattusid tõepoolest tooraine ülemaailmsest hinnatõusust ja konkurentsi teravnemisest tingitud hinnasurve alla. Ühenduse turul tegutsevate elektrolüütiliste mangaandioksiidide tootjate väikest arvu arvestades leiti siiski, et neil oli märkimisväärne voli patareide tootjatega vaatlusaluse toote hindades kokku leppida. Seepärast leitakse, et elektrolüütiliste mangaandioksiidide müügihindade langus ühenduses on otseselt tingitud dumpinguhinnaga impordist ja hindade allalöömisest Lõuna-Aafrika eksportiva tootja poolt alates vaatlusaluse perioodi algusest, aga mitte patareide tootjate väidetavast hinnasurvest. Eespool öeldut silmas pidades järeldati esialgu, et patareide tootjate vahelise konkurentsi teravnemine ei kõrvaldanud põhjuslikku seost Lõuna-Aafrikast pärit dumpinguhinnaga impordi ja ühenduse tootmisharu kantud kahju vahel. |
| --- | --- |

(94)

Uurimisel selgus, et EÜ patareide tootjad sattusid tõepoolest tooraine ülemaailmsest hinnatõusust ja konkurentsi teravnemisest tingitud hinnasurve alla. Ühenduse turul tegutsevate elektrolüütiliste mangaandioksiidide tootjate väikest arvu arvestades leiti siiski, et neil oli märkimisväärne voli patareide tootjatega vaatlusaluse toote hindades kokku leppida. Seepärast leitakse, et elektrolüütiliste mangaandioksiidide müügihindade langus ühenduses on otseselt tingitud dumpinguhinnaga impordist ja hindade allalöömisest Lõuna-Aafrika eksportiva tootja poolt alates vaatlusaluse perioodi algusest, aga mitte patareide tootjate väidetavast hinnasurvest. Eespool öeldut silmas pidades järeldati esialgu, et patareide tootjate vahelise konkurentsi teravnemine ei kõrvaldanud põhjuslikku seost Lõuna-Aafrikast pärit dumpinguhinnaga impordi ja ühenduse tootmisharu kantud kahju vahel.

4.   Järeldus põhjusliku seose kohta

| (95) | Eelnevast analüüsist selgub, et Lõuna-Aafrikast pärit impordi maht ja turuosa suurenesid märkimisväärselt kogu vaatlusaluse perioodi jooksul, samal ajal kui impordihinnad langesid märgatavalt ja uurimisperioodil toimus oluline hindade allalöömine. Kõnealune dumpinguhinnaga impordi turuosa suurenemine langes ajaliselt kokku ühenduse tootmisharu müügimahu ja turuosa olulise vähenemisega, mis koos hinnasurvega tekitas uurimisperioodil muu hulgas olulist kahju ühenduse toomisharule. |
| --- | --- |

(95)

Eelnevast analüüsist selgub, et Lõuna-Aafrikast pärit impordi maht ja turuosa suurenesid märkimisväärselt kogu vaatlusaluse perioodi jooksul, samal ajal kui impordihinnad langesid märgatavalt ja uurimisperioodil toimus oluline hindade allalöömine. Kõnealune dumpinguhinnaga impordi turuosa suurenemine langes ajaliselt kokku ühenduse tootmisharu müügimahu ja turuosa olulise vähenemisega, mis koos hinnasurvega tekitas uurimisperioodil muu hulgas olulist kahju ühenduse toomisharule.

| (96) | Lisaks sellele selgus ühenduse tootmisharu kahjustada võinud muude tegurite uurimisel, et ükski neist teguritest ei saanud avaldada ühenduse tootmisharule sellist märkimisväärset kahjulikku mõju nagu Lõuna-Aafrikast pärit dumpinguhinnaga import. |
| --- | --- |

(96)

Lisaks sellele selgus ühenduse tootmisharu kahjustada võinud muude tegurite uurimisel, et ükski neist teguritest ei saanud avaldada ühenduse tootmisharule sellist märkimisväärset kahjulikku mõju nagu Lõuna-Aafrikast pärit dumpinguhinnaga import.

| (97) | Eelöeldu põhjal järeldatakse esialgu, et dumpinguhinnaga import tekitas ühenduse tootmisharule olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses. |
| --- | --- |

(97)

Eelöeldu põhjal järeldatakse esialgu, et dumpinguhinnaga import tekitas ühenduse tootmisharule olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses.

F.   ÜHENDUSE HUVID

1.   Üldkaalutlused

| (98) | Vastavalt algmääruse artiklile 21 uuriti, kas dumpingu, kahju ja põhjusliku seose kohta tehtud järeldustest hoolimata on olemas kaalukaid põhjusi, mille põhjal saaks järeldada, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine vaatlusalusest riigist pärit impordi suhtes ei ole ühenduse huvides. |
| --- | --- |

(98)

Vastavalt algmääruse artiklile 21 uuriti, kas dumpingu, kahju ja põhjusliku seose kohta tehtud järeldustest hoolimata on olemas kaalukaid põhjusi, mille põhjal saaks järeldada, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine vaatlusalusest riigist pärit impordi suhtes ei ole ühenduse huvides.

| (99) | Ühendus saatis ainsale Lõuna-Aafrikast pärit elektrolüütiliste mangaandioksiidide importijale ja kõigile teadaolevalt või tõenäoliselt kõnealuste meetmetega seotud tööstustarbijatele küsimustiku. Küsimustiku vastused saadi importijalt ja vaatlusaluse toote neljalt suurelt kasutajalt ühenduses. |
| --- | --- |

(99)

Ühendus saatis ainsale Lõuna-Aafrikast pärit elektrolüütiliste mangaandioksiidide importijale ja kõigile teadaolevalt või tõenäoliselt kõnealuste meetmetega seotud tööstustarbijatele küsimustiku. Küsimustiku vastused saadi importijalt ja vaatlusaluse toote neljalt suurelt kasutajalt ühenduses.

2.   Ühenduse tootmisharu huvid

| (100) | Tuleb meenutada, et ühenduse tootmisharu koosneb ühest tootjast, kelle tootmisüksused asuvad Kreekas ning kelle müük ja tasuvus vähenesid vaatlusalusel perioodil märgatavalt, mis avaldas negatiivset mõju tema turuosale, tööhõivele, investeeringutasuvusele ja rahavoole. |
| --- | --- |

(100)

Tuleb meenutada, et ühenduse tootmisharu koosneb ühest tootjast, kelle tootmisüksused asuvad Kreekas ning kelle müük ja tasuvus vähenesid vaatlusalusel perioodil märgatavalt, mis avaldas negatiivset mõju tema turuosale, tööhõivele, investeeringutasuvusele ja rahavoole.

| (101) | Kui meetmeid ei kehtestata, on tõenäoline, et dumpinguhinnaga impordi põhjustatud hinnasurvest tulenev tasuvuse puudumine sunnib ühenduse tootmisharu lõpetama elektrolüütiliste mangaandioksiide tootmist ühenduses. Tuleb meenutada, et üks ühenduse tootja lõpetas vaatlusalusel perioodil tootmise. See langes ajaliselt kokku Lõuna-Aafrikast pärit impordi suurenenud survega ühenduse turul. Peale selle oli kaebuse esitanud ühenduse tootja sunnitud 2003. aastal tootmise ajutiselt üheks kuuks lõpetama ja on komisjoni teavitanud samasugusest pikema kestusega olukorrast 2007. aastal. |
| --- | --- |

(101)

Kui meetmeid ei kehtestata, on tõenäoline, et dumpinguhinnaga impordi põhjustatud hinnasurvest tulenev tasuvuse puudumine sunnib ühenduse tootmisharu lõpetama elektrolüütiliste mangaandioksiide tootmist ühenduses. Tuleb meenutada, et üks ühenduse tootja lõpetas vaatlusalusel perioodil tootmise. See langes ajaliselt kokku Lõuna-Aafrikast pärit impordi suurenenud survega ühenduse turul. Peale selle oli kaebuse esitanud ühenduse tootja sunnitud 2003. aastal tootmise ajutiselt üheks kuuks lõpetama ja on komisjoni teavitanud samasugusest pikema kestusega olukorrast 2007. aastal.

| (102) | Märgitakse, et ühenduse tootmisharu, nagu ka Lõuna-Aafrika eksportiv tootja, toodab üksnes elektrolüütilisi mangaandioksiide ja nende tootmisliine ei saa kasutada ühegi muu toote valmistamiseks. |
| --- | --- |

(102)

Märgitakse, et ühenduse tootmisharu, nagu ka Lõuna-Aafrika eksportiv tootja, toodab üksnes elektrolüütilisi mangaandioksiide ja nende tootmisliine ei saa kasutada ühegi muu toote valmistamiseks.

| (103) | Pärast dumpinguvastaste meetmete kehtestamist on siiski oodata ühenduse tootmisharu müügimahu suurenemist ja hindade tõusu ühenduse turul, mis suurendab ühenduse tootmisharu tasuvust ja hoiab ära tegevuse lõpetamise. |
| --- | --- |

(103)

Pärast dumpinguvastaste meetmete kehtestamist on siiski oodata ühenduse tootmisharu müügimahu suurenemist ja hindade tõusu ühenduse turul, mis suurendab ühenduse tootmisharu tasuvust ja hoiab ära tegevuse lõpetamise.

| (104) | Seepärast on selge, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine oleks ühenduse huvides. |
| --- | --- |

(104)

Seepärast on selge, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine oleks ühenduse huvides.

3.   Kasutajate huvid

| (105) | Ainus elektrolüütilisi mangaandioksiide kasutav tootmisharu on leeliselement- ja süsinik-tsink-patareide tootjad. |
| --- | --- |

(105)

Ainus elektrolüütilisi mangaandioksiide kasutav tootmisharu on leeliselement- ja süsinik-tsink-patareide tootjad.

| (106) | Nagu eespool märgitud, saadeti küsimustikud kõigile teadaolevatele patareide tootjatele ühenduses. Vastused saadi neljalt äriühingult, kelle tarbimine moodustab 93 % ühenduse tarbimisest. Kolme vastust kontrolliti kohapeal. |
| --- | --- |

(106)

Nagu eespool märgitud, saadeti küsimustikud kõigile teadaolevatele patareide tootjatele ühenduses. Vastused saadi neljalt äriühingult, kelle tarbimine moodustab 93 % ühenduse tarbimisest. Kolme vastust kontrolliti kohapeal.

| (107) | Nagu eespool märgitud, leiti, et tooraine hindade (tsink, nikkel, vask, teras) ülemaailmne tõus ja ülemaailmse konkurentsi teravnemine patareide turul avaldas patareide tootjatele EÜs märgatavat survet. Nad väitsid, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine Lõuna-Aafrikast pärit impordi suhtes suurendaks olemasolevat hinnasurvet ja tekitaks kahju, sest nad ei saaks hinnatõusu oma klientidele üle kanda. Leiti siiski, et nende majanduslik seisund oli üldiselt ikka veel hea, sest nad said uurimisperioodil olulist maksueelset kasumit ja olid vaatlusalusel perioodil tänu oma tootemarkide heale mainele oma müügimahtu suurendanud. Saadud teabe põhjal oli võimalik kindlaks teha, et patareide tootmiseks vajalike elektrolüütiliste mangaandioksiidide kulud moodustavad 10–15 % kogukuludest (olenevalt patarei suurusest), ja prognoosida, et dumpinguvastase tollimaksu kehtestamine kavandatud tasemel ei tohiks tõsta patareide eeldatavat hinda rohkem kui 0,01–0,02 euro võrra. Dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamisega kaasneda võiv patareide hinnatõus saadi kavandatud tollimaksu lisamisel eri suurustes patareide tootmiskuludele. |
| --- | --- |

(107)

Nagu eespool märgitud, leiti, et tooraine hindade (tsink, nikkel, vask, teras) ülemaailmne tõus ja ülemaailmse konkurentsi teravnemine patareide turul avaldas patareide tootjatele EÜs märgatavat survet. Nad väitsid, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine Lõuna-Aafrikast pärit impordi suhtes suurendaks olemasolevat hinnasurvet ja tekitaks kahju, sest nad ei saaks hinnatõusu oma klientidele üle kanda. Leiti siiski, et nende majanduslik seisund oli üldiselt ikka veel hea, sest nad said uurimisperioodil olulist maksueelset kasumit ja olid vaatlusalusel perioodil tänu oma tootemarkide heale mainele oma müügimahtu suurendanud. Saadud teabe põhjal oli võimalik kindlaks teha, et patareide tootmiseks vajalike elektrolüütiliste mangaandioksiidide kulud moodustavad 10–15 % kogukuludest (olenevalt patarei suurusest), ja prognoosida, et dumpinguvastase tollimaksu kehtestamine kavandatud tasemel ei tohiks tõsta patareide eeldatavat hinda rohkem kui 0,01–0,02 euro võrra. Dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamisega kaasneda võiv patareide hinnatõus saadi kavandatud tollimaksu lisamisel eri suurustes patareide tootmiskuludele.

| (108) | Ehkki kasutajad olid üldiselt meetmete kehtestamise vastu, möönsid mitmed, et tõenäoliselt avaldaks ühenduse tootmisharu kadumine kahjulikku mõju nende olukorrale ja konkurentsile EÜ turul, sest ühenduse tootmisharu valmistab hea kvaliteediga elektrolüütilisi mangaandioksiide, mis sobivad kvaliteetsete patareide tootmiseks. Seega ähvardaks kasutajaid ühenduse tootmisharu kadumise korral oht sattuda sõltuvusse üksnes Lõuna-Aafrikast pärit elektrolüütilistest mangaandioksiididest. |
| --- | --- |

(108)

Ehkki kasutajad olid üldiselt meetmete kehtestamise vastu, möönsid mitmed, et tõenäoliselt avaldaks ühenduse tootmisharu kadumine kahjulikku mõju nende olukorrale ja konkurentsile EÜ turul, sest ühenduse tootmisharu valmistab hea kvaliteediga elektrolüütilisi mangaandioksiide, mis sobivad kvaliteetsete patareide tootmiseks. Seega ähvardaks kasutajaid ühenduse tootmisharu kadumise korral oht sattuda sõltuvusse üksnes Lõuna-Aafrikast pärit elektrolüütilistest mangaandioksiididest.

| (109) | Eelöeldut silmas pidades võib teha esialgse järelduse, et tõenäoliselt ei avalda mis tahes dumpinguvastaste meetmete kehtestamine töötleva tööstuse olukorrale märkimisväärset mõju. |
| --- | --- |

(109)

Eelöeldut silmas pidades võib teha esialgse järelduse, et tõenäoliselt ei avalda mis tahes dumpinguvastaste meetmete kehtestamine töötleva tööstuse olukorrale märkimisväärset mõju.

4.   Ühenduse sõltumatute importijate/hulgimüüjate huvid

| (110) | Ainus Lõuna-Aafrikast pärit elektrolüütiliste mangaandioksiidide ühendusse importija tegi uurimise käigus koostööd. Esitatud teabe põhjal selgus, et nimetatud importija oli Delta ainus ja sõltumatu agent. Kõik Lõuna-Aafrikast imporditud elektrolüütilised mangaandioksiidid müüdi ühenduses selle äriühingu kaudu. Tema kaubandustegevus moodustas tema käibest alla 20 %. Kõnealusele importijale tegi muret meetmete võimalik kehtestamine. Isegi kui tema müük väheneks pärast meetmete kehtestamist ja agenditasu vähendataks, võib siiski eeldada tema maksevõime säilimist ja ei ole tõenäoline, et meetmed importijat märgatavalt mõjutaks. Seega on selge, et dumpinguvastase tollimaksu mõjud jääksid kasutajate kanda. |
| --- | --- |

(110)

Ainus Lõuna-Aafrikast pärit elektrolüütiliste mangaandioksiidide ühendusse importija tegi uurimise käigus koostööd. Esitatud teabe põhjal selgus, et nimetatud importija oli Delta ainus ja sõltumatu agent. Kõik Lõuna-Aafrikast imporditud elektrolüütilised mangaandioksiidid müüdi ühenduses selle äriühingu kaudu. Tema kaubandustegevus moodustas tema käibest alla 20 %. Kõnealusele importijale tegi muret meetmete võimalik kehtestamine. Isegi kui tema müük väheneks pärast meetmete kehtestamist ja agenditasu vähendataks, võib siiski eeldada tema maksevõime säilimist ja ei ole tõenäoline, et meetmed importijat märgatavalt mõjutaks. Seega on selge, et dumpinguvastase tollimaksu mõjud jääksid kasutajate kanda.

| (111) | Selle põhjal järeldati esialgu, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine ei avalda tõenäoliselt ühenduse importijate olukorrale olulist negatiivset mõju. |
| --- | --- |

(111)

Selle põhjal järeldati esialgu, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine ei avalda tõenäoliselt ühenduse importijate olukorrale olulist negatiivset mõju.

5.   Järeldus ühenduse huvide kohta

| (112) | Meetmete kehtestamine aitab eeldatavasti ühenduse tootmisharul taastada müügimaht ja turuosad ning suurendada tasuvust. Ühenduse tootmisharu halvenevat olukorda silmas pidades on suur oht, et meetmete puudumisel peab ühenduse tootmisharu oma tootmisüksused sulgema ja töötajad koondama. |
| --- | --- |

(112)

Meetmete kehtestamine aitab eeldatavasti ühenduse tootmisharul taastada müügimaht ja turuosad ning suurendada tasuvust. Ühenduse tootmisharu halvenevat olukorda silmas pidades on suur oht, et meetmete puudumisel peab ühenduse tootmisharu oma tootmisüksused sulgema ja töötajad koondama.

| (113) | Arvestades vaatlusaluse toote kasutust patareide tootmises, kus elektrolüütiliste mangaandioksiidide maksumus ei ole lõpptoote väärtusega võrreldes kuigi suur, ei tohiks meetmete mõju kasutajatele olla märkimisväärne, nagu on selgitatud põhjenduses 0. |
| --- | --- |

(113)

Arvestades vaatlusaluse toote kasutust patareide tootmises, kus elektrolüütiliste mangaandioksiidide maksumus ei ole lõpptoote väärtusega võrreldes kuigi suur, ei tohiks meetmete mõju kasutajatele olla märkimisväärne, nagu on selgitatud põhjenduses 0.

| (114) | Eelöeldut silmas pidades tehakse esialgne järeldus, et teatavate Lõuna-Aafrikast pärit mangaandioksiidide impordi suhtes dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamata jätmiseks puuduvad kaalukad põhjused. |
| --- | --- |

(114)

Eelöeldut silmas pidades tehakse esialgne järeldus, et teatavate Lõuna-Aafrikast pärit mangaandioksiidide impordi suhtes dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamata jätmiseks puuduvad kaalukad põhjused.

G.   AJUTISED DUMPINGUVASTASED MEETMED

1.   Kahju kõrvaldamist võimaldav tase

| (115) | Dumpingu, tekitatud kahju, põhjusliku seose ja ühenduse huvi kohta tehtud järeldusi silmas pidades tuleb kehtestada ajutised meetmed, et dumpinguhinnaga import ei tekitaks ühenduse tootmisharule täiendavat kahju. |
| --- | --- |

(115)

Dumpingu, tekitatud kahju, põhjusliku seose ja ühenduse huvi kohta tehtud järeldusi silmas pidades tuleb kehtestada ajutised meetmed, et dumpinguhinnaga import ei tekitaks ühenduse tootmisharule täiendavat kahju.

| (116) | Meetmed tuleks kehtestada tasemel, mis on piisav kõnealuse impordi poolt ühenduse tootmisharule tekitatud kahju kõrvaldamiseks, kuid ei ületa tuvastatud dumpingumarginaali. Kahjustava dumpingu mõju kõrvaldamiseks vajaliku tollimaksumäära arvutamisel leiti, et mis tahes kehtestatav meede peaks võimaldama ühenduse tootmisharul katta oma tootmiskulud ja saada samasuguse toote müügilt ühenduses enne maksude mahaarvamist sellist üldkasumit, mida kõnealune tootmisharu võiks usutavasti saada tavapärastes konkurentsitingimustes, s.o dumpinguhinnaga impordi puudumise korral. Arvutamisel aluseks võetud maksueelne kasumimarginaal vastas kasumile, mida ühenduse tootmisharu sai vaatlusaluse perioodi algul, kui Lõuna-Aafrikast pärit elektrolüütiliste mangaandioksiidide hinnad olid sama suured kui ühenduse tootmisharu müüdud samasuguse toote hinnad. |
| --- | --- |

(116)

Meetmed tuleks kehtestada tasemel, mis on piisav kõnealuse impordi poolt ühenduse tootmisharule tekitatud kahju kõrvaldamiseks, kuid ei ületa tuvastatud dumpingumarginaali. Kahjustava dumpingu mõju kõrvaldamiseks vajaliku tollimaksumäära arvutamisel leiti, et mis tahes kehtestatav meede peaks võimaldama ühenduse tootmisharul katta oma tootmiskulud ja saada samasuguse toote müügilt ühenduses enne maksude mahaarvamist sellist üldkasumit, mida kõnealune tootmisharu võiks usutavasti saada tavapärastes konkurentsitingimustes, s.o dumpinguhinnaga impordi puudumise korral. Arvutamisel aluseks võetud maksueelne kasumimarginaal vastas kasumile, mida ühenduse tootmisharu sai vaatlusaluse perioodi algul, kui Lõuna-Aafrikast pärit elektrolüütiliste mangaandioksiidide hinnad olid sama suured kui ühenduse tootmisharu müüdud samasuguse toote hinnad.

| (117) | Seejärel määrati vajalik hinnatõus, võrreldes hinna allalöömise arvutuste abil kindlaks tehtud (vt põhjendust 0) kaalutud keskmist impordihinda selle mittekahjustava hinnaga, millega ühenduse tootmisharu müüs samasugust toodet ühenduse turul. Mittekahjustava hinna määramiseks korrigeeriti ühenduse tootmisharu müügihinda uurimisperioodi tegeliku kahjumi/kasumiga ja liideti eespool nimetatud kasumimarginaal. Sellest võrdlusest saadud vahe esitati seejärel protsendimäärana kogu CIF-impordihinnast. |
| --- | --- |

(117)

Seejärel määrati vajalik hinnatõus, võrreldes hinna allalöömise arvutuste abil kindlaks tehtud (vt põhjendust 0) kaalutud keskmist impordihinda selle mittekahjustava hinnaga, millega ühenduse tootmisharu müüs samasugust toodet ühenduse turul. Mittekahjustava hinna määramiseks korrigeeriti ühenduse tootmisharu müügihinda uurimisperioodi tegeliku kahjumi/kasumiga ja liideti eespool nimetatud kasumimarginaal. Sellest võrdlusest saadud vahe esitati seejärel protsendimäärana kogu CIF-impordihinnast.

| (118) | Kahjumarginaal oli märgatavalt kõrgem kui tuvastatud dumpingumarginaal. |
| --- | --- |

(118)

Kahjumarginaal oli märgatavalt kõrgem kui tuvastatud dumpingumarginaal.

2.   Ajutised meetmed

| (119) | Eelöeldut silmas pidades leitakse, et vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 2 tuleks ajutine dumpinguvastane tollimaks kehtestada dumpingumarginaali tasemel, kuna see on madalam kui eespool arvutatud kahjumarginaal. |
| --- | --- |

(119)

Eelöeldut silmas pidades leitakse, et vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 2 tuleks ajutine dumpinguvastane tollimaks kehtestada dumpingumarginaali tasemel, kuna see on madalam kui eespool arvutatud kahjumarginaal.

| (120) | Eelöeldu põhjal on ajutised tollimaksumäärad järgmised:






  Delta E.M.D (Pty) Ltd. | 14,9 % |
| --- | --- | --- |
| Kõik muud äriühingud | 14,9 % |

(120)

Eelöeldu põhjal on ajutised tollimaksumäärad järgmised:

Delta E.M.D (Pty) Ltd.

14,9 %

Kõik muud äriühingud

14,9 %

H.   LÕPPSÄTE

| (121) | Tõrgeteta asjaajamise huvides tuleks määrata ajavahemik, mille jooksul huvitatud isikud, kes andsid endast teada algatamisteates nimetatud tähtaja jooksul, saavad teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist. Lisaks tuleb märkida, et käesolevas määruses esitatud tollimaksude kehtestamisega seotud järeldused on esialgsed ja need tuleb lõplike meetmete kehtestamisel üle vaadata, |
| --- | --- |

(121)

Tõrgeteta asjaajamise huvides tuleks määrata ajavahemik, mille jooksul huvitatud isikud, kes andsid endast teada algatamisteates nimetatud tähtaja jooksul, saavad teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist. Lisaks tuleb märkida, et käesolevas määruses esitatud tollimaksude kehtestamisega seotud järeldused on esialgsed ja need tuleb lõplike meetmete kehtestamisel üle vaadata,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Käesolevaga kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Lõuna-Aafrikast pärit elektrolüütiliste mangaandioksiidide (st elektrolüütilisel teel toodetud mangaandioksiidide) suhtes, mida ei ole pärast elektrolüüsi termotöödeldud ning mis kuuluvad CN-koodi ex 2820 10 00 (TARICi kood 2820100010) alla.

2.   Ajutine dumpinguvastane tollimaks, mida kohaldatakse allpool märgitud äriühingute toodete vaba netohinna suhtes ühenduse piiril enne tollimaksu tasumist, on järgmine:

| Äriühing | Dumpinguvastane tollimaks | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- |
| Delta E.M.D. (Pty) Ltd | 14,9 % | A828 |
| Kõik muud äriühingud | 14,9 % | A999 |

Äriühing

Dumpinguvastane tollimaks

TARICi lisakood

Delta E.M.D. (Pty) Ltd

14,9 %

A828

Kõik muud äriühingud

14,9 %

A999

3.   Lõikes 1 nimetatud toode lubatakse ühenduses vabasse ringlusse tagatise esitamisel, mis on võrdne ajutise tollimaksu summaga.

4.   Kui ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.

Artikkel 2

Ilma et see piiraks nõukogu määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 20 kohaldamist, võivad huvitatud isikud nõuda käesoleva määruse vastuvõtmise aluseks olnud oluliste faktide ja kaalutluste avalikustamist, teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda komisjonilt suulist ärakuulamist ühe kuu jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist.

Määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 21 lõike 4 kohaselt võivad asjaomased isikud käesoleva määruse kohaldamise suhtes arvamust avaldada ühe kuu jooksul pärast selle jõustumist.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesoleva määruse artiklit 1 kohaldatakse kuus kuud.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. september 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Peter MANDELSON

---

(1)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2117/2005 (ELT L 340, 23.12.2005, lk 17).

1

(2)  ELT C 314, 21.12.2006, lk 78.

2

---

| 18.9.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 243/21 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 243/21

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1067/2007,

17. september 2007,

millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus (Staffordshire Cheese (KPN))

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrust (EÜ) nr 510/2006 põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta, (1) eriti selle artikli 7 lõike 4 esimest lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 esimesele lõigule ja kohaldades nimetatud määruse artikli 17 lõiget 2 on Ühendkuningriigi taotlus registreerida nimetus „Staffordshire Cheese” avaldatud Euroopa Liidu Teatajas. (2) |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 esimesele lõigule ja kohaldades nimetatud määruse artikli 17 lõiget 2 on Ühendkuningriigi taotlus registreerida nimetus „Staffordshire Cheese” avaldatud Euroopa Liidu Teatajas. (2)

| (2) | Määruse (EÜ) nr 510/2006 artiklil 7 kohaselt on komisjonile edastatud vastuväide. Kuna vastuväide võeti hiljem tagasi, tuleb asjaomane nimetus seega registreerida, |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 510/2006 artiklil 7 kohaselt on komisjonile edastatud vastuväide. Kuna vastuväide võeti hiljem tagasi, tuleb asjaomane nimetus seega registreerida,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas esitatud nimetus on registreeritud.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 20. päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. september 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 952/2007 (ELT L 210, 10.8.2007, lk 26).

1

(2)  ELT C 148, 24.6.2006, lk 12.

2

---

LISA

Asutamislepingu I lisas loetletud inimtoiduks ette nähtud põllumajandustooted:

| Rühm 1.3. | Juust |
| --- | --- |

Rühm 1.3.

Juust

ÜHENDKUNINGRIIK

Staffordshire Cheese (KPN)

---

| 18.9.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 243/22 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 243/22

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1068/2007,

17. september 2007,

millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis „Queso Nata de Cantabria” (KPN)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrust (EÜ) nr 510/2006 põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta, (1) eriti selle artikli 7 lõike 4 esimest lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõike 1 esimesele lõigule ja kohaldades kõnealuse määruse artikli 17 lõiget 2 vaatas komisjon läbi Hispaania taotluse kiita heaks komisjoni määruse (EÜ) nr 1107/96 (2) kohaselt registreeritud kaitstud päritolunimetuse „Queso de Cantabria” spetsifikaadi muutmine. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõike 1 esimesele lõigule ja kohaldades kõnealuse määruse artikli 17 lõiget 2 vaatas komisjon läbi Hispaania taotluse kiita heaks komisjoni määruse (EÜ) nr 1107/96 (2) kohaselt registreeritud kaitstud päritolunimetuse „Queso de Cantabria” spetsifikaadi muutmine.

| (2) | Kuna kõnealune muudatus ei ole väike määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 tähenduses, avaldas komisjon nimetatud määruse artikli 6 kohase muutmistaotluse Euroopa Liidu Teatajas. (3) Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 kohast vastuväidet, tuleb muudatus heaks kiita, |
| --- | --- |

(2)

Kuna kõnealune muudatus ei ole väike määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 tähenduses, avaldas komisjon nimetatud määruse artikli 6 kohase muutmistaotluse Euroopa Liidu Teatajas. (3) Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 kohast vastuväidet, tuleb muudatus heaks kiita,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu Teatajas avaldatud käesoleva määruse lisas esitatud nimetuse spetsifikaadi muudatus on heaks kiidetud.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. september 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 952/2007 (ELT L 210, 10.8.2007, lk 26).

1

(2)  EÜT L 148, 21.6.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2156/2005 (ELT L 342, 24.12.2005, lk 54).

2

(3)  ELT C 288, 25.11.2006, lk 8.

3

---

LISA

Asutamislepingu I lisas loetletud inimtoiduks ette nähtud põllumajandustooted

| Rühm 1.3. | Juust |
| --- | --- |

Rühm 1.3.

Juust

HISPAANIA

„Queso Nata de Cantabria” (KPN)

---

| 18.9.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 243/23 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 243/23

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1069/2007,

17. september 2007,

millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit polüvinüülalkoholi (PVA) suhtes

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artiklit 7,

olles konsulteerinud nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

1.1.   Algatamine

| (1) | Vastavalt algmääruse artiklile 5 teatas komisjon 19. detsembril 2006Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teadaandes (2) (edaspidi „algatamisteade”) dumpinguvastase menetluse algatamisest seoses Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „HRV”) ja Taiwanist (mõlemad koos edaspidi „asjaomased riigid”) pärit polüvinüülalkoholi (edaspidi „PVA”) importimisega ühendusse. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt algmääruse artiklile 5 teatas komisjon 19. detsembril 2006Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teadaandes (2) (edaspidi „algatamisteade”) dumpinguvastase menetluse algatamisest seoses Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „HRV”) ja Taiwanist (mõlemad koos edaspidi „asjaomased riigid”) pärit polüvinüülalkoholi (edaspidi „PVA”) importimisega ühendusse.

| (2) | Menetlus algatati kaebuse põhjal, mille 6. novembril 2006. aastal esitas Kuraray Specialties Europe GmbH (edaspidi „kaebuse esitaja”), kes alates 2007. aasta jaanuarist kannab nime Kuraray Europe GmbH ja kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 25 % ühenduse polüvinüülalkoholi (PVA) kogutoodangust. Kaebus sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid asjaomastest riikidest pärit PVA dumpingu kohta ning sellest tuleneva olulise kahju kohta ning seda peeti menetluse algatamiseks piisavaks. |
| --- | --- |

(2)

Menetlus algatati kaebuse põhjal, mille 6. novembril 2006. aastal esitas Kuraray Specialties Europe GmbH (edaspidi „kaebuse esitaja”), kes alates 2007. aasta jaanuarist kannab nime Kuraray Europe GmbH ja kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 25 % ühenduse polüvinüülalkoholi (PVA) kogutoodangust. Kaebus sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid asjaomastest riikidest pärit PVA dumpingu kohta ning sellest tuleneva olulise kahju kohta ning seda peeti menetluse algatamiseks piisavaks.

1.2.   Menetlusega seotud isikud

| (3) | Komisjon teatas menetluse algatamisest ametlikult kaebuse esitanud tootjale, teistele teadaolevatele ühenduse tootjatele, asjaomaste riikide eksportivatele tootjatele, importijatele/edasimüüjatele ja teadaolevalt asjaga seotud kasutajatele ja asjaomaste eksportivate riikide esindajatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. Kõigile huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata, anti selline võimalus. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon teatas menetluse algatamisest ametlikult kaebuse esitanud tootjale, teistele teadaolevatele ühenduse tootjatele, asjaomaste riikide eksportivatele tootjatele, importijatele/edasimüüjatele ja teadaolevalt asjaga seotud kasutajatele ja asjaomaste eksportivate riikide esindajatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. Kõigile huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata, anti selline võimalus.

| (4) | Võimaldamaks HRV eksportivatel tootjatel soovi korral taotleda turumajanduslikku kohtlemist või individuaalset kohtlemist, saatis komisjon teadaolevalt asjaga seotud eksportivatele tootjatele ja HRV ametiasutustele taotluse vormid. Üks HRV eksportiv tootja taotles turumajanduslikku kohtlemist vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b või individuaalset kohtlemist juhul, kui uurimise käigus peaks selguma, et ta ei vasta turumajandusliku kohtlemise tingimustele. |
| --- | --- |

(4)

Võimaldamaks HRV eksportivatel tootjatel soovi korral taotleda turumajanduslikku kohtlemist või individuaalset kohtlemist, saatis komisjon teadaolevalt asjaga seotud eksportivatele tootjatele ja HRV ametiasutustele taotluse vormid. Üks HRV eksportiv tootja taotles turumajanduslikku kohtlemist vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b või individuaalset kohtlemist juhul, kui uurimise käigus peaks selguma, et ta ei vasta turumajandusliku kohtlemise tingimustele.

| (5) | Pidades silmas HRV eksportivate tootjate ja ühendusse importijate ilmset suurt arvu, nähti algatamisteates ette väljavõttelise uuringu kohaldamine dumpingu ja kahju kindlaksmääramiseks vastavalt algmääruse artiklile 17. |
| --- | --- |

(5)

Pidades silmas HRV eksportivate tootjate ja ühendusse importijate ilmset suurt arvu, nähti algatamisteates ette väljavõttelise uuringu kohaldamine dumpingu ja kahju kindlaksmääramiseks vastavalt algmääruse artiklile 17.

| (6) | HRV eksportivate tootjate puhul otsustati siiski, et väljavõtteline uuring pole vajalik, kuna koostööd tegi ainult kolm eksportivat tootjat. |
| --- | --- |

(6)

HRV eksportivate tootjate puhul otsustati siiski, et väljavõtteline uuring pole vajalik, kuna koostööd tegi ainult kolm eksportivat tootjat.

| (7) | Komisjon palus kõigil teadaolevatel PVA importijatel esitada informatsiooni vaatlusaluse toote impordi ja müügi kohta. Komisjon moodustas neljateistkümnelt koostööd teinud importijalt saadud informatsiooni alusel valimi viiest importijast, kellest kaks asusid Saksamaal, üks Itaalias, üks Madalmaades ja üks Ameerika Ühendriikides. Kõnealused importijad esindasid koostööd teinud importijate suurimat tüüpilist müügimahtu ühenduses (umbes 80 %), mida oli võimalik uurida olemasoleva aja jooksul. |
| --- | --- |

(7)

Komisjon palus kõigil teadaolevatel PVA importijatel esitada informatsiooni vaatlusaluse toote impordi ja müügi kohta. Komisjon moodustas neljateistkümnelt koostööd teinud importijalt saadud informatsiooni alusel valimi viiest importijast, kellest kaks asusid Saksamaal, üks Itaalias, üks Madalmaades ja üks Ameerika Ühendriikides. Kõnealused importijad esindasid koostööd teinud importijate suurimat tüüpilist müügimahtu ühenduses (umbes 80 %), mida oli võimalik uurida olemasoleva aja jooksul.

| (8) | Komisjon saatis küsimustikud kõigile asjaga teadaolevalt seotud isikutele ja muudele äriühingutele, kes teatasid endast algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. Küsimustikule saadi vastused kahelt ühenduse tootjalt, kolmelt HRV eksportivalt tootjalt, ühelt Taiwani eksportivalt tootjalt, viielt valimisse kuulunud importijalt ja seitsmelt kasutajalt ühenduses. |
| --- | --- |

(8)

Komisjon saatis küsimustikud kõigile asjaga teadaolevalt seotud isikutele ja muudele äriühingutele, kes teatasid endast algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. Küsimustikule saadi vastused kahelt ühenduse tootjalt, kolmelt HRV eksportivalt tootjalt, ühelt Taiwani eksportivalt tootjalt, viielt valimisse kuulunud importijalt ja seitsmelt kasutajalt ühenduses.

| (9) | Kasutajatelt küsimustikule saadud vastustest kaks ei olnud täielikud, mistõttu neid ei saanud arvesse võtta. Lisaks esitasid oma märkused mitu kasutajat, kes ei vastanud küsimustikule. |
| --- | --- |

(9)

Kasutajatelt küsimustikule saadud vastustest kaks ei olnud täielikud, mistõttu neid ei saanud arvesse võtta. Lisaks esitasid oma märkused mitu kasutajat, kes ei vastanud küsimustikule.

| (10) | Üks valimisse kuulunud importija tühistas kokkulepitud kontrollkäigu kaks korda väga hilises järgus. Selle tulemusena ei olnud võimalik kontrollida selle äriühingu esitatud andmeid ja need tuli jätta ajutiselt arvesse võtmata. |
| --- | --- |

(10)

Üks valimisse kuulunud importija tühistas kokkulepitud kontrollkäigu kaks korda väga hilises järgus. Selle tulemusena ei olnud võimalik kontrollida selle äriühingu esitatud andmeid ja need tuli jätta ajutiselt arvesse võtmata.

| (11) | Komisjon kogus ja kontrollis kogu informatsiooni, mida peeti vajalikuks HRV puhul turumajandusliku kohtlemise/individuaalse kohtlemise ja mõlema asjaomase riigi puhul dumpingu, tekitatud kahju ja ühenduse huvide kindlaksmääramiseks. Kontrollkäigud viidi läbi järgmiste äriühingute valdustes:






  a) | ühenduse tootjad:






  — | Kuraray Europe GmbH, Frankfurt, Saksamaa; |
| --- | --- | --- | --- |

(11)

Komisjon kogus ja kontrollis kogu informatsiooni, mida peeti vajalikuks HRV puhul turumajandusliku kohtlemise/individuaalse kohtlemise ja mõlema asjaomase riigi puhul dumpingu, tekitatud kahju ja ühenduse huvide kindlaksmääramiseks. Kontrollkäigud viidi läbi järgmiste äriühingute valdustes:

a)

ühenduse tootjad:

—

Kuraray Europe GmbH, Frankfurt, Saksamaa;

| — | Celanese Chemicals Ibérica S.L., Tarragona, Hispaania; |
| --- | --- |

—

Celanese Chemicals Ibérica S.L., Tarragona, Hispaania;

| b) | Taiwani eksportiv tootja:






  — | Chang Chun Petrochemical Co. Ltd., Taipei; |
| --- | --- | --- |

b)

Taiwani eksportiv tootja:

—

Chang Chun Petrochemical Co. Ltd., Taipei;

| c) | HRV eksportiv tootja:






  — | Shanxi Sanwei Group Co., Ltd., Hongdong; |
| --- | --- | --- |

c)

HRV eksportiv tootja:

—

Shanxi Sanwei Group Co., Ltd., Hongdong;

| d) | sõltumatud importijad ühenduses:






  — | Cordial Beheer en Registergoederen BV, Winschoten, Madalmaad; |
| --- | --- | --- |

d)

sõltumatud importijad ühenduses:

—

Cordial Beheer en Registergoederen BV, Winschoten, Madalmaad;

| — | Menssing Chemiehandel & Consultants Gmbh, Hamburg, Saksamaa; |
| --- | --- |

—

Menssing Chemiehandel & Consultants Gmbh, Hamburg, Saksamaa;

| — | Omya Peralta GmbH, Hamburg, Saksamaa; |
| --- | --- |

—

Omya Peralta GmbH, Hamburg, Saksamaa;

| e) | kasutajad ühenduses:






  — | Cordial Beheer en Registergoederen BV, Winschoten, Madalmaad; |
| --- | --- | --- |

e)

kasutajad ühenduses:

—

Cordial Beheer en Registergoederen BV, Winschoten, Madalmaad;

| — | Wacker Chemie AG, Burghausen, Saksamaa. |
| --- | --- |

—

Wacker Chemie AG, Burghausen, Saksamaa.

| (12) | Arvestades vajadusega määrata kindlaks normaalväärtus nende HRV eksportivate tootjate jaoks, kes ei taotlenud turumajanduslikku kohtlemist või kellele ei pruugita seda võimaldada, toimus kontroll normaalväärtuse kindlaksmääramiseks algatamisteates osutatud võrdlusriigi, Jaapani, andmete põhjal järgmise tootja valdustes:






  — | Kuraray Japan, Tokyo. |
| --- | --- | --- |

(12)

Arvestades vajadusega määrata kindlaks normaalväärtus nende HRV eksportivate tootjate jaoks, kes ei taotlenud turumajanduslikku kohtlemist või kellele ei pruugita seda võimaldada, toimus kontroll normaalväärtuse kindlaksmääramiseks algatamisteates osutatud võrdlusriigi, Jaapani, andmete põhjal järgmise tootja valdustes:

—

Kuraray Japan, Tokyo.

1.3.   Uurimisperiood

| (13) | Dumpingut ja kahju tekitamist käsitlev uurimine hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 2005 kuni 30. septembrini 2006 (edaspidi „uurimisperiood” või „UP”). Kahju hindamise seisukohalt asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku alates 1. jaanuarist 2003 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”). |
| --- | --- |

(13)

Dumpingut ja kahju tekitamist käsitlev uurimine hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 2005 kuni 30. septembrini 2006 (edaspidi „uurimisperiood” või „UP”). Kahju hindamise seisukohalt asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku alates 1. jaanuarist 2003 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).

2.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

2.1.   Vaatlusalune toode

| (14) | Vaatlusaluseks tooteks on teatavad Hiina Rahvavabariigist ja Taiwanist pärit polüvinüülalkoholid (PVA) homopolümeervaikude kujul, mille viskoossus mõõdetuna 4 % lahuses on 3 mPas või üle selle, aga mitte rohkem kui 61 mPas, ja mille hüdrolüüsiaste on 84,0 mol % või üle selle, aga mitte rohkem kui 99,9 mol % (edaspidi „vaatlusalune toode”), ning mida tavaliselt deklareeritakse CN-koodi ex 3905 30 00 all. |
| --- | --- |

(14)

Vaatlusaluseks tooteks on teatavad Hiina Rahvavabariigist ja Taiwanist pärit polüvinüülalkoholid (PVA) homopolümeervaikude kujul, mille viskoossus mõõdetuna 4 % lahuses on 3 mPas või üle selle, aga mitte rohkem kui 61 mPas, ja mille hüdrolüüsiaste on 84,0 mol % või üle selle, aga mitte rohkem kui 99,9 mol % (edaspidi „vaatlusalune toode”), ning mida tavaliselt deklareeritakse CN-koodi ex 3905 30 00 all.

| (15) | PVAd saadakse vinüülatsetaatmonomeeri (mida valmistatakse peamiselt etüleenist ja äädikhappest) polümerisatsiooni teel toodetava polüvinüülatsetaadi hüdrolüüsil. PVAd kasutatakse paljudel eesmärkidel. Ühenduses kasutatakse seda peamiselt polüvinüülbutüraali (edaspidi „PVB”) (25–29 % tarbimisest), polümerisatsiooni abiainete (21–25 %), paberi kattematerjalide (17–21 %), liimainete (13–17 %) tootmiseks ja tekstiilkiudude mettimiseks (8–12 %). |
| --- | --- |

(15)

PVAd saadakse vinüülatsetaatmonomeeri (mida valmistatakse peamiselt etüleenist ja äädikhappest) polümerisatsiooni teel toodetava polüvinüülatsetaadi hüdrolüüsil. PVAd kasutatakse paljudel eesmärkidel. Ühenduses kasutatakse seda peamiselt polüvinüülbutüraali (edaspidi „PVB”) (25–29 % tarbimisest), polümerisatsiooni abiainete (21–25 %), paberi kattematerjalide (17–21 %), liimainete (13–17 %) tootmiseks ja tekstiilkiudude mettimiseks (8–12 %).

| (16) | Üks ühenduse kasutaja väitis, et konkreetset tema poolt HRVst ostetud toodet ei tohiks käsitleda vaatlusaluse tootena, sest i) see ei ole standardne PVA mudel ja sellel on teistsugused, väga spetsiifilised keemilised ja füüsikalised omadused, ning ii) selle kasutusala ja otstarve erineb kaubandusliku PVA omast. |
| --- | --- |

(16)

Üks ühenduse kasutaja väitis, et konkreetset tema poolt HRVst ostetud toodet ei tohiks käsitleda vaatlusaluse tootena, sest i) see ei ole standardne PVA mudel ja sellel on teistsugused, väga spetsiifilised keemilised ja füüsikalised omadused, ning ii) selle kasutusala ja otstarve erineb kaubandusliku PVA omast.

| (17) | Esimese väite puhul leiti, et kõnealune mudel vastab eespool põhjenduses 14 esitatud tootekirjeldusele ning selle põhilised füüsikalised ja tehnilised omadused sarnanevad teiste antud tootemääratluse alla kuuluvate mudelitega. Mis puudutab teist väidet, siis kasutati seda konkreetset PVA mudelit PVB tootmiseks, mis ei ole mitte ainult selle kõige olulisem kasutusala, nagu märgitud eeltoodud põhjenduses 15, vaid lisaks ka ühenduses kõige kiiremini kasvav PVA turg. Sellise turu kirjeldamine ebastandardsena oleks ebareaalne. Lisaks leiti, et erinevatel eesmärkidel kasutatava PVA eest makstud keskmised hinnad jäid samasse vahemikku. Kõiki neid tähelepanekuid arvestades leiti, et kõnealuse mudeli väljajätmine tootemääratlusest ei ole põhjendatud ja seetõttu lükati taotlus tagasi. |
| --- | --- |

(17)

Esimese väite puhul leiti, et kõnealune mudel vastab eespool põhjenduses 14 esitatud tootekirjeldusele ning selle põhilised füüsikalised ja tehnilised omadused sarnanevad teiste antud tootemääratluse alla kuuluvate mudelitega. Mis puudutab teist väidet, siis kasutati seda konkreetset PVA mudelit PVB tootmiseks, mis ei ole mitte ainult selle kõige olulisem kasutusala, nagu märgitud eeltoodud põhjenduses 15, vaid lisaks ka ühenduses kõige kiiremini kasvav PVA turg. Sellise turu kirjeldamine ebastandardsena oleks ebareaalne. Lisaks leiti, et erinevatel eesmärkidel kasutatava PVA eest makstud keskmised hinnad jäid samasse vahemikku. Kõiki neid tähelepanekuid arvestades leiti, et kõnealuse mudeli väljajätmine tootemääratlusest ei ole põhjendatud ja seetõttu lükati taotlus tagasi.

2.2.   Samasugune toode

| (18) | Uurimine näitas, et ühenduses ühenduse tootmisharu toodetaval ja müüdaval PVA-l, Taiwani ja HRV siseriiklikel turgudel toodetaval ja müüdaval PVA-l, HRVs ja Taiwanis toodetaval ja ühendusse eksporditaval, samuti Jaapanis toodetaval ja müüdaval PVA-l on sisuliselt samad keemilised ja füüsikalised põhiomadused ja samad põhilised kasutusalad. Seetõttu käsitletakse neid samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(18)

Uurimine näitas, et ühenduses ühenduse tootmisharu toodetaval ja müüdaval PVA-l, Taiwani ja HRV siseriiklikel turgudel toodetaval ja müüdaval PVA-l, HRVs ja Taiwanis toodetaval ja ühendusse eksporditaval, samuti Jaapanis toodetaval ja müüdaval PVA-l on sisuliselt samad keemilised ja füüsikalised põhiomadused ja samad põhilised kasutusalad. Seetõttu käsitletakse neid samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

3.   DUMPING

3.1.   Taiwan

3.1.1.   Normaalväärtus

| (19) | Normaalväärtuse kindlaksmääramiseks tehti kõigepealt kindlaks, kas Taiwani ainsa eksportiva tootja samasuguse toote siseriiklik müük sõltumatutele klientidele oli tüüpiline, st kas taolise müügi kogumaht moodustas vähemalt 5 % tema poolt ühendusse eksporditud asjaomase toote müügi kogumahust vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2. |
| --- | --- |

(19)

Normaalväärtuse kindlaksmääramiseks tehti kõigepealt kindlaks, kas Taiwani ainsa eksportiva tootja samasuguse toote siseriiklik müük sõltumatutele klientidele oli tüüpiline, st kas taolise müügi kogumaht moodustas vähemalt 5 % tema poolt ühendusse eksporditud asjaomase toote müügi kogumahust vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2.

| (20) | Iga eksportiva tootja poolt siseriiklikul turul müüdava ning ühendusse eksportimiseks müüdava tooteliigiga otseselt võrreldava toote liigi puhul tehti kindlaks, kas siseriiklik müük oli piisavalt tüüpiline. Konkreetset liiki toote siseriiklikku müüki käsitleti piisavalt tüüpilisena, kui vaatlusaluse liigi müügi kogumaht siseriiklikele sõltumatutele tarbijatele uurimisperioodil moodustas vähemalt 5 % ühendusse eksporditud võrreldavat liiki toote müügi kogumahust. |
| --- | --- |

(20)

Iga eksportiva tootja poolt siseriiklikul turul müüdava ning ühendusse eksportimiseks müüdava tooteliigiga otseselt võrreldava toote liigi puhul tehti kindlaks, kas siseriiklik müük oli piisavalt tüüpiline. Konkreetset liiki toote siseriiklikku müüki käsitleti piisavalt tüüpilisena, kui vaatlusaluse liigi müügi kogumaht siseriiklikele sõltumatutele tarbijatele uurimisperioodil moodustas vähemalt 5 % ühendusse eksporditud võrreldavat liiki toote müügi kogumahust.

| (21) | Komisjon kontrollis seejärel, kas iga tooteliigi siseriiklikku müüki tüüpilistes kogustes saab algmääruse artikli 2 lõike 4 kohaselt pidada toimunuks tavapärase kaubandustegevuse käigus. Selleks tehti kindlaks, kui suure osa iga eksporditava toote liigi müügist moodustas uurimisperioodil tulutoov siseriiklik müük sõltumatutele klientidele. |
| --- | --- |

(21)

Komisjon kontrollis seejärel, kas iga tooteliigi siseriiklikku müüki tüüpilistes kogustes saab algmääruse artikli 2 lõike 4 kohaselt pidada toimunuks tavapärase kaubandustegevuse käigus. Selleks tehti kindlaks, kui suure osa iga eksporditava toote liigi müügist moodustas uurimisperioodil tulutoov siseriiklik müük sõltumatutele klientidele.

| (22) | Nende tooteliikide puhul, mille siseriiklikust müügist üle 80 % toimus hinnaga, mis ei olnud ühikuhinnast madalam, ja mille keskmine kaalutud müügihind oli vähemalt võrdne kaalutud keskmise tootmiskuluga või sellest kõrgem, arvutati tooteliigi normaalväärtus kõnealuse tooteliigi kogu omamaise müügi hindade kaalutud keskmisena. |
| --- | --- |

(22)

Nende tooteliikide puhul, mille siseriiklikust müügist üle 80 % toimus hinnaga, mis ei olnud ühikuhinnast madalam, ja mille keskmine kaalutud müügihind oli vähemalt võrdne kaalutud keskmise tootmiskuluga või sellest kõrgem, arvutati tooteliigi normaalväärtus kõnealuse tooteliigi kogu omamaise müügi hindade kaalutud keskmisena.

| (23) | Kui tooteliigi tulutoova müügi maht oli 80 % või vähem selle tooteliigi müügi kogumahust või kui kõnealuse tooteliigi kaalutud keskmine hind oli tootmiskuludest madalam, põhines normaalväärtus tegelikul siseriiklikul hinnal, mis võrdub ainult selle tooteliigi tulutoova müügi kaalutud keskmisega, juhul kui müük moodustas vähemalt 10 % kõnealuse liigi müügi kogumahust. |
| --- | --- |

(23)

Kui tooteliigi tulutoova müügi maht oli 80 % või vähem selle tooteliigi müügi kogumahust või kui kõnealuse tooteliigi kaalutud keskmine hind oli tootmiskuludest madalam, põhines normaalväärtus tegelikul siseriiklikul hinnal, mis võrdub ainult selle tooteliigi tulutoova müügi kaalutud keskmisega, juhul kui müük moodustas vähemalt 10 % kõnealuse liigi müügi kogumahust.

| (24) | Kui ükskõik millise tooteliigi tulutoova müügi maht oli vähem kui 10 % selle liigi müügi kogumahust, leiti, et seda konkreetset liiki müüdi ebapiisavates kogustes, et normaalväärtuse saaks kindlaks määrata siseriikliku hinna põhjal. |
| --- | --- |

(24)

Kui ükskõik millise tooteliigi tulutoova müügi maht oli vähem kui 10 % selle liigi müügi kogumahust, leiti, et seda konkreetset liiki müüdi ebapiisavates kogustes, et normaalväärtuse saaks kindlaks määrata siseriikliku hinna põhjal.

| (25) | Kui eksportiva tootja müüdud konkreetse tooteliigi siseriiklikke hindu ei saanud normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kasutada, leiti normaalväärtus kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 3. |
| --- | --- |

(25)

Kui eksportiva tootja müüdud konkreetse tooteliigi siseriiklikke hindu ei saanud normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kasutada, leiti normaalväärtus kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 3.

| (26) | Normaalväärtuse arvutamisel vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3 põhinevad müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumisummad vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 6 tegelikel andmetel, mille uurimisalune eksportija esitab samasuguse toote valmistamise ja tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügi kohta. |
| --- | --- |

(26)

Normaalväärtuse arvutamisel vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3 põhinevad müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumisummad vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 6 tegelikel andmetel, mille uurimisalune eksportija esitab samasuguse toote valmistamise ja tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügi kohta.

3.1.2.   Ekspordihind

| (27) | Ainus eksportiv tootja eksportis vaatlusalust toodet otse ühenduse sõltumatutele kasutajatele. Ekspordihinnad arvutati seepärast välja kõnealuste sõltumatute klientide poolt vaatlusaluse toote eest tegelikult makstud või maksmisele kuuluvate hindade alusel vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8. |
| --- | --- |

(27)

Ainus eksportiv tootja eksportis vaatlusalust toodet otse ühenduse sõltumatutele kasutajatele. Ekspordihinnad arvutati seepärast välja kõnealuste sõltumatute klientide poolt vaatlusaluse toote eest tegelikult makstud või maksmisele kuuluvate hindade alusel vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8.

3.1.3.   Võrdlus

| (28) | Normaalväärtuseid ja ainsa eksportiva tootja ekspordihindu võrreldi tehasest hankimise tasandil. Normaalväärtuse ja ekspordihindade õiglase võrdluse tagamiseks võeti korrigeerimistega nõuetekohaselt arvesse transpordi- ja kindlustuskulude, käitlemis-, laadimis- ja lisakulude, pakendamiskulude, laenukulude, müügijärgsete kuludega (garantiid ja tagatised) seotud kulude ning muude tegurite (pangateenustasud) erinevusi, kui see oli võimalik ja põhjendatud vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. |
| --- | --- |

(28)

Normaalväärtuseid ja ainsa eksportiva tootja ekspordihindu võrreldi tehasest hankimise tasandil. Normaalväärtuse ja ekspordihindade õiglase võrdluse tagamiseks võeti korrigeerimistega nõuetekohaselt arvesse transpordi- ja kindlustuskulude, käitlemis-, laadimis- ja lisakulude, pakendamiskulude, laenukulude, müügijärgsete kuludega (garantiid ja tagatised) seotud kulude ning muude tegurite (pangateenustasud) erinevusi, kui see oli võimalik ja põhjendatud vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10.

3.1.4.   Dumpingumarginaal

| (29) | Normaalväärtuste ja ekspordihindade võrdlus näitas, et uurimisperioodil oli ainsa Taiwani eksportiva tootja, Chang Chun Petrochemical Co. Ltd. dumpingumarginaal – 2,30 %. |
| --- | --- |

(29)

Normaalväärtuste ja ekspordihindade võrdlus näitas, et uurimisperioodil oli ainsa Taiwani eksportiva tootja, Chang Chun Petrochemical Co. Ltd. dumpingumarginaal – 2,30 %.

| (30) | Võttes arvesse, et ainus koostööd teinud äriühing on ainus vaatlusalust toodet eksportiv tootja Taiwanis, kelle arvele jäi uurimisperioodil 100 % Taiwanist EÜsse liikunud ekspordist, järeldati, et Taiwani osas dumpingut ei leitud. |
| --- | --- |

(30)

Võttes arvesse, et ainus koostööd teinud äriühing on ainus vaatlusalust toodet eksportiv tootja Taiwanis, kelle arvele jäi uurimisperioodil 100 % Taiwanist EÜsse liikunud ekspordist, järeldati, et Taiwani osas dumpingut ei leitud.

3.2.   Hiina Rahvavabariik (HRV)

3.2.1.   Turumajanduslik kohtlemine

| (31) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b määratakse HRVst pärit importi käsitlevates dumpinguvastastes uurimistes normaalväärtus kindlaks vastavalt artikli 2 lõigetele 1–6 nende tootjate puhul, kes on tõendanud enda vastavust algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud tingimustele, st kui nimetatud eksportivad tootjad on näidanud, et samasuguse toote valmistamine ja müük toimub turumajanduse tingimustes. Need kriteeriumid on lühidalt ja kokkuvõtlikult järgmised:






  — | majandustegevusega seotud otsused tehakse lähtuvalt turul toimuvast ilma märkimisväärse riigipoolse sekkumiseta ja kulud peegeldavad turuväärtusi; |
| --- | --- | --- |

(31)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b määratakse HRVst pärit importi käsitlevates dumpinguvastastes uurimistes normaalväärtus kindlaks vastavalt artikli 2 lõigetele 1–6 nende tootjate puhul, kes on tõendanud enda vastavust algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud tingimustele, st kui nimetatud eksportivad tootjad on näidanud, et samasuguse toote valmistamine ja müük toimub turumajanduse tingimustes. Need kriteeriumid on lühidalt ja kokkuvõtlikult järgmised:

—

majandustegevusega seotud otsused tehakse lähtuvalt turul toimuvast ilma märkimisväärse riigipoolse sekkumiseta ja kulud peegeldavad turuväärtusi;

| — | äriühingutel on üks selge peamiste raamatupidamisdokumentide kogum, mida auditeeritakse sõltumatult kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega ning kohaldatakse kõikidel eesmärkidel; |
| --- | --- |

—

äriühingutel on üks selge peamiste raamatupidamisdokumentide kogum, mida auditeeritakse sõltumatult kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega ning kohaldatakse kõikidel eesmärkidel;

| — | varasemast mitteturumajanduslikust süsteemist ei ole üle kandunud märkimisväärseid moonutusi; |
| --- | --- |

—

varasemast mitteturumajanduslikust süsteemist ei ole üle kandunud märkimisväärseid moonutusi;

| — | pankroti- ja asjaõigusseadused tagavad stabiilsuse ja õiguskindluse; |
| --- | --- |

—

pankroti- ja asjaõigusseadused tagavad stabiilsuse ja õiguskindluse;

| — | kursid arvestatakse ümber turukursside alusel. |
| --- | --- |

—

kursid arvestatakse ümber turukursside alusel.

| (32) | Üks Hiina eksportiv tootja ja sellega seotud kaubandusettevõte taotlesid algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti b kohaselt turumajanduslikku kohtlemist ning esitasid eksportivate tootjate turumajandusliku kohtlemise taotluse täidetud vormi ettenähtud tähtaja jooksul. Tootja valmistab vaatlusalust toodet ja sellega seotud kaubandusettevõte tegeleb vaatlusaluse toote eksportmüügiga. Komisjonil on tavaks kontrollida, kas seotud äriühingute rühm tervikuna täidab turumajandusliku kohtlemise tingimusi. |
| --- | --- |

(32)

Üks Hiina eksportiv tootja ja sellega seotud kaubandusettevõte taotlesid algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti b kohaselt turumajanduslikku kohtlemist ning esitasid eksportivate tootjate turumajandusliku kohtlemise taotluse täidetud vormi ettenähtud tähtaja jooksul. Tootja valmistab vaatlusalust toodet ja sellega seotud kaubandusettevõte tegeleb vaatlusaluse toote eksportmüügiga. Komisjonil on tavaks kontrollida, kas seotud äriühingute rühm tervikuna täidab turumajandusliku kohtlemise tingimusi.

| (33) | Turumajanduslikku kohtlemist taotlenud eksportiva tootja ja tema kaubandusettevõtte puhul nõudis komisjon kogu vajalikuks peetavat informatsiooni ja kontrollis vastavalt vajadusele kogu turumajandusliku kohtlemise taotlustes esitatud informatsiooni kõnealuste ettevõtete ruumides. |
| --- | --- |

(33)

Turumajanduslikku kohtlemist taotlenud eksportiva tootja ja tema kaubandusettevõtte puhul nõudis komisjon kogu vajalikuks peetavat informatsiooni ja kontrollis vastavalt vajadusele kogu turumajandusliku kohtlemise taotlustes esitatud informatsiooni kõnealuste ettevõtete ruumides.

| (34) | Uurimisel selgus, et Hiina eksportiva tootja suhtes ei saa kohaldada turumajanduslikku kohtlemist, sest ta ei vasta esimesele algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud kriteeriumile. |
| --- | --- |

(34)

Uurimisel selgus, et Hiina eksportiva tootja suhtes ei saa kohaldada turumajanduslikku kohtlemist, sest ta ei vasta esimesele algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud kriteeriumile.

| (35) | Selgus, et eksportivat tootjat ja sellega seotud kaubandusettevõtet kontrollivad täielikult riigi omandis olevad äriühingud, mis on nõukogus esindatud otsustava häälteenamusega, mille osakaal ei vasta nende omandis olevate aktsiate arvule. Lisaks oli riik uurimisperioodil enamiku aktsiate tegelik omanik. Vaatlusalused ettevõtted ei esitanud tõendeid, mis oleksid piisaval määral kõrvaldanud kahtlused riigi olulisest sekkumisest juhtimisotsustesse, ja seetõttu järeldati, et antud äriühingute rühm on olulise riikliku kontrolli ja sekkumise all. Huvitatud isikutele anti võimalus esitada ülaltoodud järelduste kohta märkusi. Ei ole saadud ühtki märkust, mille tõttu oleks tulnud järeldusi muuta. |
| --- | --- |

(35)

Selgus, et eksportivat tootjat ja sellega seotud kaubandusettevõtet kontrollivad täielikult riigi omandis olevad äriühingud, mis on nõukogus esindatud otsustava häälteenamusega, mille osakaal ei vasta nende omandis olevate aktsiate arvule. Lisaks oli riik uurimisperioodil enamiku aktsiate tegelik omanik. Vaatlusalused ettevõtted ei esitanud tõendeid, mis oleksid piisaval määral kõrvaldanud kahtlused riigi olulisest sekkumisest juhtimisotsustesse, ja seetõttu järeldati, et antud äriühingute rühm on olulise riikliku kontrolli ja sekkumise all. Huvitatud isikutele anti võimalus esitada ülaltoodud järelduste kohta märkusi. Ei ole saadud ühtki märkust, mille tõttu oleks tulnud järeldusi muuta.

| (36) | Ülaltoodust tulenevalt ei ole Hiina eksportiv tootja ja sellega seotud kaubandusettevõte näidanud, et nad vastavad kõigile algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud tingimustele, ning seetõttu ei saa nende suhtes turumajanduslikku kohtlemist kohaldada. |
| --- | --- |

(36)

Ülaltoodust tulenevalt ei ole Hiina eksportiv tootja ja sellega seotud kaubandusettevõte näidanud, et nad vastavad kõigile algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud tingimustele, ning seetõttu ei saa nende suhtes turumajanduslikku kohtlemist kohaldada.

3.2.2.   Individuaalne kohtlemine

| (37) | Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt kehtestatakse selle artikliga hõlmatud riikide suhtes vajadusel üleriigiline tollimaks, välja arvatud juhtudel, kui äriühingud suudavad tõendada, et nad vastavad kõikidele algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(37)

Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt kehtestatakse selle artikliga hõlmatud riikide suhtes vajadusel üleriigiline tollimaks, välja arvatud juhtudel, kui äriühingud suudavad tõendada, et nad vastavad kõikidele algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud kriteeriumidele.

| (38) | HRV ainus eksportiv tootja ja sellega seotud kaubandusettevõte, kes taotlesid turumajanduslikku kohtlemist, taotlesid ka individuaalset kohtlemist juhul, kui neile turumajanduslikku kohtlemist ei võimaldata. |
| --- | --- |

(38)

HRV ainus eksportiv tootja ja sellega seotud kaubandusettevõte, kes taotlesid turumajanduslikku kohtlemist, taotlesid ka individuaalset kohtlemist juhul, kui neile turumajanduslikku kohtlemist ei võimaldata.

| (39) | Olemasoleva informatsiooni põhjal leiti, et eksportiv tootja ja sellega seotud kaubandusettevõte ei suutnud tõestada, et nad täidavad kumulatiivselt kõik algmääruse artikli 5 lõikes 9 esitatud nõuded individuaalse kohtlemise kohaldamiseks. Nimelt tehti kindlaks, et eksportiv tootja ja selle kaubandusettevõte ei vasta põhjenduses 35 esitatud põhjustel algmääruse artikli 9 lõike 5 punktis c sätestatud tingimusele, mille kohaselt enamusosalus peab kuuluma eraisikutele ja nõukogusse kuuluvad või juhtival positsioonil olevad riigiametnikud peavad moodustama vähemuse või tuleb näidata, et sellest hoolimata on äriühing riiklikust sekkumisest piisavalt sõltumatu. |
| --- | --- |

(39)

Olemasoleva informatsiooni põhjal leiti, et eksportiv tootja ja sellega seotud kaubandusettevõte ei suutnud tõestada, et nad täidavad kumulatiivselt kõik algmääruse artikli 5 lõikes 9 esitatud nõuded individuaalse kohtlemise kohaldamiseks. Nimelt tehti kindlaks, et eksportiv tootja ja selle kaubandusettevõte ei vasta põhjenduses 35 esitatud põhjustel algmääruse artikli 9 lõike 5 punktis c sätestatud tingimusele, mille kohaselt enamusosalus peab kuuluma eraisikutele ja nõukogusse kuuluvad või juhtival positsioonil olevad riigiametnikud peavad moodustama vähemuse või tuleb näidata, et sellest hoolimata on äriühing riiklikust sekkumisest piisavalt sõltumatu.

3.2.3.   Võrdlusriik

| (40) | Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt tuleb nende eksportivate tootjate puhul, kellele turumajanduslikku kohtlemist ei võimaldata, normaalväärtus kindlaks määrata võrdlusriigis kehtivate hindade või arvestusliku väärtuse põhjal. |
| --- | --- |

(40)

Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt tuleb nende eksportivate tootjate puhul, kellele turumajanduslikku kohtlemist ei võimaldata, normaalväärtus kindlaks määrata võrdlusriigis kehtivate hindade või arvestusliku väärtuse põhjal.

| (41) | Komisjon viitas algatamisteates, et kavatseb kasutada HRV puhul normaalväärtuse määramiseks sobiva võrdlusriigina Jaapanit, ja kutsus huvitatud isikuid üles esitama selle kohta märkusi. Mõned huvitatud isikud olid selle ettepaneku vastu ja soovitasid kasutada selle asemel Indiat või Taiwani. |
| --- | --- |

(41)

Komisjon viitas algatamisteates, et kavatseb kasutada HRV puhul normaalväärtuse määramiseks sobiva võrdlusriigina Jaapanit, ja kutsus huvitatud isikuid üles esitama selle kohta märkusi. Mõned huvitatud isikud olid selle ettepaneku vastu ja soovitasid kasutada selle asemel Indiat või Taiwani.

| (42) | Indias ei toodetud samasugust toodet märkimisväärses mahus. Taiwan oli uurimise all ja selle riigi kohta käivad andmed võisid olla dumpinguga moonutatud. Seetõttu teatati isikutele, et võrdlusriigiks on valitud Jaapan, kuna tema suhtes ei toimunud uurimist, samasuguse toote toodangumaht oli tüüpiline ja konkurentsitingimused näisid olevat sobivad. |
| --- | --- |

(42)

Indias ei toodetud samasugust toodet märkimisväärses mahus. Taiwan oli uurimise all ja selle riigi kohta käivad andmed võisid olla dumpinguga moonutatud. Seetõttu teatati isikutele, et võrdlusriigiks on valitud Jaapan, kuna tema suhtes ei toimunud uurimist, samasuguse toote toodangumaht oli tüüpiline ja konkurentsitingimused näisid olevat sobivad.

| (43) | Komisjon palus koostööd teha neljal teadaoleval Jaapani tootjal ning saatis neile küsimustiku. Küsimustikule vastas neljast Jaapani tootjast kaks. Üks neist ei esitanud täielikke andmeid ega nõustunud kontrollkäiguga. Ainsa täielikult koostööd teinud Jaapani tootja esitatud andmeid kontrolliti koha peal. |
| --- | --- |

(43)

Komisjon palus koostööd teha neljal teadaoleval Jaapani tootjal ning saatis neile küsimustiku. Küsimustikule vastas neljast Jaapani tootjast kaks. Üks neist ei esitanud täielikke andmeid ega nõustunud kontrollkäiguga. Ainsa täielikult koostööd teinud Jaapani tootja esitatud andmeid kontrolliti koha peal.

| (44) | Pärast kontrollkäiku Taiwani eksportiva tootja juurde leiti, et Taiwan ei kasutanud uurimisperioodil dumpingut. Seetõttu vaadati küsimus võrdlusriigi valikust uuesti läbi. |
| --- | --- |

(44)

Pärast kontrollkäiku Taiwani eksportiva tootja juurde leiti, et Taiwan ei kasutanud uurimisperioodil dumpingut. Seetõttu vaadati küsimus võrdlusriigi valikust uuesti läbi.

| (45) | Leiti, et Taiwani tootmismaht moodustab enam kui 100 % Hiinast ühendusse suunduvast vaatlusaluse toote ekspordimahust. Lisaks võib Taiwani turgu pidada avatuks, arvestades, et imporditollimaksud on madalad (enamsoodustusrežiimi tollimaks on 5 %). Samuti näitas uurimine, et Taiwanis toimus samasuguse toote oluline siseriiklik müük ning import Taiwani turule oli piisav. Seetõttu leiti, et Taiwani turg tegutseb konkurentsi tingimustes ja on piisavalt tüüpiline normaalväärtuse kindlaksmääramiseks HRV jaoks. |
| --- | --- |

(45)

Leiti, et Taiwani tootmismaht moodustab enam kui 100 % Hiinast ühendusse suunduvast vaatlusaluse toote ekspordimahust. Lisaks võib Taiwani turgu pidada avatuks, arvestades, et imporditollimaksud on madalad (enamsoodustusrežiimi tollimaks on 5 %). Samuti näitas uurimine, et Taiwanis toimus samasuguse toote oluline siseriiklik müük ning import Taiwani turule oli piisav. Seetõttu leiti, et Taiwani turg tegutseb konkurentsi tingimustes ja on piisavalt tüüpiline normaalväärtuse kindlaksmääramiseks HRV jaoks.

| (46) | Lisaks moodustab imporditud PVA umbes 15 % Taiwani siseriiklikust tarbimisest, samas kui Jaapani puhul on see näitaja ligikaudu ainult 3 %, mistõttu Jaapani turg on impordist tingitud konkurentsi osas vähem sobiv võrreldes Taiwaniga. Eeltoodut arvestades otsustati, et esialgu kasutatakse võrdlusriigina Taiwani, kuna see on kõige sobivam võrdlusriik algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a tähenduses. |
| --- | --- |

(46)

Lisaks moodustab imporditud PVA umbes 15 % Taiwani siseriiklikust tarbimisest, samas kui Jaapani puhul on see näitaja ligikaudu ainult 3 %, mistõttu Jaapani turg on impordist tingitud konkurentsi osas vähem sobiv võrreldes Taiwaniga. Eeltoodut arvestades otsustati, et esialgu kasutatakse võrdlusriigina Taiwani, kuna see on kõige sobivam võrdlusriik algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a tähenduses.

3.2.4.   Normaalväärtus

| (47) | Pärast Taiwani valimist võrdlusriigiks, nagu viidatud põhjenduses 46, ning vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a kasutati Taiwani puhul vastavalt põhjendustele 19–26 kindlaks määratud normaalväärtust dumpingu arvutamiseks HRV puhul. |
| --- | --- |

(47)

Pärast Taiwani valimist võrdlusriigiks, nagu viidatud põhjenduses 46, ning vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a kasutati Taiwani puhul vastavalt põhjendustele 19–26 kindlaks määratud normaalväärtust dumpingu arvutamiseks HRV puhul.

3.2.5.   Ekspordihind

| (48) | Kuna kolme koostööd teinud Hiina eksportiva tootja arvele langes uurimisperioodil kokku peaaegu kogu vaatlusaluse toote eksport ühendusse, kasutati ekspordihinna kindlakstegemiseks nende endi ekspordiandmeid. Siiski võrreldi esitatud informatsiooni usaldusväärsust Eurostati impordiandmetega, millest ilmnes küllaltki suur kooskõla. |
| --- | --- |

(48)

Kuna kolme koostööd teinud Hiina eksportiva tootja arvele langes uurimisperioodil kokku peaaegu kogu vaatlusaluse toote eksport ühendusse, kasutati ekspordihinna kindlakstegemiseks nende endi ekspordiandmeid. Siiski võrreldi esitatud informatsiooni usaldusväärsust Eurostati impordiandmetega, millest ilmnes küllaltki suur kooskõla.

| (49) | Kolm koostööd teinud HRV eksportivat tootjat teostasid eksportmüüki ühendusse kas otse ühenduse sõltumatutele klientidele või eksportivas riigis asuvate seotud kaubandusettevõtete vahendusel. |
| --- | --- |

(49)

Kolm koostööd teinud HRV eksportivat tootjat teostasid eksportmüüki ühendusse kas otse ühenduse sõltumatutele klientidele või eksportivas riigis asuvate seotud kaubandusettevõtete vahendusel.

| (50) | Kogu eksportmüügi puhul määrati ekspordihinnad tegelikult makstud või maksmisele kuuluvate hindade alusel vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8. |
| --- | --- |

(50)

Kogu eksportmüügi puhul määrati ekspordihinnad tegelikult makstud või maksmisele kuuluvate hindade alusel vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8.

3.2.6.   Võrdlus

| (51) | Võrdlusriigi Taiwani ainsa tootja normaalväärtust ja Hiina kolme koostööd teinud tootja ekspordihinda võrreldi tehasest hankimise tasandil. Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdluse tagamiseks võeti korrigeerimistega nõuetekohaselt arvesse transpordi- ja kindlustuskulude, käitlemis-, laadimis- ja lisakulude, pakendamiskulude, laenukulude ja vahendustasudega seotud kulude erinevusi, kui see oli võimalik ja põhjendatud vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. |
| --- | --- |

(51)

Võrdlusriigi Taiwani ainsa tootja normaalväärtust ja Hiina kolme koostööd teinud tootja ekspordihinda võrreldi tehasest hankimise tasandil. Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdluse tagamiseks võeti korrigeerimistega nõuetekohaselt arvesse transpordi- ja kindlustuskulude, käitlemis-, laadimis- ja lisakulude, pakendamiskulude, laenukulude ja vahendustasudega seotud kulude erinevusi, kui see oli võimalik ja põhjendatud vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10.

3.2.7.   Dumpingumarginaal

| (52) | Ühelegi koostööd teinud Hiina eksportivale tootjale ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist ega individuaalset kohtlemist ja seetõttu arvutati kogu HRV jaoks üleriiklik dumpingumarginaal, kasutades kolme koostööd teinud eksportiva tootja poolt tehasest hankimise tasandil kohaldatavate ekspordihindade kaalutud keskmist. |
| --- | --- |

(52)

Ühelegi koostööd teinud Hiina eksportivale tootjale ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist ega individuaalset kohtlemist ja seetõttu arvutati kogu HRV jaoks üleriiklik dumpingumarginaal, kasutades kolme koostööd teinud eksportiva tootja poolt tehasest hankimise tasandil kohaldatavate ekspordihindade kaalutud keskmist.

| (53) | Kaalutud keskmise Hiina ekspordihinna võrdlemisel võrdlusriigi kaalutud keskmise normaalväärtusega ilmnes, et dumpingumarginaal on 10,06 %. |
| --- | --- |

(53)

Kaalutud keskmise Hiina ekspordihinna võrdlemisel võrdlusriigi kaalutud keskmise normaalväärtusega ilmnes, et dumpingumarginaal on 10,06 %.

4.   KAHJU

4.1.   Ühenduse toodang ja ühenduse tootmisharu

| (54) | Ühenduses toodab samasugust toodet müügiks kolm äriühingut: Kuraray Europe GmbH (edaspidi „KEG”) Saksamaal, Celanese Ibérica Chemicals (edaspidi „Celanese”) Hispaanias ja kolmas tootja, kes valmistab väga väikeseid koguseid, aga ei teinud uurimisel koostööd. KEG ja Celanese tegid uurimisel täielikult koostööd. |
| --- | --- |

(54)

Ühenduses toodab samasugust toodet müügiks kolm äriühingut: Kuraray Europe GmbH (edaspidi „KEG”) Saksamaal, Celanese Ibérica Chemicals (edaspidi „Celanese”) Hispaanias ja kolmas tootja, kes valmistab väga väikeseid koguseid, aga ei teinud uurimisel koostööd. KEG ja Celanese tegid uurimisel täielikult koostööd.

| (55) | Lisaks nimetatud äriühingutele toodavad kolm ühenduse tootjat samasugust toodet ainult enda tarbeks. Neist äriühingutest kaks tegi uurimisel koostööd kasutajana, sest lisaks ostsid nad ka suures koguses vaatlusalust toodet oma järgmise etapi toodangu valmistamiseks. |
| --- | --- |

(55)

Lisaks nimetatud äriühingutele toodavad kolm ühenduse tootjat samasugust toodet ainult enda tarbeks. Neist äriühingutest kaks tegi uurimisel koostööd kasutajana, sest lisaks ostsid nad ka suures koguses vaatlusalust toodet oma järgmise etapi toodangu valmistamiseks.

| (56) | Põhjenduses 54 nimetatud kahe koostööd teinud tootja arvele langes uurimisperioodil 80 % ühenduse kogutoodangust (enda tarbeks ja mitte enda tarbeks) ja seetõttu loetakse, et nad esindavad põhiosa ühenduse samasuguse toote kogutoodangust. Seega loetakse nad ühenduse tootmisharuks algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses ja edaspidi kasutatakse neile viitamisel väljendit „ühenduse tootmisharu”. |
| --- | --- |

(56)

Põhjenduses 54 nimetatud kahe koostööd teinud tootja arvele langes uurimisperioodil 80 % ühenduse kogutoodangust (enda tarbeks ja mitte enda tarbeks) ja seetõttu loetakse, et nad esindavad põhiosa ühenduse samasuguse toote kogutoodangust. Seega loetakse nad ühenduse tootmisharuks algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses ja edaspidi kasutatakse neile viitamisel väljendit „ühenduse tootmisharu”.

| (57) | Tulenevalt asjaolust, et ühenduse tööstusharu hõlmab üksnes kahte tootjat, tuli vastavalt algmääruse artiklile 19 ühenduse tööstusharu puudutavad andmed konfidentsiaalsuse säilitamiseks indekseerida. |
| --- | --- |

(57)

Tulenevalt asjaolust, et ühenduse tööstusharu hõlmab üksnes kahte tootjat, tuli vastavalt algmääruse artiklile 19 ühenduse tööstusharu puudutavad andmed konfidentsiaalsuse säilitamiseks indekseerida.

| (58) | Määramaks, kas ühenduse tootmisharu on kandnud kahju või mitte ning selgitamaks välja tarbimist ja mitmesuguseid ühenduse tootmisharu majanduslikke näitajaid, uuriti, kas ja mil määral tuleb analüüsimisel arvesse võtta ühenduse tootmisharu toodetud samasuguse toote edasist kasutamist. |
| --- | --- |

(58)

Määramaks, kas ühenduse tootmisharu on kandnud kahju või mitte ning selgitamaks välja tarbimist ja mitmesuguseid ühenduse tootmisharu majanduslikke näitajaid, uuriti, kas ja mil määral tuleb analüüsimisel arvesse võtta ühenduse tootmisharu toodetud samasuguse toote edasist kasutamist.

| (59) | PVAd kasutatakse vahesaadusena paljude teiste toodete jaoks. Ühenduses tarvitatakse seda sageli polüvinüülbutüraali (edaspidi „PVB”) tootmiseks, seda kasutatakse liimainena, paberi kattematerjalina, polümerisatsiooni abiainena ning tekstiilkiudude mettimiseks. Uurimise käigus leiti, et üks ühenduse tootja, kes müüs suurema osa enda toodetud PVAst avatud turul, kasutas lisaks ka olulisel määral enda toodetud PVAd ettevõttesisestes järgmiste etappide töötlusprotsessides. Sellist olukorda nimetatakse enda tarbeks kasutamiseks. Nagu selgitatud põhjenduses 55, tootis veel kolm ühenduse äriühingut PVAd ainult enda tarbeks ja lisaks sellele enda tarbeks tootmisele ostis vähemalt kaks nendest olulises koguses PVAd ka turult kasutajana töötlemiseks järgmistel etappidel. |
| --- | --- |

(59)

PVAd kasutatakse vahesaadusena paljude teiste toodete jaoks. Ühenduses tarvitatakse seda sageli polüvinüülbutüraali (edaspidi „PVB”) tootmiseks, seda kasutatakse liimainena, paberi kattematerjalina, polümerisatsiooni abiainena ning tekstiilkiudude mettimiseks. Uurimise käigus leiti, et üks ühenduse tootja, kes müüs suurema osa enda toodetud PVAst avatud turul, kasutas lisaks ka olulisel määral enda toodetud PVAd ettevõttesisestes järgmiste etappide töötlusprotsessides. Sellist olukorda nimetatakse enda tarbeks kasutamiseks. Nagu selgitatud põhjenduses 55, tootis veel kolm ühenduse äriühingut PVAd ainult enda tarbeks ja lisaks sellele enda tarbeks tootmisele ostis vähemalt kaks nendest olulises koguses PVAd ka turult kasutajana töötlemiseks järgmistel etappidel.

| (60) | Leiti, et vaatlusalustes ühenduse ettevõtetes enda tarbeks toodetavad kogused saaks põhimõtteliselt asendada ostetud PVAga, nt kui turul valitsevad tingimused ja/või majanduslikud kaalutlused annaksid selleks põhjust. Seetõttu on nad lisatud ühenduse turu analüüsi. |
| --- | --- |

(60)

Leiti, et vaatlusalustes ühenduse ettevõtetes enda tarbeks toodetavad kogused saaks põhimõtteliselt asendada ostetud PVAga, nt kui turul valitsevad tingimused ja/või majanduslikud kaalutlused annaksid selleks põhjust. Seetõttu on nad lisatud ühenduse turu analüüsi.

4.2.   Ühenduse tarbimine

| (61) | Ühenduse tarbimine määrati kindlaks ühenduse tootmisharu omatoodangu müügimahtude põhjal ühenduse vabaturul, ühenduse tootmisharu enda tarbeks kasutatud mahu, teiste (väiksemate) ühenduse tootjate tootmismahtude, mille andmed saadi sellel tegevusalal kõige laialdasemalt kasutatavast andmebaasist, kahe põhjenduses 55 nimetatud kasutaja enda tarbeks kasutatud mahu, Taiwani ainsa tootja kontrollitud impordimahu ja Eurostatilt saadud andmete põhjal, mis puudutavad kõigi teiste riikide impordimahtu ühendusse. |
| --- | --- |

(61)

Ühenduse tarbimine määrati kindlaks ühenduse tootmisharu omatoodangu müügimahtude põhjal ühenduse vabaturul, ühenduse tootmisharu enda tarbeks kasutatud mahu, teiste (väiksemate) ühenduse tootjate tootmismahtude, mille andmed saadi sellel tegevusalal kõige laialdasemalt kasutatavast andmebaasist, kahe põhjenduses 55 nimetatud kasutaja enda tarbeks kasutatud mahu, Taiwani ainsa tootja kontrollitud impordimahu ja Eurostatilt saadud andmete põhjal, mis puudutavad kõigi teiste riikide impordimahtu ühendusse.

| (62) | Eurostatilt saadud ühenduse impordimahte käsitlevates andmetes deklareeritakse vaatlusalust toodet praegu CN-koodi ex 3905 30 00 all, nagu mainitud põhjenduses 14. Seda ex CN-koodi käsitlevad Eurostati andmed sisaldavad ka teatavaid nišitooteid, mis ei kuulu tootemääratluse alla. Laiemast tootekategooriast ei olnud võimalik välja võtta andmeid ainult vaatlusaluse toote kohta ja seetõttu korrigeeriti neid andmeid nimetatud nišitoodete importi käsitlevate kaebuses sisaldunud andmete alusel. |
| --- | --- |

(62)

Eurostatilt saadud ühenduse impordimahte käsitlevates andmetes deklareeritakse vaatlusalust toodet praegu CN-koodi ex 3905 30 00 all, nagu mainitud põhjenduses 14. Seda ex CN-koodi käsitlevad Eurostati andmed sisaldavad ka teatavaid nišitooteid, mis ei kuulu tootemääratluse alla. Laiemast tootekategooriast ei olnud võimalik välja võtta andmeid ainult vaatlusaluse toote kohta ja seetõttu korrigeeriti neid andmeid nimetatud nišitoodete importi käsitlevate kaebuses sisaldunud andmete alusel.

| (63) | Samuti tuleb Eurostati andmete kohta märkida, et teatav osa vaatlusaluse toote impordist oli registreeritud määratlusega „salajane täiendav maht”, mistõttu avalik andmebaas ei sisaldanud andmeid selle päritolu kohta. Andmed deklareeritud impordi päritolumaade kohta on saadud pädevatelt tolliasutustelt ja on seega lisatud kõigisse asjakohastesse tabelitesse ja analüüsidesse. |
| --- | --- |

(63)

Samuti tuleb Eurostati andmete kohta märkida, et teatav osa vaatlusaluse toote impordist oli registreeritud määratlusega „salajane täiendav maht”, mistõttu avalik andmebaas ei sisaldanud andmeid selle päritolu kohta. Andmed deklareeritud impordi päritolumaade kohta on saadud pädevatelt tolliasutustelt ja on seega lisatud kõigisse asjakohastesse tabelitesse ja analüüsidesse.

| (64) | Ülaltoodust tulenevalt leiti, et PVA tarbimine ühenduses on vaatlusalusel perioodil, eriti aastatel 2004–2005 jõudsalt suurenenud. Vaatlusalusel perioodil suurenes tarbimine 14 % võrra, mis oli peamiselt tingitud kiiresti kasvavast nõudlusest PVA kui PVB kile või lehtede valmistamiseks kasutatava polüvinüülbutüraali (PVB) tootmisel vajaliku toormaterjali järele. PVB kilet kasutatakse vahekihina lamineeritud turvaklaasi tootmisel auto- ja ehitusturul, mis on ühenduses jõudsalt kasvav turg. | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tarbimine tonnides | 142 894 | 148 807 | 163 851 | 163 096 |
| Indeks (2003 = 100) | 100 | 104 | 115 | 114 |

(64)

Ülaltoodust tulenevalt leiti, et PVA tarbimine ühenduses on vaatlusalusel perioodil, eriti aastatel 2004–2005 jõudsalt suurenenud. Vaatlusalusel perioodil suurenes tarbimine 14 % võrra, mis oli peamiselt tingitud kiiresti kasvavast nõudlusest PVA kui PVB kile või lehtede valmistamiseks kasutatava polüvinüülbutüraali (PVB) tootmisel vajaliku toormaterjali järele. PVB kilet kasutatakse vahekihina lamineeritud turvaklaasi tootmisel auto- ja ehitusturul, mis on ühenduses jõudsalt kasvav turg.

2003

2004

2005

UP

Tarbimine tonnides

142 894

148 807

163 851

163 096

Indeks (2003 = 100)

100

104

115

114

4.3.   Import vaatlusalustest riikidest

| (65) | Taiwani puhul leitud dumpingumarginaal oli alla miinimumi ja seetõttu tuleb sellest riigist pärit import jätta kahju hindamisest ajutiselt välja. |
| --- | --- |

(65)

Taiwani puhul leitud dumpingumarginaal oli alla miinimumi ja seetõttu tuleb sellest riigist pärit import jätta kahju hindamisest ajutiselt välja.

a)   Vaatlusaluse impordi maht ja turuosa

| (66) | Vaatlusaluse toote impordimaht vähenes aastatel 2003–2004 39 % võrra, suurenes 29 % võrra aastal 2005 ja vähenes siis pisut, nii et võrreldes aastaga 2003 oli uurimisperioodil toimunud langus 11 %.









  Import | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| HRV tonnides | 24 067 | 14 710 | 21 561 | 21 513 |
| Indeks (2003 = 100) | 100 | 61 | 90 | 89 |

(66)

Vaatlusaluse toote impordimaht vähenes aastatel 2003–2004 39 % võrra, suurenes 29 % võrra aastal 2005 ja vähenes siis pisut, nii et võrreldes aastaga 2003 oli uurimisperioodil toimunud langus 11 %.

Import

2003

2004

2005

UP

HRV tonnides

24 067

14 710

21 561

21 513

Indeks (2003 = 100)

100

61

90

89

| (67) | HRVst pärit impordi turuosa langes samuti alguses järsult ja tõusis pärast seda. HRVst pärit impordi osakaal moodustas aastal 2005 ja uurimisperioodil 13 % kogu ühenduse turust.









  HRV turuosa | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ühenduse turg | 17 % | 10 % | 13 % | 13 % |
| Indeks (2003 = 100) | 100 | 59 | 78 | 78 |

(67)

HRVst pärit impordi turuosa langes samuti alguses järsult ja tõusis pärast seda. HRVst pärit impordi osakaal moodustas aastal 2005 ja uurimisperioodil 13 % kogu ühenduse turust.

HRV turuosa

2003

2004

2005

UP

Ühenduse turg

17 %

10 %

13 %

13 %

Indeks (2003 = 100)

100

59

78

78

b)   Hinnad

| (68) | HRVst pärit vaatlusaluse toote keskmine impordihind langes alates aastast 2003 kuni uurimisperioodini 2 % võrra.









  Ühiku hind | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| HRV (eurot/tonn) | 1 150 | 1 115 | 1 164 | 1 132 |
| Indeks (2003 = 100) | 100 | 97 | 101 | 98 |

(68)

HRVst pärit vaatlusaluse toote keskmine impordihind langes alates aastast 2003 kuni uurimisperioodini 2 % võrra.

Ühiku hind

2003

2004

2005

UP

HRV (eurot/tonn)

1 150

1 115

1 164

1 132

Indeks (2003 = 100)

100

97

101

98

c)   Hinna allalöömine

| (69) | Hinna allalöömise kindlakstegemiseks analüüsiti uurimisperioodi kohta käivaid hinnaandmeid. Ühenduse tootmisharu asjakohased müügihinnad olid netohinnad, millest on maha arvatud allahindlused ja soodustused. Vajadusel on neid hindu korrigeeritud tehasehindade tasemele, st arvates välja ühendusesisesed transpordikulud. HRV impordihinnad olid samuti netohinnad, millest on maha arvatud allahindlused ja soodustused, ja mida on vajaduse korral korrigeeritud CIF-hindade tasemeni ühenduse piiril koos asjakohase kohandusega seoses tollimaksude (6,5 %) ja importijate impordijärgsete kuludega. |
| --- | --- |

(69)

Hinna allalöömise kindlakstegemiseks analüüsiti uurimisperioodi kohta käivaid hinnaandmeid. Ühenduse tootmisharu asjakohased müügihinnad olid netohinnad, millest on maha arvatud allahindlused ja soodustused. Vajadusel on neid hindu korrigeeritud tehasehindade tasemele, st arvates välja ühendusesisesed transpordikulud. HRV impordihinnad olid samuti netohinnad, millest on maha arvatud allahindlused ja soodustused, ja mida on vajaduse korral korrigeeritud CIF-hindade tasemeni ühenduse piiril koos asjakohase kohandusega seoses tollimaksude (6,5 %) ja importijate impordijärgsete kuludega.

| (70) | Ühenduse tootmisharu müügihindu ja HRV impordihindu võrreldi samal kaubandustasandil, st sõltumatute klientide tasandil ühenduse turul. Leiti, et võrdlus mudelite lõikes peab olema oluline ja õiglane, mistõttu ei tohi lubada tootemääratluse alla jäävate standard- ja eriklassi toodete võrdlemist, ja seetõttu peeti asjakohaseks jätta võrdlusest välja väike arv mudeleid. Need mudelid esindasid 35 % HRV impordist, kuid ainult väga väikest kogust ühenduse tööstusharu müügist ühenduse turul. |
| --- | --- |

(70)

Ühenduse tootmisharu müügihindu ja HRV impordihindu võrreldi samal kaubandustasandil, st sõltumatute klientide tasandil ühenduse turul. Leiti, et võrdlus mudelite lõikes peab olema oluline ja õiglane, mistõttu ei tohi lubada tootemääratluse alla jäävate standard- ja eriklassi toodete võrdlemist, ja seetõttu peeti asjakohaseks jätta võrdlusest välja väike arv mudeleid. Need mudelid esindasid 35 % HRV impordist, kuid ainult väga väikest kogust ühenduse tööstusharu müügist ühenduse turul.

| (71) | Selliselt arvutatud kaalutud keskmine hinna allalöömismarginaal, mida väljendati ühenduse tootmisharu müügihindade protsendimäärana, oli uurimisperioodil HRV puhul 3,3 %. |
| --- | --- |

(71)

Selliselt arvutatud kaalutud keskmine hinna allalöömismarginaal, mida väljendati ühenduse tootmisharu müügihindade protsendimäärana, oli uurimisperioodil HRV puhul 3,3 %.

4.4.   Ühenduse tootmisharu olukord

| (72) | Kooskõlas algmääruse artikli 3 lõikega 5 sisaldas uuring dumpinguhinnaga impordi mõju kohta ühenduse tootmisharule hinnangut kõikide ühenduse tootmisharu seisundit mõjutavate asjakohaste tegurite ja näitajate kohta vaatlusalusel perioodil. Analüüs käsitleb vaid kahte äriühingut ja seetõttu on konfidentsiaalsuse tagamiseks enamik näitajaid esitatud indekseeritult või vahemikena. |
| --- | --- |

(72)

Kooskõlas algmääruse artikli 3 lõikega 5 sisaldas uuring dumpinguhinnaga impordi mõju kohta ühenduse tootmisharule hinnangut kõikide ühenduse tootmisharu seisundit mõjutavate asjakohaste tegurite ja näitajate kohta vaatlusalusel perioodil. Analüüs käsitleb vaid kahte äriühingut ja seetõttu on konfidentsiaalsuse tagamiseks enamik näitajaid esitatud indekseeritult või vahemikena.

a)   Tootmine, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

| | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootmine tonnides (vahemik) | 60 000-80 000 | 65 000-85 000 | 70 000-90 000 | 75 000-95 000 |
| Tootmine (indeks) | 100 | 103 | 119 | 126 |
| Tootmisvõimsus tonnides
  (vahemik) | 60 000-80 000 | 65 000-85 000 | 70 000-90 000 | 75 000-95 000 |
| Tootmisvõimsus (indeks) | 100 | 107 | 129 | 133 |
| Tootmisvõimsuse rakendusaste (indeks) | 100 | 97 | 92 | 94 |

2003

2004

2005

UP

Tootmine tonnides (vahemik)

60 000-80 000

65 000-85 000

70 000-90 000

75 000-95 000

Tootmine (indeks)

100

103

119

126

Tootmisvõimsus tonnides

(vahemik)

60 000-80 000

65 000-85 000

70 000-90 000

75 000-95 000

Tootmisvõimsus (indeks)

100

107

129

133

Tootmisvõimsuse rakendusaste (indeks)

100

97

92

94

| (73) | Vaatlusalusel perioodil suurenes ühenduse tootmisharu tootmine 26 % võrra. Tootmisvõimsuse oluline kasv, eriti aastal 2005, oli tingitud suurenenud nõudlusest ühenduse turul. |
| --- | --- |

(73)

Vaatlusalusel perioodil suurenes ühenduse tootmisharu tootmine 26 % võrra. Tootmisvõimsuse oluline kasv, eriti aastal 2005, oli tingitud suurenenud nõudlusest ühenduse turul.

| (74) | Ühenduse tööstusharu lõi aastast 2003 kuni uurimisperioodini täiendavaid tootmismahte. Samal perioodil suurenes tootmisvõimsuse rakendamine 6 % võrra. |
| --- | --- |

(74)

Ühenduse tööstusharu lõi aastast 2003 kuni uurimisperioodini täiendavaid tootmismahte. Samal perioodil suurenes tootmisvõimsuse rakendamine 6 % võrra.

b)   Müügimaht ja turuosad ühenduses

| (75) | Järgmine tabel näitab ühenduse tootmisharu tulemuslikkust seoses müügiga ühenduses asuvatele sõltumatutele klientidele:









  Ühenduse tootmisharu | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Müügimaht (indeks) | 100 | 110 | 112 | 122 |
| Turuosa (indeks) | 100 | 104 | 97 | 104 |

(75)

Järgmine tabel näitab ühenduse tootmisharu tulemuslikkust seoses müügiga ühenduses asuvatele sõltumatutele klientidele:

Ühenduse tootmisharu

2003

2004

2005

UP

Müügimaht (indeks)

100

110

112

122

Turuosa (indeks)

100

104

97

104

| (76) | Ühenduse tootmisharu müügimaht ühenduses asuvatele sõltumatutele klientidele tõusis 2003. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 22 % võrra. Seda tuleb vaadelda ühenduse suurenenud tarbimise valguses. |
| --- | --- |

(76)

Ühenduse tootmisharu müügimaht ühenduses asuvatele sõltumatutele klientidele tõusis 2003. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 22 % võrra. Seda tuleb vaadelda ühenduse suurenenud tarbimise valguses.

| (77) | Ühenduse tootmisharu turuosa suurenes aastal 2004, siis langes järsult aastal 2005 ning oli uurimisperioodil 4 % võrra kõrgem kui aastal 2003. |
| --- | --- |

(77)

Ühenduse tootmisharu turuosa suurenes aastal 2004, siis langes järsult aastal 2005 ning oli uurimisperioodil 4 % võrra kõrgem kui aastal 2003.

c)   Hinnad ühenduses

| (78) | Põhiline PVA tootmiseks kasutatav tooraine on vinüülatsetaatmonomeer (edaspidi „VAM”). VAM on kaubeldav toode ja VAMi hinnad lähtuvad turul valitsevast nõudluse ja pakkumise vahekorrast. Lisaks mõjutab VAMi turuhinda tugevalt nafta- ja gaasihindade liikumine, sest VAMi tootmissisendid on äädikhape (mille tootmiseks kulub palju maagaasi) ja etüleen (mida toodetakse süsivesinike destillatsioonil). Peale selle on VAMist PVA tootmisel oluline kuluartikkel ka energia. Energiakulude lõpposatähtsus PVA tootmises on 50–60 %, mistõttu tavatingimustes võib eeldada, et oluline muutus nafta- ja gaasihindades mõjutab otseselt PVA müügihinda. |
| --- | --- |

(78)

Põhiline PVA tootmiseks kasutatav tooraine on vinüülatsetaatmonomeer (edaspidi „VAM”). VAM on kaubeldav toode ja VAMi hinnad lähtuvad turul valitsevast nõudluse ja pakkumise vahekorrast. Lisaks mõjutab VAMi turuhinda tugevalt nafta- ja gaasihindade liikumine, sest VAMi tootmissisendid on äädikhape (mille tootmiseks kulub palju maagaasi) ja etüleen (mida toodetakse süsivesinike destillatsioonil). Peale selle on VAMist PVA tootmisel oluline kuluartikkel ka energia. Energiakulude lõpposatähtsus PVA tootmises on 50–60 %, mistõttu tavatingimustes võib eeldada, et oluline muutus nafta- ja gaasihindades mõjutab otseselt PVA müügihinda.

| (79) | Leiti, et nimetatud toorainete hinnad maailmaturul tõusid 2003. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal oluliselt. Sellel ajavahemikul tõusis VAMi hind 20–30 % ning energiahindade kasv oli veelgi suurem. Sellegipoolest ei kajastunud see peamiste toorainekulude järsk kasv ühenduse tootmisharu kõrgemates müügihindades: samal ajavahemikul langesid ühenduse tootmisharu müügihinnad 5 % võrra, kusjuures eriti halb oli aasta 2004 (– 7 %). Seega ei saanud ühenduse tootmisharu kanda üldist kulude kasvu üle oma klientidele, vaid pidi hindu alandama, et mitte kliente kaotada. | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ühikuhinnad eurodes (vahemik) | 1 300-1 800 | 1 100-1 600 | 1 200-1 700 | 1 200-1 700 |
| Ühikuhinnad (indeks) | 100 | 93 | 95 | 95 |

(79)

Leiti, et nimetatud toorainete hinnad maailmaturul tõusid 2003. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal oluliselt. Sellel ajavahemikul tõusis VAMi hind 20–30 % ning energiahindade kasv oli veelgi suurem. Sellegipoolest ei kajastunud see peamiste toorainekulude järsk kasv ühenduse tootmisharu kõrgemates müügihindades: samal ajavahemikul langesid ühenduse tootmisharu müügihinnad 5 % võrra, kusjuures eriti halb oli aasta 2004 (– 7 %). Seega ei saanud ühenduse tootmisharu kanda üldist kulude kasvu üle oma klientidele, vaid pidi hindu alandama, et mitte kliente kaotada.

2003

2004

2005

UP

Ühikuhinnad eurodes (vahemik)

1 300-1 800

1 100-1 600

1 200-1 700

1 200-1 700

Ühikuhinnad (indeks)

100

93

95

95

d)   Varud

| (80) | Allpool esitatud arvud näitavad varude mahtu iga perioodi lõpus. | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Varud tonnides (vahemik) | 10 000-15 000 | 8 000-13 000 | 9 000-14 000 | 8 000-13 000 |
| Varud (indeks) | 100 | 87 | 96 | 87 |

(80)

Allpool esitatud arvud näitavad varude mahtu iga perioodi lõpus.

2003

2004

2005

UP

Varud tonnides (vahemik)

10 000-15 000

8 000-13 000

9 000-14 000

8 000-13 000

Varud (indeks)

100

87

96

87

| (81) | Varude tase jäi üldiselt üsna stabiilseks. Aastatel 2003–2004 langes see 13 % võrra, kasvas seejärel 2005. aasta lõpuks 9 % ning langes siis uuesti 9 % võrra. |
| --- | --- |

(81)

Varude tase jäi üldiselt üsna stabiilseks. Aastatel 2003–2004 langes see 13 % võrra, kasvas seejärel 2005. aasta lõpuks 9 % ning langes siis uuesti 9 % võrra.

e)   Investeeringud ja kapitali kaasamise võime

| | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Investeeringud (indeks) | 100 | 369 | 177 | 62 |

2003

2004

2005

UP

Investeeringud (indeks)

100

369

177

62

| (82) | Investeeringud tipnesid aastatel 2004 ja 2005, mil ühenduse tootmisharu tootmisvõimsust suurendati seoses suurenenud nõudlusega turul. Uurimise käigus leiti, et aastal 2003 ja uurimisperioodil hoonetesse, tootmisrajatistesse ja masinatesse tehtud investeeringud olid mõeldud peamiselt tootmisvõimsuse säilitamiseks. |
| --- | --- |

(82)

Investeeringud tipnesid aastatel 2004 ja 2005, mil ühenduse tootmisharu tootmisvõimsust suurendati seoses suurenenud nõudlusega turul. Uurimise käigus leiti, et aastal 2003 ja uurimisperioodil hoonetesse, tootmisrajatistesse ja masinatesse tehtud investeeringud olid mõeldud peamiselt tootmisvõimsuse säilitamiseks.

| (83) | Uurimine näitas, et ühenduse tootmisharu finantstulemused halvenesid, aga ei ilmnenud, et see oleks vaatlusalusel perioodil veel oluliselt mõjutanud tootmisharu kapitali kaasamise võimet. |
| --- | --- |

(83)

Uurimine näitas, et ühenduse tootmisharu finantstulemused halvenesid, aga ei ilmnenud, et see oleks vaatlusalusel perioodil veel oluliselt mõjutanud tootmisharu kapitali kaasamise võimet.

f)   Tasuvus, investeeringutasuvus ja rahavoog

| (84) | Arvestades ühenduse peamise tootja poolt vaatlusalusel perioodil kantud väga suuri ja moonutavaid erakorralisi kulusid, ei peetud põhjendatuks lähtuda tasuvuse kindlaksmääramisel maksueelsest puhaskasumist. Need erakorralised kulud olid seotud ühenduse peamise tootja omaniku muutumisega 2001. aastal. Seetõttu määrati ühenduse tootmisharu tasuvus kindlaks samasuguse toote müügist sõltumatutele klientidele saadud tegevuskasumi protsendina sellest müügikäibest. | 2003 | 2004 | 2005 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EÜ müügi tasuvus (vahemik) | 7 %-17 % | 3 %-13 % | 2 %-12 % | (– 5 %)-(+ 5 %) |
| EÜ müügi tasuvus (indeks) | 100 | 38 | 29 | 8 |
| Kogu investeeringutasuvus (vahemik) | (80 %)-(100 %) | (10 %)-(30 %) | (5 %)-(20 %) | (0 %)-(15 %) |
| Kogu investeeringutasuvus (indeks) | 100 | 17 | 12 | 4 |
| Rahavoog (indeks) | 100 | 55 | 26 | –7 |

(84)

Arvestades ühenduse peamise tootja poolt vaatlusalusel perioodil kantud väga suuri ja moonutavaid erakorralisi kulusid, ei peetud põhjendatuks lähtuda tasuvuse kindlaksmääramisel maksueelsest puhaskasumist. Need erakorralised kulud olid seotud ühenduse peamise tootja omaniku muutumisega 2001. aastal. Seetõttu määrati ühenduse tootmisharu tasuvus kindlaks samasuguse toote müügist sõltumatutele klientidele saadud tegevuskasumi protsendina sellest müügikäibest.

2003

2004

2005

IP

EÜ müügi tasuvus (vahemik)

7 %-17 %

3 %-13 %

2 %-12 %

(– 5 %)-(+ 5 %)

EÜ müügi tasuvus (indeks)

100

38

29

8

Kogu investeeringutasuvus (vahemik)

(80 %)-(100 %)

(10 %)-(30 %)

(5 %)-(20 %)

(0 %)-(15 %)

Kogu investeeringutasuvus (indeks)

100

17

12

4

Rahavoog (indeks)

100

55

26

–7

| (85) | Müügihindade langus ajavahemikul 2003. aastast kuni uurimisperioodini mõjutas märgatavalt ühenduse tootmisharus saavutatud tasuvust. Vaatlusalusel perioodil langes tasuvus enam kui 10 % võrra. Koguinvesteeringute tasuvust väljendati samasuguse toote tegevuskasumi protsendina samasuguse toote valmistamiseks kasutatud põhivara raamatupidamislikust väärtusest. See näitaja järgis sama suundumust mis tasuvus, langedes vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt. Ühenduse tootmisharu rahavoogude puhul täheldati samasugust negatiivset suundumust, mille tulemuseks oli ühenduse tootmisharu finantsolukorra üldine järsk halvenemine uurimisperioodi ajal. |
| --- | --- |

(85)

Müügihindade langus ajavahemikul 2003. aastast kuni uurimisperioodini mõjutas märgatavalt ühenduse tootmisharus saavutatud tasuvust. Vaatlusalusel perioodil langes tasuvus enam kui 10 % võrra. Koguinvesteeringute tasuvust väljendati samasuguse toote tegevuskasumi protsendina samasuguse toote valmistamiseks kasutatud põhivara raamatupidamislikust väärtusest. See näitaja järgis sama suundumust mis tasuvus, langedes vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt. Ühenduse tootmisharu rahavoogude puhul täheldati samasugust negatiivset suundumust, mille tulemuseks oli ühenduse tootmisharu finantsolukorra üldine järsk halvenemine uurimisperioodi ajal.

g)   Tööhõive, tootlikkus ja palk

| | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Töötajate arv (indeks) | 100 | 100 | 97 | 96 |
| Keskmised tööjõukulud töötaja kohta
  (indeks) | 100 | 105 | 97 | 95 |
| Tootlikkus (indeks) | 100 | 103 | 123 | 132 |

2003

2004

2005

UP

Töötajate arv (indeks)

100

100

97

96

Keskmised tööjõukulud töötaja kohta

(indeks)

100

105

97

95

Tootlikkus (indeks)

100

103

123

132

| (86) | Tänu tõsistele jõupingutustele kulude kärpimiseks vähenes ühenduse tootmisharus töötavate töötajate arv alates 2004. aastast 4 % võrra. Ajavahemikul 2003. aastast kuni uurimisperioodini õnnestus ühenduse tootmisharul suurendada tootlikkust ühe töötaja kohta 32 % võrra. Samal ajavahemikul langesid keskmised tööjõukulud ühe töötaja kohta 5 % võrra. Seega võib järeldada, et vaatlusalusel perioodil tegi ühenduse tööstusharu väga olulisi edusamme kulutasuvuse osas. |
| --- | --- |

(86)

Tänu tõsistele jõupingutustele kulude kärpimiseks vähenes ühenduse tootmisharus töötavate töötajate arv alates 2004. aastast 4 % võrra. Ajavahemikul 2003. aastast kuni uurimisperioodini õnnestus ühenduse tootmisharul suurendada tootlikkust ühe töötaja kohta 32 % võrra. Samal ajavahemikul langesid keskmised tööjõukulud ühe töötaja kohta 5 % võrra. Seega võib järeldada, et vaatlusalusel perioodil tegi ühenduse tööstusharu väga olulisi edusamme kulutasuvuse osas.

h)   Dumpingumarginaali suurus

| (87) | Dumpinguhinnaga impordi mahtu ja hinda silmas pidades ei saa tegeliku dumpingumarginaali mõju pidada tähtsusetuks. |
| --- | --- |

(87)

Dumpinguhinnaga impordi mahtu ja hinda silmas pidades ei saa tegeliku dumpingumarginaali mõju pidada tähtsusetuks.

i)   Toibumine varasemast dumpingust

| (88) | Andmed dumpingu kohta enne käesoleva menetluse aluseks oleva olukorra tekkimist puuduvad ja seetõttu loetakse see küsimus ebaoluliseks. |
| --- | --- |

(88)

Andmed dumpingu kohta enne käesoleva menetluse aluseks oleva olukorra tekkimist puuduvad ja seetõttu loetakse see küsimus ebaoluliseks.

j)   Kasv

| (89) | Uurimine näitas, et ühenduse tootmisharu kasvatas vaatlusalusel perioodil oma turuosa ühenduse turul 1–2 % võrra. |
| --- | --- |

(89)

Uurimine näitas, et ühenduse tootmisharu kasvatas vaatlusalusel perioodil oma turuosa ühenduse turul 1–2 % võrra.

4.5.   Järeldus kahju kohta

| (90) | Ajavahemikul 2003. aastast kuni uurimisperioodini arenesid mitu kahjunäitajat positiivses suunas: ühenduse tootmisharul õnnestus suurendada oma müügimahtu ja turuosa ja teha märkimisväärseid investeeringuid täiendavasse tootmisvõimsusse. |
| --- | --- |

(90)

Ajavahemikul 2003. aastast kuni uurimisperioodini arenesid mitu kahjunäitajat positiivses suunas: ühenduse tootmisharul õnnestus suurendada oma müügimahtu ja turuosa ja teha märkimisväärseid investeeringuid täiendavasse tootmisvõimsusse.

| (91) | Tootmisharu majandusnäitajad liikusid aga dramaatiliselt: 2003. aastal saavutatud mõistlik kasumimarginaal langes väga kiiresti ja pidevalt alates 2004. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni. Olukord investeeringutasuvuse ja rahavoogudega liikus eksponentsiaalselt negatiivses suunas. Sellise arengu põhjus on asjaolu, et toorainehindade järsku tõusu ei olnud võimalik kajastada samasuguse toote müügihindades. Kui normaalses turuolukorras oleks võinud toorainehindade tõusu valguses eeldada PVA müügihindade tõusu 10–20 % võrra, langes ühenduse tootmisharus toodetud samasuguse toote müügihind hoopis 5 % võrra, halvendades selle tasuvust. Ometi olid HRV impordihinnad kaalutud keskmise arvestuses uurimisperioodil ikkagi 3,3 % võrra madalamad kui ühenduse tootmisharu hinnad. |
| --- | --- |

(91)

Tootmisharu majandusnäitajad liikusid aga dramaatiliselt: 2003. aastal saavutatud mõistlik kasumimarginaal langes väga kiiresti ja pidevalt alates 2004. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni. Olukord investeeringutasuvuse ja rahavoogudega liikus eksponentsiaalselt negatiivses suunas. Sellise arengu põhjus on asjaolu, et toorainehindade järsku tõusu ei olnud võimalik kajastada samasuguse toote müügihindades. Kui normaalses turuolukorras oleks võinud toorainehindade tõusu valguses eeldada PVA müügihindade tõusu 10–20 % võrra, langes ühenduse tootmisharus toodetud samasuguse toote müügihind hoopis 5 % võrra, halvendades selle tasuvust. Ometi olid HRV impordihinnad kaalutud keskmise arvestuses uurimisperioodil ikkagi 3,3 % võrra madalamad kui ühenduse tootmisharu hinnad.

| (92) | Eespool kirjeldatut arvestades on jõutud esialgsele järeldusele, et ühenduse tootmisharu on kandnud olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses. |
| --- | --- |

(92)

Eespool kirjeldatut arvestades on jõutud esialgsele järeldusele, et ühenduse tootmisharu on kandnud olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses.

5.   PÕHJUSLIK SEOS

5.1.   Sissejuhatus

| (93) | Komisjon on kooskõlas algmääruse artikli 3 lõigetega 6 ja 7 uurinud, kas HRVst pärit vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga import on tekitanud ühenduse tootmisharule kahju määral, mis lubab seda pidada oluliseks kahjuks. Lisaks dumpinguhinnaga impordile uuriti ka muid teadaolevaid tegureid, mis võisid samal ajal kahjustada ühenduse tootmisharu, et vältida nende tegurite tekitatud võimaliku kahju omistamist dumpinguhinnaga impordile. |
| --- | --- |

(93)

Komisjon on kooskõlas algmääruse artikli 3 lõigetega 6 ja 7 uurinud, kas HRVst pärit vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga import on tekitanud ühenduse tootmisharule kahju määral, mis lubab seda pidada oluliseks kahjuks. Lisaks dumpinguhinnaga impordile uuriti ka muid teadaolevaid tegureid, mis võisid samal ajal kahjustada ühenduse tootmisharu, et vältida nende tegurite tekitatud võimaliku kahju omistamist dumpinguhinnaga impordile.

5.2.   Dumpinguhinnaga impordi mõju

| (94) | Vaatlusalusel perioodil oli import HRVst märkimisväärsel tasemel, st esindas pidevalt 10 % või suuremat turuosa. Samal ajal vähenesid kõigi HRV eksportivate tootjate keskmised hinnad 2 % võrra ja nad vähendasid ühenduse tootmisharu keskmist hinda uurimisperioodil 3,3 % võrra. Selleks, et tagada kohalolu siseturul ja tingituna HRV impordi väga madalatest turuhindadest, oli ühenduse tootmisharu sunnitud alandama oma müügihindu vaatlusalusel perioodil 5 % võrra. |
| --- | --- |

(94)

Vaatlusalusel perioodil oli import HRVst märkimisväärsel tasemel, st esindas pidevalt 10 % või suuremat turuosa. Samal ajal vähenesid kõigi HRV eksportivate tootjate keskmised hinnad 2 % võrra ja nad vähendasid ühenduse tootmisharu keskmist hinda uurimisperioodil 3,3 % võrra. Selleks, et tagada kohalolu siseturul ja tingituna HRV impordi väga madalatest turuhindadest, oli ühenduse tootmisharu sunnitud alandama oma müügihindu vaatlusalusel perioodil 5 % võrra.

| (95) | Sellise HRVst tuleva dumpinguhinnaga impordi ebaõiglase hinnakäitumise tulemusena alandati ühenduse tootmisharu hindasid, mille tagajärjel ei suudetud enam katta oluliselt suurenenud toorainekulusid. Seda kinnitas ka ühenduse tootmisharu tasuvuse märkimisväärne vähenemine. |
| --- | --- |

(95)

Sellise HRVst tuleva dumpinguhinnaga impordi ebaõiglase hinnakäitumise tulemusena alandati ühenduse tootmisharu hindasid, mille tagajärjel ei suudetud enam katta oluliselt suurenenud toorainekulusid. Seda kinnitas ka ühenduse tootmisharu tasuvuse märkimisväärne vähenemine.

| (96) | Ülaltoodut silmas pidades leiti, et HRVst pärit madala hinnaga import, mis lõi ühenduse tootmisharu hinnad märkimisväärselt alla, mängis olulist rolli ühenduse tootmisharu olukorra halvenemises, mis peegeldub tasuvuse järsus languses ja muude majandusnäitajate tugevas halvenemises. |
| --- | --- |

(96)

Ülaltoodut silmas pidades leiti, et HRVst pärit madala hinnaga import, mis lõi ühenduse tootmisharu hinnad märkimisväärselt alla, mängis olulist rolli ühenduse tootmisharu olukorra halvenemises, mis peegeldub tasuvuse järsus languses ja muude majandusnäitajate tugevas halvenemises.

5.3.   Muude tegurite mõju

a)   Muudest riikidest kui HRV pärit import

| (97) | Vastavalt Eurostati andmetele ja uurimise käigus kogutud informatsioonile on peamised kolmandad riigid, kust PVAd imporditakse, Ameerika Ühendriigid, Jaapan ja Taiwan.
  Import muudest kolmandatest riikidest (kogus)









  Import (tonnides) | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| USA | 11 313 | 21 207 | 22 919 | 22 638 |
| Indeks (2003 = 100) | 100 | 187 | 203 | 200 |
| Jaapan | 13 682 | 11 753 | 12 694 | 14 151 |
| Indeks (2003 = 100) | 100 | 86 | 93 | 103 |
| Taiwan (vahemik) | 11 000-14 000 | 13 000-16 500 | 10 000-13 000 | 9 000-12 000 |
| Indeks (2003 = 100) | 100 | 118 | 88 | 83 |

(97)

Vastavalt Eurostati andmetele ja uurimise käigus kogutud informatsioonile on peamised kolmandad riigid, kust PVAd imporditakse, Ameerika Ühendriigid, Jaapan ja Taiwan.

Import muudest kolmandatest riikidest (kogus)

Import (tonnides)

2003

2004

2005

UP

USA

11 313

21 207

22 919

22 638

Indeks (2003 = 100)

100

187

203

200

Jaapan

13 682

11 753

12 694

14 151

Indeks (2003 = 100)

100

86

93

103

Taiwan (vahemik)

11 000-14 000

13 000-16 500

10 000-13 000

9 000-12 000

Indeks (2003 = 100)

100

118

88

83

Import muudest kolmandatest riikidest (keskmine hind)

| Keskmine hind (eurodes) | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| USA | 1 334 | 1 282 | 1 298 | 1 358 |
| Indeks (2003 = 100) | 100 | 96 | 97 | 102 |
| Jaapan | 1 916 | 1 532 | 1 846 | 1 934 |
| Indeks (2003 = 100) | 100 | 80 | 96 | 101 |
| Taiwan | 1 212 | 1 207 | 1 308 | 1 302 |
| Indeks (2003 = 100) | 100 | 100 | 108 | 108 |

Keskmine hind (eurodes)

2003

2004

2005

UP

USA

1 334

1 282

1 298

1 358

Indeks (2003 = 100)

100

96

97

102

Jaapan

1 916

1 532

1 846

1 934

Indeks (2003 = 100)

100

80

96

101

Taiwan

1 212

1 207

1 308

1 302

Indeks (2003 = 100)

100

100

108

108

Turuosad

| Turuosa (%) | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| USA | 7,9 % | 14,3 % | 14,0 % | 13,9 % |
| Jaapan | 9,6 % | 7,9 % | 7,7 % | 8,7 % |
| Taiwan (indeks) | 100 | 113 | 77 | 73 |

Turuosa (%)

2003

2004

2005

UP

USA

7,9 %

14,3 %

14,0 %

13,9 %

Jaapan

9,6 %

7,9 %

7,7 %

8,7 %

Taiwan (indeks)

100

113

77

73

| (98) | Import Ameerika Ühendriikidest on alates aastast 2003 jõudsalt kasvanud ning uurimisperioodil moodustas see enam kui 22 000 tonni ehk peaaegu 14 % ühenduse koguturust (enda tarbeks ja mitte enda tarbeks). Uurimine näitas, et suurem osa sellest müügist puudutas müüki seotud isikute vahel ning sellistes siirdemüükides kasutatud keskmine ühikuhind oli kogu vaatlusaluse perioodi jooksul 15–20 % kõrgem kui Hiina impordi keskmine CIF-hind. Lisaks tehti kindlaks, et need kogused müüdi sõltumatutele klientidele edasi hinnaga, mis oli nimetatud siirdeimpordihindadest 10–20 % kõrgem. Ameerika Ühendriikidest pärit PVA turuhind oli seega samas suurusjärgus ühenduse tootmisharu toodetud PVA müügihinnaga ja seetõttu ei mänginud see vaatlusalusel perioodil täheldatud hindade languse juures rolli. Seega järeldatakse, et nimetatud import ei mõjutanud oluliselt ühenduse tootmisharu olukorda. |
| --- | --- |

(98)

Import Ameerika Ühendriikidest on alates aastast 2003 jõudsalt kasvanud ning uurimisperioodil moodustas see enam kui 22 000 tonni ehk peaaegu 14 % ühenduse koguturust (enda tarbeks ja mitte enda tarbeks). Uurimine näitas, et suurem osa sellest müügist puudutas müüki seotud isikute vahel ning sellistes siirdemüükides kasutatud keskmine ühikuhind oli kogu vaatlusaluse perioodi jooksul 15–20 % kõrgem kui Hiina impordi keskmine CIF-hind. Lisaks tehti kindlaks, et need kogused müüdi sõltumatutele klientidele edasi hinnaga, mis oli nimetatud siirdeimpordihindadest 10–20 % kõrgem. Ameerika Ühendriikidest pärit PVA turuhind oli seega samas suurusjärgus ühenduse tootmisharu toodetud PVA müügihinnaga ja seetõttu ei mänginud see vaatlusalusel perioodil täheldatud hindade languse juures rolli. Seega järeldatakse, et nimetatud import ei mõjutanud oluliselt ühenduse tootmisharu olukorda.

| (99) | Vaatlusalusel perioodil toimus ka märkimisväärne import Jaapanist, mis moodustas uurimisperioodil peaaegu 9 % ühenduse turust. Pärast Jaapani impordi langust aastal 2004 tõusis see uuesti alates 2005. aastast ning oli UP jooksul 3 % kõrgem kui 2003. aastal. Selle impordi müügihindade analüüs aga näitas, et selle impordi keskmine müügihind oli kõrgem kui ühenduse tööstusharu saadud hind, mistõttu see ei soodustanud ühenduse tööstusharu olukorra tõsise halvenemiseni viinud negatiivset hinnasuundumust. |
| --- | --- |

(99)

Vaatlusalusel perioodil toimus ka märkimisväärne import Jaapanist, mis moodustas uurimisperioodil peaaegu 9 % ühenduse turust. Pärast Jaapani impordi langust aastal 2004 tõusis see uuesti alates 2005. aastast ning oli UP jooksul 3 % kõrgem kui 2003. aastal. Selle impordi müügihindade analüüs aga näitas, et selle impordi keskmine müügihind oli kõrgem kui ühenduse tööstusharu saadud hind, mistõttu see ei soodustanud ühenduse tööstusharu olukorra tõsise halvenemiseni viinud negatiivset hinnasuundumust.

| (100) | Taiwanist pärit import pärineb ainult ühelt tootjalt, kes tegi uurimises täielikult koostööd. Vastavad arvud osutusid usaldusväärsemaks kui Eurostati andmed, arvestades seda, et CN-kood hõlmab lisaks vaatlusalusele tootele ka muid tooteid. Konfidentsiaalsuse tagamiseks on nad esitatud indeksite või vahemike kaupa. Pärast järsku tõusu 2004. aastal hakkas Taiwani import järk-järgult langema ning moodustas uurimisperioodil 6–7 % kogu ühenduse turust (umbes pool HRVst pärit impordi turuosast). Samal perioodil suurenes selle impordi keskmine hind 8 % võrra, mis on vastupidine HRVst pärit impordi puhul täheldatud hinnaliikumisele. Seega kasvas HRVst imporditud PVA ja Taiwanist imporditud PVA hinnavahe uurimisperioodil 12–18 protsendini. Neid tähelepanekuid arvestades järeldatakse esialgselt, et nimetatud import ei mõjutanud oluliselt ühenduse tootmisharu olukorda. |
| --- | --- |

(100)

Taiwanist pärit import pärineb ainult ühelt tootjalt, kes tegi uurimises täielikult koostööd. Vastavad arvud osutusid usaldusväärsemaks kui Eurostati andmed, arvestades seda, et CN-kood hõlmab lisaks vaatlusalusele tootele ka muid tooteid. Konfidentsiaalsuse tagamiseks on nad esitatud indeksite või vahemike kaupa. Pärast järsku tõusu 2004. aastal hakkas Taiwani import järk-järgult langema ning moodustas uurimisperioodil 6–7 % kogu ühenduse turust (umbes pool HRVst pärit impordi turuosast). Samal perioodil suurenes selle impordi keskmine hind 8 % võrra, mis on vastupidine HRVst pärit impordi puhul täheldatud hinnaliikumisele. Seega kasvas HRVst imporditud PVA ja Taiwanist imporditud PVA hinnavahe uurimisperioodil 12–18 protsendini. Neid tähelepanekuid arvestades järeldatakse esialgselt, et nimetatud import ei mõjutanud oluliselt ühenduse tootmisharu olukorda.

| (101) | Teistest riikidest peale Ameerika Ühendriikide, Jaapani ja Taiwani ei toimunud mingit märkimisväärset importi. Lähtudes nimetatud impordi kohta tehtud põhjendustes 97–100 kirjeldatud tähelepanekutest, tehakse esialgne järeldus, et import mujalt kui HRVst ei aidanud kaasa ühenduse tootmisharule tekitatud märkimisväärsele kahjule. |
| --- | --- |

(101)

Teistest riikidest peale Ameerika Ühendriikide, Jaapani ja Taiwani ei toimunud mingit märkimisväärset importi. Lähtudes nimetatud impordi kohta tehtud põhjendustes 97–100 kirjeldatud tähelepanekutest, tehakse esialgne järeldus, et import mujalt kui HRVst ei aidanud kaasa ühenduse tootmisharule tekitatud märkimisväärsele kahjule.

b)   Ühendusesisene müük muude ühenduse tootjate poolt

| (102) | Nagu märgitud põhjendustes 54–55, on lisaks kahele ühenduse tootmisharu moodustavale tootjale ühenduses teada veel neli äriühingut, kes toodavad vaatlusalust toodet. Neist kolm, kellest kaks tegi uurimisel koostööd kasutajana, kasutavad kogu enda valmistatud PVA oma järgmise etapi toodangu valmistamiseks. Neljas toodab ainult väga väikesi koguseid. Ülaltoodut arvestades loetakse, et muud ühenduse tootjad ei mänginud turuhindade langemise ja sellele järgnenud ühenduse tootmisharule tekitatud kahju juures mingit rolli. |
| --- | --- |

(102)

Nagu märgitud põhjendustes 54–55, on lisaks kahele ühenduse tootmisharu moodustavale tootjale ühenduses teada veel neli äriühingut, kes toodavad vaatlusalust toodet. Neist kolm, kellest kaks tegi uurimisel koostööd kasutajana, kasutavad kogu enda valmistatud PVA oma järgmise etapi toodangu valmistamiseks. Neljas toodab ainult väga väikesi koguseid. Ülaltoodut arvestades loetakse, et muud ühenduse tootjad ei mänginud turuhindade langemise ja sellele järgnenud ühenduse tootmisharule tekitatud kahju juures mingit rolli.

c)   Vähese kulusäästlikkuse tõttu ise endale tekitatud kahju

| (103) | Mitmed huvitatud isikud väitsid, et ühenduse tootmisharule tekkinud kahju oli seotud asjaoluga, et ühenduse tootmisharu ei suutnud jääda oma kulutustes konkurentsivõimeliseks ning oli langetanud ebamõistlikke investeerimisotsuseid. Nagu kirjeldatud põhjenduses 86, näitas uurimine, et ühenduse tööstusharu tootlikkus on vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt suurenenud tänu toodangu suurenemisele ja tööjõu arvukuse vähenemisele. Lisaks tehti kindlaks, et tootmisvõimsuse suurenemisega seotud investeeringud (vt põhjendus 73) ei mõjutanud oluliselt seda dramaatiliselt negatiivset suundumust, mida võis täheldada ühenduse tootmisharu majanduslikus olukorras. |
| --- | --- |

(103)

Mitmed huvitatud isikud väitsid, et ühenduse tootmisharule tekkinud kahju oli seotud asjaoluga, et ühenduse tootmisharu ei suutnud jääda oma kulutustes konkurentsivõimeliseks ning oli langetanud ebamõistlikke investeerimisotsuseid. Nagu kirjeldatud põhjenduses 86, näitas uurimine, et ühenduse tööstusharu tootlikkus on vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt suurenenud tänu toodangu suurenemisele ja tööjõu arvukuse vähenemisele. Lisaks tehti kindlaks, et tootmisvõimsuse suurenemisega seotud investeeringud (vt põhjendus 73) ei mõjutanud oluliselt seda dramaatiliselt negatiivset suundumust, mida võis täheldada ühenduse tootmisharu majanduslikus olukorras.

| (104) | Ainus tegur, mis mõjutas vaatlusalusel perioodil negatiivselt samasuguse toote tootmiskulusid, oli samasuguse toote tootmiseks kasutatavate peamiste toorainete hinna järsk tõus, nagu on selgitatud põhjendustes 78 ja 79. Uurimine näitas, et ühenduse tööstusharu ostetava VAMi ja energia ostuhinna liikumine oli proportsionaalne nende toorainete hinna liikumisega maailmaturul, mistõttu see ei saa olla tingitud nende ostmise viisist ühenduse tööstusharus. Seega lükatakse nimetatud väide tagasi. |
| --- | --- |

(104)

Ainus tegur, mis mõjutas vaatlusalusel perioodil negatiivselt samasuguse toote tootmiskulusid, oli samasuguse toote tootmiseks kasutatavate peamiste toorainete hinna järsk tõus, nagu on selgitatud põhjendustes 78 ja 79. Uurimine näitas, et ühenduse tööstusharu ostetava VAMi ja energia ostuhinna liikumine oli proportsionaalne nende toorainete hinna liikumisega maailmaturul, mistõttu see ei saa olla tingitud nende ostmise viisist ühenduse tööstusharus. Seega lükatakse nimetatud väide tagasi.

d)   Ajaline viivitus hindade korrigeerimisel

| (105) | Üks oluline PVA kasutaja teatas, et selles konkreetses sektoris on normaalne, kui VAMi ostuhinna tõus ei ole veel kaasa toonud PVA müügihinna ülespoole korrigeerimist. See on selgitatav asjaoluga, et kõnealuses sektoris kasutatakse standardselt pikaajalisi lepinguid, mistõttu märkimisväärne ajaline viivitus oleks normaalne nähtus. Selles osas küll tunnistatakse, et ühenduse tootmisharu teostab teatavat müüki pikaajaliste kokkulepete alusel, kuid samas ei ole tavaline, et sellistes kokkulepetes on hind fikseeritud pikemaks ajaks kui üks aasta. Nende lepingute alusel toimuvad seega teatavate ajavahemike järel või pärast tooraine hinna olulist muutumist uued hinnaläbirääkimised. Seega lükatakse nimetatud väide tagasi. |
| --- | --- |

(105)

Üks oluline PVA kasutaja teatas, et selles konkreetses sektoris on normaalne, kui VAMi ostuhinna tõus ei ole veel kaasa toonud PVA müügihinna ülespoole korrigeerimist. See on selgitatav asjaoluga, et kõnealuses sektoris kasutatakse standardselt pikaajalisi lepinguid, mistõttu märkimisväärne ajaline viivitus oleks normaalne nähtus. Selles osas küll tunnistatakse, et ühenduse tootmisharu teostab teatavat müüki pikaajaliste kokkulepete alusel, kuid samas ei ole tavaline, et sellistes kokkulepetes on hind fikseeritud pikemaks ajaks kui üks aasta. Nende lepingute alusel toimuvad seega teatavate ajavahemike järel või pärast tooraine hinna olulist muutumist uued hinnaläbirääkimised. Seega lükatakse nimetatud väide tagasi.

5.4.   Järeldus põhjuslike seoste kohta

| (106) | Kokkuvõttes näitab ülaltoodud analüüs, et HRVst pärit import kutsus vaatlusalusel perioodil ühenduse turul esile märkimisväärse hinnalanguse kogu antud perioodi vältel. HRVst pärit impordi hind lõi ühenduse tootmisharu hinda uurimisperioodil märkimisväärselt alla. |
| --- | --- |

(106)

Kokkuvõttes näitab ülaltoodud analüüs, et HRVst pärit import kutsus vaatlusalusel perioodil ühenduse turul esile märkimisväärse hinnalanguse kogu antud perioodi vältel. HRVst pärit impordi hind lõi ühenduse tootmisharu hinda uurimisperioodil märkimisväärselt alla.

| (107) | Nimetatud hinnalangus tõi kaasa ühenduse tootmisharu müügihinna olulise vähenemise, mis omakorda langes kokku tugeva langusega ühenduse tootmisharu tasuvuses, investeeringutasuvuses ja äritegevuse rahavoos. |
| --- | --- |

(107)

Nimetatud hinnalangus tõi kaasa ühenduse tootmisharu müügihinna olulise vähenemise, mis omakorda langes kokku tugeva langusega ühenduse tootmisharu tasuvuses, investeeringutasuvuses ja äritegevuse rahavoos.

| (108) | Teisest küljest näitas teiste võimalike ühenduse tootmisharu kahjustada võivate tegurite uurimine, et neist ühelgi ei saanud olla märkimisväärset negatiivset mõju. |
| --- | --- |

(108)

Teisest küljest näitas teiste võimalike ühenduse tootmisharu kahjustada võivate tegurite uurimine, et neist ühelgi ei saanud olla märkimisväärset negatiivset mõju.

| (109) | Toetudes eelnevale analüüsile, milles on nõuetekohaselt esile toodud ja eristatud ühelt poolt kõikide teadaolevate tegurite mõju ühenduse tootmisharu olukorrale ja teisalt dumpinguhindadega ekspordi kahjustav mõju, tehakse esialgne järeldus, et dumpinguhinnaga import asjaomasest riigist on tekitanud ühenduse tootmisharule olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses. |
| --- | --- |

(109)

Toetudes eelnevale analüüsile, milles on nõuetekohaselt esile toodud ja eristatud ühelt poolt kõikide teadaolevate tegurite mõju ühenduse tootmisharu olukorrale ja teisalt dumpinguhindadega ekspordi kahjustav mõju, tehakse esialgne järeldus, et dumpinguhinnaga import asjaomasest riigist on tekitanud ühenduse tootmisharule olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses.

6.   ÜHENDUSE HUVID

| (110) | Komisjon uuris, kas hoolimata dumpingu, selle kahjustava mõju ja põhjuslike seoste kohta tehtud järeldustest on olemas kaalukaid põhjusi, mis võiksid viia järeldusele, et meetmete vastuvõtmine ei ole käesoleval juhul ühenduse huvides. Sel eesmärgil hindas komisjon algmääruse artikli 21 kohaselt meetmete eeldatavat mõju kõigile asjaomastele isikutele. |
| --- | --- |

(110)

Komisjon uuris, kas hoolimata dumpingu, selle kahjustava mõju ja põhjuslike seoste kohta tehtud järeldustest on olemas kaalukaid põhjusi, mis võiksid viia järeldusele, et meetmete vastuvõtmine ei ole käesoleval juhul ühenduse huvides. Sel eesmärgil hindas komisjon algmääruse artikli 21 kohaselt meetmete eeldatavat mõju kõigile asjaomastele isikutele.

6.1.   Ühenduse tootmisharu huvid

| (111) | Nagu on näidatud põhjenduses 56, koosneb ühenduse tootmisharu kahest äriühingust, mille tootmisrajatised asuvad Saksamaal ja Hispaanias ja kus töötab ligikaudu 200–300 inimest, kes on otseselt kaasatud samasuguse toote tootmisesse, müüki ja haldusesse. Meetmete rakendamise korral hinnalangus ühenduse turul eeldatavasti lõpeb ja ühenduse tootmisharu müügihind hakkab taastuma, mille tagajärjel paraneb ühenduse tootmisharu majanduslik olukord. |
| --- | --- |

(111)

Nagu on näidatud põhjenduses 56, koosneb ühenduse tootmisharu kahest äriühingust, mille tootmisrajatised asuvad Saksamaal ja Hispaanias ja kus töötab ligikaudu 200–300 inimest, kes on otseselt kaasatud samasuguse toote tootmisesse, müüki ja haldusesse. Meetmete rakendamise korral hinnalangus ühenduse turul eeldatavasti lõpeb ja ühenduse tootmisharu müügihind hakkab taastuma, mille tagajärjel paraneb ühenduse tootmisharu majanduslik olukord.

| (112) | Teiselt poolt, kui dumpinguvastaseid meetmeid ei rakendata, on tõenäoline, et ühenduse tootmisharu majandusnäitajate, eriti selle tasuvuse negatiivne suundumus jätkub. Ühenduse tootmisharu kaotab sel juhul märkimisväärse turuosa, kuna ta ei suuda enam kaasa minna HRVst pärit impordi kehtestatud turuhinnaga. Halvimal juhul oleks ühenduse tootmisharu sunnitud vabaturult lahkuma ning jätkama PVA tootmist ainult enda tarbeks. Mõlemal juhul on tõenäoliselt tagajärjeks tootmismahu ja investeeringute kärpimine, teatavate tootmisvõimsuste sulgemine ja töökohtade vähenemine ühenduses. |
| --- | --- |

(112)

Teiselt poolt, kui dumpinguvastaseid meetmeid ei rakendata, on tõenäoline, et ühenduse tootmisharu majandusnäitajate, eriti selle tasuvuse negatiivne suundumus jätkub. Ühenduse tootmisharu kaotab sel juhul märkimisväärse turuosa, kuna ta ei suuda enam kaasa minna HRVst pärit impordi kehtestatud turuhinnaga. Halvimal juhul oleks ühenduse tootmisharu sunnitud vabaturult lahkuma ning jätkama PVA tootmist ainult enda tarbeks. Mõlemal juhul on tõenäoliselt tagajärjeks tootmismahu ja investeeringute kärpimine, teatavate tootmisvõimsuste sulgemine ja töökohtade vähenemine ühenduses.

| (113) | Järelikult võimaldaks dumpinguvastaste meetmete rakendamine ühenduse tootmisharul toibuda tuvastatud kahjuliku dumpingu mõjust. |
| --- | --- |

(113)

Järelikult võimaldaks dumpinguvastaste meetmete rakendamine ühenduse tootmisharul toibuda tuvastatud kahjuliku dumpingu mõjust.

6.2.   Sõltumatute importijate huvid

| (114) | Nagu märgitud põhjenduses 8, saatsid vastuse küsimustikule viis valimisse kuulunud importijat, kelle arvele langes uurimisperioodil umbes 80 % vaatlusaluse toote impordist ühendusse. Ühe valimisse kuulunud importija esitatud teave tuli sel etapil jätta arvestamata, kuna ta tühistas kokkulepitud kontrollkäigu kaks korda. Kolme importija vastuseid küsimustikule kontrolliti kohapeal. |
| --- | --- |

(114)

Nagu märgitud põhjenduses 8, saatsid vastuse küsimustikule viis valimisse kuulunud importijat, kelle arvele langes uurimisperioodil umbes 80 % vaatlusaluse toote impordist ühendusse. Ühe valimisse kuulunud importija esitatud teave tuli sel etapil jätta arvestamata, kuna ta tühistas kokkulepitud kontrollkäigu kaks korda. Kolme importija vastuseid küsimustikule kontrolliti kohapeal.

| (115) | PVA üldine osakaal nende importijate tegevuse kogukäibes oli väga väike. Keskmiselt võis 3–4 % nende importijate tegevusest seostada PVA impordiga HRVst. Importijate tegevusvaldkond on märksa laiem ja võib hõlmata ka üldist kaubandust ja turustamist. Mõned importijad ostavad uurimisalust toodet lisaks HRV-le ka teistest allikatest nii ühenduses kui ka väljaspool seda, sealhulgas ühenduse tootmisharult. Valimisse kuulunud importijate keskmine kasumimarginaal PVAga kauplemisel oli ligikaudu 5 %. |
| --- | --- |

(115)

PVA üldine osakaal nende importijate tegevuse kogukäibes oli väga väike. Keskmiselt võis 3–4 % nende importijate tegevusest seostada PVA impordiga HRVst. Importijate tegevusvaldkond on märksa laiem ja võib hõlmata ka üldist kaubandust ja turustamist. Mõned importijad ostavad uurimisalust toodet lisaks HRV-le ka teistest allikatest nii ühenduses kui ka väljaspool seda, sealhulgas ühenduse tootmisharult. Valimisse kuulunud importijate keskmine kasumimarginaal PVAga kauplemisel oli ligikaudu 5 %.

| (116) | Ühenduse importijad ei poolda meetmete rakendamist. Koostööd teinud importijad väitsid, et meetmete rakendamine kahjustaks tõsiselt nende tegevust, sest nad ei saaks kanda hinnatõusu üle kasutajatele. Selles osas on kõige tõenäolisem, et dumpinguvastase tollimaksu kehtestamine HRVst pärit impordile, nagu on selgitatud põhjenduses 111, toob kaasa turuhindade väikese korrektsiooni ülespoole. Seega võib eeldada, et asjaomast toodet HRVst ostvatel importijatel on võimalik kanda need tollimaksukulud üle lõpptarbijale. Samuti viitab märkimisväärne hindade allalöömine, mis jäi alles ka pärast ühenduse piiril arvestatud CIF-hinna korrigeerimist impordijärgsete kuludega, et hinnatõusuks on ruumi. Igal juhul, arvestades selle toote müügi vähest osakaalu importijate tegevuses ja nii üldist kui ka PVA müügiga seotud kasumimarginaali, võib eeldada, et ajutiselt kehtestatav tollimaks ei mõjuta olulisel määral nende ettevõtjate majanduslikku olukorda. |
| --- | --- |

(116)

Ühenduse importijad ei poolda meetmete rakendamist. Koostööd teinud importijad väitsid, et meetmete rakendamine kahjustaks tõsiselt nende tegevust, sest nad ei saaks kanda hinnatõusu üle kasutajatele. Selles osas on kõige tõenäolisem, et dumpinguvastase tollimaksu kehtestamine HRVst pärit impordile, nagu on selgitatud põhjenduses 111, toob kaasa turuhindade väikese korrektsiooni ülespoole. Seega võib eeldada, et asjaomast toodet HRVst ostvatel importijatel on võimalik kanda need tollimaksukulud üle lõpptarbijale. Samuti viitab märkimisväärne hindade allalöömine, mis jäi alles ka pärast ühenduse piiril arvestatud CIF-hinna korrigeerimist impordijärgsete kuludega, et hinnatõusuks on ruumi. Igal juhul, arvestades selle toote müügi vähest osakaalu importijate tegevuses ja nii üldist kui ka PVA müügiga seotud kasumimarginaali, võib eeldada, et ajutiselt kehtestatav tollimaks ei mõjuta olulisel määral nende ettevõtjate majanduslikku olukorda.

| (117) | Kuigi importijad/turustajad ei poolda meetmeid, võib olemasoleva teabe põhjal järeldada, et nende võimalikud eelised dumpinguvastaste meetmete kehtestamata jätmisel on väiksema kaaluga kui ühenduse tootmisharu huvi neutraliseerida HRV ebaõiglase ja kahjuliku kaubanduspraktika mõju. |
| --- | --- |

(117)

Kuigi importijad/turustajad ei poolda meetmeid, võib olemasoleva teabe põhjal järeldada, et nende võimalikud eelised dumpinguvastaste meetmete kehtestamata jätmisel on väiksema kaaluga kui ühenduse tootmisharu huvi neutraliseerida HRV ebaõiglase ja kahjuliku kaubanduspraktika mõju.

6.3.   Kasutajate huvid

| (118) | Kasutajate küsimustiku täitis seitse kasutajat. Neist kahe äriühingu vastused ei olnud täielikud, mistõttu neid ei saanud analüüsi kaasata. Viis ülejäänud äriühingut kasutas PVAd mitmetel eesmärkidel: liimainete tootmiseks, tööstuslike pulbrite tootmiseks, PVB tootmiseks, tekstiilkiudude mettimiseks ja viimistlemiseks ning vaikude tootmiseks. |
| --- | --- |

(118)

Kasutajate küsimustiku täitis seitse kasutajat. Neist kahe äriühingu vastused ei olnud täielikud, mistõttu neid ei saanud analüüsi kaasata. Viis ülejäänud äriühingut kasutas PVAd mitmetel eesmärkidel: liimainete tootmiseks, tööstuslike pulbrite tootmiseks, PVB tootmiseks, tekstiilkiudude mettimiseks ja viimistlemiseks ning vaikude tootmiseks.

| (119) | Küsimustike vastustest langeb ostude kohta esitatud teabe kohaselt uurimisperioodil koostööd teinud viie kasutaja ostude arvele umbes 19 % ühenduse PVA kogutarbimisest ja nende import Hiinast moodustas umbes 22 % HRVst pärit koguimpordist. On oluline märkida, et import HRVst esindab üldiselt väikest osa nende ostudest, st 15 %. Samas on see pilt väga mitmekesine: üks koostööd teinud kasutaja ei importinud uurimisperioodil üldse HRVst, samas kui teine koostööd teinud kasutaja hankis oma PVA ainult HRVst. |
| --- | --- |

(119)

Küsimustike vastustest langeb ostude kohta esitatud teabe kohaselt uurimisperioodil koostööd teinud viie kasutaja ostude arvele umbes 19 % ühenduse PVA kogutarbimisest ja nende import Hiinast moodustas umbes 22 % HRVst pärit koguimpordist. On oluline märkida, et import HRVst esindab üldiselt väikest osa nende ostudest, st 15 %. Samas on see pilt väga mitmekesine: üks koostööd teinud kasutaja ei importinud uurimisperioodil üldse HRVst, samas kui teine koostööd teinud kasutaja hankis oma PVA ainult HRVst.

| (120) | Koostööd teinud kasutajad on esitanud mitmeid argumente tollimaksu kehtestamise vastu. |
| --- | --- |

(120)

Koostööd teinud kasutajad on esitanud mitmeid argumente tollimaksu kehtestamise vastu.

| (121) | Kaks äriühingut kasutasid PVAd liimainete tootmiseks. Tehti kindlaks, et selliste liimainete tootmisel on PVA põhiline kuluartikkel, mille arvele võib sõltuvalt segu koostisest jääda kuni 80 % tootmiskuludest. Äriühingud väitsid, et arvestades PVA märkimisväärset osakaalu tootmiskuludes ja liimainete müügi kasumimarginaale võib dumpinguvastane tollimaks tuua kaasa pankroti või sundida neid kolima oma tootmise ühendusest välja. Need äriühingud väljendasid väga tugevaid kahtlusi, kas nende kliendid oleksid nõus edaspidi maksma tollimaksudest lähtuvat kõrgemat hinda. Kuigi tunnistatakse, et selles konkreetses sektoris on kasumimarginaalid tagasihoidlikud, tuleb samas märkida, et välja pakutud meetmed mõjutavad otseselt ainult Hiina pärituolu PVA ostuhinda, mis on üks tarnete allikas, ja see hind lõi uurimisperioodil oluliselt alla ühenduse tootmisharu hinna. Seega ei ole tollimaksu mõju nende äriühingute liimainete tootmiskuludele küll tähtsusetu, kuid arvestades ühtlasi ka välja pakutud tollimaksu taset, ei näi olevat mingit põhjust, miks nende kliendid ei peaks olema nõus kandma vähemalt arvestatavat osa sellest kulude kasvust. |
| --- | --- |

(121)

Kaks äriühingut kasutasid PVAd liimainete tootmiseks. Tehti kindlaks, et selliste liimainete tootmisel on PVA põhiline kuluartikkel, mille arvele võib sõltuvalt segu koostisest jääda kuni 80 % tootmiskuludest. Äriühingud väitsid, et arvestades PVA märkimisväärset osakaalu tootmiskuludes ja liimainete müügi kasumimarginaale võib dumpinguvastane tollimaks tuua kaasa pankroti või sundida neid kolima oma tootmise ühendusest välja. Need äriühingud väljendasid väga tugevaid kahtlusi, kas nende kliendid oleksid nõus edaspidi maksma tollimaksudest lähtuvat kõrgemat hinda. Kuigi tunnistatakse, et selles konkreetses sektoris on kasumimarginaalid tagasihoidlikud, tuleb samas märkida, et välja pakutud meetmed mõjutavad otseselt ainult Hiina pärituolu PVA ostuhinda, mis on üks tarnete allikas, ja see hind lõi uurimisperioodil oluliselt alla ühenduse tootmisharu hinna. Seega ei ole tollimaksu mõju nende äriühingute liimainete tootmiskuludele küll tähtsusetu, kuid arvestades ühtlasi ka välja pakutud tollimaksu taset, ei näi olevat mingit põhjust, miks nende kliendid ei peaks olema nõus kandma vähemalt arvestatavat osa sellest kulude kasvust.

| (122) | Kaks teist äriühingut kasutasid PVAd PVB tootmiseks. PVA on ka PVB tootmise puhul väga oluline kuluartikkel. Üks nimetatud äriühing, mis kasutab PVBd hiljem PVB kile tootmiseks, arvas, et võimalikud meetmed võivad olla ettevõttele ajendiks viia PVB tootmine ühendusest välja. Samuti teatas see äriühing, et PVA kvalifitseerimine selleks kasutuseks võtab sedavõrd palju aega, et tarnija vahetamine oleks keeruline ja koormav. Teine PVB tootja tegi koostööd kasutajana, kes ei kasutanud PVAd mitte ainult PVB tootmiseks, vaid peamiselt tööstuslike pulbrite tootmiseks, viitas samuti tarnija vahetamise raskele ja pikaajalisele protsessile ja väljendas lisaks muret kulude võimaliku suurenemise pärast meetmete tagajärjel. |
| --- | --- |

(122)

Kaks teist äriühingut kasutasid PVAd PVB tootmiseks. PVA on ka PVB tootmise puhul väga oluline kuluartikkel. Üks nimetatud äriühing, mis kasutab PVBd hiljem PVB kile tootmiseks, arvas, et võimalikud meetmed võivad olla ettevõttele ajendiks viia PVB tootmine ühendusest välja. Samuti teatas see äriühing, et PVA kvalifitseerimine selleks kasutuseks võtab sedavõrd palju aega, et tarnija vahetamine oleks keeruline ja koormav. Teine PVB tootja tegi koostööd kasutajana, kes ei kasutanud PVAd mitte ainult PVB tootmiseks, vaid peamiselt tööstuslike pulbrite tootmiseks, viitas samuti tarnija vahetamise raskele ja pikaajalisele protsessile ja väljendas lisaks muret kulude võimaliku suurenemise pärast meetmete tagajärjel.

| (123) | Tunnistatakse, et PVA ostuhinna suurenemine hakkab väljenduma suuremates PVB tootmiskuludes. Samal ajal ei mõjuta need meetmed aga otseselt 87 % ühenduses tarbitavast PVAst, sest HRVst pärit import moodustab 13 % ühenduse turust. Peale selle on välja pakutud tollimaksu määr mõõdukas. Ülaltoodu põhjal ja arvestades PVB jaoks soodsaid turutingimusi loetakse sellise tollimaksu mõju talutavaks. |
| --- | --- |

(123)

Tunnistatakse, et PVA ostuhinna suurenemine hakkab väljenduma suuremates PVB tootmiskuludes. Samal ajal ei mõjuta need meetmed aga otseselt 87 % ühenduses tarbitavast PVAst, sest HRVst pärit import moodustab 13 % ühenduse turust. Peale selle on välja pakutud tollimaksu määr mõõdukas. Ülaltoodu põhjal ja arvestades PVB jaoks soodsaid turutingimusi loetakse sellise tollimaksu mõju talutavaks.

| (124) | Mis puudutab kvalifitseerimismenetlust, siis tunnistatakse, et teatavatel kasutusaladel peavad PVA omadused tõepoolest vastama rangetele ja spetsiifilistele nõuetele, mis tingib pika kvalifitseerimisprotsessi koos põhjalike katsetustega. Samas tuleb meenutada, et dumpinguvastaste meetmete ülesanne ei ole keelata teatavate tarnijate juurdepääsu ühenduse turule. Kõigi välja pakutavate meetmete ülesanne on ainult taastada õiglane kauplemine ja parandada moonutatud turuolukorda. Seega ja eriti arvestades välja pakutud tollimaksu määra ei ole mingit põhjust, miks teatavad kasutajad oleksid sunnitud pärast meetmete kehtestamist vahetama oma tarnijat. |
| --- | --- |

(124)

Mis puudutab kvalifitseerimismenetlust, siis tunnistatakse, et teatavatel kasutusaladel peavad PVA omadused tõepoolest vastama rangetele ja spetsiifilistele nõuetele, mis tingib pika kvalifitseerimisprotsessi koos põhjalike katsetustega. Samas tuleb meenutada, et dumpinguvastaste meetmete ülesanne ei ole keelata teatavate tarnijate juurdepääsu ühenduse turule. Kõigi välja pakutavate meetmete ülesanne on ainult taastada õiglane kauplemine ja parandada moonutatud turuolukorda. Seega ja eriti arvestades välja pakutud tollimaksu määra ei ole mingit põhjust, miks teatavad kasutajad oleksid sunnitud pärast meetmete kehtestamist vahetama oma tarnijat.

| (125) | Üks koostööd teinud kasutaja, polüester-puuvillaste ja puuvillaste kangaste tootja, kes kasutab PVAd toorkangaste mettimiseks ja viimistlemiseks, viitas, et meetmed võivad sundida äriühingut viima oma ketramis- ja kudumistegevuse ühendusest välja. Tehti kindlaks, et PVA kuluosa antud ettevõtte toodete tootmiskuludes oli üsna väike, s.t 0,2–0,8 %. Välja pakutud tollimaksu määra valguses loetakse seega, et sellise tollimaksu mõju ei ole oluline. |
| --- | --- |

(125)

Üks koostööd teinud kasutaja, polüester-puuvillaste ja puuvillaste kangaste tootja, kes kasutab PVAd toorkangaste mettimiseks ja viimistlemiseks, viitas, et meetmed võivad sundida äriühingut viima oma ketramis- ja kudumistegevuse ühendusest välja. Tehti kindlaks, et PVA kuluosa antud ettevõtte toodete tootmiskuludes oli üsna väike, s.t 0,2–0,8 %. Välja pakutud tollimaksu määra valguses loetakse seega, et sellise tollimaksu mõju ei ole oluline.

| (126) | Lõpuks teatas kaebuse esitaja KEG, et meetmete kehtestamatajätmine ei oleks kasutajate huvides, sest KEG halvad majandustulemused PVA valdkonnas võivad olla ettevõttele ajendiks lahkuda kaubandusturult ning keskenduda järgmiste etappide turgudele. Ettevõte väitis, et sellisel juhul jääks kasutajate tootmisharude varud puudulikuks, sest KEG on suur ja usaldusväärne tarnija. Kuigi asjaomased kasutajad ei ole seda väidet selgelt toetanud, on tõepoolest leidnud kinnitust, et viiest asjaomasest kasutajast kolm ostab märkimisväärses koguses PVAd KEG käest ja seda äriühingut võib pidada kõige tähtsamaks tarnijaks ühenduse turul. Seega ei saa välistada, et kasutajate tootmisharul tekiksid tõsised varustusprobleemid, kui KEG peaks mis tahes põhjusel turult lahkuma. |
| --- | --- |

(126)

Lõpuks teatas kaebuse esitaja KEG, et meetmete kehtestamatajätmine ei oleks kasutajate huvides, sest KEG halvad majandustulemused PVA valdkonnas võivad olla ettevõttele ajendiks lahkuda kaubandusturult ning keskenduda järgmiste etappide turgudele. Ettevõte väitis, et sellisel juhul jääks kasutajate tootmisharude varud puudulikuks, sest KEG on suur ja usaldusväärne tarnija. Kuigi asjaomased kasutajad ei ole seda väidet selgelt toetanud, on tõepoolest leidnud kinnitust, et viiest asjaomasest kasutajast kolm ostab märkimisväärses koguses PVAd KEG käest ja seda äriühingut võib pidada kõige tähtsamaks tarnijaks ühenduse turul. Seega ei saa välistada, et kasutajate tootmisharul tekiksid tõsised varustusprobleemid, kui KEG peaks mis tahes põhjusel turult lahkuma.

6.4.   Järeldus ühenduse huvide kohta

| (127) | Meetmete kehtestamine aitab eeldatavasti ühenduse tootmisharul suurendada oma tasuvust. Arvestades ühenduse tootmisharu ebasoodsat majandusolukorda, esineb meetmete puudumisel reaalne oht, et ühenduse tootmisharu võib sulgeda tootmisrajatisi ja vallandada töötajaid. Üldiselt tooks meetmete kehtestamine kasu ka ühenduse kasutajatele, sest piisavas koguses PVA tarnimine ei oleks ohustatud, samas kui PVA ostuhinna üldine tõus jääks mõõdukaks. Ülaltoodu valguses tehakse esialgne järeldus, et käesoleval juhul ei ole ühtegi tungivat põhjust meetmete kehtestamatajätmiseks ühenduse huvides. |
| --- | --- |

(127)

Meetmete kehtestamine aitab eeldatavasti ühenduse tootmisharul suurendada oma tasuvust. Arvestades ühenduse tootmisharu ebasoodsat majandusolukorda, esineb meetmete puudumisel reaalne oht, et ühenduse tootmisharu võib sulgeda tootmisrajatisi ja vallandada töötajaid. Üldiselt tooks meetmete kehtestamine kasu ka ühenduse kasutajatele, sest piisavas koguses PVA tarnimine ei oleks ohustatud, samas kui PVA ostuhinna üldine tõus jääks mõõdukaks. Ülaltoodu valguses tehakse esialgne järeldus, et käesoleval juhul ei ole ühtegi tungivat põhjust meetmete kehtestamatajätmiseks ühenduse huvides.

7.   ETTEPANEK AJUTISTE DUMPINGUVASTASTE MEETMETE KOHTA

| (128) | Dumpingu, kahju, põhjuslike seoste ja ühenduse huvide kohta tehtud järeldusi silmas pidades tuleb HRVst pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtestada ajutised meetmed, et vältida dumpinguhinnaga impordi põhjustatud edasise kahju tekitamist ühenduse tootmisharule. |
| --- | --- |

(128)

Dumpingu, kahju, põhjuslike seoste ja ühenduse huvide kohta tehtud järeldusi silmas pidades tuleb HRVst pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtestada ajutised meetmed, et vältida dumpinguhinnaga impordi põhjustatud edasise kahju tekitamist ühenduse tootmisharule.

| (129) | Mis puudutab vaatlusaluse toote importi Taiwanist, siis dumpingut esialgu ei leitud, nagu on viidatud põhjenduses 30. Järelikult ei ole vaja kehtestada mingeid ajutisi meetmeid. Arvestades selle otsuse ajastust, peeti sobivaks anda huvitatud isikutele üks kuu aega käesoleva esialgse tähelepaneku kommenteerimiseks, et võimaluse korral pärast seda lõpetada menetlus seoses Taiwanist pärit vaatlusaluse toote impordiga. |
| --- | --- |

(129)

Mis puudutab vaatlusaluse toote importi Taiwanist, siis dumpingut esialgu ei leitud, nagu on viidatud põhjenduses 30. Järelikult ei ole vaja kehtestada mingeid ajutisi meetmeid. Arvestades selle otsuse ajastust, peeti sobivaks anda huvitatud isikutele üks kuu aega käesoleva esialgse tähelepaneku kommenteerimiseks, et võimaluse korral pärast seda lõpetada menetlus seoses Taiwanist pärit vaatlusaluse toote impordiga.

7.1.   Kahju kõrvaldamise tase

| (130) | Ajutised meetmed HRVst pärit impordi suhtes tuleks kehtestada tasemel, mis oleks piisav dumpinguhinnaga impordi tõttu ühenduse tootmisharule tekitatud kahju kõrvaldamiseks, ületamata seejuures kindlaksmääratud dumpingumarginaali. Kahjustava dumpingu mõju kõrvaldamiseks vajaliku tollimaksumäära arvutamisel leiti, et mis tahes meetmed peaksid võimaldama ühenduse tootmisharul katta oma kulud ja saavutada enne maksude mahaarvamist kasum, mida tootmisharu võiks usutavasti saada tavapärastes konkurentsitingimustes, st dumpinguhinnaga impordi puudumise korral. |
| --- | --- |

(130)

Ajutised meetmed HRVst pärit impordi suhtes tuleks kehtestada tasemel, mis oleks piisav dumpinguhinnaga impordi tõttu ühenduse tootmisharule tekitatud kahju kõrvaldamiseks, ületamata seejuures kindlaksmääratud dumpingumarginaali. Kahjustava dumpingu mõju kõrvaldamiseks vajaliku tollimaksumäära arvutamisel leiti, et mis tahes meetmed peaksid võimaldama ühenduse tootmisharul katta oma kulud ja saavutada enne maksude mahaarvamist kasum, mida tootmisharu võiks usutavasti saada tavapärastes konkurentsitingimustes, st dumpinguhinnaga impordi puudumise korral.

| (131) | Leitakse, et aastal 2003 valitses ühenduse turul tavapärane konkurentsiolukord, kus ühenduse tootmisharu sai kahjuliku dumpingu puudumise tõttu tavapärast kasumit põhjenduses 84 kirjeldatud vahemikus. Seetõttu leiti esialgu olemasoleva teabe alusel, et asjakohaseks tasemeks võib pidada nimetatud tasemele vastavat kasumimarginaali, mille ühenduse tootmisharu võiks eeldatavasti saavutada kahjustava dumpingu puudumise korral. |
| --- | --- |

(131)

Leitakse, et aastal 2003 valitses ühenduse turul tavapärane konkurentsiolukord, kus ühenduse tootmisharu sai kahjuliku dumpingu puudumise tõttu tavapärast kasumit põhjenduses 84 kirjeldatud vahemikus. Seetõttu leiti esialgu olemasoleva teabe alusel, et asjakohaseks tasemeks võib pidada nimetatud tasemele vastavat kasumimarginaali, mille ühenduse tootmisharu võiks eeldatavasti saavutada kahjustava dumpingu puudumise korral.

| (132) | Seejärel määrati kindlaks vajalik hinnatõus, võrreldes hinna allalöömise arvutuste abil kindlaks tehtud kaalutud keskmist impordihinda samal kaubandustasandil selle mittekahjustava hinnaga, millega ühenduse tootmisharu müüs toodet ühenduse turul. Mittekahjustav hind saadi ühenduse tootmisharu kõikide tootjate müügihindade kohandamisel kasumi nullpunktiga ja lisades eespool nimetatud kasumimarginaali. Sellest võrdlusest saadud vahe esitati seejärel protsendimäärana kogu CIF-impordihinnast. Arvestades, et mitte ühelegi koostööd teinud Hiina tootjale ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist ega individuaalset kohtlemist, ja pidades silmas suurt koostöövalmidust, võeti kahjustava mõju kõrvaldamist võimaldavaks tasemeks kõigi kolme koostööd teinud Hiina eksportiva tootja kahjustavate marginaalide kaalutud keskmine. |
| --- | --- |

(132)

Seejärel määrati kindlaks vajalik hinnatõus, võrreldes hinna allalöömise arvutuste abil kindlaks tehtud kaalutud keskmist impordihinda samal kaubandustasandil selle mittekahjustava hinnaga, millega ühenduse tootmisharu müüs toodet ühenduse turul. Mittekahjustav hind saadi ühenduse tootmisharu kõikide tootjate müügihindade kohandamisel kasumi nullpunktiga ja lisades eespool nimetatud kasumimarginaali. Sellest võrdlusest saadud vahe esitati seejärel protsendimäärana kogu CIF-impordihinnast. Arvestades, et mitte ühelegi koostööd teinud Hiina tootjale ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist ega individuaalset kohtlemist, ja pidades silmas suurt koostöövalmidust, võeti kahjustava mõju kõrvaldamist võimaldavaks tasemeks kõigi kolme koostööd teinud Hiina eksportiva tootja kahjustavate marginaalide kaalutud keskmine.

| (133) | Selliselt HRV suhtes kindlaks tehtud kahjumarginaal oli oluliselt kõrgem leitud dumpingumarginaalist. |
| --- | --- |

(133)

Selliselt HRV suhtes kindlaks tehtud kahjumarginaal oli oluliselt kõrgem leitud dumpingumarginaalist.

7.2.   Ajutised meetmed

| (134) | Eespool märgitut arvesse võttes leitakse, et kooskõlas algmääruse artikli 7 lõikega 2 tuleb kehtestada HRVst pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes ajutine dumpinguvastane tollimaks, mis vastaks dumpingu- või kahjumarginaalide madalaimale määrale, vastavalt väiksema tollimaksu reeglile. |
| --- | --- |

(134)

Eespool märgitut arvesse võttes leitakse, et kooskõlas algmääruse artikli 7 lõikega 2 tuleb kehtestada HRVst pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes ajutine dumpinguvastane tollimaks, mis vastaks dumpingu- või kahjumarginaalide madalaimale määrale, vastavalt väiksema tollimaksu reeglile.

| (135) | Ülaltoodust lähtudes on HRVst pärit vaatlusaluse toote suhtes välja pakutav tollimaksumäär 10,0 %. |
| --- | --- |

(135)

Ülaltoodust lähtudes on HRVst pärit vaatlusaluse toote suhtes välja pakutav tollimaksumäär 10,0 %.

7.3.   Lõppsäte

| (136) | Tõrgeteta asjaajamise huvides tuleb määrata ajavahemik, mille jooksul huvitatud isikud, kes andsid endast teada algatamisteates nimetatud tähtaja jooksul, saavad teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist. Lisaks tuleb märkida, et tollimaksude kehtestamist käsitlevad järeldused käesolevas määruses on esialgsed ning need võidakse lõplike meetmete kehtestamisel uuesti läbi vaadata, |
| --- | --- |

(136)

Tõrgeteta asjaajamise huvides tuleb määrata ajavahemik, mille jooksul huvitatud isikud, kes andsid endast teada algatamisteates nimetatud tähtaja jooksul, saavad teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist. Lisaks tuleb märkida, et tollimaksude kehtestamist käsitlevad järeldused käesolevas määruses on esialgsed ning need võidakse lõplike meetmete kehtestamisel uuesti läbi vaadata,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE

Artikkel 1

1.   Kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate polüvinüülalkoholide suhtes homopolümeervaikude kujul, mille viskoossus (mõõdetuna 4 % lahuses) on 3 mPas või üle selle, aga mitte rohkem kui 61 mPas, ja mille hüdrolüüsiaste on 84,0 mol % või üle selle, aga mitte rohkem kui 99,9 mol %, ning mida tavaliselt deklareeritakse CN-koodi ex 3905 30 00 all (TARICi kood 3905300020).

2.   Ajutise dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse esimeses lõikes kirjeldatud toodete CIF-hinna suhtes ühenduse piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on 10 %.

3.   Lõikes 1 viidatud toode lubatakse ühenduses vabasse ringlusse tingimusel, et antakse tagatis, mis võrdub ajutise tollimaksu summaga.

4.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksualaseid sätteid.

Artikkel 2

Ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 20 kohaldamist, võivad huvitatud isikud ühe kuu jooksul käesoleva määruse jõustumisest taotleda selle vastuvõtmise aluseks olnud oluliste faktide ja kaalutluste avaldamist, esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda komisjonilt ärakuulamist.

Vastavalt määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 21 lõikele 4 võivad huvitatud isikud teha märkusi käesoleva määruse kohaldamise kohta ühe kuu jooksul alates selle jõustumisest.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesoleva määruse artiklit 1 kohaldatakse kuus kuud.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. september 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Peter MANDELSON

---

(1)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2117/2005 (ELT L 340, 23.12.2005, lk 17).

1

(2)  ELT C 311, 19.12.2006, lk 47.

2

---

DIREKTIIVID

| 18.9.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 243/41 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 243/41

---

KOMISJONI DIREKTIIV 2007/55/EÜ,

17. september 2007,

millega muudetakse nõukogu direktiivide 76/895/EMÜ, 86/362/EMÜ, 86/363/EMÜ ja 90/642/EMÜ teatavaid lisasid seoses asiinfossmetüüli jääkide piirnormidega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 23. novembri 1976. aasta direktiivi 76/895/EMÜ puu- ja köögiviljas sisalduvate ja nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide kehtestamise kohta, (1) eriti selle artiklit 5,

võttes arvesse nõukogu 24. juuli 1986. aasta direktiivi 86/362/EMÜ teraviljas sisalduvate ja nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide lubatud piirnormide kehtestamise kohta, (2) eriti selle artiklit 10,

võttes arvesse nõukogu 24. juuli 1986. aasta direktiivi 86/363/EMÜ loomses toidus sisalduvate ja selle pinnal esinevate pestitsiidide jääkide lubatud piirnormide kehtestamise kohta, (3) eriti selle artiklit 10,

võttes arvesse nõukogu 27. novembri 1990. aasta direktiivi 90/642/EMÜ teatavates taimset päritolu saadustes, sealhulgas puu- ja köögiviljas, sisalduvate ja nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide lubatud piirnormide kehtestamise kohta, (4) eriti selle artiklit 7,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjonile on teatatud, et asiinfossmetüüli puhul võivad kehtivad jääkide piirnormid vajada läbivaatamist, võttes arvesse kättesaadavat uut teavet toksikoloogia ja tarbimise kohta. Komisjon on palunud vastavalt komisjoni direktiivile 91/414/EMÜ (5) asiinfossmetüüli puhul referentliikmesriigina tegutsenud liikmesriigil teha ettepanek jääkide piirnormide läbivaatamiseks ühenduses. Niisugune ettepanek edastati komisjonile. |
| --- | --- |

(1)

Komisjonile on teatatud, et asiinfossmetüüli puhul võivad kehtivad jääkide piirnormid vajada läbivaatamist, võttes arvesse kättesaadavat uut teavet toksikoloogia ja tarbimise kohta. Komisjon on palunud vastavalt komisjoni direktiivile 91/414/EMÜ (5) asiinfossmetüüli puhul referentliikmesriigina tegutsenud liikmesriigil teha ettepanek jääkide piirnormide läbivaatamiseks ühenduses. Niisugune ettepanek edastati komisjonile.

| (2) | Ühenduses jääkide suhtes kehtestatud piirnormid ja Codex Alimentarius’es soovitatud piirnormid määratakse kindlaks ja neid hinnatakse ühesuguses korras. Codex Alimentarius’es on asiinfossmetüüli suhtes kehtestatud mitmeid jääkide piirnorme. Referentliikmesriik on Codex’i alusel ühenduses kehtestatud jääkide piirnormide hindamisel võtnud arvesse uuemaid andmeid tarbijaid ohustavate mõjude kohta. |
| --- | --- |

(2)

Ühenduses jääkide suhtes kehtestatud piirnormid ja Codex Alimentarius’es soovitatud piirnormid määratakse kindlaks ja neid hinnatakse ühesuguses korras. Codex Alimentarius’es on asiinfossmetüüli suhtes kehtestatud mitmeid jääkide piirnorme. Referentliikmesriik on Codex’i alusel ühenduses kehtestatud jääkide piirnormide hindamisel võtnud arvesse uuemaid andmeid tarbijaid ohustavate mõjude kohta.

| (3) | Tarbijate eluaegset ja lühiajalist kokkupuudet asiinfossmetüüliga toiduainete kaudu on uuesti hinnatud ja mõõdetud vastavalt ühenduses kasutatavatele menetlustele ja tavadele, võttes arvesse Maailma Terviseorganisatsiooni poolt avaldatud juhiseid. (6) Sellest lähtudes tuleks määrata uued jääkide piirnormid, mis välistaksid tarbijate lubamatu kokkupuute asjaomase ainega. |
| --- | --- |

(3)

Tarbijate eluaegset ja lühiajalist kokkupuudet asiinfossmetüüliga toiduainete kaudu on uuesti hinnatud ja mõõdetud vastavalt ühenduses kasutatavatele menetlustele ja tavadele, võttes arvesse Maailma Terviseorganisatsiooni poolt avaldatud juhiseid. (6) Sellest lähtudes tuleks määrata uued jääkide piirnormid, mis välistaksid tarbijate lubamatu kokkupuute asjaomase ainega.

| (4) | Tarbijate nõuetekohase kaitsmise eesmärgil taimekaitsevahendite loata kasutamisest tekkinud jääkainetega kokkupuutumise eest tuleb asjaomaste toodete/pestitsiidi kombinatsioonide ajutised jääkide piirnormid kehtestada alumisel määramispiiril. |
| --- | --- |

(4)

Tarbijate nõuetekohase kaitsmise eesmärgil taimekaitsevahendite loata kasutamisest tekkinud jääkainetega kokkupuutumise eest tuleb asjaomaste toodete/pestitsiidi kombinatsioonide ajutised jääkide piirnormid kehtestada alumisel määramispiiril.

| (5) | Seetõttu on vaja muuta direktiivide 76/895/EMÜ, 86/362/EMÜ, 86/363/EMÜ ja 90/642/EMÜ lisades määratletud jääkide piirnorme, et oleks võimalik nõuetekohaselt jälgida ja kontrollida nende kasutamise keelust kinnipidamist ning kaitsta tarbijat. |
| --- | --- |

(5)

Seetõttu on vaja muuta direktiivide 76/895/EMÜ, 86/362/EMÜ, 86/363/EMÜ ja 90/642/EMÜ lisades määratletud jääkide piirnorme, et oleks võimalik nõuetekohaselt jälgida ja kontrollida nende kasutamise keelust kinnipidamist ning kaitsta tarbijat.

| (6) | Ühenduse kaubanduspartnereid on Maailma Kaubandusorganisatsiooni vahendusel uutest piirnormidest teavitatud ja nende arvamusi kõnealuste normide kohta on arvesse võetud. |
| --- | --- |

(6)

Ühenduse kaubanduspartnereid on Maailma Kaubandusorganisatsiooni vahendusel uutest piirnormidest teavitatud ja nende arvamusi kõnealuste normide kohta on arvesse võetud.

| (7) | Seepärast tuleks direktiive 76/895/EMÜ, 86/362/EMÜ, 86/363/EMÜ ja 90/642/EMÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(7)

Seepärast tuleks direktiive 76/895/EMÜ, 86/362/EMÜ, 86/363/EMÜ ja 90/642/EMÜ vastavalt muuta.

| (8) | Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 76/895/EMÜ II lisas kustutatakse sõnale „asiinfossmetüül” vastav märge.

Artikkel 2

Direktiivi 86/362/EMÜ muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi I lisale.

Artikkel 3

Direktiivi 86/363/EMÜ muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi II lisale.

Artikkel 4

Direktiivi 90/642/EMÜ muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi III lisale.

Artikkel 5

Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 18. märtsiks 2008. Nad edastavad kõnealuste normide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.

Liikmesriigid kohaldavad neid norme alates 19. märtsist 2008.

Kui liikmesriigid võtavad kõnealused normid vastu, lisavad nad nendesse normidesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

Artikkel 6

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 7

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 17. september 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 340, 9.12.1976, lk 26. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2007/8/EÜ (ELT L 63, 1.3.2007, lk 9).

1

(2)  EÜT L 221, 7.8.1986, lk 37. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2007/27/EÜ (ELT L 128, 16.5.2007, lk 31).

2

(3)  EÜT L 221, 7.8.1986, lk 43. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2007/39/EÜ (ELT L 135, 26.5.2007, lk 6).

3

(4)  EÜT L 350, 14.12.1990, lk 71. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2007/52/EÜ (ELT L 165, 27.6.2007, lk 25).

4

(5)  EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2007/52/EÜ (ELT L 214, 17.8.2007, lk 3).

5

(6)  Juhised pestitsiidijääkide toidu kaudu omandamise hindamiseks (läbi vaadatud), mille on koostanud GEMS/Food Programme koostöös pestitsiidijääkide Codex komiteega, avaldanud Maailma Terviseorganisatsioon 1997. aastal (WHO/FSF/FOS/97.7).

6

---

I LISA

Direktiivi 86/362/EMÜ II lisa A osasse lisatakse järgmine rida:

| Pestitsiidide jäägid | Piirnorm (mg/kg) |
| --- | --- |
| „Asiinfossmetüül | 0,05 (*)
  TERAVILI” |

Pestitsiidide jäägid

Piirnorm (mg/kg)

„Asiinfossmetüül

0,05 (*)

TERAVILI”

---

II LISA

Direktiivi 86/363/EMÜ II lisa A osasse lisatakse järgmine rida:

| | Pestitsiidide jäägid |
| --- | --- |
| Piirnormid mg/kg (ppm) | lihas, lihavalmististes, rupsis ja loomarasvas sisalduva rasva puhul, mis on loetletud I lisas rubriikides ex 0201, 0202, 0203, 0204, 0205 00 00, 0206, 0207, ex 0208, 0209 00, 0210, 1601 00 ja 1602 (1) (4) | lehma- ja -täispiima puhul, mis on loetletud I lisas rubriigis 0401; muu rubriikidesse 0401, 0402, 0405 00 ja 0406 kuuluva toidu puhul vastavalt viidetele (2), (4) | värskete koorega munade, linnumunade ja rebude puhul, mis on loetletud I lisas rubriikides 0407 00 ja 0408 (3) (4) |
| „Asiinfossmetüül | 0,01 (1) | 0,01 (1) | 0,01 (1) |

Pestitsiidide jäägid

Piirnormid mg/kg (ppm)

lihas, lihavalmististes, rupsis ja loomarasvas sisalduva rasva puhul, mis on loetletud I lisas rubriikides ex 0201, 0202, 0203, 0204, 0205 00 00, 0206, 0207, ex 0208, 0209 00, 0210, 1601 00 ja 1602 (1) (4)

lehma- ja -täispiima puhul, mis on loetletud I lisas rubriigis 0401; muu rubriikidesse 0401, 0402, 0405 00 ja 0406 kuuluva toidu puhul vastavalt viidetele (2), (4)

värskete koorega munade, linnumunade ja rebude puhul, mis on loetletud I lisas rubriikides 0407 00 ja 0408 (3) (4)

„Asiinfossmetüül

0,01 (1)

0,01 (1)

0,01 (1)

---

(1)  Analüütiliselt määratud alammäär.”

1

---

III LISA

Direktiivi 90/642/EMÜ II lisa A osasse lisatakse järgmine veerg:

| „Rühmad ja üksiktoodete näited, mille suhtes kohaldatakse jääkide piirnorme | Asiinfossmetüül |
| --- | --- |
| 1.   Puuvili, värske, kuivatatud või kuumtöötlemata, külmutatud, suhkrulisandita; pähklid |
| i) | TSITRUSVILJAD |

„Rühmad ja üksiktoodete näited, mille suhtes kohaldatakse jääkide piirnorme

Asiinfossmetüül

Puuvili, värske, kuivatatud või kuumtöötlemata, külmutatud, suhkrulisandita; pähklid

i)

0,05 (1)

Greip

Sidrunid

Laimid

Mandariinid (kaasa arvatud klementiinid ja samalaadsed hübriidid)

Apelsinid

Pomelod

Muud

| ii) | PÄHKLIPUU VILJAD (koortega või koorteta) |
| --- | --- |

ii)

0,5

Mandlid

Brasiilia pähklid

Kašupähklid

Kastanid

Kookospähklid

Sarapuupähklid

Makadaamiapähklid

Pekaanipähklid

Piiniapähklid

Pistaatsiapähklid

Kreeka pähklid

Muud

| iii) | ÕUNVILJAD |
| --- | --- |

iii)

0,5 (2)

Õunad

Pirnid

Küdooniad

Muud

| iv) | LUUVILJAD |
| --- | --- |

iv)

0,5 (2)

Aprikoosid

Kirsid

Virsikud (kaasa arvatud nektariinid ja samalaadsed hübriidid)

Ploomid

Muud

| v) | MARJAD JA VÄIKSED PUUVILJAD |
| --- | --- |

v)

| a) | Laua- ja veiniviinamarjad |
| --- | --- |

a)

Laua- ja veiniviinamarjad

0,05 (1)

Lauaviinamarjad

Veiniviinamarjad

| b) | Maasikad (välja arvatud metsmaasikad) |
| --- | --- |

b)

Maasikad (välja arvatud metsmaasikad)

0,5 (2)

| c) | Koguviljad (välja arvatud metsamarjad) |
| --- | --- |

c)

Koguviljad (välja arvatud metsamarjad)

0,5 (2)

Murakad

Põldmurakad

Logani murakad

Vaarikad

Muud

| d) | Muud väiksed puuviljad ja marjad (välja arvatud metsamarjad) |
| --- | --- |

d)

Muud väiksed puuviljad ja marjad (välja arvatud metsamarjad)

Mustikad

Jõhvikad

0,1

Sõstrad (punased, mustad ja valged)

0,5 (2)

Karusmarjad

0,5 (2)

Muud

0,05 (1)

| e) | Looduses kasvavad marjad ja viljad |
| --- | --- |

e)

Looduses kasvavad marjad ja viljad

0,05 (1)

| vi) | MUUD |
| --- | --- |

vi)

0,05 (1)

Avokaadod

Banaanid

Datlid

Viigimarjad

Kiivid

Kääbusapelsinid

Litšid

Mangod

Oliivid (laua-)

Oliivid (õli pressimiseks)

Papaiad

Kannatuslille viljad

Ananassid

Granaatõunad

Muud

Köögiviljad, värsked või kuumtöötlemata, külmutatud või kuivatatud

| i) | JUUR- JA MUGULKÖÖGIVILJAD |
| --- | --- |

i)

0,05 (1)

Peet

Porgand

Kassaava

Juurseller

Mädarõigas

Maapirn

Pastinaak

Juurpetersell

Redis

Aed-piimjuur

Maguskartul

Kaalikas

Naeris

Jamss

Muud

| ii) | SIBULKÖÖGIVILJAD |
| --- | --- |

ii)

0,05 (1)

Küüslauk

Sibul

Šalottsibul

Talisibul

Muud

| iii) | VILIKÖÖGIVILJAD |
| --- | --- |

iii)

| a) | Maavitsalised |
| --- | --- |

a)

Maavitsalised

0,05 (1)

Tomatid

Punapiprad

Baklažaanid

Söödav muskushibisk

Muud

| b) | Kõrvitsalised – söödav koor |
| --- | --- |

b)

Kõrvitsalised – söödav koor

Kurgid

0,2

Kornišonid

Suvekõrvitsad

Muud

0,05 (1)

| c) | Kõrvitsalised – mittesöödav koor |
| --- | --- |

c)

Kõrvitsalised – mittesöödav koor

0,05 (1)

Melonid

Patissonid

Arbuusid

Muud

| d) | Suhkrumais |
| --- | --- |

d)

Suhkrumais

0,05 (1)

| iv) | KAPSASKÖÖGIVILJAD |
| --- | --- |

iv)

0,05 (1)

| a) | Õisik-kapsad |
| --- | --- |

a)

Õisik-kapsad

Spargelkapsas

Lillkapsas

Muud

| b) | Peakapsad |
| --- | --- |

b)

Peakapsad

Rooskapsas

Peakapsas

Muud

| (c) | Lehtkapsad |
| --- | --- |

(c)

Lehtkapsad

Hiina kapsas

Lehtkapsas

Muud

| d) | Nuikapsas |
| --- | --- |

d)

Nuikapsas

| v) | LEHTKÖÖGIVILJAD JA VÄRSKED MAITSETAIMED |
| --- | --- |

v)

0,05 (1)

| a) | Salat ja muu sarnane |
| --- | --- |

a)

Salat ja muu sarnane

Salatkress

Põldkännak

Salat

Eskariool

Põld-võõrkapsas (ruccola salat)

Kapsalehed ja -leherootsud, kaasa arvatud naerilehed

Muud

| b) | Spinat ja muu sarnane |
| --- | --- |

b)

Spinat ja muu sarnane

Spinat

Lehtpeet (mangold)

Muud

| c) | Ürt-allikkress |
| --- | --- |

c)

Ürt-allikkress

| d) | Salatsigur |
| --- | --- |

d)

Salatsigur

| (e) | Maitsetaimed |
| --- | --- |

(e)

Maitsetaimed

Aed-harakputk

Murulauk

Petersell

Lehtseller

Muud

| vi) | KAUNVILJAD (värsked) |
| --- | --- |

vi)

0,05 (1)

Oad (kaunadega)

Oad (kaunadeta)

Herned (kaunadega)

Herned (kaunadeta)

Muud

| vii) | VARSKÖÖGIVILJAD (värsked) |
| --- | --- |

vii)

0,05 (1)

Spargel

Hispaania artišokk

Seller

Apteegitill

Kera-artišokk

Porrulauk

Rabarber

Muud

| viii) | SEENED |
| --- | --- |

viii)

0,05 (1)

| a) | Kultuurseened |
| --- | --- |

a)

Kultuurseened

| b) | Looduses kasvavad seened |
| --- | --- |

b)

Looduses kasvavad seened

| 3. | Kaunviljad |
| --- | --- |

3.

0,05 (1)

Oad

Läätsed

Herned

Lupiinid

Muud

Õliseemned

Linaseemned

Maapähkel

Mooniseemned

Seesamiseemned

Päevalilleseemned

Rapsiseemned

Sojaoad

Sinepiseemned

Puuvillaseemned

0,2

Kanepiseemned

Muud

0,05 (1)

| 5. | Kartulid |
| --- | --- |

5.

0,05 (1)

Varajased kartulid

Söögikartulid

| 6. | Tee (kuivatatud lehed ja varred, fermenteeritud või fermenteerimata Camellia sinensis) |
| --- | --- |

6.

0,1 (1)

| 7. | Humal (kuivatatud), kaasa arvatud humalakäbi graanulid ja kontsentreerimata pulber |
| --- | --- |

7.

0,1 (1)

---

(1)  Väljendab analüütiliselt määratud alammäära.

1

(2)  Ajutised jääkide piirmäärad kuni 18. septembrini 2008. Pärast seda kuupäeva on jääkide piirmäär 0,05, () kui seda ei muudeta direktiivi või määrusega.”

2

---

| 18.9.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 243/50 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 243/50

---

KOMISJONI DIREKTIIV 2007/56/EÜ,

17. september 2007,

millega muudetakse nõukogu direktiivide 86/362/EMÜ, 86/363/EMÜ ja 90/642/EMÜ teatavaid lisasid seoses asoksüstrobiini, klorotaloniili, deltametriini, heksaklorobenseeni, ioksüniili, oksamüüli ja kinoksüfeeni jääkide piirnormidega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 24. juuli 1986. aasta direktiivi 86/362/EMÜ teraviljas sisalduvate ja nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide lubatud piirnormide kehtestamise kohta, (1) eriti selle artiklit 10,

1

võttes arvesse nõukogu 24. juuli 1986. aasta direktiivi 86/363/EMÜ loomses toidus sisalduvate ja selle pinnal esinevate pestitsiidide jääkide lubatud piirnormide kehtestamise kohta, (2) eriti selle artiklit 10,

2

võttes arvesse nõukogu 27. novembri 1990. aasta direktiivi 90/642/EMÜ teatavates taimset päritolu saadustes, sealhulgas puu- ja köögiviljas, sisalduvate ja nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide lubatud piirnormide kehtestamise kohta, (3) eriti selle artiklit 7,

3

võttes arvesse nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivi 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta, (4) eriti selle artikli 4 lõike 1 punkti f,

4

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt direktiivile 91/414/EMÜ vastutavad teatavate põllukultuuride puhul kasutatavate taimekaitsevahendite kasutusloa andmise eest liikmesriigid. Nimetatud lubade aluseks peab olema inimeste ja loomade tervisele ning keskkonnale avaldatava mõju hinnang. Hinnangu andmisel tuleb arvesse võtta kasutajate ja kõrvalseisjate kokkupuuteid ning mõju maismaa-, vee- ja õhukeskkonnale, samuti töödeldud põllukultuurides sisalduvate jääkainete tarbimise mõju inimestele ja loomadele. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt direktiivile 91/414/EMÜ vastutavad teatavate põllukultuuride puhul kasutatavate taimekaitsevahendite kasutusloa andmise eest liikmesriigid. Nimetatud lubade aluseks peab olema inimeste ja loomade tervisele ning keskkonnale avaldatava mõju hinnang. Hinnangu andmisel tuleb arvesse võtta kasutajate ja kõrvalseisjate kokkupuuteid ning mõju maismaa-, vee- ja õhukeskkonnale, samuti töödeldud põllukultuurides sisalduvate jääkainete tarbimise mõju inimestele ja loomadele.

| (2) | Jääkide piirnormid kajastavad sellist tõhusaks taimekaitseks vajalikku pestitsiidide miinimumkogust, mida kasutatakse selliselt, et jääkaine kogus on võimalikult väike ja toksikoloogiliselt vastuvõetav, eelkõige hinnangulist toidu kaudu omastamist arvesse võttes. |
| --- | --- |

(2)

Jääkide piirnormid kajastavad sellist tõhusaks taimekaitseks vajalikku pestitsiidide miinimumkogust, mida kasutatakse selliselt, et jääkaine kogus on võimalikult väike ja toksikoloogiliselt vastuvõetav, eelkõige hinnangulist toidu kaudu omastamist arvesse võttes.

| (3) | Direktiiviga 90/642/EMÜ hõlmatud pestitsiidide jääkide piirnorme tuleb pidevalt läbi vaadata ning neid võib muuta, et võtta arvesse uusi või muutunud kasutusviise. Komisjonile edastati teave niisuguste uute või muutunud kasutusviiside kohta, mille tulemusena peaks muudetama asoksüstrobiini, klorotaloniili, ioksüniili ja kinoksüfeeni jääkide piirnorme. |
| --- | --- |

(3)

Direktiiviga 90/642/EMÜ hõlmatud pestitsiidide jääkide piirnorme tuleb pidevalt läbi vaadata ning neid võib muuta, et võtta arvesse uusi või muutunud kasutusviise. Komisjonile edastati teave niisuguste uute või muutunud kasutusviiside kohta, mille tulemusena peaks muudetama asoksüstrobiini, klorotaloniili, ioksüniili ja kinoksüfeeni jääkide piirnorme.

| (4) | Heksaklorobenseeni osas on komisjoni teavitatud, et nimetatud pestitsiid võib keskkonna saastumise tõttu alumisest määramispiirist kõrgemal tasemel esineda kõrvitsaseemnetes – kaubas, mida kasutatakse toiduna mitmes liikmesriigis. Seetõttu on vajalik kõrvitsaseemnete kandmine direktiivi 90/642/EMÜ I lisasse ning kehtestada nende suhtes jääkide piirnorm, et kaitsta tarbijaid ülemääraste heksaklorobenseeni jääkide eest. |
| --- | --- |

(4)

Heksaklorobenseeni osas on komisjoni teavitatud, et nimetatud pestitsiid võib keskkonna saastumise tõttu alumisest määramispiirist kõrgemal tasemel esineda kõrvitsaseemnetes – kaubas, mida kasutatakse toiduna mitmes liikmesriigis. Seetõttu on vajalik kõrvitsaseemnete kandmine direktiivi 90/642/EMÜ I lisasse ning kehtestada nende suhtes jääkide piirnorm, et kaitsta tarbijaid ülemääraste heksaklorobenseeni jääkide eest.

| (5) | Oksamüülile on komisjoni direktiiviga 2006/59/EÜ (5) direktiivis 90/642/EMÜ kehtestatud ajutised jääkide piirnormid kuni katseandmete esitamiseni. Katseandmed oksamüüli kohta on sellele järgnevalt esitatud ja hinnatud. Seetõttu võib ajutised oksamüüli jääkide piirnormid kinnitada. |
| --- | --- |

(5)

Oksamüülile on komisjoni direktiiviga 2006/59/EÜ (5) direktiivis 90/642/EMÜ kehtestatud ajutised jääkide piirnormid kuni katseandmete esitamiseni. Katseandmed oksamüüli kohta on sellele järgnevalt esitatud ja hinnatud. Seetõttu võib ajutised oksamüüli jääkide piirnormid kinnitada.

5

| (6) | Ka deltametriinile on direktiiviga 2006/59/EÜ kehtestatud ajutised jääkide piirnormid direktiivides 86/362/EMÜ, 86/363/EMÜ ja 90/642/EMÜ kuni III lisa toimiku läbivaatamiseni vastavalt direktiivile 91/414/EMÜ ning deltametriini uuesti registreerimiseni liikmesriigi tasandil. Edasisel uurimisel ilmnes, et liikmesriikides lubatud deltametriini kasutusviiside põhjalikuks hindamiseks tuleks anda rohkem aega. Seega on asjakohane pikendada deltametriini jääkide ajutiste piirnormide kehtivust. |
| --- | --- |

(6)

Ka deltametriinile on direktiiviga 2006/59/EÜ kehtestatud ajutised jääkide piirnormid direktiivides 86/362/EMÜ, 86/363/EMÜ ja 90/642/EMÜ kuni III lisa toimiku läbivaatamiseni vastavalt direktiivile 91/414/EMÜ ning deltametriini uuesti registreerimiseni liikmesriigi tasandil. Edasisel uurimisel ilmnes, et liikmesriikides lubatud deltametriini kasutusviiside põhjalikuks hindamiseks tuleks anda rohkem aega. Seega on asjakohane pikendada deltametriini jääkide ajutiste piirnormide kehtivust.

| (7) | Tarbijate eluaegset kokkupuudet kõnealuste pestitsiididega selliste toiduainete kaudu, mis võivad sisaldada nende pestitsiidide jääke, on kontrollitud ja hinnatud vastavalt ühenduses kasutatavatele menetlustele ja tavadele, võttes arvesse Maailma Terviseorganisatsiooni avaldatud juhiseid. (6) Kõnealuste kontrollide ja hinnangute alusel tuleks nende pestitsiidijääkide piirnormid kindlaks määrata nii, et aktsepteeritavat päevadoosi ei ületata. |
| --- | --- |

(7)

Tarbijate eluaegset kokkupuudet kõnealuste pestitsiididega selliste toiduainete kaudu, mis võivad sisaldada nende pestitsiidide jääke, on kontrollitud ja hinnatud vastavalt ühenduses kasutatavatele menetlustele ja tavadele, võttes arvesse Maailma Terviseorganisatsiooni avaldatud juhiseid. (6) Kõnealuste kontrollide ja hinnangute alusel tuleks nende pestitsiidijääkide piirnormid kindlaks määrata nii, et aktsepteeritavat päevadoosi ei ületata.

6

| (8) | Klorotaloniili ja ioksüniili puhul, millel on olemas akuutne standarddoos, on tarbijate akuutset kokkupuudet nende pestitsiididega toiduainete kaudu, mis võivad sisaldada nende pestitsiidide jääke, kontrollitud ja hinnatud vastavalt ühenduses kasutatavatele menetlustele ja tavadele, võttes arvesse Maailma Terviseorganisatsiooni avaldatud juhiseid. Arvesse on võetud taimede teaduskomitee arvamusi, eriti nõuandeid ja soovitusi pestitsiididega töödeldud toiduainete tarbijate kaitsmise kohta. (7) Toidu kaudu omastamise hindamise põhjal tuleks kõnealuste pestitsiidide jääkide piirnormid kindlaks määrata viisil, mis tagab, et ei ületata akuutset standarddoosi. Teiste ainete puhul on kättesaadava teabe hindamine näidanud, et akuutset standarddoosi ei nõuta ja seetõttu ei ole lühiajaline hinnang vajalik. |
| --- | --- |

(8)

Klorotaloniili ja ioksüniili puhul, millel on olemas akuutne standarddoos, on tarbijate akuutset kokkupuudet nende pestitsiididega toiduainete kaudu, mis võivad sisaldada nende pestitsiidide jääke, kontrollitud ja hinnatud vastavalt ühenduses kasutatavatele menetlustele ja tavadele, võttes arvesse Maailma Terviseorganisatsiooni avaldatud juhiseid. Arvesse on võetud taimede teaduskomitee arvamusi, eriti nõuandeid ja soovitusi pestitsiididega töödeldud toiduainete tarbijate kaitsmise kohta. (7) Toidu kaudu omastamise hindamise põhjal tuleks kõnealuste pestitsiidide jääkide piirnormid kindlaks määrata viisil, mis tagab, et ei ületata akuutset standarddoosi. Teiste ainete puhul on kättesaadava teabe hindamine näidanud, et akuutset standarddoosi ei nõuta ja seetõttu ei ole lühiajaline hinnang vajalik.

7

| (9) | Kui taimekaitsevahendite lubatud kasutamise tagajärjel ei leita toiduaines või selle pinnal märkimisväärselt pestitsiidijääke, kui nende kasutamine ei ole lubatud, kui liikmesriikide poolt lubatud kasutamise põhjenduseks ei ole esitatud vajalikke andmeid või kui kolmandates riikides kasutamise põhjenduseks ei ole esitatud asjaomaseid andmeid ning selle tagajärjel leidub pestitsiidide jääke ühenduse turul ringlusse lastavates toiduainetes või nende pinnal, määratakse jääkide piirnormid kindlaks vastavalt alumisele määramispiirile. |
| --- | --- |

(9)

Kui taimekaitsevahendite lubatud kasutamise tagajärjel ei leita toiduaines või selle pinnal märkimisväärselt pestitsiidijääke, kui nende kasutamine ei ole lubatud, kui liikmesriikide poolt lubatud kasutamise põhjenduseks ei ole esitatud vajalikke andmeid või kui kolmandates riikides kasutamise põhjenduseks ei ole esitatud asjaomaseid andmeid ning selle tagajärjel leidub pestitsiidide jääke ühenduse turul ringlusse lastavates toiduainetes või nende pinnal, määratakse jääkide piirnormid kindlaks vastavalt alumisele määramispiirile.

| (10) | Jääkide ajutiste piirnormide kehtestamine või muutmine ühenduse tasandil ei takista liikmesriikidel kehtestada ajutisi jääkide piirnorme ioksüniilile ja kinoksüfeenile vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 4 lõike 1 punktile f ja kõnealuse direktiivi IV lisale. Nelja aastat peetakse kõnealuste toimeainete edasiste kasutusviiside lubamiseks piisavaks. Selle ajavahemiku möödudes peaksid jääkide ajutised piirnormid ühenduses muutuma lõplikeks. |
| --- | --- |

(10)

Jääkide ajutiste piirnormide kehtestamine või muutmine ühenduse tasandil ei takista liikmesriikidel kehtestada ajutisi jääkide piirnorme ioksüniilile ja kinoksüfeenile vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 4 lõike 1 punktile f ja kõnealuse direktiivi IV lisale. Nelja aastat peetakse kõnealuste toimeainete edasiste kasutusviiside lubamiseks piisavaks. Selle ajavahemiku möödudes peaksid jääkide ajutised piirnormid ühenduses muutuma lõplikeks.

| (11) | Seetõttu on vaja muuta direktiivides 86/362/EMÜ, 86/363/EMÜ ja 90/642/EMÜ määratud jääkide piirnorme, et oleks võimalik nõuetekohaselt jälgida ja kontrollida asjaomaste taimekaitsevahendite kasutamist ning kaitsta tarbijat. Kui jääkide piirnormid on kõnealuste direktiivide lisades juba määratud, on asjakohane neid muuta. Kui jääkide piirnormid ei ole määratud, on asjakohane need esmakordselt kehtestada. |
| --- | --- |

(11)

Seetõttu on vaja muuta direktiivides 86/362/EMÜ, 86/363/EMÜ ja 90/642/EMÜ määratud jääkide piirnorme, et oleks võimalik nõuetekohaselt jälgida ja kontrollida asjaomaste taimekaitsevahendite kasutamist ning kaitsta tarbijat. Kui jääkide piirnormid on kõnealuste direktiivide lisades juba määratud, on asjakohane neid muuta. Kui jääkide piirnormid ei ole määratud, on asjakohane need esmakordselt kehtestada.

| (12) | Seetõttu tuleks direktiive 86/362/EMÜ, 86/363/EMÜ ja 90/642/EMÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(12)

Seetõttu tuleks direktiive 86/362/EMÜ, 86/363/EMÜ ja 90/642/EMÜ vastavalt muuta.

| (13) | Käesolevas direktiivis ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(13)

Käesolevas direktiivis ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 86/362/EMÜ muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi I lisale.

Artikkel 2

Direktiivi 86/363/EMÜ muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi II lisale.

Artikkel 3

Direktiivi 90/642/EMÜ muudetakse järgmiselt:

| 1. | I lisasse rühma „4. Õliseemned” lisatakse kanne „kõrvitsaseemned”. |
| --- | --- |

1.

I lisasse rühma „4. Õliseemned” lisatakse kanne „kõrvitsaseemned”.

| 2. | II lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi III lisale. |
| --- | --- |

2.

II lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi III lisale.

Artikkel 4

Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 18. detsembril 2007. Nad edastavad kõnealuste normide teksti ning nende normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.

Liikmesriigid kohaldavad neid norme alates 19. detsembrist 2007.

Kui liikmesriigid kõnealused normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

Artikkel 5

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Artikkel 6

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 17. september 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 221, 7.8.1986, lk 37. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2007/27/EÜ (ELT L 128, 16.5.2007, lk 31).

1

(2)  EÜT L 221, 7.8.1986, lk 43. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2007/28/EÜ (ELT L 135, 26.5.2007, lk 6).

2

(3)  EÜT L 350, 14.12.1990, lk 71. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2007/39/EÜ (ELT L 165, 27.6.2007, lk 25).

3

(4)  EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2007/52/EÜ (ELT L 214, 17.8.2007, lk 3).

4

(5)  ELT L 175, 29.6.2006, lk 61.

5

(6)  Juhised pestitsiidide jääkide toidu kaudu omandamise hindamiseks (läbi vaadatud), mille on koostanud GEMS/Food Programme koostöös pestitsiidide jääkide Codex komiteega, on avaldanud Maailma Terviseorganisatsioon 1997. aastal (WHO/FSF/FOS.97.7).

6

(7)  Arvamus nõukogu direktiivide 86/362/EMÜ, 86/363/EMÜ ja 90/642/EMÜ lisade muutmisega seotud küsimuste kohta (taimede teaduskomitee avaldatud arvamus, 14. juuli 1998). Arvamus seoses erinevate pestitsiidijääkidega puu- ja köögiviljades (taimede teaduskomitee avaldatud arvamus, 14. juuli 1998) http://europa.eu.int/comm/food/fs/sc/scp/outcome_ppp_en.html

7

---

I LISA

Direktiivi 86/362/EMÜ II lisa A osas asendatakse rida „deltametriin” järgmisega:

| Pestitsiidide jäägid | Piirnorm (mg/kg) |
| --- | --- |
| „Deltametriin (cis-deltametriin) (1) | 2
  TERAVILI |

Pestitsiidide jäägid

Piirnorm (mg/kg)

„Deltametriin (cis-deltametriin) (1)

2

TERAVILI

---

(1)  Jääkide ajutised piirnormid, mis kehtivad 1. novembrini 2008, kuni III lisa toimiku läbivaatamiseni vastavalt direktiivile 91/414/EMÜ ning deltametriini uuesti registreerimiseni liikmesriigi tasandil.”

1

---

II LISA

Direktiivi 86/363/EMÜ II lisa A osas asendatakse rida „deltametriin (cis-deltametriin)” järgmisega:

| | Piirnormid (mg/kg) |
| --- | --- |
| Pestitsiidide jäägid | I lisas rubriikides ex 0201, 0202, 0203, 0204, 0205, 0206, 0207, ex 0208, 0209, 0210, 1601 ja 1602 nimetatud lihas, lihavalmististes, rupsis ja loomarasvas sisalduva rasva puhul
  (1) (4) | I lisas rubriigis 0401 nimetatud lehmatoorpiima ja -täispiima puhul; muude rubriikidesse 0401, 0402, 0405 00 ja 0406, kuuluvate toiduainete puhul
  (2) (4) | I lisas rubriikides 0407 ja 0408 nimetatud koorega värskete munade, linnumunade ja munarebude puhul
  (3) (4) |
| „Deltametriin (cis-deltametriin) (2) | Maks ja neerud 0,03, (1) linnuliha ja linnulihatooted 0,1, muud 0,5 | 0,05 | 0,05 (1) |

Piirnormid (mg/kg)

Pestitsiidide jäägid

I lisas rubriikides ex 0201, 0202, 0203, 0204, 0205, 0206, 0207, ex 0208, 0209, 0210, 1601 ja 1602 nimetatud lihas, lihavalmististes, rupsis ja loomarasvas sisalduva rasva puhul

(1) (4)

I lisas rubriigis 0401 nimetatud lehmatoorpiima ja -täispiima puhul; muude rubriikidesse 0401, 0402, 0405 00 ja 0406, kuuluvate toiduainete puhul

(2) (4)

I lisas rubriikides 0407 ja 0408 nimetatud koorega värskete munade, linnumunade ja munarebude puhul

(3) (4)

„Deltametriin (cis-deltametriin) (2)

Maks ja neerud 0,03, (1) linnuliha ja linnulihatooted 0,1, muud 0,5

0,05

0,05 (1)

---

(1)  Väljendab alumist määramispiiri.

1

(2)  Jääkide ajutised piirnormid, mis kehtivad 1. novembrini 2008, kuni III lisa toimiku läbivaatamiseni vastavalt direktiivile 91/414/EMÜ ning deltametriini uuesti registreerimiseni liikmesriigi tasandil.”

2

---

III LISA

Direktiivi 90/642/EMÜ II lisa A osas asendatakse asoksüstrobiini, klorotaloniili, deltametriini, heksaklorobenseeni, ioksüniili, oksamüüli ja kinoksüfeeni tulbad järgmisega:

| | „Pestitsiidide jäägid ja jääkide piirnormid (mg/kg) |
| --- | --- |
| Tooterühmad ja üksiktooted, mille suhtes kohaldatakse jääkide piirnorme | Asoksüstrobiin | Klorotaloniil | Deltametriin (cis-deltametriin) (2) | Heksaklorobenseen | Ioksüniil, sh selle estrid, väljendatud ioksüniilina | Oksamüül | Kinoksüfeen |
| 1. | Värske, kuivatatud või kuumtöötlemata, külmutatud suhkrulisandita puuvili; pähklid |

„Pestitsiidide jäägid ja jääkide piirnormid (mg/kg)

Tooterühmad ja üksiktooted, mille suhtes kohaldatakse jääkide piirnorme

Asoksüstrobiin

Klorotaloniil

Deltametriin (cis-deltametriin) (2)

Heksaklorobenseen

Ioksüniil, sh selle estrid, väljendatud ioksüniilina

Oksamüül

Kinoksüfeen

1.

0,01 (1)

0,05 (1)
   (3)

| (i) | TSITRUSVILJAD |
| --- | --- |

(i)

1

0,01 (1)

0,05 (1)

0,02 (1)
   (3)

Greipfruudid

Sidrunid

Laimid

Mandariinid (sh klementiinid ja samalaadsed hübriidid)

0,02 (1)
   (3)

Apelsinid

Pomelod

Muud

0,01 (1)
   (3)

| (ii) | PÄHKLID (koortega või ilma) |
| --- | --- |

(ii)

0,1 (1)

0,01 (1)

0,05 (1)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

Mandlid

Brasiilia pähklid

Kašupähklid

Kastanid

Kookospähklid

Sarapuupähklid

Makadaamiapähklid

Pekanipähklid

Piiniapähklid

Pistaatsiapähklid

Kreeka pähklid

Muud

| (iii) | ÕUNVILJAD |
| --- | --- |

(iii)

0,05 (1)

1

0,01 (1)
   (3)

Õunad

0,2

0,05 (3)

Pirnid

Küdooniad

Muud

0,1

0,02 (1)
   (3)

| (iv) | LUUVILJAD |
| --- | --- |

(iv)

0,05 (1)

0,01 (1)
   (3)

Aprikoosid

1

0,05 (3)

Kirsid

0,2

0,3 (3)

Virsikud (sh nektariinid ja samalaadsed hübriidid)

1

0,05 (3)

Ploomid

Muud

0,01 (1)

0,1

0,02 (1)
   (3)

| (v) | MARJAD JA VÄIKESED PUUVILJAD |
| --- | --- |

(v)

0,01 (1)
   (3)

| (a) | Laua- ja veiniviinamarjad |
| --- | --- |

(a)

Laua- ja veiniviinamarjad

2

0,2

1 (3)

Lauaviinamarjad

1

Veiniviinamarjad

3

| (b) | Maasikad (v.a metsmaasikad) |
| --- | --- |

(b)

Maasikad (v.a metsmaasikad)

2

3

0,2

0,3 (3)

| (c) | Koguviljad (v. a metsamarjad) |
| --- | --- |

(c)

Koguviljad (v. a metsamarjad)

0,01 (1)

0,02 (1)
   (3)

Murakad

3

0,5

Põldmurakad

Logani murakad

Vaarikad

3

Muud

0,05 (1)

0,05 (1)

| (d) | Muud väikesed puuviljad ja marjad (v.a metsamarjad) |
| --- | --- |

(d)

Muud väikesed puuviljad ja marjad (v.a metsamarjad)

0,05 (1)

2 (3)

Mustikad

Jõhvikad

2

Sõstrad (punased, mustad ja valged)

10

0,5

Karusmarjad

10

0,2

Muud

0,01 (1)

0,05 (1)

| (e) | Looduses kasvavad marjad ja viljad |
| --- | --- |

(e)

Looduses kasvavad marjad ja viljad

0,05 (1)

0,01 (1)

0,05 (1)

0,02 (1)
   (3)

| (vi) | MUUD VILJAD |
| --- | --- |

(vi)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

Avokaadod

Banaanid

2

0,2

Datlid

Viigimarjad

Kiivid

0,2

Kääbusapelsinid

Litšid

Mangod

0,2

Oliivid (lauaoliivid)

1

Oliivid (õli ekstraheerimiseks)

1

Papaiad

0,2

20

Granadillid

Ananassid

Granaatõunad

Muud

0,05 (1)

0,01 (1)

0,05 (1)

| 2. | Köögiviljad, värsked või kuumtöötlemata, külmutatud või kuivatatud |
| --- | --- |

2.

0,01 (1)

| (i) | JUUR- JA MUGULKÖÖGIVILI |
| --- | --- |

(i)

0,05 (1)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

Söögipeet

Porgand

0,2

1

0,2 (3)

Kassaava

Juurseller

0,3

1

Mädarõigas

0,2

Maapirn

Pastinaak

0,2

0,2 (3)

Juurpetersell

0,2

Redis

0,2

Aed-piimjuur

0,2

Bataat

Kaalikas

Naeris

Jamss

Muud

0,05 (1)

0,01 (1)

0,05 (1)
   (3)

| (ii) | SIBULKÖÖGIVILI |
| --- | --- |

(ii)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

Küüslauk

0,5

0,1

0,2 (3)

Sibul

0,5

0,1

0,2 (3)

Šalott

0,5

0,1

0,2 (3)

Talisibul

2

5

0,1

3 (3)

Muud

0,05 (1)

0,01 (1)

0,05 (1)

0,05 (1)
   (3)

| (iii) | VILIKÖÖGIVILI |
| --- | --- |

(iii)

0,05 (1)
   (3)

| (a) | Maavitsalised |
| --- | --- |

(a)

Maavitsalised

2

2

0,02 (1)
   (3)

Tomatid

0,3

0,02 (3)

Paprikad

0,02 (3)

Baklažaanid

0,3

0,02 (3)

Okra

0,3

Muud

0,2

0,01 (1)
   (3)

| (b) | Kõrvitsalised – söödava koorega |
| --- | --- |

(b)

Kõrvitsalised – söödava koorega

1

0,2

0,02 (1)
   (3)

Kurk

1

0,02 (3)

Kornišon

5

0,02 (3)

Kabatšokk

0,03 (3)

Muud

0,01 (1)

0,01 (1)
   (3)

| (c) | Kõrvitsalised – mittesöödava koorega |
| --- | --- |

(c)

Kõrvitsalised – mittesöödava koorega

0,5

1

0,2

0,01 (1)
   (3)

0,05 (3)

Melonid

Patissonid

Arbuusid

Muud

| (d) | Suhkrumais |
| --- | --- |

(d)

Suhkrumais

0,05 (1)

0,01 (1)

0,05 (1)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

| (iv) | KAPSASKÖÖGIVILI |
| --- | --- |

(iv)

0,05 (1)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

| (a) | Õisik-kapsas |
| --- | --- |

(a)

Õisik-kapsas

0,5

3

0,1

Spargelkapsas (sh asparkapsas)

Lillkapsas

Muud

| (b) | Peakapsad |
| --- | --- |

(b)

Peakapsad

0,3

0,1

Rooskapsas

3

Peakapsas

3

Muud

0,01 (1)

| (c) | Lehtkapsad |
| --- | --- |

(c)

Lehtkapsad

5

0,01 (1)

0,5

Hiina kapsas

Lehtkapsas

Muud

| (d) | Nuikapsas |
| --- | --- |

(d)

Nuikapsas

0,2

0,01 (1)

0,05 (1)

| (v) | LEHTKÖÖGIVILI JA VÄRSKED MAITSETAIMED |
| --- | --- |

(v)

0,05 (1)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

| (a) | Aedsalat jms |
| --- | --- |

(a)

Aedsalat jms

3

0,01 (1)

0,5

Salatkress

Põldkännak

Salat

Eskariool (sile endiiviasigur)

Põld-võõrkapsas (ruccola salat)

Kapsalehed ja -leherootsud, sh naerilehed

Muud

| (b) | Spinat jms |
| --- | --- |

(b)

Spinat jms

0,05 (1)

0,01 (1)

0,5

Aedspinat

Lehtpeet (mangold)

Muud

| (c) | Ürt-allikkerss |
| --- | --- |

(c)

Ürt-allikkerss

0,05 (1)

0,01 (1)

0,05 (1)

| (d) | Harilik sigur |
| --- | --- |

(d)

Harilik sigur

0,2

0,01 (1)

0,05 (1)

| (e) | Maitsetaimed |
| --- | --- |

(e)

Maitsetaimed

3

5

0,5

Aed-harakputk

Murulauk

Petersell

Lehtseller

Muud

| (vi) | KAUNVILJAD (värsked) |
| --- | --- |

(vi)

0,2

0,05 (1)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

Oad (kaunadega)

1

5

Oad (kaunadeta)

0,2

2

Herned (kaunadega)

0,5

2

Herned (kaunadeta)

0,2

0,3

Muud

0,05 (1)

0,01 (1)

| (vii) | VARSKÖÖGIVILJAD (värsked) |
| --- | --- |

(vii)

0,01 (1)
   (3)

Spargel

Hispaania artišokk

Seller

5

10

Apteegitill

5

Artišokk

1

0,1

0,3 (3)

Porrulauk

2

10

0,2

3 (3)

Rabarber

Muud

0,05 (1)

0,01 (1)

0,05 (1)

0,05 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

| (viii) | SEENED |
| --- | --- |

(viii)

0,05 (1)

0,05

0,05 (1)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

| (a) | Kultuurseened |
| --- | --- |

(a)

Kultuurseened

2

| (b) | Looduses kasvavad seened |
| --- | --- |

(b)

Looduses kasvavad seened

0,01 (1)

| 3. | Kaunviljad |
| --- | --- |

3.

0,1

0,01 (1)

1

0,01 (1)

0,05 (1)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

Oad

Läätsed

Herned

Lupiinid

Muud

| 4. | Õliseemned |
| --- | --- |

4.

0,1 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

Linaseemned

Maapähklid

0,05

Mooniseemned

Seesamiseemned

Päevalilleseemned

Rapsiseemned

0,5

0,1

Sojaoad

0,5

Sinepiseemned

0,1

Puuvillaseemned

Kanepiseemned

Kõrvitsaseemned

0,05

Muud

0,05 (1)

0,01 (1)

0,05 (1)

0,02 (1)

| 5. | Kartul |
| --- | --- |

5.

0,05 (1)

0,01 (1)

0,05 (1)

0,01

0,05 (1)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)

Varajane kartul

Säilituskartul

| 6. | Tee (kuivatatud lehed ja varred, fermenteeritud või mitte, Camellia sinensis) |
| --- | --- |

6.

0,1 (1)

0,1 (1)

5

0,02 (1)

0,1 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

| 7. | Humal (kuivatatud), sh humalakäbigraanulid ja kontsentreerimata pulber |
| --- | --- |

7.

20

50

5

0,02 (1)

0,1 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,5 (3)

---

(1)  Väljendab alumist määramispiiri.

1

(2)  Jääkide ajutised piirnormid, mis kehtivad 1. novembrini 2008, kuni III lisa toimiku läbivaatamiseni vastavalt direktiivile 91/414/EMÜ ning deltametriini uuesti registreerimiseni liikmesriigi tasandil.

2

(3)  Näitab, et jäägi piirnorm on kehtestatud ajutiselt, kooskõlas direktiivi 91/414/EMÜ artikli 4 lõike 1 punktiga f.”

3

---

| 18.9.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 243/61 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 243/61

---

KOMISJONI DIREKTIIV 2007/57/EÜ,

17. september 2007,

millega muudetakse nõukogu direktiivide 76/895/EMÜ, 86/362/EMÜ, 86/363/EMÜ ja 90/642/EMÜ teatavaid lisasid seoses ditiokarbamaatide jääkide piirnormidega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 23. novembri 1976. aasta direktiivi 76/895/EMÜ puu- ja köögiviljas sisalduvate ja nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide kehtestamise kohta, (1) eriti selle artiklit 5,

võttes arvesse nõukogu 24. juuli 1986. aasta direktiivi 86/362/EMÜ teraviljas sisalduvate ja nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide lubatud piirnormide kehtestamise kohta, (2) eriti selle artiklit 10,

võttes arvesse nõukogu 24. juuli 1986. aasta direktiivi 86/363/EMÜ loomses toidus sisalduvate ja selle pinnal esinevate pestitsiidide jääkide lubatud piirnormide kehtestamise kohta, (3) eriti selle artiklit 10,

võttes arvesse nõukogu 27. novembri 1990. aasta direktiivi 90/642/EMÜ teatavates taimset päritolu saadustes, sealhulgas puu- ja köögiviljas, sisalduvate ja nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide lubatud piirnormide kehtestamise kohta, (4) eriti selle artiklit 7,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Jääkide piirnormid kajastavad sellist tõhusaks taimekaitseks vajalikku pestitsiidide miinimumkogust, mida kasutatakse selliselt, et jääkaine kogus on võimalikult väike ja toksikoloogiliselt vastuvõetav, eelkõige hinnangulist toidu kaudu omastamist arvesse võttes. |
| --- | --- |

(1)

Jääkide piirnormid kajastavad sellist tõhusaks taimekaitseks vajalikku pestitsiidide miinimumkogust, mida kasutatakse selliselt, et jääkaine kogus on võimalikult väike ja toksikoloogiliselt vastuvõetav, eelkõige hinnangulist toidu kaudu omastamist arvesse võttes.

| (2) | Pestitsiidide jääkide piirnorme vaadatakse pidevalt läbi ning neid muudetakse, et võtta arvesse uut teavet, sealhulgas uute või muutunud kasutusviiside kohta. Komisjonile on edastatud teave niisuguste uute või muutunud kasutusviiside kohta, mille tulemusena peaks muudetama maneebi, mankotseebi, metiraami, propineebi ja tiraami jääkide piirnorme. |
| --- | --- |

(2)

Pestitsiidide jääkide piirnorme vaadatakse pidevalt läbi ning neid muudetakse, et võtta arvesse uut teavet, sealhulgas uute või muutunud kasutusviiside kohta. Komisjonile on edastatud teave niisuguste uute või muutunud kasutusviiside kohta, mille tulemusena peaks muudetama maneebi, mankotseebi, metiraami, propineebi ja tiraami jääkide piirnorme.

| (3) | Toimeaine tsiraam on kantud komisjoni direktiiviga 2003/81/EÜ (5) nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ (6) I lisasse. Toimeaine kandmine direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse põhines kavandatava kasutusviisi kohta esitatud teabe hindamisel. Kättesaadav teave vaadati läbi ning sellest piisab, et lubada teatavate jääkide piirnormide kehtestamist. |
| --- | --- |

(3)

Toimeaine tsiraam on kantud komisjoni direktiiviga 2003/81/EÜ (5) nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ (6) I lisasse. Toimeaine kandmine direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse põhines kavandatava kasutusviisi kohta esitatud teabe hindamisel. Kättesaadav teave vaadati läbi ning sellest piisab, et lubada teatavate jääkide piirnormide kehtestamist.

| (4) | Direktiividega 76/895/EMÜ, 86/362/EMÜ, 86/363/EMÜ ja 90/642/EMÜ on juba kehtestatud ühenduse piirnormid maneebi, mankotseebi, metiraami, propineebi ja tiraami jääkidele. Antud tasemeid võeti arvesse käesolevas direktiivis käsitletud jääkide piirnormide kohandamisel. Kuna korralise järelevalve käigus ei saa maneebi, mankotseebi, metiraami, propineebi, tiraami ja tsiraami jääke eraldi kindlaks määrata, kehtestatakse jääkide piirnormid tervele kõnealuste pestitsiidide rühmale, mida nimetatakse ka ditiokarbamaatideks. Siiski on propineebi, tiraami ja tsiraami puhul olemas üksiku jäägi tuvastamise meetodid, kuigi mitte süsteemseks kasutuseks. Kõnealuseid meetodeid tuleks kasutada juhtumipõhiselt, kui on vaja propineebi, tsiraami ja/või tiraami eraldi kvantifikatsiooni. |
| --- | --- |

(4)

Direktiividega 76/895/EMÜ, 86/362/EMÜ, 86/363/EMÜ ja 90/642/EMÜ on juba kehtestatud ühenduse piirnormid maneebi, mankotseebi, metiraami, propineebi ja tiraami jääkidele. Antud tasemeid võeti arvesse käesolevas direktiivis käsitletud jääkide piirnormide kohandamisel. Kuna korralise järelevalve käigus ei saa maneebi, mankotseebi, metiraami, propineebi, tiraami ja tsiraami jääke eraldi kindlaks määrata, kehtestatakse jääkide piirnormid tervele kõnealuste pestitsiidide rühmale, mida nimetatakse ka ditiokarbamaatideks. Siiski on propineebi, tiraami ja tsiraami puhul olemas üksiku jäägi tuvastamise meetodid, kuigi mitte süsteemseks kasutuseks. Kõnealuseid meetodeid tuleks kasutada juhtumipõhiselt, kui on vaja propineebi, tsiraami ja/või tiraami eraldi kvantifikatsiooni.

| (5) | Komisjoni läbivaatusaruannetes, mis koostati kõnealuste toimeainete direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kandmiseks, määrati nende ainete aktsepteeritav päevadoos ja vajaduse korral akuutne standarddoos. Tarbijate kokkupuudet kõnealuste toimeainete abil töödeldud toiduainetega on kontrollitud ja hinnatud kooskõlas ühenduse menetlustega. Arvesse on võetud ka Maailma Terviseorganisatsiooni avaldatud juhiseid (7) ning taimede teaduskomitee arvamust (8) kasutatud meetodite kohta. Jõuti järeldusele, et kavandatud jääkide piirnormid ei põhjusta aktsepteeritava päevadoosi või akuutse standarddoosi ületamist. |
| --- | --- |

(5)

Komisjoni läbivaatusaruannetes, mis koostati kõnealuste toimeainete direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kandmiseks, määrati nende ainete aktsepteeritav päevadoos ja vajaduse korral akuutne standarddoos. Tarbijate kokkupuudet kõnealuste toimeainete abil töödeldud toiduainetega on kontrollitud ja hinnatud kooskõlas ühenduse menetlustega. Arvesse on võetud ka Maailma Terviseorganisatsiooni avaldatud juhiseid (7) ning taimede teaduskomitee arvamust (8) kasutatud meetodite kohta. Jõuti järeldusele, et kavandatud jääkide piirnormid ei põhjusta aktsepteeritava päevadoosi või akuutse standarddoosi ületamist.

| (6) | Kui taimekaitsevahendite lubatud kasutamise tagajärjel ei leita toiduaines või selle pinnal märkimisväärselt pestitsiidijääke, kui nende kasutamine ei ole lubatud, kui liikmesriikide poolt lubatud kasutamise põhjenduseks ei ole esitatud vajalikke andmeid või kui kolmandates riikides kasutamise põhjenduseks ei ole esitatud asjaomaseid andmeid ning selle tagajärjel leidub pestitsiidide jääke ühenduse turul ringlusse lastavates toiduainetes või nende pinnal, määratakse jääkide piirnormid kindlaks vastavalt alumisele määramispiirile. |
| --- | --- |

(6)

Kui taimekaitsevahendite lubatud kasutamise tagajärjel ei leita toiduaines või selle pinnal märkimisväärselt pestitsiidijääke, kui nende kasutamine ei ole lubatud, kui liikmesriikide poolt lubatud kasutamise põhjenduseks ei ole esitatud vajalikke andmeid või kui kolmandates riikides kasutamise põhjenduseks ei ole esitatud asjaomaseid andmeid ning selle tagajärjel leidub pestitsiidide jääke ühenduse turul ringlusse lastavates toiduainetes või nende pinnal, määratakse jääkide piirnormid kindlaks vastavalt alumisele määramispiirile.

| (7) | Seetõttu on vaja muuta direktiivide 76/895/EMÜ, 86/362/EMÜ, 86/363/EMÜ ja 90/642/EMÜ lisades määratud jääkide piirnorme, et oleks võimalik nõuetekohaselt jälgida ja kontrollida nende kasutamise keelust kinnipidamist ning kaitsta tarbijat. Kui jääkide piirnormid on kõnealuste direktiivide lisades juba määratletud, on asjakohane neid muuta. Kui jääkide piirnormid ei ole määratletud, on asjakohane need esmakordselt kehtestada. |
| --- | --- |

(7)

Seetõttu on vaja muuta direktiivide 76/895/EMÜ, 86/362/EMÜ, 86/363/EMÜ ja 90/642/EMÜ lisades määratud jääkide piirnorme, et oleks võimalik nõuetekohaselt jälgida ja kontrollida nende kasutamise keelust kinnipidamist ning kaitsta tarbijat. Kui jääkide piirnormid on kõnealuste direktiivide lisades juba määratletud, on asjakohane neid muuta. Kui jääkide piirnormid ei ole määratletud, on asjakohane need esmakordselt kehtestada.

| (8) | Seetõttu tuleks direktiive 76/895/EMÜ, 86/362/EMÜ, 86/363/EMÜ ja 90/642/EMÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(8)

Seetõttu tuleks direktiive 76/895/EMÜ, 86/362/EMÜ, 86/363/EMÜ ja 90/642/EMÜ vastavalt muuta.

| (9) | Käesolevas direktiivis ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesolevas direktiivis ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 76/895/EMÜ II lisast jäetakse välja tiraami puudutav kanne.

Artikkel 2

Direktiivi 86/362/EMÜ muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi I lisale.

Artikkel 3

Direktiivi 86/363/EMÜ muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi II lisale.

Artikkel 4

Direktiivi 90/642/EMÜ muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi III lisale.

Artikkel 5

Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 18. märtsiks 2008. Nad edastavad kõnealuste normide teksti ning nende normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.

Liikmesriigid kohaldavad neid norme alates 19. märtsist 2008.

Kui liikmesriigid kõnealused normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

Artikkel 6

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 7

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 17. september 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 340, 9.12.1976, lk 26. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2007/8/EÜ (ELT L 63, 1.3.2007, lk 9).

1

(2)  EÜT L 221, 7.8.1986, lk 37. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2007/27/EÜ (ELT L 128, 16.5.2007, lk 31).

2

(3)  EÜT L 221, 7.8.1986, lk 43. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2007/28/EÜ (ELT L 135, 26.5.2007, lk 6).

3

(4)  EÜT L 350, 14.12.1990, lk 71. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2007/39/EÜ (ELT L 165, 27.6.2007, lk 25).

4

(5)  ELT L 224, 6.9.2003, lk 29.

5

(6)  EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2007/52/EÜ (ELT L 214, 17.8.2007, lk 3).

6

(7)  Juhised pestitsiidide jääkide toidu kaudu omandamise hindamiseks (läbi vaadatud), mille on koostanud GEMS/Food Programme koostöös pestitsiidijääkide Codex komiteega, avaldanud Maailma Terviseorganisatsioon 1997. aastal (WHO/FSF/FOS.97.7).

7

(8)  Taimede teaduskomitee arvamus nõukogu direktiivide 86/362/EMÜ, 86/363/EMÜ ja 90/642/EMÜ lisade muutmisega seotud küsimuste kohta (taimede teaduskomitee arvamus, 14. juuli 1998) (http://europa.eu.int/comm/food/fs/sc/index_en.html)

8

---

I LISA

Direktiivi 86/362/EMÜ II lisa A osas asendatakse read „Mankotseeb, maneeb, metiraam, propineeb ja tsineeb (väljendatud CS2-na)” järgmisega:

| „Pestitsiidide jäägid | Piirnorm (mg/kg) |
| --- | --- |
| Ditiokarbamaadid, väljendatud CS2-na, sealhulgas mankotseeb, maneeb, metiraam, propineeb, tiraam ja tsiraam (1), (2) | 1 Nisu, rukis, tritikale, speltanisu (ma, mz)
  2 Oder, kaer (ma, mz)
  0,05 (4) muu teravili |
| Propineeb (väljendatud propileendiamiinina) (3) | 0,05 (4)

  TERAVILI |
| Tiraam (väljendatud tiraamina) (3) | 0,1 (4)

  TERAVILI |
| Tsiraam (väljendatud tsiraamina) (3) | 0,1 (4)

  TERAVILI |

„Pestitsiidide jäägid

Piirnorm (mg/kg)

Ditiokarbamaadid, väljendatud CS2-na, sealhulgas mankotseeb, maneeb, metiraam, propineeb, tiraam ja tsiraam (1), (2)

1 Nisu, rukis, tritikale, speltanisu (ma, mz)

2 Oder, kaer (ma, mz)

0,05 (4) muu teravili

Propineeb (väljendatud propileendiamiinina) (3)

0,05 (4)

TERAVILI

Tiraam (väljendatud tiraamina) (3)

0,1 (4)

TERAVILI

Tsiraam (väljendatud tsiraamina) (3)

0,1 (4)

TERAVILI

---

(1)  Ühendina CS2 väljendatud jääkide piirnormid võivad tuleneda eri ditiokarbamaatidest ning seetõttu ei kajasta nad ühtainsat head põllumajandustava. Seetõttu ei sobi antud jääkide piirnorme kasutada hea põllumajandustava järgimise kontrollimiseks.

1

2

(2)  Sulgudes jäägi päritolu (ma: maneeb; mz: mankotseeb; me: metiraam; pr: propineeb; t: tiraam; z: tsiraam).

2

(3)  Kuna kõikide ditiokarbamaatide tulemus on lõppjääk CS2, ei ole neid üldiselt võimalik eristada. Siiski on olemas üksiku jäägi tuvastamise meetodid propineebi, tsiraami ja tiraami puhul. Neid meetodeid tuleks rakendada juhtumipõhiselt, kui on vaja propineebi, tsiraami ja/või tiraami eraldi kvantifikatsiooni.

3

2

(4)  Väljendab alumist määramispiiri.”

4

---

II LISA

Direktiivi 86/363/EMÜ II lisa B osas asendatakse read „Mankotseeb, maneeb, metiraam, propineeb, tsineeb (väljendatud ühendina CS2)” järgmisega:

| | Piirnormid (mg/kg) |
| --- | --- |
| Pestitsiidide jäägid | I lisas rubriikides ex 0201, 0202, 0203, 0204, 0205 00 00, 0206, 0207, ex 0208, 0209 00, 0210, 1601 00 ja 1602 nimetatud liha (sh rasv), lihavalmististe, rupsi ja loomarasva puhul | I lisas rubriikides 0401, 0402, 0405 00 ja 0406 nimetatud piima ja piimatoodete puhul | I lisas rubriikides 0407 00 ja 0408 nimetatud koorega värskete munade, linnumunade ja munarebude puhul |
| „Ditiokarbamaadid, väljendatud CS2-na, sealhulgas mankotseeb, maneeb, metiraam, propineeb, tiraam ja tsiraam | 0,05 (1) | 0,05 (1) | 0,05 (1) |

Piirnormid (mg/kg)

Pestitsiidide jäägid

I lisas rubriikides ex 0201, 0202, 0203, 0204, 0205 00 00, 0206, 0207, ex 0208, 0209 00, 0210, 1601 00 ja 1602 nimetatud liha (sh rasv), lihavalmististe, rupsi ja loomarasva puhul

I lisas rubriikides 0401, 0402, 0405 00 ja 0406 nimetatud piima ja piimatoodete puhul

I lisas rubriikides 0407 00 ja 0408 nimetatud koorega värskete munade, linnumunade ja munarebude puhul

„Ditiokarbamaadid, väljendatud CS2-na, sealhulgas mankotseeb, maneeb, metiraam, propineeb, tiraam ja tsiraam

0,05 (1)

0,05 (1)

0,05 (1)

---

(1)  Väljendab alumist määramispiiri.”

1

---

III LISA

Direktiivi 90/642/EMÜ II lisa A osas asendatakse rida „Maneeb, mankotseeb, metiraam, propineeb, tsineeb (väljendatud CS2-na)” järgmiselt:

| | „Pestitsiidide jäägid ja jääkide piirnormid (mg/kg) |
| --- | --- |
| Tooterühmad ja üksiktooted, mille suhtes kohaldatakse jääkide piirnorme | Ditiokarbamaadid, väljendatud CS2-na, sealhulgas maneeb, mankotseeb, metiraam, propineeb, tiraam ja tsiraam (1), (2) | Propineeb (väljendatud propileendiamiinina) (3) | Tiraam (väljendatud tiraamina) (3) | Tsiraam (väljendatud tsiraamina) (3) |
| 1.   Värske, kuivatatud või kuumtöötlemata, külmutatud suhkrulisandita puuvili; pähklid |
| (i) | TSITRUSVILJAD |

„Pestitsiidide jäägid ja jääkide piirnormid (mg/kg)

Tooterühmad ja üksiktooted, mille suhtes kohaldatakse jääkide piirnorme

Ditiokarbamaadid, väljendatud CS2-na, sealhulgas maneeb, mankotseeb, metiraam, propineeb, tiraam ja tsiraam (1), (2)

Propineeb (väljendatud propileendiamiinina) (3)

Tiraam (väljendatud tiraamina) (3)

Tsiraam (väljendatud tsiraamina) (3)

Värske, kuivatatud või kuumtöötlemata, külmutatud suhkrulisandita puuvili; pähklid

(i)

5 (mz)

0,05 (4)

0,1 (4)

0,1 (4)

Greipfruudid

Sidrunid

Laimid

Mandariinid (sh klementiinid ja samalaadsed hübriidid)

Apelsinid

Pomelod

Muud

| (ii) | PÄHKLID (koortega või ilma) |
| --- | --- |

(ii)

0,05 (4)

0,1 (4)

0,1 (4)

Mandlid

Brasiilia pähklid

Kašupähklid

Kastanid

Kookospähklid

Sarapuupähklid

Makadaamiapähklid

Pekanipähklid

Piiniapähklid

Pistaatsiapähklid

Kreeka pähklid

0,1 (mz)

Muud

0,05 (4)

| (iii) | ÕUNVILJAD |
| --- | --- |

(iii)

5 (ma, mz, me, pr, t, z)

0,3

Õunad

5

0,1 (4)

Pirnid

5

1

Küdooniad

Muud

0,1 (4)

0,1 (4)

| (iv) | LUUVILJAD |
| --- | --- |

(iv)

Aprikoosid

2 (mz, t)

3

Kirsid

2 (mz, me, pr, t, z)

0,3

3

5

Virsikud (sh nektariinid ja samalaadsed hübriidid)

2 (mz, t)

3

Ploomid

2 (mz, me, t, z)

2

2

Muud

0,05 (4)

0,05 (4)

0,1 (4)

0,1 (4)

| (v) | MARJAD JA VÄIKESED PUUVILJAD |
| --- | --- |

(v)

0,1 (4)

| (a) | Laua- ja veiniviinamarjad |
| --- | --- |

(a)

Laua- ja veiniviinamarjad

5 (ma, mz, me, pr, t)

Lauaviinamarjad

1

0,1 (4)

Veiniviinamarjad

1

3

| (b) | Maasikad (v.a metsmaasikad) |
| --- | --- |

(b)

Maasikad (v.a metsmaasikad)

10 (t)

0,05 (4)

10

| (c) | Koguviljad (v.a metsamarjad) |
| --- | --- |

(c)

Koguviljad (v.a metsamarjad)

0,05 (4)

0,05 (4)

0,1 (4)

Murakad

Põldmurakad

Logani murakad

Vaarikad

Muud

| (d) | Muud väikesed puuviljad ja marjad (v.a metsamarjad) |
| --- | --- |

(d)

Muud väikesed puuviljad ja marjad (v.a metsamarjad)

0,05 (4)

0,1 (4)

Mustikad

Jõhvikad

Sõstrad (punased, mustad ja valged)

5 (mz)

Karusmarjad

Muud

0,05 (4)

| (e) | Looduses kasvavad marjad ja viljad |
| --- | --- |

(e)

Looduses kasvavad marjad ja viljad

0,05 (4)

0,05 (4)

0,1 (4)

| (vi) | MUUD VILJAD |
| --- | --- |

(vi)

0,1 (4)

0,1 (4)

Avokaadod

Banaanid

2 (mz, me)

Datlid

Viigimarjad

Kiivid

Kääbusapelsinid

Litšid

Mangod

2 (mz)

Oliivid (lauaoliivid)

5 (mz, pr)

0,3

Oliivid (õli ekstraheerimiseks)

5 (mz, pr)

0,3

Papaiad

7 (mz)

Granadillid

Ananassid

Granaatõunad

Muud

0,05 (4)

0,05 (4)

| 2. | Köögiviljad, värsked või kuumtöötlemata, külmutatud või kuivatatud |
| --- | --- |

2.

0,1 (4)

| (i) | JUUR- JA MUGULKÖÖGIVILI |
| --- | --- |

(i)

0,1 (4)

Söögipeet

0,5 (mz)

Porgand

0,2 (mz)

Kassaava

Juurseller

0,3 (ma, me, pr, t)

0,3

Mädarõigas

0,2 (mz)

Maapirn

Pastinaak

0,2 (mz)

Juurpetersell

0,2 (mz)

Redis

Aed-piimjuur

0,2 (mz)

Bataat

Kaalikas

Naeris

Jamss

Muud

0,05 (4)

0,05 (4)

| (ii) | SIBULKÖÖGIVILI |
| --- | --- |

(ii)

0,05 (4)

0,1 (4)

Küüslauk

0,1 (mz)

Sibul

1 (ma, mz)

Šalott

1 (ma, mz)

Talisibul

1 (mz)

Muud

0,05 (4)

| (iii) | VILIKÖÖGIVILI |
| --- | --- |

(iii)

0,1 (4)

| (a) | Maavitsalised |
| --- | --- |

(a)

Maavitsalised

Tomatid

3 (mz, me, pr)

2

Paprikad

5 (mz, pr)

1

Baklažaanid

3 (mz, me)

Okrad

0,5 (mz)

Muud

0,05 (4)

0,05 (4)

| (b) | Kõrvitsalised – söödava koorega |
| --- | --- |

(b)

Kõrvitsalised – söödava koorega

2 (mz, pr)

Kurk

2

Kornišon

Kabatšokk

Muud

0,05 (4)

| (c) | Kõrvitsalised – mittesöödava koorega |
| --- | --- |

(c)

Kõrvitsalised – mittesöödava koorega

1 (mz, pr)

Melonid

1

Patissonid

Arbuusid

1

Muud

0,05 (4)

| (d) | Suhkrumais |
| --- | --- |

(d)

Suhkrumais

0,05 (4)

0,05 (4)

| (iv) | KAPSASKÖÖGIVILI |
| --- | --- |

(iv)

0,05 (4)

0,1 (4)

| (a) | Õisik-kapsas |
| --- | --- |

(a)

Õisik-kapsas

1 (mz)

Spargelkapsas (sh asparkapsas)

Lillkapsas

Muud

| (b) | Peakapsad |
| --- | --- |

(b)

Peakapsad

Rooskapsas

2 (mz)

Peakapsas

3 (mz)

Muud

0,05 (4)

| (c) | Lehtkapsad |
| --- | --- |

(c)

Lehtkapsad

0,5 (mz)

Hiina kapsas

Lehtkapsas

Muud

| (d) | Nuikapsas |
| --- | --- |

(d)

Nuikapsas

1 (mz)

| (v) | LEHTKÖÖGIVILI JA VÄRSKED MAITSETAIMED |
| --- | --- |

(v)

0,05 (4)

| (a) | Aedsalat jms |
| --- | --- |

(a)

Aedsalat jms

5 (mz, me, t)

Salatkress

Põldkännak

Salat

2

Eskariool (sile endiiviasigur)

2

Põld-võõrkapsas (ruccola-salat)

Kapsalehed ja -leherootsud, sh naerilehed

Muud

0,1 (4)

| (b) | Spinat jms |
| --- | --- |

(b)

Spinat jms

0,05 (4)

0,1 (4)

Spinat

Lehtpeet (mangold)

Muud

| (c) | Ürt-allikkress |
| --- | --- |

(c)

Ürt-allikkress

0,3 (mz)

0,1 (4)

| (d) | Harilik sigur |
| --- | --- |

(d)

Harilik sigur

0,5 (mz)

0,1 (4)

| (e) | Maitsetaimed |
| --- | --- |

(e)

Maitsetaimed

5 (mz, me)

0,1 (4)

Aed-harakputk

Murulauk

Petersell

Lehtseller

Muud

| (vi) | KAUNVILJAD (värsked) |
| --- | --- |

(vi)

0,05 (4)

0,1 (4)

Oad (kaunadega)

1 (mz)

Oad (kaunadeta)

0,1 (mz)

Herned (kaunadega)

1 (ma, mz)

Herned (kaunadeta)

0,1 (mz)

Muud

0,05 (4)

| (vii) | VARSKÖÖGIVILJAD (värsked) |
| --- | --- |

(vii)

0,05 (4)

0,1 (4)

Spargel

0,5 (mz)

Hispaania artišokk

Seller

Apteegitill

Artišokk

Porrulauk

3 (ma, mz)

Rabarber

0,5 (mz)

Muud

0,05 (4)

| (viii) | SEENED |
| --- | --- |

(viii)

0,05 (4)

0,05 (4)

0,1 (4)

| (a) | Kultuurseened |
| --- | --- |

(a)

Kultuurseened

| (b) | Looduses kasvavad seened |
| --- | --- |

(b)

Looduses kasvavad seened

| 3. | Kaunviljad |
| --- | --- |

3.

0,05 (4)

0,1 (4)

0,1 (4)

Oad

0,1 (mz)

Läätsed

Herned

0,1 (mz)

Lupiinid

Muud

0,05 (4)

| 4. | Õliseemned |
| --- | --- |

4.

0,1 (4)

0,1 (4)

0,1 (4)

Linaseemned

Maapähklid

Mooniseemned

Seesamiseemned

Päevalilleseemned

Rapsiseemned

0,5 (ma, mz)

Sojaoad

Sinepiseemned

Puuvillaseemned

Kanepiseemned

Kõrvitsaseemned

Muud

0,1 (4)

| 5. | Kartul |
| --- | --- |

5.

0,3 (ma, mz, me, pr)

0,2

0,1 (4)

0,1 (4)

Varajane kartul

Säilituskartul

| 6. | Tee (kuivatatud lehed ja varred, fermenteeritud või mitte, Camellia sinensis) |
| --- | --- |

6.

0,1 (4)

0,1 (4)

0,2 (4)

0,2 (4)

| 7. | Humal (kuivatatud), sh humalakäbigraanulid ja kontsentreerimata pulber |
| --- | --- |

7.

25 (pr)

50

0,2 (4)

0,2 (4)

---

(1)  Ühendina CS2 väljendatud jääkide piirnormid võivad tuleneda eri ditiokarbamaatidest ning seetõttu ei kajasta nad ühtainsat head põllumajandustava. Seetõttu ei sobi antud jääkide piirnorme kasutada hea põllumajandustava järgimise kontrollimiseks.

1

2

(2)  Sulgudes jäägi päritolu (ma: maneeb; mz: mankotseeb; me: metiraam; pr: propineeb; t: tiraam; z: tsiraam).

2

(3)  Kuna kõikide ditiokarbamaatide tulemus on lõppjääk CS2, ei ole neid üldiselt võimalik eristada. Siiski on olemas üksiku jäägi tuvastamise meetodid propineebi, tsiraami ja tiraami puhul. Neid meetodeid tuleks rakendada juhtumipõhiselt, kui on vaja propineebi, tsiraami ja/või tiraami eraldi kvantifikatsiooni.

3

2

(4)  Väljendab alumist määramispiiri.”

4

---

II EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Komisjon

| 18.9.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 243/71 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 243/71

---

KOMISJONI OTSUS,

4. aprill 2007,

seoses riigiabiga C 14/06, mida Belgia kavatseb anda Antwerpenis asuvale General Motors Belgiumile

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 435 all)

(Ainult prantsus- ja hollandikeelne tekst on autentsed)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/612/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 88 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt nimetatud artiklitele ja võttes esitatud märkusi arvesse, (1)

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

| (1) | 8. detsembri 2005. aasta kirjas, mis registreeriti komisjonis 14. detsembril 2005, teatas Belgia komisjonile abikavast, mille eesmärk on anda koolitusabi Antwerpenis asuvale General Motors Belgiumile. Komisjon küsis lisateavet 4. jaanuari 2006. aasta kirjas, millele Belgia vastas 7. veebruari 2006. aasta kirjaga, mis registreeriti 10. veebruaril 2006. 15. veebruaril 2006. aastal küsis komisjon täpsemat teavet, mis esitati talle 2. märtsi 2006. aasta kirjaga, mis registreeriti 8. märtsil 2006. |
| --- | --- |

(1)

8. detsembri 2005. aasta kirjas, mis registreeriti komisjonis 14. detsembril 2005, teatas Belgia komisjonile abikavast, mille eesmärk on anda koolitusabi Antwerpenis asuvale General Motors Belgiumile. Komisjon küsis lisateavet 4. jaanuari 2006. aasta kirjas, millele Belgia vastas 7. veebruari 2006. aasta kirjaga, mis registreeriti 10. veebruaril 2006. 15. veebruaril 2006. aastal küsis komisjon täpsemat teavet, mis esitati talle 2. märtsi 2006. aasta kirjaga, mis registreeriti 8. märtsil 2006.

| (2) | 26. aprilli 2006. aasta kirjas teavitas komisjon Belgiat oma otsusest algatada seoses teatatud abimeetmega EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikega 2 ette nähtud menetlus. Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas1. septembril 2006. aastal. (2) Komisjon palus huvitatud isikutel esitada märkused kõnealuse meetme kohta, kuid ühtegi märkust ei saabunud. |
| --- | --- |

(2)

26. aprilli 2006. aasta kirjas teavitas komisjon Belgiat oma otsusest algatada seoses teatatud abimeetmega EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikega 2 ette nähtud menetlus. Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas1. septembril 2006. aastal. (2) Komisjon palus huvitatud isikutel esitada märkused kõnealuse meetme kohta, kuid ühtegi märkust ei saabunud.

| (3) | 31. mai 2006. aasta kirjas, mis registreeriti 6. juunil 2006, vastasid Belgia ametiasutused menetluse algatamise otsusele. Täiendavat teavet esitati 13. detsembri 2006. aasta ja 5. veebruari 2007. aasta kirjadega. 13. veebruaril 2007 toimus komisjoni kohtumine Belgia ametiasutustega. 20. veebruari 2007. aasta kirjas esitas Belgia lisateavet. 23. veebruari 2007. aasta kirjaga palus komisjon veel kord teavet, millele Belgia ametiasutused vastasid 28. veebruari 2007. aasta kirjaga. |
| --- | --- |

(3)

31. mai 2006. aasta kirjas, mis registreeriti 6. juunil 2006, vastasid Belgia ametiasutused menetluse algatamise otsusele. Täiendavat teavet esitati 13. detsembri 2006. aasta ja 5. veebruari 2007. aasta kirjadega. 13. veebruaril 2007 toimus komisjoni kohtumine Belgia ametiasutustega. 20. veebruari 2007. aasta kirjas esitas Belgia lisateavet. 23. veebruari 2007. aasta kirjaga palus komisjon veel kord teavet, millele Belgia ametiasutused vastasid 28. veebruari 2007. aasta kirjaga.

2.   ABIKAVA KIRJELDUS

| (4) | Abisaaja on kontserni General Motors kuuluv Antwerpenis asuv ettevõtja General Motors Belgium. Kontserni General Motors tegevust Euroopas juhib asjakohane juhtrühm. 1924. aastal loodud ettevõtja tegeleb autoosade tootmisega nii isiklikuks tarbeks kui ka kontserni General Motors muudele tütarettevõtjatele ning ka mootorsõidukite kokkupanekuga. 2005. aastal toodeti 253 000 autot. Enamik toodangust läheb ekspordiks. Praegu pannakse tehases kokku sõidukeid Opel Astra, kõnealune mudel kuulub väga konkurentsitihedasse turusegmenti, mida on kinnitanud ka Belgia ametiasutused. Ettevõtjas töötab umbes 5 000 inimest. |
| --- | --- |

(4)

Abisaaja on kontserni General Motors kuuluv Antwerpenis asuv ettevõtja General Motors Belgium. Kontserni General Motors tegevust Euroopas juhib asjakohane juhtrühm. 1924. aastal loodud ettevõtja tegeleb autoosade tootmisega nii isiklikuks tarbeks kui ka kontserni General Motors muudele tütarettevõtjatele ning ka mootorsõidukite kokkupanekuga. 2005. aastal toodeti 253 000 autot. Enamik toodangust läheb ekspordiks. Praegu pannakse tehases kokku sõidukeid Opel Astra, kõnealune mudel kuulub väga konkurentsitihedasse turusegmenti, mida on kinnitanud ka Belgia ametiasutused. Ettevõtjas töötab umbes 5 000 inimest.

| (5) | General Motors Belgium kuulutas ajavahemikuks 2005–2007 välja 127 miljoni euro suuruse investeerimiskava, et:






  a) | hakata tootma Astra mudeli uut versiooni: lisaks juba toodetavatele kolmele versioonile soovis tehas hakata tootma Astra mudeli allakäiva katusega versiooni (kabriolett või „Astra TwinTop”). Siiani ei tootnud kabriolette General Motorsi Euroopa osakond ise, vaid tellis neid allhanke korras Itaalia ettevõtjast Bertone; |
| --- | --- | --- |

(5)

General Motors Belgium kuulutas ajavahemikuks 2005–2007 välja 127 miljoni euro suuruse investeerimiskava, et:

a)

hakata tootma Astra mudeli uut versiooni: lisaks juba toodetavatele kolmele versioonile soovis tehas hakata tootma Astra mudeli allakäiva katusega versiooni (kabriolett või „Astra TwinTop”). Siiani ei tootnud kabriolette General Motorsi Euroopa osakond ise, vaid tellis neid allhanke korras Itaalia ettevõtjast Bertone;

| b) | kahekordistada stantsimisvõimsust: stantsimisvõimsuse suurendamine on osa General Motorsi Euroopa osakonna strateegiast kohanduda paremini kohalike oludega. Suurema arvu kereosade tootmine kohapealses tehases ning kontserni eri tütarettevõtjate vahel tõhusama logistika kindlustamine aitab vähendada tehaste vahel sõidukiosade transportimiseks tehtavaid kulusid. |
| --- | --- |

b)

kahekordistada stantsimisvõimsust: stantsimisvõimsuse suurendamine on osa General Motorsi Euroopa osakonna strateegiast kohanduda paremini kohalike oludega. Suurema arvu kereosade tootmine kohapealses tehases ning kontserni eri tütarettevõtjate vahel tõhusama logistika kindlustamine aitab vähendada tehaste vahel sõidukiosade transportimiseks tehtavaid kulusid.

| (6) | Need kaks uut projekti võimaldaksid piirata Antwerpeni töötajaskonna vähendamist ning kindlustada tehase tulevikku. See tooks kaasa uute mehhanismide, sõidukiosade, uue monteerimistehnika ja uute töömeetodite kasutuselevõtu. Seepärast koostati eespool nimetatud projektide elluviimiseks koolituskava ajavahemikuks 2005–2007. Kava maksumus on 19,94 miljonit eurot, teatatud abi suurus on 5 338 500 eurot. Kuna Antwerpen ei asu piirkondlikku toetust saavas piirkonnas, on abi ülemmäär üldkoolituse puhul 50 % ja erikoolituse puhul 25 %. Abi eraldaks Flaami piirkond (Vlaams Gewest) sihtotstarbeliselt. |
| --- | --- |

(6)

Need kaks uut projekti võimaldaksid piirata Antwerpeni töötajaskonna vähendamist ning kindlustada tehase tulevikku. See tooks kaasa uute mehhanismide, sõidukiosade, uue monteerimistehnika ja uute töömeetodite kasutuselevõtu. Seepärast koostati eespool nimetatud projektide elluviimiseks koolituskava ajavahemikuks 2005–2007. Kava maksumus on 19,94 miljonit eurot, teatatud abi suurus on 5 338 500 eurot. Kuna Antwerpen ei asu piirkondlikku toetust saavas piirkonnas, on abi ülemmäär üldkoolituse puhul 50 % ja erikoolituse puhul 25 %. Abi eraldaks Flaami piirkond (Vlaams Gewest) sihtotstarbeliselt.

| (7) | Belgia esitatud teabe kohaselt sisaldab kava üldkoolitust summas 6,22 miljonit eurot. Üldkoolitus hõlmab järgmisi eelarveridu:






  — | tehniline koolitus (2,63 miljonit eurot) (90 % väliskoolitajaid, 10 % sisekoolitajaid): keevitus, tõstukijuhid, konveieritöötajad, mehhaanikud, hooldustehnikud, Allen Bradley, Controllogix; |
| --- | --- | --- |

(7)

Belgia esitatud teabe kohaselt sisaldab kava üldkoolitust summas 6,22 miljonit eurot. Üldkoolitus hõlmab järgmisi eelarveridu:

—

tehniline koolitus (2,63 miljonit eurot) (90 % väliskoolitajaid, 10 % sisekoolitajaid): keevitus, tõstukijuhid, konveieritöötajad, mehhaanikud, hooldustehnikud, Allen Bradley, Controllogix;

| — | algkoolitus (0,79 miljonit eurot) (95 % väliskoolitajaid, 5 % sisekoolitajaid): arvutikoolitus (kontoritarkvara: Excel, Access, Word, PowerPoint jne), sotsiaalsed oskused (esitlus-, suhtlemis-, juhtimisoskus jne) ning algteadmiste tõstmine (finantsvaldkond nendele, kes ei tööta finantsvaldkonnas, ISO standardid, turvalisus); |
| --- | --- |

—

algkoolitus (0,79 miljonit eurot) (95 % väliskoolitajaid, 5 % sisekoolitajaid): arvutikoolitus (kontoritarkvara: Excel, Access, Word, PowerPoint jne), sotsiaalsed oskused (esitlus-, suhtlemis-, juhtimisoskus jne) ning algteadmiste tõstmine (finantsvaldkond nendele, kes ei tööta finantsvaldkonnas, ISO standardid, turvalisus);

| — | üldkorralduslikud kulud (0,89 miljonit eurot) (100 % sisenõustajad): eri osakondade töötajatest moodustatud ajutine meeskond vastutab koolituskavades sisalduva üldkoolituse praktilise elluviimise, järelevalve ja abi eest. Eelarverida ei käsitle koolitust kui sellist, vaid kujutab endast koolituskava üldosaga seotud nõustamiseks tehtavaid kulusid; |
| --- | --- |

—

üldkorralduslikud kulud (0,89 miljonit eurot) (100 % sisenõustajad): eri osakondade töötajatest moodustatud ajutine meeskond vastutab koolituskavades sisalduva üldkoolituse praktilise elluviimise, järelevalve ja abi eest. Eelarverida ei käsitle koolitust kui sellist, vaid kujutab endast koolituskava üldosaga seotud nõustamiseks tehtavaid kulusid;

| — | töökeskkonna imiteerimine (1,89 miljonit eurot) (100 % sisekoolitajad): keerulises töökeskkonnas maailmatasemel tootmise õpetamine. Imiteeritud töökeskkonnas selgitatakse järgmisi mõisteid ning näidatakse nende kasvavat tähtsust: töökorraldus, turvalisus, standarditest kinnipidamine, teabe visuaalne haaramine, kulude piiramine, pidev täiustamine jne. Koolitus on mõeldud General Motors Belgiumi kogu Antwerpeni (5 000 inimest) töötajaskonnale, kes osaleb nimetatud koolituses 17liikmeliste rühmadena. Koolitus toimub koolitusruumis, mis on selleks otstarbeks varustatud imiteeritud tootmisliiniga, kus kasutatakse puidust automudeleid. |
| --- | --- |

—

töökeskkonna imiteerimine (1,89 miljonit eurot) (100 % sisekoolitajad): keerulises töökeskkonnas maailmatasemel tootmise õpetamine. Imiteeritud töökeskkonnas selgitatakse järgmisi mõisteid ning näidatakse nende kasvavat tähtsust: töökorraldus, turvalisus, standarditest kinnipidamine, teabe visuaalne haaramine, kulude piiramine, pidev täiustamine jne. Koolitus on mõeldud General Motors Belgiumi kogu Antwerpeni (5 000 inimest) töötajaskonnale, kes osaleb nimetatud koolituses 17liikmeliste rühmadena. Koolitus toimub koolitusruumis, mis on selleks otstarbeks varustatud imiteeritud tootmisliiniga, kus kasutatakse puidust automudeleid.

| (8) | Erikoolituse maksumus on 13,73 miljonit eurot ning see hõlmab järgmist:






  — | töö käigus antavat koolitust (4,54 miljonit eurot) (100 % sisekoolitajad): tööliste praktiline ja individuaalne õpetamine tööpingis; |
| --- | --- | --- |

(8)

Erikoolituse maksumus on 13,73 miljonit eurot ning see hõlmab järgmist:

—

töö käigus antavat koolitust (4,54 miljonit eurot) (100 % sisekoolitajad): tööliste praktiline ja individuaalne õpetamine tööpingis;

| — | stantsimisvõimsuse tõstmisega seotud koolitus (4,35 miljonit eurot) (20 % väliskoolitajaid, 80 % sisekoolitajaid): plekkosade mitmekesistamiseks ja suuremal arvul tootmiseks. Selle töö ettevalmistamiseks peavad oskustöölised omandama uusi tehnilisi oskusi. Seega korraldatakse stantsijate tehniliste oskuste (perforeerimis-, lõikamisseadmed jne) tõstmiseks koolitust; |
| --- | --- |

—

stantsimisvõimsuse tõstmisega seotud koolitus (4,35 miljonit eurot) (20 % väliskoolitajaid, 80 % sisekoolitajaid): plekkosade mitmekesistamiseks ja suuremal arvul tootmiseks. Selle töö ettevalmistamiseks peavad oskustöölised omandama uusi tehnilisi oskusi. Seega korraldatakse stantsijate tehniliste oskuste (perforeerimis-, lõikamisseadmed jne) tõstmiseks koolitust;

| — | tehniline erikoolitus (4,82 miljonit eurot) (20 % väliskoolitajaid, 80 % sisekoolitajaid): Astra TwinTopi tootmise alustamine mõjutab tehase praegust tootmisprotsessi, eriti stantsimis-, kere-, värvimis-, monteerimistöid, kvaliteedikontrolli ja logistikat. Tootmisruumid tuleb täielikult ümber korraldada. Loodud on inseneride ja tööliste esindajatest koosnev töörühm, kelle ülesanne on juhendada osakonna juhatajaid uute tootmisharjumuste juurutamisel. |
| --- | --- |

—

tehniline erikoolitus (4,82 miljonit eurot) (20 % väliskoolitajaid, 80 % sisekoolitajaid): Astra TwinTopi tootmise alustamine mõjutab tehase praegust tootmisprotsessi, eriti stantsimis-, kere-, värvimis-, monteerimistöid, kvaliteedikontrolli ja logistikat. Tootmisruumid tuleb täielikult ümber korraldada. Loodud on inseneride ja tööliste esindajatest koosnev töörühm, kelle ülesanne on juhendada osakonna juhatajaid uute tootmisharjumuste juurutamisel.

3.   MENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED

| (9) | 26. aprilli 2006. aasta otsuses algatada uurimismenetlus avaldas komisjon kahtlust abi vajalikkuse suhtes ning oletas, et koolitus oleks toimunud igal juhul, ka abimeetmeta. Kuna abimeede ei ole ettevõtjas tõenäoliselt toonud kaasa täiendavat koolitustegevust, ei tundu sellel olevat mingit positiivset mõju ning see moonutab vaid konkurentsi. Kui oletus saab kinnitust, ei ole abi andmine lubatud. |
| --- | --- |

(9)

26. aprilli 2006. aasta otsuses algatada uurimismenetlus avaldas komisjon kahtlust abi vajalikkuse suhtes ning oletas, et koolitus oleks toimunud igal juhul, ka abimeetmeta. Kuna abimeede ei ole ettevõtjas tõenäoliselt toonud kaasa täiendavat koolitustegevust, ei tundu sellel olevat mingit positiivset mõju ning see moonutab vaid konkurentsi. Kui oletus saab kinnitust, ei ole abi andmine lubatud.

| (10) | Mis puutub uue mudeli turuletoomisega seotud koolitusse, siis on komisjon leidnud, et autotööstuses on uue mudeli tootmine normaalne ja igapäevane nähtus, mida tehakse konkurentsivõime säilitamiseks. Uue mudeli turuletoomise kulud kantakse seega peamiselt juba ainuüksi ärilistel kaalutlustel. On loomulik, et uute mudelite tootmiseks peavad autotootjad koolitama tööjõudu uue tehnika omandamiseks. Seega on rohkem kui tõenäoline, et General Motorsi Euroopa osakond oleks kõnealuse koolituse korraldanud igal juhul, ka ilma abita. Selline käitumine tundub olevat levinud kõnealuse sektori enamiku konkurentide seas. |
| --- | --- |

(10)

Mis puutub uue mudeli turuletoomisega seotud koolitusse, siis on komisjon leidnud, et autotööstuses on uue mudeli tootmine normaalne ja igapäevane nähtus, mida tehakse konkurentsivõime säilitamiseks. Uue mudeli turuletoomise kulud kantakse seega peamiselt juba ainuüksi ärilistel kaalutlustel. On loomulik, et uute mudelite tootmiseks peavad autotootjad koolitama tööjõudu uue tehnika omandamiseks. Seega on rohkem kui tõenäoline, et General Motorsi Euroopa osakond oleks kõnealuse koolituse korraldanud igal juhul, ka ilma abita. Selline käitumine tundub olevat levinud kõnealuse sektori enamiku konkurentide seas.

| (11) | Komisjon on tõstatanud samad küsimused seoses stantsimisvõimsuse tõstmiseks mõeldud abiga: koolituskulud on seotud autoosade tootmise suurendamisega, mis on autotööstuses normaalne. Autoosad on tootmise mõistes suure tähtsusega, monteerimistehasele hädavajalikud ning moodustavad peamise osa auto hinnast. Seega peaks autoosadega seotud koolituskulude tegemiseks piisama üksnes turujõudude survest. Seda arvesse võttes on tõenäoline, et ettevõtja oleks korraldanud kõnealuse koolituse igal juhul, ka ilma abita. |
| --- | --- |

(11)

Komisjon on tõstatanud samad küsimused seoses stantsimisvõimsuse tõstmiseks mõeldud abiga: koolituskulud on seotud autoosade tootmise suurendamisega, mis on autotööstuses normaalne. Autoosad on tootmise mõistes suure tähtsusega, monteerimistehasele hädavajalikud ning moodustavad peamise osa auto hinnast. Seega peaks autoosadega seotud koolituskulude tegemiseks piisama üksnes turujõudude survest. Seda arvesse võttes on tõenäoline, et ettevõtja oleks korraldanud kõnealuse koolituse igal juhul, ka ilma abita.

| (12) | Komisjon palus Belgial seega selgitada, miks ollakse kõnealusel juhul, vastupidiselt teiste ühenduse autotootjate puhul täheldatavale käitumisele, veendunud, et abisaaja ei oleks suutnud (või soovinud) katta koolitustegevuse põhjustatavaid kulusid tulevasest kasumist (eriti seoses suutlikkusega toota uusi tooteid ja/või tõsta oskustööliste tootlikkust). Samuti on komisjon juhtinud tähelepanu, et kuni siiani ei ole Belgia esitanud dokumente, mis tõestaksid, et üksnes turujõududest ei piisanud ettevõtjas koolituskava elluviimiseks. |
| --- | --- |

(12)

Komisjon palus Belgial seega selgitada, miks ollakse kõnealusel juhul, vastupidiselt teiste ühenduse autotootjate puhul täheldatavale käitumisele, veendunud, et abisaaja ei oleks suutnud (või soovinud) katta koolitustegevuse põhjustatavaid kulusid tulevasest kasumist (eriti seoses suutlikkusega toota uusi tooteid ja/või tõsta oskustööliste tootlikkust). Samuti on komisjon juhtinud tähelepanu, et kuni siiani ei ole Belgia esitanud dokumente, mis tõestaksid, et üksnes turujõududest ei piisanud ettevõtjas koolituskava elluviimiseks.

| (13) | Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas1. septembril 2006. aastal. (3) Komisjon palus huvitatud isikutel esitada märkused kõnealuse meetme kohta, kuid ühtegi märkust ei laekunud. |
| --- | --- |

(13)

Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas1. septembril 2006. aastal. (3) Komisjon palus huvitatud isikutel esitada märkused kõnealuse meetme kohta, kuid ühtegi märkust ei laekunud.

4.   BELGIA MÄRKUSED

| (14) | Belgia vaidlustab komisjoni esialgse hinnangu kahel põhjusel. Esiteks on riik seisukohal, et kõnealuse juhtumi puhul rikutakse õiguskindluse, võrdsuse ja usaldusväärse haldamise põhimõtteid. Nii märgib Belgia, et komisjon on varem mitu korda ja eriti General Motors Belgiumi kasuks kiitnud heaks sarnased koolitusabid. Samuti rõhutavad Belgia ametiasutused, et komisjon muudab oluliselt komisjoni 12. jaanuari 2001. aasta määruse (EÜ) nr 68/2001 (mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist koolitusabi suhtes) (4) senist tõlgendamist, olgugi et määruse kehtivusaja lõppemiseni on veel jäänud kuus kuud. Nende väitel on määrust (EÜ) nr 68/2001 kohaldatud ühtemoodi neli ja pool aastat. Usaldusväärse haldamise põhimõtte kohaselt oleks komisjon pidanud ootama, kuni määrus kaotab kehtivuse ning seejärel seda vastavalt uuele lähenemisele muutma. |
| --- | --- |

(14)

Belgia vaidlustab komisjoni esialgse hinnangu kahel põhjusel. Esiteks on riik seisukohal, et kõnealuse juhtumi puhul rikutakse õiguskindluse, võrdsuse ja usaldusväärse haldamise põhimõtteid. Nii märgib Belgia, et komisjon on varem mitu korda ja eriti General Motors Belgiumi kasuks kiitnud heaks sarnased koolitusabid. Samuti rõhutavad Belgia ametiasutused, et komisjon muudab oluliselt komisjoni 12. jaanuari 2001. aasta määruse (EÜ) nr 68/2001 (mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist koolitusabi suhtes) (4) senist tõlgendamist, olgugi et määruse kehtivusaja lõppemiseni on veel jäänud kuus kuud. Nende väitel on määrust (EÜ) nr 68/2001 kohaldatud ühtemoodi neli ja pool aastat. Usaldusväärse haldamise põhimõtte kohaselt oleks komisjon pidanud ootama, kuni määrus kaotab kehtivuse ning seejärel seda vastavalt uuele lähenemisele muutma.

| (15) | Alternatiivina pöörab Belgia tähelepanu sellele, et käsitletavad koolitustegevused mõjutavad majandust väga oluliselt ja positiivselt. Muu hulgas kinnitatakse, et koolituskava läheb kaugemale, kui on vaja ettevõtja enda vajaduste rahuldamiseks. Nimetatud väidet on aga võetud arvesse vaid koolituskava mõne osa puhul. |
| --- | --- |

(15)

Alternatiivina pöörab Belgia tähelepanu sellele, et käsitletavad koolitustegevused mõjutavad majandust väga oluliselt ja positiivselt. Muu hulgas kinnitatakse, et koolituskava läheb kaugemale, kui on vaja ettevõtja enda vajaduste rahuldamiseks. Nimetatud väidet on aga võetud arvesse vaid koolituskava mõne osa puhul.

| (16) | Ka väidab Belgia, et Astra TwinTopi oleks võinud toota Bertone, nagu mudeli varasemate variantide puhul. |
| --- | --- |

(16)

Ka väidab Belgia, et Astra TwinTopi oleks võinud toota Bertone, nagu mudeli varasemate variantide puhul.

| (17) | Viimaks märgivad Belgia ametiasutused, (5) et nad teatasid juba enne menetluse algatamist, et General Motorsi Euroopa osakond oli Astra TwinTopi tootmiseks parima koha väljaselgitamiseks teostanud võrdlevaid uuringuid ning et koolitusabi oli General Motors Belgiumi kasuks otsustamise juures oluline argument. Belgia leiab, et sellistel tingimustel oli koolitusabi vaja. |
| --- | --- |

(17)

Viimaks märgivad Belgia ametiasutused, (5) et nad teatasid juba enne menetluse algatamist, et General Motorsi Euroopa osakond oli Astra TwinTopi tootmiseks parima koha väljaselgitamiseks teostanud võrdlevaid uuringuid ning et koolitusabi oli General Motors Belgiumi kasuks otsustamise juures oluline argument. Belgia leiab, et sellistel tingimustel oli koolitusabi vaja.

5.   ABI HINDAMINE

5.1.   Riigiabi olemasolu

| (18) | Komisjoni hinnangul kujutab meede endast riigiabi asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. Abi anti toetuse kujul, mida rahastas Flaami piirkond, seega riigi vahenditest. Meede on valikuline, kuna see hõlmab vaid General Motors Belgiumi. Nimetatud valikuline toetus võib seega kahjustada General Motorsi Euroopa osakonna tehaste omavahelist konkurentsi, andes ühele ettevõtjale eelise kontserni teiste tehaste ees. Muu hulgas võib abi moonutada konkurentsi teiste autotootjatega. Lisaks sellele iseloomustab autoturgu liikmesriikidevaheline tihe kaubandus. Komisjon märgib, et General Motorsi Euroopa osakonna tehased asuvad eri liikmesriikides. Seega võib abi moonutada konkurentsi ja mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust. Eelneva põhjal järeldab komisjon, et teatatud meede kujutab endast riigiabi. Belgia ei vaidlusta järeldust. |
| --- | --- |

(18)

Komisjoni hinnangul kujutab meede endast riigiabi asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. Abi anti toetuse kujul, mida rahastas Flaami piirkond, seega riigi vahenditest. Meede on valikuline, kuna see hõlmab vaid General Motors Belgiumi. Nimetatud valikuline toetus võib seega kahjustada General Motorsi Euroopa osakonna tehaste omavahelist konkurentsi, andes ühele ettevõtjale eelise kontserni teiste tehaste ees. Muu hulgas võib abi moonutada konkurentsi teiste autotootjatega. Lisaks sellele iseloomustab autoturgu liikmesriikidevaheline tihe kaubandus. Komisjon märgib, et General Motorsi Euroopa osakonna tehased asuvad eri liikmesriikides. Seega võib abi moonutada konkurentsi ja mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust. Eelneva põhjal järeldab komisjon, et teatatud meede kujutab endast riigiabi. Belgia ei vaidlusta järeldust.

5.2.   Hindamise õiguslik alus

| (19) | Belgia taotleb abi heakskiitmist määruse (EÜ) nr 68/2001 alusel. Abi on tõepoolest seotud koolitusmeetmega. |
| --- | --- |

(19)

Belgia taotleb abi heakskiitmist määruse (EÜ) nr 68/2001 alusel. Abi on tõepoolest seotud koolitusmeetmega.

| (20) | Komisjoni määruse (EÜ) nr 68/2001 artikli 5 järgi ei vabastata abi asutamislepingu artikli 88 lõike 3 kohasest teatamiskohustusest, kui ühele ettevõtjale üheks koolitusmeetmeks antav abi on suurem kui 1 miljon eurot. Komisjon märgib, et käesoleval juhul on kavandatava abi suurus 5,338 miljonit eurot, abi antakse ühele ettevõtjale ja tegemist on ühe koolitusmeetmega. Komisjon leiab seepärast, et kavandatud abile laienes teatamiskohustus ning et Belgia järgis seda kohustust. |
| --- | --- |

(20)

Komisjoni määruse (EÜ) nr 68/2001 artikli 5 järgi ei vabastata abi asutamislepingu artikli 88 lõike 3 kohasest teatamiskohustusest, kui ühele ettevõtjale üheks koolitusmeetmeks antav abi on suurem kui 1 miljon eurot. Komisjon märgib, et käesoleval juhul on kavandatava abi suurus 5,338 miljonit eurot, abi antakse ühele ettevõtjale ja tegemist on ühe koolitusmeetmega. Komisjon leiab seepärast, et kavandatud abile laienes teatamiskohustus ning et Belgia järgis seda kohustust.

| (21) | Määruse (EÜ) nr 68/2001 põhjenduses 16 selgitatakse, miks seda laadi abi ei saa vabastada teatamiskohustusest: „On asjakohane, et suured abisummad vaatab komisjon ka edaspidi enne nende kasutamist ükshaaval läbi.” |
| --- | --- |

(21)

Määruse (EÜ) nr 68/2001 põhjenduses 16 selgitatakse, miks seda laadi abi ei saa vabastada teatamiskohustusest: „On asjakohane, et suured abisummad vaatab komisjon ka edaspidi enne nende kasutamist ükshaaval läbi.”

| (22) | Nagu komisjon juba uurimismenetluse algatamise otsuses on märkinud, järeldab komisjon, et kuna abimeetmele ei laiene määrusega (EÜ) nr 68/2001 ette nähtud vabastus, peab seda hindama asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c alusel, milles sätestatakse, et ühisturuga võib kokkusobivaks pidada „abi teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade arengu soodustamiseks, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega”. Hinnates koolituse üksiktoetust, millele toetuse suuruse tõttu ei laiene määrusega (EÜ) nr 68/2001 ette nähtud vabastus ning mida peab seega hindama asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c alusel, juhindub komisjon samadest põhimõtetest nagu määruses (EÜ) nr 68/2001. See väljendub ennekõike kontrollimises, kas meetme puhul on peetud kinni kõikidest muudest määrusega (EÜ) nr 68/2001 ette nähtud vabastustingimustest. Komisjon ei piirdu aga vaid nõuetele vastavuse kontrollimisega, vaid on kohustatud analüüsima põhjalikult meetme kokkusobivust. Üksikust meetmest teatamise eesmärk on täpsemalt anda võimalus hinnata abimeedet lähtuvalt konkreetse juhtumi omapärast. |
| --- | --- |

(22)

Nagu komisjon juba uurimismenetluse algatamise otsuses on märkinud, järeldab komisjon, et kuna abimeetmele ei laiene määrusega (EÜ) nr 68/2001 ette nähtud vabastus, peab seda hindama asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c alusel, milles sätestatakse, et ühisturuga võib kokkusobivaks pidada „abi teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade arengu soodustamiseks, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega”. Hinnates koolituse üksiktoetust, millele toetuse suuruse tõttu ei laiene määrusega (EÜ) nr 68/2001 ette nähtud vabastus ning mida peab seega hindama asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c alusel, juhindub komisjon samadest põhimõtetest nagu määruses (EÜ) nr 68/2001. See väljendub ennekõike kontrollimises, kas meetme puhul on peetud kinni kõikidest muudest määrusega (EÜ) nr 68/2001 ette nähtud vabastustingimustest. Komisjon ei piirdu aga vaid nõuetele vastavuse kontrollimisega, vaid on kohustatud analüüsima põhjalikult meetme kokkusobivust. Üksikust meetmest teatamise eesmärk on täpsemalt anda võimalus hinnata abimeedet lähtuvalt konkreetse juhtumi omapärast.

5.3.   Kokkusobivus ühisturuga

| (23) | Komisjon leiab, et teatatud abimeede vastab määruse (EÜ) nr 68/2001 artikliga 4 ette nähtud vabastamistingimuste vorminõuetele. Teatatud abikõlblikud kulud on esiteks kooskõlas määruse (EÜ) nr 68/2001 artikli 4 lõikega 7. Eriti näivad koolitatavate tööjõukulud piirduvat nimetatud abikõlblike kulude kogusummaga. (6) Teiseks ei ületa abi osatähtsus kooskõlas eespool nimetatud artikli 4 lõigetega 2 ja 3 erikoolituse puhul 25 % ja üldkoolituse puhul 50 %. General Motors Belgium on tõepoolest suurettevõtja, mis asub piirkondlikku abi mittesaavas piirkonnas, ka ei ole koolitus mõeldud ebasoodsas olukorras töötajatele. |
| --- | --- |

(23)

Komisjon leiab, et teatatud abimeede vastab määruse (EÜ) nr 68/2001 artikliga 4 ette nähtud vabastamistingimuste vorminõuetele. Teatatud abikõlblikud kulud on esiteks kooskõlas määruse (EÜ) nr 68/2001 artikli 4 lõikega 7. Eriti näivad koolitatavate tööjõukulud piirduvat nimetatud abikõlblike kulude kogusummaga. (6) Teiseks ei ületa abi osatähtsus kooskõlas eespool nimetatud artikli 4 lõigetega 2 ja 3 erikoolituse puhul 25 % ja üldkoolituse puhul 50 %. General Motors Belgium on tõepoolest suurettevõtja, mis asub piirkondlikku abi mittesaavas piirkonnas, ka ei ole koolitus mõeldud ebasoodsas olukorras töötajatele.

| (24) | Komisjon juhib aga tähelepanu asjaolule, et abimeedet peetakse EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c alusel ühisturuga kokkusobivaks vaid tingimusel, et ilma selleta ei oleks abisaaja vaadeldavat tegevust saanud teha. Abi vajalikkus on üldtunnustatud kokkusobivuskriteerium. Kui abimeede ei too ettevõtjas kaasa tegevust, mida ei oleks ainuüksi turujõudude survel tehtud, ei saa seda käsitleda kui soodsa mõjuga meedet, mis hüvitab ebasoodsad kaubandustingimused, ning seega ei tohi abimeedet lubada. Mis puutub vastavusse asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktiga c, ei soodusta kõnealune abi majanduspiirkondade arengut, kuna ettevõtja oleks korraldanud koolituse igal juhul, ka ilma abita. |
| --- | --- |

(24)

Komisjon juhib aga tähelepanu asjaolule, et abimeedet peetakse EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c alusel ühisturuga kokkusobivaks vaid tingimusel, et ilma selleta ei oleks abisaaja vaadeldavat tegevust saanud teha. Abi vajalikkus on üldtunnustatud kokkusobivuskriteerium. Kui abimeede ei too ettevõtjas kaasa tegevust, mida ei oleks ainuüksi turujõudude survel tehtud, ei saa seda käsitleda kui soodsa mõjuga meedet, mis hüvitab ebasoodsad kaubandustingimused, ning seega ei tohi abimeedet lubada. Mis puutub vastavusse asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktiga c, ei soodusta kõnealune abi majanduspiirkondade arengut, kuna ettevõtja oleks korraldanud koolituse igal juhul, ka ilma abita.

| (25) | Koolitusabi kohta öeldakse määruse (EÜ) nr 68/2001 põhjenduses 10 järgmist: „Tavaliselt mõjub koolitus soodsalt kogu ühiskonnale, sest see suurendab nende oskustööliste hulka, keda muud ettevõtjad saavad kasutada, parandab ühenduse tööstuse konkurentsivõimet ja etendab olulist rolli tööhõivekavas. Üldiselt investeerivad ühenduses ettevõtjad oma töötajate koolitamisse liiga vähe, aga selle turu toimimise ebakoha kõrvaldamisel võib kasu olla riigiabist, mistõttu seda võib teatavatel tingimustel käsitleda ühisturuga kokkusobivana ja selle võib etteteatamiskohustusest vabastada”. Põhjenduses 11 lisatakse, et „[...] riigiabi piirduks üksnes miinimummääraga, mida on vaja sellise ühenduse eesmärgi saavutamiseks, mida turujõud üksi ei suudaks saavutada [...]”. |
| --- | --- |

(25)

Koolitusabi kohta öeldakse määruse (EÜ) nr 68/2001 põhjenduses 10 järgmist: „Tavaliselt mõjub koolitus soodsalt kogu ühiskonnale, sest see suurendab nende oskustööliste hulka, keda muud ettevõtjad saavad kasutada, parandab ühenduse tööstuse konkurentsivõimet ja etendab olulist rolli tööhõivekavas. Üldiselt investeerivad ühenduses ettevõtjad oma töötajate koolitamisse liiga vähe, aga selle turu toimimise ebakoha kõrvaldamisel võib kasu olla riigiabist, mistõttu seda võib teatavatel tingimustel käsitleda ühisturuga kokkusobivana ja selle võib etteteatamiskohustusest vabastada”. Põhjenduses 11 lisatakse, et „[...] riigiabi piirduks üksnes miinimummääraga, mida on vaja sellise ühenduse eesmärgi saavutamiseks, mida turujõud üksi ei suudaks saavutada [...]”.

| (26) | Määruses (EÜ) nr 68/2001 osutatud turu toimimise kitsaskoha all peetakse silmas asjaolu, et ettevõtjad investeerivad „oma töötajate koolitamisse liiga vähe”. Enne koolituse korraldamist võrdleb ettevõtja üldjuhul koolitusele tehtavaid kulusid tulevikus sellest saadava kasuga (nagu tootlikkuse kasv või võime toota uusi tooteid). Enamasti ei mõelda oma ettevõtjast kaugemale ulatuva kasu peale, ehk soodsa mõju peale ühenduse majandusele tervikuna. Ka otsitakse koolitusele vähem kulukaid alternatiivseid lahendusi, näiteks juba vastava väljaõppega tööjõu palkamine (võimalik, et olemasoleva töötajaskonna arvelt). Sellega parandabki koolitusabi teatavatel juhtudel turu ebakohti. Sellistes tingimustel on abi vaja „sellise ühenduse eesmärgi saavutamiseks, mida turujõud üksi ei suudaks saavutada”. |
| --- | --- |

(26)

Määruses (EÜ) nr 68/2001 osutatud turu toimimise kitsaskoha all peetakse silmas asjaolu, et ettevõtjad investeerivad „oma töötajate koolitamisse liiga vähe”. Enne koolituse korraldamist võrdleb ettevõtja üldjuhul koolitusele tehtavaid kulusid tulevikus sellest saadava kasuga (nagu tootlikkuse kasv või võime toota uusi tooteid). Enamasti ei mõelda oma ettevõtjast kaugemale ulatuva kasu peale, ehk soodsa mõju peale ühenduse majandusele tervikuna. Ka otsitakse koolitusele vähem kulukaid alternatiivseid lahendusi, näiteks juba vastava väljaõppega tööjõu palkamine (võimalik, et olemasoleva töötajaskonna arvelt). Sellega parandabki koolitusabi teatavatel juhtudel turu ebakohti. Sellistes tingimustel on abi vaja „sellise ühenduse eesmärgi saavutamiseks, mida turujõud üksi ei suudaks saavutada”.

| (27) | Mis puutub koolitusabi vajalikkusesse autotööstuses, on komisjon juba 18 kuu vältel kogunud tõendeid selle kohta, et teatavad autotootjad panevad uute mudelite tootmiseks omavahel konkureerima omaenda eri liikmesriikides asuvad tehased. Enne uue toote turuletoomist võrreldakse mitut tegevuskohta ning otsustatakse siis, milline tehas valida, võttes otsuse aluseks tootmiskulud tervikuna, st kõik kululiigid, sealhulgas ka igasuguse riigiabi, eriti koolitusabi. Selline käitumine on ilmselt põhjustatud asjaolust, et suurte autotootjate tootmisvõimsus ületab praegu nõudlust ning seepärast on nende tootmisliinid muutunud paindlikumaks. Nii võib mõni tehas leida hõlpsamini võimalusi toota lisamudeleid. Kirjeldatud reaalses majanduslikus olukorras, kus tehased on omavahel tihedas konkurentsis, ja võttes arvesse sellega kaasnevat ohtu, et teatav koolitusabi ei pruugi aidata saavutada määruse (EÜ) nr 68/2001 põhjenduses 10 sätestatud ühishuvi eesmärki, vaid kujutab endast vaid konkurentsi kahjustavat tegevusabi, peab komisjon uurima põhjalikumalt abi vajalikkust „tagamaks, et riigiabi piirduks üksnes miinimummääraga, mida on vaja sellise ühenduse eesmärgi saavutamiseks, mida turujõud üksi ei suudaks saavutada” (sama määruse põhjendus 11). (7) Selline hinnang on seda enam õigustatud, et ühenduse autotööstust iseloomustab praegu märkimisväärne liigne tootmisvõimsus, mis on nõudluse aeglasest kasvust ja väga heast tootlikkusest tulenevalt püsiva iseloomuga. (8) |
| --- | --- |

(27)

Mis puutub koolitusabi vajalikkusesse autotööstuses, on komisjon juba 18 kuu vältel kogunud tõendeid selle kohta, et teatavad autotootjad panevad uute mudelite tootmiseks omavahel konkureerima omaenda eri liikmesriikides asuvad tehased. Enne uue toote turuletoomist võrreldakse mitut tegevuskohta ning otsustatakse siis, milline tehas valida, võttes otsuse aluseks tootmiskulud tervikuna, st kõik kululiigid, sealhulgas ka igasuguse riigiabi, eriti koolitusabi. Selline käitumine on ilmselt põhjustatud asjaolust, et suurte autotootjate tootmisvõimsus ületab praegu nõudlust ning seepärast on nende tootmisliinid muutunud paindlikumaks. Nii võib mõni tehas leida hõlpsamini võimalusi toota lisamudeleid. Kirjeldatud reaalses majanduslikus olukorras, kus tehased on omavahel tihedas konkurentsis, ja võttes arvesse sellega kaasnevat ohtu, et teatav koolitusabi ei pruugi aidata saavutada määruse (EÜ) nr 68/2001 põhjenduses 10 sätestatud ühishuvi eesmärki, vaid kujutab endast vaid konkurentsi kahjustavat tegevusabi, peab komisjon uurima põhjalikumalt abi vajalikkust „tagamaks, et riigiabi piirduks üksnes miinimummääraga, mida on vaja sellise ühenduse eesmärgi saavutamiseks, mida turujõud üksi ei suudaks saavutada” (sama määruse põhjendus 11). (7) Selline hinnang on seda enam õigustatud, et ühenduse autotööstust iseloomustab praegu märkimisväärne liigne tootmisvõimsus, mis on nõudluse aeglasest kasvust ja väga heast tootlikkusest tulenevalt püsiva iseloomuga. (8)

| (28) | Kuna käesoleval juhul on tegemist tehaste omavahelise konkureerimisega ja abi võib olla antud muudel eesmärkidel kui täiendava koolitustegevuse korraldamine, soovib komisjon kontrollida abi vajalikkust. Vastupidiselt väitele, mille Belgia esitas pärast menetluse algatamise otsust, leiab komisjon, et tal on selliseks kontrollimiseks õiguslik alus. Nagu Belgia rõhutas, ei ole komisjon varasematel juhtudel koolitusabi vajalikkust turuletoomise kulude kontekstis üksikasjalikult uurinud. Kui ta tuvastab vaadeldavate turgude majandustingimuste muutumise, võib ta seda siiski teha. (9) |
| --- | --- |

(28)

Kuna käesoleval juhul on tegemist tehaste omavahelise konkureerimisega ja abi võib olla antud muudel eesmärkidel kui täiendava koolitustegevuse korraldamine, soovib komisjon kontrollida abi vajalikkust. Vastupidiselt väitele, mille Belgia esitas pärast menetluse algatamise otsust, leiab komisjon, et tal on selliseks kontrollimiseks õiguslik alus. Nagu Belgia rõhutas, ei ole komisjon varasematel juhtudel koolitusabi vajalikkust turuletoomise kulude kontekstis üksikasjalikult uurinud. Kui ta tuvastab vaadeldavate turgude majandustingimuste muutumise, võib ta seda siiski teha. (9)

| (29) | Komisjon märgib, et koolituskava on seotud tehase kahe uue projektiga, s.o Astra TwinTopi tootmise ja stantsimisvõimsuse tõstmisega. |
| --- | --- |

(29)

Komisjon märgib, et koolituskava on seotud tehase kahe uue projektiga, s.o Astra TwinTopi tootmise ja stantsimisvõimsuse tõstmisega.

| (30) | Belgia ametiasutused väidavad oma teatises, (10) et Astra TwinTopi ehitamine toob kaasa käsitsi tehtava lisatöö, nagu keevitamine. Kinnitatakse, et seda tüüpi autode tootmine mõjutab äriühingu tegevust tervikuna (kere-, värvitööd, logistika ja monteerimine) ning et iga uue mudeli turuletoomine toob kaasa järgmist:






  — | uute osade kokkupanek; |
| --- | --- | --- |

(30)

Belgia ametiasutused väidavad oma teatises, (10) et Astra TwinTopi ehitamine toob kaasa käsitsi tehtava lisatöö, nagu keevitamine. Kinnitatakse, et seda tüüpi autode tootmine mõjutab äriühingu tegevust tervikuna (kere-, värvitööd, logistika ja monteerimine) ning et iga uue mudeli turuletoomine toob kaasa järgmist:

—

uute osade kokkupanek;

| — | uute töömeetodite kasutuselevõtt; |
| --- | --- |

—

uute töömeetodite kasutuselevõtt;

| — | uued monteerimisvõtted. |
| --- | --- |

—

uued monteerimisvõtted.

| (31) | Selgitatakse, et uue mudeli turuletoomine ei tähenda üksnes uut toodet, vaid sunnib valdavat osa töötajatest kohanema uute seadmete, osade, monteerimisvõtete ja töömeetoditega. |
| --- | --- |

(31)

Selgitatakse, et uue mudeli turuletoomine ei tähenda üksnes uut toodet, vaid sunnib valdavat osa töötajatest kohanema uute seadmete, osade, monteerimisvõtete ja töömeetoditega.

| (32) | Kirjeldus annab alust veenduda, et uue mudeli turuletoomise õnnestumine eeldab üldiselt, ja nagu käesoleval juhul näha, väga tõsist tööjõu koolitamist. Teisisõnu on põhjalik koolitustegevus uue mudeli tootmiseks vajalik. |
| --- | --- |

(32)

Kirjeldus annab alust veenduda, et uue mudeli turuletoomise õnnestumine eeldab üldiselt, ja nagu käesoleval juhul näha, väga tõsist tööjõu koolitamist. Teisisõnu on põhjalik koolitustegevus uue mudeli tootmiseks vajalik.

| (33) | Kui General Motors on uue mudeli tootmise otsuse vastu võtnud, on vaja näha ette ka selle kaubanduslikel kaalutlustel tehtud otsusega kaasneva koolitusmeetme kulud. |
| --- | --- |

(33)

Kui General Motors on uue mudeli tootmise otsuse vastu võtnud, on vaja näha ette ka selle kaubanduslikel kaalutlustel tehtud otsusega kaasneva koolitusmeetme kulud.

| (34) | Nagu komisjon menetluse algatamise otsuses märkis, on autotööstuses uute mudelite tootmine normaalne ja korrapärane nähtus, mida tehakse turuosade säilitamiseks ja kasumi saamiseks. Kui uue mudeli turuletoomine nõuab tööjõu koolitamist uue tootmistehnikaga toimetulemiseks, kannab autotootja turuletoomisega kaasnevad koolituskulud juba ainuüksi ärilistel kaalutlustel. |
| --- | --- |

(34)

Nagu komisjon menetluse algatamise otsuses märkis, on autotööstuses uute mudelite tootmine normaalne ja korrapärane nähtus, mida tehakse turuosade säilitamiseks ja kasumi saamiseks. Kui uue mudeli turuletoomine nõuab tööjõu koolitamist uue tootmistehnikaga toimetulemiseks, kannab autotootja turuletoomisega kaasnevad koolituskulud juba ainuüksi ärilistel kaalutlustel.

| (35) | Belgia ametiasutused ei ole esitanud uut teavet selle hinnangu ümberlükkamiseks. Olgugi et menetluse algatamise otsuses kutsuti neid seda tegema, ei ole esitatud kaalukat argumenti tõestamaks, et kui General Motors ei oleks abi saanud, ei oleks ta koolitust korraldanud. |
| --- | --- |

(35)

Belgia ametiasutused ei ole esitanud uut teavet selle hinnangu ümberlükkamiseks. Olgugi et menetluse algatamise otsuses kutsuti neid seda tegema, ei ole esitatud kaalukat argumenti tõestamaks, et kui General Motors ei oleks abi saanud, ei oleks ta koolitust korraldanud.

| (36) | Selle kohta on Belgia vaid märkinud, et koolitusabi oli mõjuv tegur General Motorsi Euroopa osakonna jaoks, et valida Astra TwinTopi tootmiskohaks just General Motors Belgium. Eespool nimetatud väite kohta on esitatud ka tõendeid. Lisaks sellele märkisid Belgia ametiasutused, et uue mudeli tootmise oleks äriühing võinud tellida ka Bertonelt, mis on sellist tüüpi autode tootmisega harjunud. |
| --- | --- |

(36)

Selle kohta on Belgia vaid märkinud, et koolitusabi oli mõjuv tegur General Motorsi Euroopa osakonna jaoks, et valida Astra TwinTopi tootmiskohaks just General Motors Belgium. Eespool nimetatud väite kohta on esitatud ka tõendeid. Lisaks sellele märkisid Belgia ametiasutused, et uue mudeli tootmise oleks äriühing võinud tellida ka Bertonelt, mis on sellist tüüpi autode tootmisega harjunud.

| (37) | Komisjon juhib aga tähelepanu asjaolule, et vastupidiselt piirkondlikule investeerimistoetusele ei ole määruse (EÜ) nr 68/2001 eesmärk valida asukohta majandustegevuse soodustamiseks, vaid edendada koolitustegevust ühenduses, nagu juba on öeldud. Lisaks ei ole Belgia selgitanud, millistel põhjustel ei oleks teise valikuna kaalutud General Motorsi Euroopa tütarettevõtja samasugust koolitust korraldanud. (11) Belgia esitatud teave annab vastupidiselt alust arvata, et ka kõik teised General Motorsi Euroopa tehased oleksid selles kontekstis olnud sunnitud korraldama samasuguse koolituse. Seega on võimatu järeldada, et abi motiveeris General Motorsi Euroopa osakonda korraldama ühenduses täiendavat koolitust. |
| --- | --- |

(37)

Komisjon juhib aga tähelepanu asjaolule, et vastupidiselt piirkondlikule investeerimistoetusele ei ole määruse (EÜ) nr 68/2001 eesmärk valida asukohta majandustegevuse soodustamiseks, vaid edendada koolitustegevust ühenduses, nagu juba on öeldud. Lisaks ei ole Belgia selgitanud, millistel põhjustel ei oleks teise valikuna kaalutud General Motorsi Euroopa tütarettevõtja samasugust koolitust korraldanud. (11) Belgia esitatud teave annab vastupidiselt alust arvata, et ka kõik teised General Motorsi Euroopa tehased oleksid selles kontekstis olnud sunnitud korraldama samasuguse koolituse. Seega on võimatu järeldada, et abi motiveeris General Motorsi Euroopa osakonda korraldama ühenduses täiendavat koolitust.

| (38) | Komisjon ei mõista hästi, milliseid järeldusi tuleks teha Belgia argumendist, et uue mudeli tootmine oleks võidud usaldada ka Bertonele. Belgia ei ole esitanud eraldi ja otseseid tõendeid selle kohta, et kui tootnud oleks Bertone, siis oleks koolitamine nõudnud väiksemat pingutust kui General Motorsi Euroopa osakonnas. (12) Muu hulgas ei ole Belgia ka tõestanud abi vähimatki rolli General Motors Euroopa osakonna otsuses mitte toota mudelit allhanke korras. Pigem tehti see oluline strateegiline otsus juba enne, kui Belgia ametiasutused riigiabi lubasid. Kokkuvõtteks ei muuda asjaolu, et Astra TwinTopi oleks nagu varasemaid versioonegi võinud toota Bertones, koolitusabi ei vajalikuks ega ühisturuga kokkusobivaks. |
| --- | --- |

(38)

Komisjon ei mõista hästi, milliseid järeldusi tuleks teha Belgia argumendist, et uue mudeli tootmine oleks võidud usaldada ka Bertonele. Belgia ei ole esitanud eraldi ja otseseid tõendeid selle kohta, et kui tootnud oleks Bertone, siis oleks koolitamine nõudnud väiksemat pingutust kui General Motorsi Euroopa osakonnas. (12) Muu hulgas ei ole Belgia ka tõestanud abi vähimatki rolli General Motors Euroopa osakonna otsuses mitte toota mudelit allhanke korras. Pigem tehti see oluline strateegiline otsus juba enne, kui Belgia ametiasutused riigiabi lubasid. Kokkuvõtteks ei muuda asjaolu, et Astra TwinTopi oleks nagu varasemaid versioonegi võinud toota Bertones, koolitusabi ei vajalikuks ega ühisturuga kokkusobivaks.

| (39) | Belgia ametiasutuste sõnul on stantsimisvõimsuse tõstmine osa General Motorsi Euroopa osakonna strateegiast vastata paremini kohalikele vajadustele, s.t vähendada autoosade vedu tehaste vahel. Antwerpeni tootmissõlme jaoks nähakse kavaga ette järgmine:






  — | täiendava kahe stantsi ostmine; |
| --- | --- | --- |

(39)

Belgia ametiasutuste sõnul on stantsimisvõimsuse tõstmine osa General Motorsi Euroopa osakonna strateegiast vastata paremini kohalikele vajadustele, s.t vähendada autoosade vedu tehaste vahel. Antwerpeni tootmissõlme jaoks nähakse kavaga ette järgmine:

—

täiendava kahe stantsi ostmine;

| — | kereosade senisest suurem tootmine; |
| --- | --- |

—

kereosade senisest suurem tootmine;

| — | uute seadmete kasutuselevõtt. |
| --- | --- |

—

uute seadmete kasutuselevõtt.

| (40) | Belgia hinnangul eeldab laienemine, et palju töötajaid peab kohanema uute seadmete, osade, monteerimisvõtete ja töömeetoditega ning et koolituskava eesmärk oli aidata seda teha. |
| --- | --- |

(40)

Belgia hinnangul eeldab laienemine, et palju töötajaid peab kohanema uute seadmete, osade, monteerimisvõtete ja töömeetoditega ning et koolituskava eesmärk oli aidata seda teha.

| (41) | Eeltoodud kirjeldus lubab nii üldiselt kui ka käesoleva juhtumi puhul veenduda, et stantsimisvõimsuse tõstmine saab õnnestuda üksnes siis, kui sellega kaasneb ulatuslik tööjõu koolitamine. Teisisõnu on koolitamine stantsimisvõimsuse tõstmiseks vajalik. |
| --- | --- |

(41)

Eeltoodud kirjeldus lubab nii üldiselt kui ka käesoleva juhtumi puhul veenduda, et stantsimisvõimsuse tõstmine saab õnnestuda üksnes siis, kui sellega kaasneb ulatuslik tööjõu koolitamine. Teisisõnu on koolitamine stantsimisvõimsuse tõstmiseks vajalik.

| (42) | Menetluse algatamise otsuses (13) tõstatas komisjon küsimuse, kas abi mõjus stimuleerivalt stantsimisvõimsuse tõstmisele. Belgia ametiasutused ei ole esitanud uut teavet selle ümberlükkamiseks. Ennekõike ei ole selgitatud, miks ei oleks General Motors abi puudumise korral koolitust korraldanud. |
| --- | --- |

(42)

Menetluse algatamise otsuses (13) tõstatas komisjon küsimuse, kas abi mõjus stimuleerivalt stantsimisvõimsuse tõstmisele. Belgia ametiasutused ei ole esitanud uut teavet selle ümberlükkamiseks. Ennekõike ei ole selgitatud, miks ei oleks General Motors abi puudumise korral koolitust korraldanud.

| (43) | Eelnev teave annab alust järeldada, et töötajate koolitamine eesmärgiga täiendada nende oskusi kahe projekti elluviimiseks (uue mudeli tootmine ja stantsimisvõimsuse tõstmine) oleks ka ilma abita korraldatud igal juhul ja täies mahus. Vaadeldav abi ei toonud kaasa täiendavat koolitust, vaid oleks läinud ettevõtja tavaliste tegevuskulude katmiseks ja sellega tavakulude vähendamiseks. Komisjon on seega seisukohal, et abi moonutaks konkurentsi ja mõjutaks ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. (14) Kõnealustel tingimustel ei vasta abi asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktile c. Kuna abi suhtes ei saa kohaldada ühtegi asutamislepingu artikli 87 lõigetes 2 ja 3 osutatud erandit, on see ühisturuga kokkusobimatu. |
| --- | --- |

(43)

Eelnev teave annab alust järeldada, et töötajate koolitamine eesmärgiga täiendada nende oskusi kahe projekti elluviimiseks (uue mudeli tootmine ja stantsimisvõimsuse tõstmine) oleks ka ilma abita korraldatud igal juhul ja täies mahus. Vaadeldav abi ei toonud kaasa täiendavat koolitust, vaid oleks läinud ettevõtja tavaliste tegevuskulude katmiseks ja sellega tavakulude vähendamiseks. Komisjon on seega seisukohal, et abi moonutaks konkurentsi ja mõjutaks ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. (14) Kõnealustel tingimustel ei vasta abi asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktile c. Kuna abi suhtes ei saa kohaldada ühtegi asutamislepingu artikli 87 lõigetes 2 ja 3 osutatud erandit, on see ühisturuga kokkusobimatu.

| (44) | Järeldus kehtib nii üld- kui erikoolituse kohta. Komisjon märgib eelkõige, et üldkoolituse raames korraldatud „tehniline koolitus” hõlmab oskusi, (15) mida on vaja mõlema vaadeldava projekti jaoks ehk laiemalt konkurentsivõimelise autotehase jaoks. (16) Belgia ametiasutused on esitanud siiski tõendeid, et osa tehnilisest üldkoolitusest hõlmas kvalifikatsiooni, mida tuleb õpetada pika aja vältel ning et igal aastal lahkub seetõttu ettevõtjast märkimisväärne arv töötajaid. See tuleneb kõnealuse kvalifikatsiooniga töötajate väga suurest defitsiidist Belgia tööturul. Komisjon leiab, et komisjon on kolme tehnilise üldkoolituse valdkonna argumente põhjendanud rahuldavalt.









  Koolituse sisu | Koolituse kestus kokku | Tööjõu voolavus: ettevõtjast lahkunud tööliste protsent aastas | Abikõlblikud kulud: osalejad | Abikõlblikud kulud: muud kulud |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tõstukijuhid | 40 | 58 % | 132 000 | 42 500 |
| Mehhaanikud | 2 000 | 13 % | 660 000 | 355 000 |
| Hooldustehnika | 400 | 20 % | 198 000 | 197 500 |
| NB! Keevitamise kohta on Belgia märkinud koolituse kogukestuseks 60 tundi ning tehase tööjõu voolavusprotsendiks 4. Komisjoni arvates on need näitajad suhteliselt madalad ning ei takista ettevõtjal katta vastavat koolituskulu kasumiga. Voolavus ei ole vaadeldaval juhul piisav, et panna ettevõte loobuma vastavate kulude tegemisest. |

(44)

Järeldus kehtib nii üld- kui erikoolituse kohta. Komisjon märgib eelkõige, et üldkoolituse raames korraldatud „tehniline koolitus” hõlmab oskusi, (15) mida on vaja mõlema vaadeldava projekti jaoks ehk laiemalt konkurentsivõimelise autotehase jaoks. (16) Belgia ametiasutused on esitanud siiski tõendeid, et osa tehnilisest üldkoolitusest hõlmas kvalifikatsiooni, mida tuleb õpetada pika aja vältel ning et igal aastal lahkub seetõttu ettevõtjast märkimisväärne arv töötajaid. See tuleneb kõnealuse kvalifikatsiooniga töötajate väga suurest defitsiidist Belgia tööturul. Komisjon leiab, et komisjon on kolme tehnilise üldkoolituse valdkonna argumente põhjendanud rahuldavalt.

Koolituse sisu

Koolituse kestus kokku

Tööjõu voolavus: ettevõtjast lahkunud tööliste protsent aastas

Abikõlblikud kulud: osalejad

Abikõlblikud kulud: muud kulud

Tõstukijuhid

40

58 %

132 000

42 500

Mehhaanikud

2 000

13 %

660 000

355 000

Hooldustehnika

400

20 %

198 000

197 500

NB! Keevitamise kohta on Belgia märkinud koolituse kogukestuseks 60 tundi ning tehase tööjõu voolavusprotsendiks 4. Komisjoni arvates on need näitajad suhteliselt madalad ning ei takista ettevõtjal katta vastavat koolituskulu kasumiga. Voolavus ei ole vaadeldaval juhul piisav, et panna ettevõte loobuma vastavate kulude tegemisest.

On ilmne, et töötajaskonna voolavus takistab ettevõtjal saada selle otstarbega koolituseks tehtud kulude katmiseks loodetavat tulu. Seega on tõenäoline, et ilma abita ei suudaks ettevõtja eespool nimetatud kulusid katta.

| (45) | Võttes arvesse eelkirjeldatut, leiab komisjon, et kõnealuse kolme koolitusvaldkonna jaoks oli abi vaja (vastupidiselt ülejäänud tehnilisele üldkoolitusele). |
| --- | --- |

(45)

Võttes arvesse eelkirjeldatut, leiab komisjon, et kõnealuse kolme koolitusvaldkonna jaoks oli abi vaja (vastupidiselt ülejäänud tehnilisele üldkoolitusele).

| (46) | Oma teatises märkisid Belgia ametiasutused, (17) et kogu koolituskava oli suunatud kahe projekti elluviimiseks. Pärast menetluse algatamise otsust edastatud lisateabest aga nähtus, et osa koolitusvaldkondadest on seotud oskustega, mis ei ole tegelikult projektide elluviimiseks möödapääsmatud. Tegemist on järgmiste eelarveridadega (vt kirjeldust eespool):






  — | algkoolitus; |
| --- | --- | --- |

(46)

Oma teatises märkisid Belgia ametiasutused, (17) et kogu koolituskava oli suunatud kahe projekti elluviimiseks. Pärast menetluse algatamise otsust edastatud lisateabest aga nähtus, et osa koolitusvaldkondadest on seotud oskustega, mis ei ole tegelikult projektide elluviimiseks möödapääsmatud. Tegemist on järgmiste eelarveridadega (vt kirjeldust eespool):

—

algkoolitus;

| — | töökeskkonna imiteerimine. |
| --- | --- |

—

töökeskkonna imiteerimine.

| (47) | Komisjoni hinnangul on algkoolitus ja töökeskkonna imiteerimine erinevalt muudest koolitusvaldkondadest alad, mida ei ole projektide jaoks vaja, st et projekte saab ilma kõnealuste teadmisteta ideaalselt ellu viia ja tootmist alustada. Tegemist ei ole ka autotootmises otseselt tarvilike oskustega. Eespool arendatud mõttekäiku ei saa seoses koolitusabi vajalikkusega siin seega rakendada. Kuna kõnealuse koolitusabi puhul mindi kaugemale kui ettevõtja jaoks vaja, on võimatu järeldada, et seda oleks korraldatud igal juhul, ka ilma abita. Vastupidiste tõendite puudumise tõttu on komisjon seisukohal, et riigiabi oli sellise koolituse korraldamiseks vältimatu. |
| --- | --- |

(47)

Komisjoni hinnangul on algkoolitus ja töökeskkonna imiteerimine erinevalt muudest koolitusvaldkondadest alad, mida ei ole projektide jaoks vaja, st et projekte saab ilma kõnealuste teadmisteta ideaalselt ellu viia ja tootmist alustada. Tegemist ei ole ka autotootmises otseselt tarvilike oskustega. Eespool arendatud mõttekäiku ei saa seoses koolitusabi vajalikkusega siin seega rakendada. Kuna kõnealuse koolitusabi puhul mindi kaugemale kui ettevõtja jaoks vaja, on võimatu järeldada, et seda oleks korraldatud igal juhul, ka ilma abita. Vastupidiste tõendite puudumise tõttu on komisjon seisukohal, et riigiabi oli sellise koolituse korraldamiseks vältimatu.

| (48) | Viimasena leiab komisjon, et üldkorralduslike kulude eelarverida ei hõlma niivõrd koolitust kui sellist, vaid üldkoolitusega seotud nõustamisteenuseid. Seega võib osa nendest kuludest arvestada abikõlblike kulude hulka, s.o algkoolituskulud, töökeskkonna imiteerimise kulud ja osa tehnilise üldkoolituse kulusid, mille puhul peeti koolitusabi vajalikuks. (18) |
| --- | --- |

(48)

Viimasena leiab komisjon, et üldkorralduslike kulude eelarverida ei hõlma niivõrd koolitust kui sellist, vaid üldkoolitusega seotud nõustamisteenuseid. Seega võib osa nendest kuludest arvestada abikõlblike kulude hulka, s.o algkoolituskulud, töökeskkonna imiteerimise kulud ja osa tehnilise üldkoolituse kulusid, mille puhul peeti koolitusabi vajalikuks. (18)

| (49) | Võttes arvesse määruses (EÜ) nr 68/2001 sätestatud abi maksimaalset osatähtsust abikõlblike kulude kogusummast, on vajalikuks hinnatud koolitusvaldkondade abikõlblikud kulud 4,362 miljonit eurot ning abisumma ise 2,181 miljonit eurot. Kuna muud komisjoni määruse (EÜ) nr 68/2001 vorminõuded on täidetud, nagu on osutatud põhjenduses 23, järeldab komisjon, et see osa teatatud abist on ühisturuga kokkusobiv. |
| --- | --- |

(49)

Võttes arvesse määruses (EÜ) nr 68/2001 sätestatud abi maksimaalset osatähtsust abikõlblike kulude kogusummast, on vajalikuks hinnatud koolitusvaldkondade abikõlblikud kulud 4,362 miljonit eurot ning abisumma ise 2,181 miljonit eurot. Kuna muud komisjoni määruse (EÜ) nr 68/2001 vorminõuded on täidetud, nagu on osutatud põhjenduses 23, järeldab komisjon, et see osa teatatud abist on ühisturuga kokkusobiv.

6.   JÄRELDUS

| (50) | Komisjon leiab, et osa Belgia teatatud meetmetest, mis hõlmavad abikõlblikke kulusid summas 4,362 miljonit eurot, millest abisumma on 2,181 miljonit eurot, vastab asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis c sätestatud ühisturuga kokkusobivuse kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(50)

Komisjon leiab, et osa Belgia teatatud meetmetest, mis hõlmavad abikõlblikke kulusid summas 4,362 miljonit eurot, millest abisumma on 2,181 miljonit eurot, vastab asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis c sätestatud ühisturuga kokkusobivuse kriteeriumidele.

| (51) | Ülejäänud abi ei ole sellise koolitustegevuse korraldamiseks vajalik. Kõnealune abi ei ole ühisturuga kokkusobiv ühegi erandi alusel ning on seetõttu keelatud. Belgia ametiasutuste sõnul ei ole abi veel antud, seega ei ole tarvis seda sisse nõuda, |
| --- | --- |

(51)

Ülejäänud abi ei ole sellise koolitustegevuse korraldamiseks vajalik. Kõnealune abi ei ole ühisturuga kokkusobiv ühegi erandi alusel ning on seetõttu keelatud. Belgia ametiasutuste sõnul ei ole abi veel antud, seega ei ole tarvis seda sisse nõuda,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Riigiabi, mida Belgia kavatseb anda Antwerpenis asuvale General Motors Belgiumile koolituskava elluviimiseks, on kokkusobimatu ühisturuga 3 157 338,40 euro ulatuses.

Eespool nimetatud põhjusel ei tohi seda osa abist anda.

Ülejäänud osa riigiabist, s.o 2 181 161,60 eurot, on asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c alusel ühisturuga kokkusobiv.

Artikkel 2

Belgia teavitab komisjoni kahe kuu jooksul pärast käesolevast otsusest teavitamist, milliseid meetmeid võetakse otsuse täitmiseks.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Belgia Kuningriigile.

Brüssel, 4. aprill 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Neelie KROES

---

(1)  ELT C 210, 1.9.2006, lk 6.

1

(2)  Vt joonealune märkus 1.

2

(3)  Vt joonealune märkus 1.

3

(4)  EÜT L 10, 13.1.2001, lk 20. Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1976/2006 on pikendatud selle kohaldamisaega kuni 30. juunini 2008 (ELT L 368, 23.12.2006, lk 85).

4

(5)  7. veebruari 2006. aasta kiri.

5

(6)  Tulenevalt koolitusel osalejate abikõlblike kulude piiramisest vähenesid üldkoolituse abikõlblikud kulud summale 5 438 000 eurot ja erikoolituse vastavad kulud summale 10 478 000 eurot.

6

(7)  Sarnased järeldused on komisjon teinud oma 4. juulil 2006. aastal Ford Genki kohta tehtud otsuse punktis 33 (ELT L 366, 21.12.2006, lk 32).

7

(8)  Nõudluse aeglase kasvu, suure tootlikkuse ning langevate hindade tõttu on mitu suurt autotootjat viimastel aastatel ühenduses oma tehase sulgenud või töötajate arvu vähendanud. General Motors Europe kuulutas 2004. aasta lõpus muu hulgas välja laiaulatusliku ümberkorralduskava, mille käigus kavatseti vähendada personali 12 000 inimese võrra: http://www.gmeurope.com/news/archive_0410.html

8

(9)  Euroopa Ühenduste Kohus osutas liidetud kohtuasjades C-57/00 P ja C-61/00 P 30. septembril 2003 tehtud otsuse punktis 52, et „olenemata sellest, milline oli komisjoni varasem asutamislepingu artikli 92 lõike 2 punktile c (praeguse artikli 87 lõike 2 punktile c) antud tõlgendus, ei mõjuta see komisjoni vaidlusaluses otsuses esitatud sama sätte tõlgenduse põhjendatust ning kehtivust”. Euroopa Ühenduse Esimese Astme Kohus osutab kohtuasjas T-171/02 15. juunil 2005 tehtud otsuses järgmist: „Seda, kas komisjoni otsus, millega on leitud, et uus abi ei vasta EÜ artikli 87 lõike 3 punktis c toodud erandi jaoks sätestatud tingimustele, on seaduslik, tuleb hinnata üksnes selle artikli kontekstis, mitte komisjoni varasema otsusetegemise praktikale tuginedes, eeldusel, et selline praktika eksisteerib”.

9

(10)  Teatise II lisa.

10

(11)  Kõige tõenäolisemad kandidaadid olid Astra muid versioone juba tootvad tehased, eriti Bochum (Saksamaa).

11

(12)  Bertone veebilehelt võib lugeda järgmist: „Carrozzeria Bertone jaoks on inimlik faktor olnud alati strateegiliselt tähtis. [...] Seepärast on Carrozzeria Bertone tegelenud hoolega oma tööjõu täiendkoolitamise ja ümberõpetamisega. Täpsemalt väljendub strateegia selles, et viimase kahe aasta jooksul on iga töötaja saanud 240 tundi koolitust, mis teeb koguinvesteeringu summaks 3 miljonit eurot.” http://www.bertone.it/carrozzeria3.htm

12

(13)  Vt punkt 11 eespool.

13

(14)  Kohtuasi T-459/93, Siemens SA v. komisjon, (EKL 1995, lk II-1675, punkt 48).

14

v

(15)  Vt punkt 7 eespool.

15

(16)  Näiteks on vaja uue mudeli tootmiseks keevitada rohkem autoosi ja ettevõtjal on vaja rohkem keevitajaid.

16

(17)  Teatise II lisa.

17

(18)  Koolitustundide põhjal järeldab komisjon, et 80,71 % üldkoolituskuludest ehk 0,723 miljonit eurot võib liigitada algkoolituskulude, töökeskkonna imiteerimise ja selle osa tehnilise üldkoolituse kulude hulka, mille suhtes loetakse abi vajalikuks. Arvestatud on järgmine arv tunde: i) tehniline koolitus (Belgia 28. veebruari 2007. aasta kiri) 50 800, millest 30 000 tundi on seotud kolme valdkonnaga, mille puhul peetakse abi vajalikuks; ii) algkoolitus (Belgia 7. veebruari 2006. aasta kiri): osalejate arv korda keskmine koolitustundide arv osalejate kohta kolme aasta vältel: 17 000 tundi; iii) töökeskkonna imiteerimine (idem): 40 000 tundi.

18

idem

---