# Den Europæiske Unions L 296/2007

| | ISSN 1725-2520 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 296 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 50. årgang15. november 2007 |

ISSN 1725-2520

Den Europæiske Unions

Tidende

L 296

Dansk udgave

Retsforskrifter

50. årgang15. november 2007

---

| Indhold | | I   Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse er obligatorisk | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FORORDNINGER |
| | * | Rådets forordning (EF) nr. 1331/2007 af 13. november 2007 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af dicyandiamid med oprindelse i Folkerepublikken Kina | 1 |
| | | Kommissionens forordning (EF) nr. 1332/2007 af 14. november 2007 om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager | 18 |
| | * | Kommissionens forordning (EF) nr. 1333/2007 af 13. november 2007 om forbud mod fiskeri efter torsk i ICES-underområde IV og EF-farvande i ICES-afsnit II a fra fartøjer, der fører tysk flag | 20 |
| | * | Kommissionens forordning (EF) nr. 1334/2007 af 14. november 2007 om ændring af forordning (EF) nr. 1749/96 vedrørende oprindelige foranstaltninger for Rådets forordning (EF) nr. 2494/95 om harmoniserede forbrugerprisindekser (
  1
  ) | 22 |

Indhold

I   Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse er obligatorisk

Side

FORORDNINGER

*

Rådets forordning (EF) nr. 1331/2007 af 13. november 2007 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af dicyandiamid med oprindelse i Folkerepublikken Kina

1

Kommissionens forordning (EF) nr. 1332/2007 af 14. november 2007 om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

18

*

Kommissionens forordning (EF) nr. 1333/2007 af 13. november 2007 om forbud mod fiskeri efter torsk i ICES-underområde IV og EF-farvande i ICES-afsnit II a fra fartøjer, der fører tysk flag

20

*

Kommissionens forordning (EF) nr. 1334/2007 af 14. november 2007 om ændring af forordning (EF) nr. 1749/96 vedrørende oprindelige foranstaltninger for Rådets forordning (EF) nr. 2494/95 om harmoniserede forbrugerprisindekser (
  1
  )

1

22

| | | II   Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk |
| --- | --- | --- |
| | | AFGØRELSER OG BESLUTNINGER |
| | | Kommissionen |
| | | 2007/735/EF |
| | * | Kommissionens beslutning af 4. oktober 2006 om en procedure i henhold til EF-traktatens artikel 81 og EØS-aftalens artikel 53 (Sag COMP/C2/38.681 — aftalen om videreførelse af Cannes-aftalen)
  (meddelt under nummer K(2006) 4350)

   (
  1
  ) | 27 |
| | | 2007/736/EF |
| | * | Kommissionens beslutning af 9. november 2007 om ændring af bilag II til Rådets beslutning 79/542/EØF for så vidt angår listen over tredjelande og dele deraf, hvorfra det er tilladt at importere visse typer fersk kød til Fællesskabet
  (meddelt under nummer K(2007) 5365)

   (
  1
  ) | 29 |

II   Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk

AFGØRELSER OG BESLUTNINGER

Kommissionen

2007/735/EF

*

Kommissionens beslutning af 4. oktober 2006 om en procedure i henhold til EF-traktatens artikel 81 og EØS-aftalens artikel 53 (Sag COMP/C2/38.681 — aftalen om videreførelse af Cannes-aftalen)
  (meddelt under nummer K(2006) 4350)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer K(2006) 4350)

1

27

2007/736/EF

*

Kommissionens beslutning af 9. november 2007 om ændring af bilag II til Rådets beslutning 79/542/EØF for så vidt angår listen over tredjelande og dele deraf, hvorfra det er tilladt at importere visse typer fersk kød til Fællesskabet
  (meddelt under nummer K(2007) 5365)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer K(2007) 5365)

1

29

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

I Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse er obligatorisk

FORORDNINGER

| 15.11.2007 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 296/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2007

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 296/1

---

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 1331/2007

af 13. november 2007

om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af dicyandiamid med oprindelse i Folkerepublikken Kina

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (grundforordningen), særlig artikel 9,

under henvisning til forslag fra Kommissionen forelagt efter høring af det rådgivende udvalg, og

ud fra følgende betragtninger:

1.   PROCEDURE

1.1.   Indledning

| (1) | Den 3. juli 2006 modtog Kommissionen en klage, der var indgivet i henhold til grundforordningens artikel 5 af AlzChem GmbH (klageren), som tegner sig for 100 % af fællesskabsproduktionen af 1-cyanoguanidin (dicyandiamid) (DCD). |
| --- | --- |

(1)

Den 3. juli 2006 modtog Kommissionen en klage, der var indgivet i henhold til grundforordningens artikel 5 af AlzChem GmbH (klageren), som tegner sig for 100 % af fællesskabsproduktionen af 1-cyanoguanidin (dicyandiamid) (DCD).

| (2) | Klagen indeholdt beviser for, at der fandt dumping sted i forbindelse med importen af DCD fra Folkerepublikken Kina (Kina), og at der som følge heraf forvoldtes væsentlig skade, hvilket blev anset for at være tilstrækkeligt til at berettige indledningen af en procedure. |
| --- | --- |

(2)

Klagen indeholdt beviser for, at der fandt dumping sted i forbindelse med importen af DCD fra Folkerepublikken Kina (Kina), og at der som følge heraf forvoldtes væsentlig skade, hvilket blev anset for at være tilstrækkeligt til at berettige indledningen af en procedure.

| (3) | Proceduren blev indledt den 17. august 2006 ved offentliggørelsen af en indledningsmeddelelse (2) i Den Europæiske Unions Tidende. |
| --- | --- |

(3)

Proceduren blev indledt den 17. august 2006 ved offentliggørelsen af en indledningsmeddelelse (2) i Den Europæiske Unions Tidende.

1.2.   Parter berørt af proceduren og kontrolbesøg

| (4) | Kommissionen underrettede officielt den klagende EF-producent, de eksporterende producenter, importører, brugere, leverandører og sammenslutninger, som den vidste var berørt af proceduren, og repræsentanter for det pågældende eksportland om indledningen af proceduren. De interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt mundtligt inden for den frist, der er fastsat i meddelelsen om indledning af proceduren. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionen underrettede officielt den klagende EF-producent, de eksporterende producenter, importører, brugere, leverandører og sammenslutninger, som den vidste var berørt af proceduren, og repræsentanter for det pågældende eksportland om indledningen af proceduren. De interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt mundtligt inden for den frist, der er fastsat i meddelelsen om indledning af proceduren.

| (5) | Den klagende EF-producent, eksporterende producenter, importører og brugere fremsatte deres synspunkter. Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt. |
| --- | --- |

(5)

Den klagende EF-producent, eksporterende producenter, importører og brugere fremsatte deres synspunkter. Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.

| (6) | For at give eksporterende producenter i Kina mulighed for at fremsætte krav om markedsøkonomisk behandling eller individuel behandling, hvis de ønskede det, sendte Kommissionen formularer hertil til de kinesiske eksporterende producenter, som den vidste var berørt af sagen. Tre eksporterende producenter i Kina anmodede om markedsøkonomisk behandling i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, eller om individuel behandling, hvis det af undersøgelsen fremgik, at de ikke opfyldte betingelserne for markedsøkonomisk behandling. |
| --- | --- |

(6)

For at give eksporterende producenter i Kina mulighed for at fremsætte krav om markedsøkonomisk behandling eller individuel behandling, hvis de ønskede det, sendte Kommissionen formularer hertil til de kinesiske eksporterende producenter, som den vidste var berørt af sagen. Tre eksporterende producenter i Kina anmodede om markedsøkonomisk behandling i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, eller om individuel behandling, hvis det af undersøgelsen fremgik, at de ikke opfyldte betingelserne for markedsøkonomisk behandling.

| (7) | I betragtning af det tilsyneladende store antal eksporterende producenter i Kina anførte Kommissionen i indledningsmeddelelsen, at der kan anvendes stikprøver i forbindelse med denne dumpingundersøgelse, jf. grundforordningens artikel 17. |
| --- | --- |

(7)

I betragtning af det tilsyneladende store antal eksporterende producenter i Kina anførte Kommissionen i indledningsmeddelelsen, at der kan anvendes stikprøver i forbindelse med denne dumpingundersøgelse, jf. grundforordningens artikel 17.

| (8) | For at sætte Kommissionen i stand til at fastslå, om det var nødvendigt at anvende stikprøver og i givet fald at udvælge en stikprøve, blev alle eksporterende producenter i Kina anmodet om at give sig til kende over for Kommissionen og som angivet i indledningsmeddelelsen fremlægge basisoplysninger om deres aktiviteter vedrørende den pågældende vare i undersøgelsesperioden (1. juli 2005 til 30. juni 2006). |
| --- | --- |

(8)

For at sætte Kommissionen i stand til at fastslå, om det var nødvendigt at anvende stikprøver og i givet fald at udvælge en stikprøve, blev alle eksporterende producenter i Kina anmodet om at give sig til kende over for Kommissionen og som angivet i indledningsmeddelelsen fremlægge basisoplysninger om deres aktiviteter vedrørende den pågældende vare i undersøgelsesperioden (1. juli 2005 til 30. juni 2006).

| (9) | Da kun tre eksporterende producenter samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, besluttedes det, at der ikke var behov for stikprøver. |
| --- | --- |

(9)

Da kun tre eksporterende producenter samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, besluttedes det, at der ikke var behov for stikprøver.

| (10) | Der blev sendt spørgeskemaer til alle parter, som Kommissionen vidste var berørt af sagen, og til alle andre virksomheder, som gav sig til kende inden for fristerne i indledningsmeddelelsen. Der blev modtaget besvarelser fra de tre samarbejdende eksporterende producenter i Kina og fra den eneste EF-producent samt fra to brugere og fire importører. |
| --- | --- |

(10)

Der blev sendt spørgeskemaer til alle parter, som Kommissionen vidste var berørt af sagen, og til alle andre virksomheder, som gav sig til kende inden for fristerne i indledningsmeddelelsen. Der blev modtaget besvarelser fra de tre samarbejdende eksporterende producenter i Kina og fra den eneste EF-producent samt fra to brugere og fire importører.

| (11) | Kommissionen indhentede og kontrollerede alle oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på fastlæggelse af dumping, deraf følgende skade og Fællesskabets interesser, og aflagde kontrolbesøg hos følgende virksomheder:






  a) | EF-producent







  — | AlzChem GmbH, Tyskland |
| --- | --- | --- | --- |

(11)

Kommissionen indhentede og kontrollerede alle oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på fastlæggelse af dumping, deraf følgende skade og Fællesskabets interesser, og aflagde kontrolbesøg hos følgende virksomheder:

a)

EF-producent

—

AlzChem GmbH, Tyskland

| b) | Eksporterende producenter i Kina







  — | Ningxia Darong Chemical & Metallurgy Co., Ltd, Kina |
| --- | --- | --- |

b)

Eksporterende producenter i Kina

—

Ningxia Darong Chemical & Metallurgy Co., Ltd, Kina

| — | Ningxia Xingping Fine Chemical Co., Ltd, Kina |
| --- | --- |

—

Ningxia Xingping Fine Chemical Co., Ltd, Kina

| — | Ningxia Yinglite Chemicals Co., Ltd, Kina |
| --- | --- |

—

Ningxia Yinglite Chemicals Co., Ltd, Kina

| c) | Ikke-forretningsmæssigt forbundne importører







  — | Lanxess GmbH, Tyskland |
| --- | --- | --- |

c)

Ikke-forretningsmæssigt forbundne importører

—

Lanxess GmbH, Tyskland

| — | Helm AG, Tyskland |
| --- | --- |

—

Helm AG, Tyskland

| d) | Brugere i Fællesskabet







  — | Merck Santé, Frankrig |
| --- | --- | --- |

d)

Brugere i Fællesskabet

—

Merck Santé, Frankrig

| — | Lanxess GmbH, Tyskland. |
| --- | --- |

—

Lanxess GmbH, Tyskland.

1.3.   Undersøgelsesperiode

| (12) | Dumping- og skadesundersøgelsen omfattede perioden fra 1. juli 2005 til 30. juni 2006 (»undersøgelsesperioden« eller »UP«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra 1. januar 2002 til udgangen af undersøgelsesperioden (den betragtede periode). |
| --- | --- |

(12)

Dumping- og skadesundersøgelsen omfattede perioden fra 1. juli 2005 til 30. juni 2006 (»undersøgelsesperioden« eller »UP«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra 1. januar 2002 til udgangen af undersøgelsesperioden (den betragtede periode).

2.   DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE

2.1.   Den pågældende vare

| (13) | Den pågældende vare er 1-cyanoguanidin (dicyandiamid) (DCD) henhørende under KN-kode 2926 20 00. Det er et fast stof bestående af fint, hvidt krystallinsk pulver, som normalt er lugtfrit. Det fremstilles af calciumoxid og carbon black (kønrøg) i flere produktionstrin. |
| --- | --- |

(13)

Den pågældende vare er 1-cyanoguanidin (dicyandiamid) (DCD) henhørende under KN-kode 2926 20 00. Det er et fast stof bestående af fint, hvidt krystallinsk pulver, som normalt er lugtfrit. Det fremstilles af calciumoxid og carbon black (kønrøg) i flere produktionstrin.

| (14) | DCD anvendes normalt som mellemprodukt til fremstilling af en bred vifte af andre kemiske mellemprodukter som f.eks. lægemidler, i industrien — vand, papir og papirmasse, tekstil og læder — og i en række epoxyanvendelser. Det er et nøgleelement i nitrogen-carbon-nitrogen-kæden (NCN) med nicheslutprodukter som f.eks. guanidinnitrat og andre NCN-derivater. |
| --- | --- |

(14)

DCD anvendes normalt som mellemprodukt til fremstilling af en bred vifte af andre kemiske mellemprodukter som f.eks. lægemidler, i industrien — vand, papir og papirmasse, tekstil og læder — og i en række epoxyanvendelser. Det er et nøgleelement i nitrogen-carbon-nitrogen-kæden (NCN) med nicheslutprodukter som f.eks. guanidinnitrat og andre NCN-derivater.

| (15) | Over 90 % af den DCD, der sælges på fællesskabsmarkedet, er en standardvare. Den resterende del, det såkaldte mikro-DCD, har en mindre partikelstørrelse. De kinesiske eksporterende producenter fremlagde kun oplysninger om standardvaren. |
| --- | --- |

(15)

Over 90 % af den DCD, der sælges på fællesskabsmarkedet, er en standardvare. Den resterende del, det såkaldte mikro-DCD, har en mindre partikelstørrelse. De kinesiske eksporterende producenter fremlagde kun oplysninger om standardvaren.

2.2.   Samme vare

| (16) | En importør fremførte det argument, at den standardtype DCD, som fremstilles af EF-erhvervsgrenen, er af en højere kvalitet end den, der fremstilles af de kinesiske eksporterende producenter, da vandindholdet i kinesisk DCD er væsentlig højere og varierer mere end vandindholdet i DCD fremstillet i Fællesskabet. Angiveligt har kinesisk DCD også et højere indhold af urenheder. |
| --- | --- |

(16)

En importør fremførte det argument, at den standardtype DCD, som fremstilles af EF-erhvervsgrenen, er af en højere kvalitet end den, der fremstilles af de kinesiske eksporterende producenter, da vandindholdet i kinesisk DCD er væsentlig højere og varierer mere end vandindholdet i DCD fremstillet i Fællesskabet. Angiveligt har kinesisk DCD også et højere indhold af urenheder.

| (17) | Undersøgelsen viste imidlertid, at skønt der kan være visse kvalitetsforskelle, kan disse ikke måles, og de påvirker desuden ikke de grundlæggende kemiske, fysiske og tekniske egenskaber ved den DCD, der fremstilles og sælges af EF-ervhvervsgrenen i Fællesskabet, og den DCD, som importeres til Fællesskabet fra Kina, og det konstateredes, at de udgør samme vare og har samme slutbrugere. |
| --- | --- |

(17)

Undersøgelsen viste imidlertid, at skønt der kan være visse kvalitetsforskelle, kan disse ikke måles, og de påvirker desuden ikke de grundlæggende kemiske, fysiske og tekniske egenskaber ved den DCD, der fremstilles og sælges af EF-ervhvervsgrenen i Fællesskabet, og den DCD, som importeres til Fællesskabet fra Kina, og det konstateredes, at de udgør samme vare og har samme slutbrugere.

| (18) | Det blev derfor konkluderet, at disse varer er samme vare i henhold til grundforordningens artikel 1, stk. 4. |
| --- | --- |

(18)

Det blev derfor konkluderet, at disse varer er samme vare i henhold til grundforordningens artikel 1, stk. 4.

3.   DUMPING

3.1.   Markedsøkonomisk behandling

| (19) | I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), skal den normale værdi i antidumpingundersøgelser vedrørende import fra Kina fastsættes i overensstemmelse med samme artikels stk. 1 til 6 for de producenter, som viste sig at opfylde kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c). |
| --- | --- |

(19)

I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), skal den normale værdi i antidumpingundersøgelser vedrørende import fra Kina fastsættes i overensstemmelse med samme artikels stk. 1 til 6 for de producenter, som viste sig at opfylde kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c).

| (20) | Kriterierne for markedsøkonomisk behandling anføres nedenfor i kortfattet form udelukkende for at gøre det lettere at referere til dem:






  1) | Virksomhedens beslutninger og omkostninger bestemmes på grundlag af markedsvilkår og uden nogen omfattende statslig indgriben. |
| --- | --- | --- |

(20)

Kriterierne for markedsøkonomisk behandling anføres nedenfor i kortfattet form udelukkende for at gøre det lettere at referere til dem:

1)

Virksomhedens beslutninger og omkostninger bestemmes på grundlag af markedsvilkår og uden nogen omfattende statslig indgriben.

| 2) | Virksomhederne har ét klart sæt regnskaber, der revideres uafhængigt i overensstemmelse med internationale standarder og anvendes til alle formål. |
| --- | --- |

2)

Virksomhederne har ét klart sæt regnskaber, der revideres uafhængigt i overensstemmelse med internationale standarder og anvendes til alle formål.

| 3) | Ingen væsentlig konkurrenceforvridning er overført fra det tidligere ikke-markedsøkonomiske system. |
| --- | --- |

3)

Ingen væsentlig konkurrenceforvridning er overført fra det tidligere ikke-markedsøkonomiske system.

| 4) | Konkurslove og love om ejendomsrettigheder er en garanti for retssikkerhed og stabile forhold. |
| --- | --- |

4)

Konkurslove og love om ejendomsrettigheder er en garanti for retssikkerhed og stabile forhold.

| 5) | Valutaomregninger finder sted til markedskurs. |
| --- | --- |

5)

Valutaomregninger finder sted til markedskurs.

| (21) | Tre eksporterende producenter i Kina anmodede om markedsøkonomisk behandling i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), og besvarede ansøgningsformularen herom for eksporterende producenter inden for den fastsatte frist. Kommissionen efterprøvede i nødvendigt omfang alle oplysningerne i ansøgningerne om markedsøkonomisk behandling ved at aflægge kontrolbesøg på virksomhederne. |
| --- | --- |

(21)

Tre eksporterende producenter i Kina anmodede om markedsøkonomisk behandling i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), og besvarede ansøgningsformularen herom for eksporterende producenter inden for den fastsatte frist. Kommissionen efterprøvede i nødvendigt omfang alle oplysningerne i ansøgningerne om markedsøkonomisk behandling ved at aflægge kontrolbesøg på virksomhederne.

| (22) | Det fremgik af undersøgelsen, at anmodningen om markedsøkonomisk behandling måtte afvises for alle tre eksporterende producenters vedkommende. Ved gennemgangen af de fem kriterier, der er anført i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), fremgik det, at virksomhederne ikke opfyldte det første, andet og tredje kriterium. |
| --- | --- |

(22)

Det fremgik af undersøgelsen, at anmodningen om markedsøkonomisk behandling måtte afvises for alle tre eksporterende producenters vedkommende. Ved gennemgangen af de fem kriterier, der er anført i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), fremgik det, at virksomhederne ikke opfyldte det første, andet og tredje kriterium.

| (23) | Da hovedaktionæren i det ene tilfælde er en statsejet virksomhed og i det andet tilfælde et medlem af folkekongressen, blev det fastslået, at staten kunne udøve betydelig indflydelse på virksomhedernes erhvervsmæssige beslutninger vedrørende ledelsesspørgsmål, som f.eks. overskudsfordelingen, udstedelse af nye aktier, forøgelse af kapitalen og ændring af vedtægterne, og at sådanne beslutninger således ikke blev truffet ud fra markedsvilkårene. Der konstateredes betydelige forskelle i forbruget af elenheder og enhedspriser mellem de tre virksomheder, og ingen af de tre virksomheder kunne påvise, at elomkostningerne var en følge af udbud og efterspørgsel, og at de i alt væsentligt afspejler markedsværdierne. |
| --- | --- |

(23)

Da hovedaktionæren i det ene tilfælde er en statsejet virksomhed og i det andet tilfælde et medlem af folkekongressen, blev det fastslået, at staten kunne udøve betydelig indflydelse på virksomhedernes erhvervsmæssige beslutninger vedrørende ledelsesspørgsmål, som f.eks. overskudsfordelingen, udstedelse af nye aktier, forøgelse af kapitalen og ændring af vedtægterne, og at sådanne beslutninger således ikke blev truffet ud fra markedsvilkårene. Der konstateredes betydelige forskelle i forbruget af elenheder og enhedspriser mellem de tre virksomheder, og ingen af de tre virksomheder kunne påvise, at elomkostningerne var en følge af udbud og efterspørgsel, og at de i alt væsentligt afspejler markedsværdierne.

| (24) | Endvidere afspejlede regnskaberne i ingen af de tre tilfælde den virkelige økonomiske situation. Navnlig var der en lang række brud på grundlæggende regnskabsprincipper, der er omfattet af internationale regnskabsstandarder (IAS), og da ingen af dem var omtalt i revisorens rapport, kan virksomhederne ikke betragtes som havende ét klart sæt regnskaber i overensstemmelse med internationale regnskabsstandarder og at blive revideret uafhængigt i overensstemmelse med internationale regnskabsstandarder. |
| --- | --- |

(24)

Endvidere afspejlede regnskaberne i ingen af de tre tilfælde den virkelige økonomiske situation. Navnlig var der en lang række brud på grundlæggende regnskabsprincipper, der er omfattet af internationale regnskabsstandarder (IAS), og da ingen af dem var omtalt i revisorens rapport, kan virksomhederne ikke betragtes som havende ét klart sæt regnskaber i overensstemmelse med internationale regnskabsstandarder og at blive revideret uafhængigt i overensstemmelse med internationale regnskabsstandarder.

| (25) | For så vidt angår vurderingen af de oprindelige aktiver, kunne de tre virksomheder ikke redegøre for grundlaget for denne vurdering. Endelig var to af virksomhederne ikke i stand til at dokumentere alle udgifter til brugsretten til jord. Begge disse mangler tyder på, at der er overført væsentlige fordrejninger fra det ikke-markedsøkonomiske system. |
| --- | --- |

(25)

For så vidt angår vurderingen af de oprindelige aktiver, kunne de tre virksomheder ikke redegøre for grundlaget for denne vurdering. Endelig var to af virksomhederne ikke i stand til at dokumentere alle udgifter til brugsretten til jord. Begge disse mangler tyder på, at der er overført væsentlige fordrejninger fra det ikke-markedsøkonomiske system.

| (26) | Det rådgivende udvalg blev hørt, og de direkte berørte parter fik lejlighed til at fremsætte bemærkninger til ovennævnte resultater. EF-erhvervsgrenen og de tre eksporterende producenter modtog alle en orientering om vurderingen vedrørende markedsøkonomisk behandling og fik lejlighed til at fremsætte bemærkninger. De eksporterende producenter fremsatte en række bemærkninger til resultaterne, og Kommissionen reagerede på dem uden dog at ændre vurderingen overordnet set. De eksporterende producenter hævdede navnlig, at deres erhvervsmæssige beslutninger blev taget uden statslig indgriben. Endvidere gjorde de indsigelse imod bestemte resultater vedrørende omkostninger og vurdering af aktiver. Der blev imidlertid ikke fremlagt dokumentation for disse påstande, som derfor blev afvist. |
| --- | --- |

(26)

Det rådgivende udvalg blev hørt, og de direkte berørte parter fik lejlighed til at fremsætte bemærkninger til ovennævnte resultater. EF-erhvervsgrenen og de tre eksporterende producenter modtog alle en orientering om vurderingen vedrørende markedsøkonomisk behandling og fik lejlighed til at fremsætte bemærkninger. De eksporterende producenter fremsatte en række bemærkninger til resultaterne, og Kommissionen reagerede på dem uden dog at ændre vurderingen overordnet set. De eksporterende producenter hævdede navnlig, at deres erhvervsmæssige beslutninger blev taget uden statslig indgriben. Endvidere gjorde de indsigelse imod bestemte resultater vedrørende omkostninger og vurdering af aktiver. Der blev imidlertid ikke fremlagt dokumentation for disse påstande, som derfor blev afvist.

| (27) | På grundlag af ovenstående blev det konkluderet, at de kinesiske producenter ikke burde indrømmes markedsøkonomisk behandling. |
| --- | --- |

(27)

På grundlag af ovenstående blev det konkluderet, at de kinesiske producenter ikke burde indrømmes markedsøkonomisk behandling.

3.2.   Individuel behandling

| (28) | Ifølge grundforordningens artikel 9, stk. 5, kan en individuel told anføres for de virksomheder, som kan påvise, at de opfylder alle kriterierne i grundforordningens artikel 9, stk. 5, for at opnå individuel behandling, såfremt grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), finder anvendelse. |
| --- | --- |

(28)

Ifølge grundforordningens artikel 9, stk. 5, kan en individuel told anføres for de virksomheder, som kan påvise, at de opfylder alle kriterierne i grundforordningens artikel 9, stk. 5, for at opnå individuel behandling, såfremt grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), finder anvendelse.

| (29) | De kinesiske producenter, som ikke kunne indrømmes markedsøkonomisk behandling, anmodede også om individuel behandling, hvis der ikke kunne indrømmes markedsøkonomisk behandling. Det konstateredes dog, at staten øvede betydelig indflydelse, hvilket i to tilfælde førte til, at erhvervsmæssige beslutninger ikke kunne betragtes som værende blevet taget frit, og at statens indgriben kunne være af en sådan art, at der ville være en høj risiko for omgåelse af foranstaltningerne. For så vidt angår den tredje, kollektivt ejede, tidligere statsejede, virksomhed, er der stærke indicier for, at der stadig er væsentlig potentiel indgriben fra statens side, som kan føre til mulig risiko for omgåelse af foranstaltningerne. |
| --- | --- |

(29)

De kinesiske producenter, som ikke kunne indrømmes markedsøkonomisk behandling, anmodede også om individuel behandling, hvis der ikke kunne indrømmes markedsøkonomisk behandling. Det konstateredes dog, at staten øvede betydelig indflydelse, hvilket i to tilfælde førte til, at erhvervsmæssige beslutninger ikke kunne betragtes som værende blevet taget frit, og at statens indgriben kunne være af en sådan art, at der ville være en høj risiko for omgåelse af foranstaltningerne. For så vidt angår den tredje, kollektivt ejede, tidligere statsejede, virksomhed, er der stærke indicier for, at der stadig er væsentlig potentiel indgriben fra statens side, som kan føre til mulig risiko for omgåelse af foranstaltningerne.

| (30) | Sidstnævnte eksporterende producent hævdede, at potentiel statslig indgriben ikke ville være tilstrækkelig grund til at afvise individuel behandling, fordi en sådan konklusion udelukkende ville bygge på antagelser. |
| --- | --- |

(30)

Sidstnævnte eksporterende producent hævdede, at potentiel statslig indgriben ikke ville være tilstrækkelig grund til at afvise individuel behandling, fordi en sådan konklusion udelukkende ville bygge på antagelser.

| (31) | Ifølge grundforordningens artikel 9, stk. 5, litra e), kan, såfremt grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), finder anvendelse, en individuel told kun anføres, hvis en eksportør på grundlag af behørigt dokumenterede påstande kan påvise, at statens indgriben ikke er af en sådan art, at der er mulighed for omgåelse af foranstaltningerne, hvis der fastsættes forskellige toldsatser for individuelle eksportører. For det første kunne den pågældende virksomhed ikke præcisere sin administrerende direktørs rolle og ansvar. Den kunne heller ikke præcisere, om de nuværende aktionærer faktisk har betalt for de aktier, de ejer i den tidligere statsejede virksomhed. På det grundlag var det rimeligt at drage den konklusion, at betydelig statslig indgriben ikke i tilstrækkeligt omfang kunne udelukkes. Risikoen for omgåelse blev derfor betragtet som værende for høj, og den eksporterende producents påstande måtte afvises. |
| --- | --- |

(31)

Ifølge grundforordningens artikel 9, stk. 5, litra e), kan, såfremt grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), finder anvendelse, en individuel told kun anføres, hvis en eksportør på grundlag af behørigt dokumenterede påstande kan påvise, at statens indgriben ikke er af en sådan art, at der er mulighed for omgåelse af foranstaltningerne, hvis der fastsættes forskellige toldsatser for individuelle eksportører. For det første kunne den pågældende virksomhed ikke præcisere sin administrerende direktørs rolle og ansvar. Den kunne heller ikke præcisere, om de nuværende aktionærer faktisk har betalt for de aktier, de ejer i den tidligere statsejede virksomhed. På det grundlag var det rimeligt at drage den konklusion, at betydelig statslig indgriben ikke i tilstrækkeligt omfang kunne udelukkes. Risikoen for omgåelse blev derfor betragtet som værende for høj, og den eksporterende producents påstande måtte afvises.

| (32) | Følgelig og fordi det blev fastslået, at de kinesiske producenter ikke levede op til alle kravene for at blive indrømmet individuel behandling, jf. grundforordningens artikel 9, stk. 5, måtte anmodningen om individuel behandling afvises, og der måtte indføres en landsdækkende told. |
| --- | --- |

(32)

Følgelig og fordi det blev fastslået, at de kinesiske producenter ikke levede op til alle kravene for at blive indrømmet individuel behandling, jf. grundforordningens artikel 9, stk. 5, måtte anmodningen om individuel behandling afvises, og der måtte indføres en landsdækkende told.

3.3.   Normal værdi

3.3.1.   Referenceland

| (33) | I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), fastsættes den normale værdi for eksporterende producenter, som ikke indrømmes markedsøkonomisk behandling, på grundlag af prisen eller den beregnede værdi i et referenceland eller prisen ved salg fra et sådant tredjeland til andre lande, herunder Fællesskabet, eller, hvis dette ikke er muligt, på ethvert andet rimeligt grundlag, herunder den pris, der faktisk er betalt eller skal betales i Fællesskabet for samme vare, om nødvendigt justeret for at indregne en rimelig fortjenstmargen. |
| --- | --- |

(33)

I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), fastsættes den normale værdi for eksporterende producenter, som ikke indrømmes markedsøkonomisk behandling, på grundlag af prisen eller den beregnede værdi i et referenceland eller prisen ved salg fra et sådant tredjeland til andre lande, herunder Fællesskabet, eller, hvis dette ikke er muligt, på ethvert andet rimeligt grundlag, herunder den pris, der faktisk er betalt eller skal betales i Fællesskabet for samme vare, om nødvendigt justeret for at indregne en rimelig fortjenstmargen.

| (34) | Da den pågældende vare ikke fremstilles uden for Fællesskabet og Kina, gjorde Kommissionen i indledningsmeddelelsen opmærksom på, at den ved fastsættelsen af den normale værdi havde til hensigt at tage udgangspunkt i de priser, der faktisk er betalt eller skal betales i Fællesskabet for samme vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a). |
| --- | --- |

(34)

Da den pågældende vare ikke fremstilles uden for Fællesskabet og Kina, gjorde Kommissionen i indledningsmeddelelsen opmærksom på, at den ved fastsættelsen af den normale værdi havde til hensigt at tage udgangspunkt i de priser, der faktisk er betalt eller skal betales i Fællesskabet for samme vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a).

| (35) | De tre kinesiske producenter modsatte sig dette forslag og fremførte det synspunkt, at der ikke var tilstrækkelig konkurrence i Fællesskabet, og at fremstillingsprocessen i Fællesskabet ikke var sammenlignelig med den i Kina. De hævdede, at den normale værdi skulle tage udgangspunkt i klagerens eksportpris til Kina eller i fremstillingsomkostningerne for DCD i Kina. |
| --- | --- |

(35)

De tre kinesiske producenter modsatte sig dette forslag og fremførte det synspunkt, at der ikke var tilstrækkelig konkurrence i Fællesskabet, og at fremstillingsprocessen i Fællesskabet ikke var sammenlignelig med den i Kina. De hævdede, at den normale værdi skulle tage udgangspunkt i klagerens eksportpris til Kina eller i fremstillingsomkostningerne for DCD i Kina.

| (36) | EF-erhvervsgrenens eksportpris til tredjelande kunne ikke danne udgangspunkt, da det ikke kunne udelukkes, at det også var dumpingpriser. De pågældende eksporterende producenter kunne imidlertid ikke påvise, at denne metode ville være mere rimelig end den, som fællesskabsinstitutionerne anvendte. Navnlig kunne det ikke påvises, og der var heller ikke anden tilgængelig dokumentation for, at der var utilstrækkelig konkurrence på fællesskabsmarkedet, og at oplysninger om EF-erhvervsgrenen derfor ikke ville være pålidelige. For så vidt angår forskelle i fremstillingsprocessen, blev de ikke anset for at være betydelige. |
| --- | --- |

(36)

EF-erhvervsgrenens eksportpris til tredjelande kunne ikke danne udgangspunkt, da det ikke kunne udelukkes, at det også var dumpingpriser. De pågældende eksporterende producenter kunne imidlertid ikke påvise, at denne metode ville være mere rimelig end den, som fællesskabsinstitutionerne anvendte. Navnlig kunne det ikke påvises, og der var heller ikke anden tilgængelig dokumentation for, at der var utilstrækkelig konkurrence på fællesskabsmarkedet, og at oplysninger om EF-erhvervsgrenen derfor ikke ville være pålidelige. For så vidt angår forskelle i fremstillingsprocessen, blev de ikke anset for at være betydelige.

| (37) | Endvidere blev ingen af de tre virksomheder indrømmet markedsøkonomisk behandling, og derfor blev de kinesiske eksporterende producenters fremstillingsomkostninger ikke betragtet som værende pålidelige. |
| --- | --- |

(37)

Endvidere blev ingen af de tre virksomheder indrømmet markedsøkonomisk behandling, og derfor blev de kinesiske eksporterende producenters fremstillingsomkostninger ikke betragtet som værende pålidelige.

| (38) | Ud fra ovenstående ansås det mest rimelige grundlag for fastsættelse af den normale værdi at være EF-erhvervsgrenens fremstillingsomkostninger i forbindelse med samme vare, evt. justeret, navnlig for at tage hensyn til forskelle i fremstillingsprocessen og adgangen til råmaterialer. |
| --- | --- |

(38)

Ud fra ovenstående ansås det mest rimelige grundlag for fastsættelse af den normale værdi at være EF-erhvervsgrenens fremstillingsomkostninger i forbindelse med samme vare, evt. justeret, navnlig for at tage hensyn til forskelle i fremstillingsprocessen og adgangen til råmaterialer.

| (39) | De eksporterende producenter hævdede, at fastsættelsen af den normale værdi tog udgangspunkt i foreliggende oplysninger og dermed i grundforordningens artikel 18. Det hævdedes endvidere, at eftersom de samarbejdede fuldt ud i forbindelse med denne undersøgelse, var en sådan tilgang ikke berettiget. |
| --- | --- |

(39)

De eksporterende producenter hævdede, at fastsættelsen af den normale værdi tog udgangspunkt i foreliggende oplysninger og dermed i grundforordningens artikel 18. Det hævdedes endvidere, at eftersom de samarbejdede fuldt ud i forbindelse med denne undersøgelse, var en sådan tilgang ikke berettiget.

| (40) | Disse eksporterende producenters påstand om, at den normale værdi blev fastsat i henhold til grundforordningens artikel 18, er ikke korrekt. Som nævnt ovenfor fastsættes den normale værdi nemlig i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), som skaber mulighed for at benytte ethvert andet rimeligt grundlag, hvis det ikke er muligt at fastsætte den normale værdi på grundlag af omkostninger og priser fra et referenceland eller eksportpriser fra et sådant land til andre tredjelande. Derfor blev denne påstand afvist. |
| --- | --- |

(40)

Disse eksporterende producenters påstand om, at den normale værdi blev fastsat i henhold til grundforordningens artikel 18, er ikke korrekt. Som nævnt ovenfor fastsættes den normale værdi nemlig i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), som skaber mulighed for at benytte ethvert andet rimeligt grundlag, hvis det ikke er muligt at fastsætte den normale værdi på grundlag af omkostninger og priser fra et referenceland eller eksportpriser fra et sådant land til andre tredjelande. Derfor blev denne påstand afvist.

3.3.2.   Fastsættelse af den normale værdi

| (41) | Den samme vare blev solgt af EF-erhvervsgrenen i repræsentative mængder. EF-erhvervsgrenens hjemmemarkedssalg var imidlertid tabsgivende. Derfor blev den normale værdi fastsat med udgangspunkt i EF-erhvervsgrenens fremstillingsomkostninger plus et rimeligt beløb til dækning af salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger samt fortjeneste. EF-erhvervsgrenens fremstillingsomkostninger blev justeret for at udligne de ekstra transportomkostninger, der skyldes den fysiske afstand mellem produktionsenhederne, manglende direkte adgang til råmaterialer, som derfor må transporteres fra fjerne produktionsanlæg, og bortskaffelse af biproduktet (sort kalk). Endvidere blev der lagt en beregnet fortjeneste til, svarende til EF-erhvervsgrenens fortjeneste i 2001, plus 4,3 % til SA&G, på grundlag af oplysninger fra EF-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(41)

Den samme vare blev solgt af EF-erhvervsgrenen i repræsentative mængder. EF-erhvervsgrenens hjemmemarkedssalg var imidlertid tabsgivende. Derfor blev den normale værdi fastsat med udgangspunkt i EF-erhvervsgrenens fremstillingsomkostninger plus et rimeligt beløb til dækning af salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger samt fortjeneste. EF-erhvervsgrenens fremstillingsomkostninger blev justeret for at udligne de ekstra transportomkostninger, der skyldes den fysiske afstand mellem produktionsenhederne, manglende direkte adgang til råmaterialer, som derfor må transporteres fra fjerne produktionsanlæg, og bortskaffelse af biproduktet (sort kalk). Endvidere blev der lagt en beregnet fortjeneste til, svarende til EF-erhvervsgrenens fortjeneste i 2001, plus 4,3 % til SA&G, på grundlag af oplysninger fra EF-erhvervsgrenen.

3.4.   Eksportpriser

| (42) | Alt eksportsalget til Fællesskabet fra de kinesiske producenter fandt sted direkte til uafhængige kunder i Fællesskabet, og eksportprisen blev derfor i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 8, fastsat på grundlag af de priser, der faktisk var betalt eller skulle betales. |
| --- | --- |

(42)

Alt eksportsalget til Fællesskabet fra de kinesiske producenter fandt sted direkte til uafhængige kunder i Fællesskabet, og eksportprisen blev derfor i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 8, fastsat på grundlag af de priser, der faktisk var betalt eller skulle betales.

3.5.   Sammenligning

| (43) | Den ovenfor fastsatte vejede gennemsnitlige normale værdi blev sammenlignet med den vejede gennemsnitlige eksportpris ved salg til Fællesskabet fra de samarbejdende virksomheder, der ikke blev indrømmet markedsøkonomisk behandling, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11. |
| --- | --- |

(43)

Den ovenfor fastsatte vejede gennemsnitlige normale værdi blev sammenlignet med den vejede gennemsnitlige eksportpris ved salg til Fællesskabet fra de samarbejdende virksomheder, der ikke blev indrømmet markedsøkonomisk behandling, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11.

3.6.   Dumpingmargen

| (44) | På dette grundlag udgør den landsdækkende dumpingmargen udtrykt i procent af cif-importprisen, Fællesskabets grænse, ufortoldet, 91,8 %. |
| --- | --- |

(44)

På dette grundlag udgør den landsdækkende dumpingmargen udtrykt i procent af cif-importprisen, Fællesskabets grænse, ufortoldet, 91,8 %.

4.   SKADE

4.1.   Indledende bemærkning

| (45) | De fleste indikatorer er af fortrolighedshensyn angivet i indeks- eller intervalform, fordi analysen kun vedrører en virksomhed. |
| --- | --- |

(45)

De fleste indikatorer er af fortrolighedshensyn angivet i indeks- eller intervalform, fordi analysen kun vedrører en virksomhed.

4.2.   Produktionen i Fællesskabet

| (46) | Den samlede EF-produktion lå i UP på mellem 15 000 og 20 000 tons. |
| --- | --- |

(46)

Den samlede EF-produktion lå i UP på mellem 15 000 og 20 000 tons.

4.3.   Definition af EF-erhvervsgren

| (47) | EF-producenten AlzChem GmbH’s produktion udgør 100 % af DCD-produktionen i Fællesskabet. Denne udgør derfor erhvervsgrenen i Fællesskabet (EF-erhvervsgrenen), jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4. |
| --- | --- |

(47)

EF-producenten AlzChem GmbH’s produktion udgør 100 % af DCD-produktionen i Fællesskabet. Denne udgør derfor erhvervsgrenen i Fællesskabet (EF-erhvervsgrenen), jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4.

4.4.   Forbruget i Fællesskabet

| (48) | Forbruget i Fællesskabet blev fastlagt på grundlag af EF-erhvervsgrenens salgsmængde på Fællesskabets marked plus import fra Kina og andre tredjelande under den relevante KN-kode ifølge Eurostats oplysninger. Som vist i nedenstående tabel var forbruget i Fællesskabet af den pågældende vare stabilt (+ 1 %) i den betragtede periode. I den forbindelse bør det bemærkes, at oplysningerne for 2002 også omfatter import fra den norske producent ODDA, som indstillede sin virksomhed samme år. |
| --- | --- |

(48)

Forbruget i Fællesskabet blev fastlagt på grundlag af EF-erhvervsgrenens salgsmængde på Fællesskabets marked plus import fra Kina og andre tredjelande under den relevante KN-kode ifølge Eurostats oplysninger. Som vist i nedenstående tabel var forbruget i Fællesskabet af den pågældende vare stabilt (+ 1 %) i den betragtede periode. I den forbindelse bør det bemærkes, at oplysningerne for 2002 også omfatter import fra den norske producent ODDA, som indstillede sin virksomhed samme år.

| (49) | Ifølge en importør førte ODDA’s lukning til, at nogle af virksomhedens store kunder opbyggede et reservelager i 2003, hvilket også forklarer, hvorfor forbruget toppede det år. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Forbruget i Fællesskabet (tons) | 13 258 | 15 594 | 13 119 | 12 469 | 13 417 |
| Indeks 2002 = 100 | 100 | 118 | 99 | 94 | 101 |

(49)

Ifølge en importør førte ODDA’s lukning til, at nogle af virksomhedens store kunder opbyggede et reservelager i 2003, hvilket også forklarer, hvorfor forbruget toppede det år.

2002

2003

2004

2005

UP

Forbruget i Fællesskabet (tons)

13 258

15 594

13 119

12 469

13 417

Indeks 2002 = 100

100

118

99

94

101

4.5.   Import til Fællesskabet fra Kina

4.5.1.   Mængde og markedsandel for importen fra Kina

| (50) | Importen fra Kina voksede ifølge Eurostat fra 2 476 tons i 2002 til 6 002 tons i UP. Markedsandelen voksede fra 15-25 % til 40-50 % i samme periode, da de kinesiske producenter overtog en stor del af den markedsandel, som den norske producent ODDA tidligere havde haft. Den voksende import var navnlig markant i 2003. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importmængde (tons) | 2 476 | 6 173 | 4 283 | 5 218 | 6 002 |
| Indeks 2002 = 100 | 100 | 249 | 173 | 211 | 241 |
| Markedsandel | 15-25 % | 35-45 % | 30-40 % | 35-45 % | 40-50 % |

(50)

Importen fra Kina voksede ifølge Eurostat fra 2 476 tons i 2002 til 6 002 tons i UP. Markedsandelen voksede fra 15-25 % til 40-50 % i samme periode, da de kinesiske producenter overtog en stor del af den markedsandel, som den norske producent ODDA tidligere havde haft. Den voksende import var navnlig markant i 2003.

2002

2003

2004

2005

UP

Importmængde (tons)

2 476

6 173

4 283

5 218

6 002

Indeks 2002 = 100

100

249

173

211

241

Markedsandel

15-25 %

35-45 %

30-40 %

35-45 %

40-50 %

4.5.2.   Importpriser og underbud

| (51) | Ifølge Eurostat faldt importpriserne med 11 % i den betragtede periode fra 1 149 EUR pr. ton i 2002 til 1 022 EUR pr. ton i undersøgelsesperioden. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importpriser på varer fra Kina (EUR pr. ton) | 1 149 | 1 071 | 1 338 | 980 | 1 022 |
| Indeks 2002 = 100 | 100 | 93 | 116 | 85 | 89 |

(51)

Ifølge Eurostat faldt importpriserne med 11 % i den betragtede periode fra 1 149 EUR pr. ton i 2002 til 1 022 EUR pr. ton i undersøgelsesperioden.

2002

2003

2004

2005

UP

Importpriser på varer fra Kina (EUR pr. ton)

1 149

1 071

1 338

980

1 022

Indeks 2002 = 100

100

93

116

85

89

| (52) | Med henblik på at fastsætte prisunderbuddet blev der foretaget en sammenligning mellem EF-erhvervsgrenens salgspriser på fællesskabsmarkedet i UP og de kinesiske eksporterende producenters. Eftersom de kinesiske producenter ikke eksporterede det såkaldte mikro-DCD, blev denne type holdt ude af beregningen af prisunderbuddet. |
| --- | --- |

(52)

Med henblik på at fastsætte prisunderbuddet blev der foretaget en sammenligning mellem EF-erhvervsgrenens salgspriser på fællesskabsmarkedet i UP og de kinesiske eksporterende producenters. Eftersom de kinesiske producenter ikke eksporterede det såkaldte mikro-DCD, blev denne type holdt ude af beregningen af prisunderbuddet.

| (53) | EF-erhvervsgrenens relevante salgspriser var priserne ved salg til uafhængige kunder, om nødvendigt justeret til niveauet ab fabrik. Disse priser blev sammenlignet med de eksporterende producenters salgspriser, netto efter fradrag af rabatter og om nødvendigt justeret til priser cif, Fællesskabets grænse, med passende justering for toldklareringsomkostninger og omkostninger påløbet efter importen. Den gældende konventionelle tredjelandstoldsats på 6,5 % blev lagt oven i cif-prisen for at opnå enhedsprisen i fri omsætning. |
| --- | --- |

(53)

EF-erhvervsgrenens relevante salgspriser var priserne ved salg til uafhængige kunder, om nødvendigt justeret til niveauet ab fabrik. Disse priser blev sammenlignet med de eksporterende producenters salgspriser, netto efter fradrag af rabatter og om nødvendigt justeret til priser cif, Fællesskabets grænse, med passende justering for toldklareringsomkostninger og omkostninger påløbet efter importen. Den gældende konventionelle tredjelandstoldsats på 6,5 % blev lagt oven i cif-prisen for at opnå enhedsprisen i fri omsætning.

| (54) | I UP lå den vejede gennemsnitlige underbudsmargen, udtrykt i procent af EF-erhvervsgrenens gennemsnitlige salgspriser ab fabrik, på mellem 25 % og 35 % for de samarbejdende kinesiske producenter. |
| --- | --- |

(54)

I UP lå den vejede gennemsnitlige underbudsmargen, udtrykt i procent af EF-erhvervsgrenens gennemsnitlige salgspriser ab fabrik, på mellem 25 % og 35 % for de samarbejdende kinesiske producenter.

4.6.   EF-erhvervsgrenens situation

| (55) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, omfattede undersøgelsen af virkningerne af dumpingimporten for EF-erhvervsgrenen en analyse af alle økonomiske faktorer, der kunne have indflydelse på EF-erhvervsgrenens situation fra 2002 til UP. |
| --- | --- |

(55)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, omfattede undersøgelsen af virkningerne af dumpingimporten for EF-erhvervsgrenen en analyse af alle økonomiske faktorer, der kunne have indflydelse på EF-erhvervsgrenens situation fra 2002 til UP.

| (56) | Nedenstående skadesfaktorer vedrører kun salg på det frie marked, som omfatter 85 % af EF-erhvervsgrenens fremstilling af DCD. Det bør bemærkes, at de resterende 15 % af fremstillingen af DCD anvendes internt til bundne formål. EF-erhvervsgrenen er en integreret producent, der anvender DCD til videreforarbejdning og fremstilling af varer i senere produktionsled uden at udstede handelsfakturaer. Det bundne forbrug forblev stabilt i den betragtede periode og kunne derfor ikke have haft indvirkning på situationen i EF-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(56)

Nedenstående skadesfaktorer vedrører kun salg på det frie marked, som omfatter 85 % af EF-erhvervsgrenens fremstilling af DCD. Det bør bemærkes, at de resterende 15 % af fremstillingen af DCD anvendes internt til bundne formål. EF-erhvervsgrenen er en integreret producent, der anvender DCD til videreforarbejdning og fremstilling af varer i senere produktionsled uden at udstede handelsfakturaer. Det bundne forbrug forblev stabilt i den betragtede periode og kunne derfor ikke have haft indvirkning på situationen i EF-erhvervsgrenen.

4.6.1.   Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse

| (57) | Produktionskapaciteten øgedes med 33 % mellem 2002 og UP. Kapacitetsforøgelsen fandt sted i 2003 og 2004 efter den norske producent ODDA’s lukning ultimo 2002. Den øgede produktionskapacitet bør ses i lyset af, at ODDA indstillede sin produktion, og at denne virksomhed allerede havde en markedsandel på omkring 25 % på fællesskabsmarkedet og også solgte til andre markeder. Den øgede produktionskapacitet blev opnået gennem investeringer og tekniske forbedringer. |
| --- | --- |

(57)

Produktionskapaciteten øgedes med 33 % mellem 2002 og UP. Kapacitetsforøgelsen fandt sted i 2003 og 2004 efter den norske producent ODDA’s lukning ultimo 2002. Den øgede produktionskapacitet bør ses i lyset af, at ODDA indstillede sin produktion, og at denne virksomhed allerede havde en markedsandel på omkring 25 % på fællesskabsmarkedet og også solgte til andre markeder. Den øgede produktionskapacitet blev opnået gennem investeringer og tekniske forbedringer.

| (58) | Som følge af øget kapacitet og salg voksede produktionsmængden med 37 % mellem 2002 og UP. Den største vækst fandt sted mellem 2002 og 2003. Produktionen toppede i 2004, faldt drastisk i 2005 for igen at vokse i UP. |
| --- | --- |

(58)

Som følge af øget kapacitet og salg voksede produktionsmængden med 37 % mellem 2002 og UP. Den største vækst fandt sted mellem 2002 og 2003. Produktionen toppede i 2004, faldt drastisk i 2005 for igen at vokse i UP.

| (59) | Kapacitetsudnyttelsen øgedes med 3 procentpoint i den betragtede periode: | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktion (indeks) | 100 | 133 | 143 | 124 | 137 |
| Produktionskapacitet (indeks) | 100 | 120 | 133 | 133 | 133 |
| Kapacitetsudnyttelse | 84 % | 93 % | 91 % | 78 % | 87 % |

(59)

Kapacitetsudnyttelsen øgedes med 3 procentpoint i den betragtede periode:

2002

2003

2004

2005

UP

Produktion (indeks)

100

133

143

124

137

Produktionskapacitet (indeks)

100

120

133

133

133

Kapacitetsudnyttelse

84 %

93 %

91 %

78 %

87 %

4.6.2.   Lagerbeholdninger

| (60) | Lagrene voksede betydeligt i den betragtede periode. Dette skyldtes, at EF-erhvervsgrenen på grund af dumpingimporten ikke kunne øge sin salgsmængde så meget, som den forventede efter ODDA’s lukning, jf. nedenfor. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lagerbeholdninger (indeks) | 100 | 151 | 187 | 91 | 178 |

(60)

Lagrene voksede betydeligt i den betragtede periode. Dette skyldtes, at EF-erhvervsgrenen på grund af dumpingimporten ikke kunne øge sin salgsmængde så meget, som den forventede efter ODDA’s lukning, jf. nedenfor.

2002

2003

2004

2005

UP

Lagerbeholdninger (indeks)

100

151

187

91

178

4.6.3.   Salgsmængde, markedsandele og gennemsnitlige enhedspriser i Fællesskabet

| (61) | Fællesskabsforbruget forblev stabilt, hvorimod EF-erhvervsgrenens salg af DCD til uafhængige kunder på fællesskabsmarkedet øgedes med 6 % i den betragtede periode. Det toppede i 2003 og faldt støt i 2004 og 2005 for igen at vokse lidt i UP. Dette salg foregik imidlertid til priser, som lå betydeligt under fremstillingsomkostningerne, bortset fra salget af mikro-DCD, som udgør mellem 0 % og 10 % af det samlede salg (af fortrolighedshensyn opgives ingen præcise tal) på fællesskabsmarkedet, og som var meget udbyttegivende. |
| --- | --- |

(61)

Fællesskabsforbruget forblev stabilt, hvorimod EF-erhvervsgrenens salg af DCD til uafhængige kunder på fællesskabsmarkedet øgedes med 6 % i den betragtede periode. Det toppede i 2003 og faldt støt i 2004 og 2005 for igen at vokse lidt i UP. Dette salg foregik imidlertid til priser, som lå betydeligt under fremstillingsomkostningerne, bortset fra salget af mikro-DCD, som udgør mellem 0 % og 10 % af det samlede salg (af fortrolighedshensyn opgives ingen præcise tal) på fællesskabsmarkedet, og som var meget udbyttegivende.

| (62) | Desuden er det værd at minde om, at EF-erhvervsgrenen anvender sin egenproduktion af DCD til fremstilling af andre videreforarbejdede kemiske produkter, f.eks. NCN-derivater. Disse bundne formål udgør omkring 15 % af EF-erhvervsgrenens fremstilling af DCD. |
| --- | --- |

(62)

Desuden er det værd at minde om, at EF-erhvervsgrenen anvender sin egenproduktion af DCD til fremstilling af andre videreforarbejdede kemiske produkter, f.eks. NCN-derivater. Disse bundne formål udgør omkring 15 % af EF-erhvervsgrenens fremstilling af DCD.

| (63) | Salgsmængderne og markedsandelene var som følger: | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Salgsmængder i Fællesskabet (indeks) | 100 | 123 | 118 | 104 | 106 |
| Markedsandel (%) | 50-60 % | 50-60 % | 60-70 % | 50-60 % | 50-60 % |

(63)

Salgsmængderne og markedsandelene var som følger:

2002

2003

2004

2005

UP

Salgsmængder i Fællesskabet (indeks)

100

123

118

104

106

Markedsandel (%)

50-60 %

50-60 %

60-70 %

50-60 %

50-60 %

| (64) | EF-erhvervsgrenens markedsandel øgedes med 3 procentpoint i den betragtede periode. Dette bør imidlertid ses i lyset af det hul på markedet, som ODDA efterlod sig, da den lukkede ultimo 2002, eftersom den havde en markedsandel på omkring 25 % forud for sin lukning. |
| --- | --- |

(64)

EF-erhvervsgrenens markedsandel øgedes med 3 procentpoint i den betragtede periode. Dette bør imidlertid ses i lyset af det hul på markedet, som ODDA efterlod sig, da den lukkede ultimo 2002, eftersom den havde en markedsandel på omkring 25 % forud for sin lukning.

| (65) | Trods konkurrence fra kinesisk DCD og prissvingninger mellem 2002 og udgangen af UP formåede EF-erhvervsgrenen at øge sin gennemsnitlige enhedssalgspris til uafhængige kunder på fællesskabsmarkedet med 2 % i den betragtede periode. Det bør imidlertid bemærkes, at disse priser også omfatter mikro-DCD, som ikke er udsat for konkurrence fra de kinesiske eksporterende producenter, og som der kan opnås højere priser for. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Salgspris i Fællesskabet (indeks) | 100 | 109 | 105 | 108 | 102 |

(65)

Trods konkurrence fra kinesisk DCD og prissvingninger mellem 2002 og udgangen af UP formåede EF-erhvervsgrenen at øge sin gennemsnitlige enhedssalgspris til uafhængige kunder på fællesskabsmarkedet med 2 % i den betragtede periode. Det bør imidlertid bemærkes, at disse priser også omfatter mikro-DCD, som ikke er udsat for konkurrence fra de kinesiske eksporterende producenter, og som der kan opnås højere priser for.

2002

2003

2004

2005

UP

Salgspris i Fællesskabet (indeks)

100

109

105

108

102

4.6.4.   Rentabilitet og likviditet

| (66) | EF-erhvervsgrenens rentabilitet var i hele den betragtede periode negativ. Tabene toppede i UP, hvor de lå på mellem – 20 % og – 30 %. Ifølge EF-erhvervsgrenen bør referenceåret 2002 betragtes som ekstraordinært på grund af den særlige markedssituation efter ODDA’s lukning. I 2003 formåede EF-erhvervsgrenen at nedbringe sine tab, på trods af at importen fra Kina toppede. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rentabilitet | – 20 % til – 30 % | 0 % til – 10 % | – 10 % til – 20 % | – 10 % til – 20 % | – 20 % til – 30 % |

(66)

EF-erhvervsgrenens rentabilitet var i hele den betragtede periode negativ. Tabene toppede i UP, hvor de lå på mellem – 20 % og – 30 %. Ifølge EF-erhvervsgrenen bør referenceåret 2002 betragtes som ekstraordinært på grund af den særlige markedssituation efter ODDA’s lukning. I 2003 formåede EF-erhvervsgrenen at nedbringe sine tab, på trods af at importen fra Kina toppede.

2002

2003

2004

2005

UP

Rentabilitet

– 20 % til – 30 %

0 % til – 10 %

– 10 % til – 20 %

– 10 % til – 20 %

– 20 % til – 30 %

| (67) | Likviditeten var negativ i hele den betragtede periode, med undtagelse af 2003, svarende til nedbringelsen af EF-erhvervsgrenens tab det år. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Likviditet (indeks) | – 100 | 82 | – 136 | – 208 | – 244 |

(67)

Likviditeten var negativ i hele den betragtede periode, med undtagelse af 2003, svarende til nedbringelsen af EF-erhvervsgrenens tab det år.

2002

2003

2004

2005

UP

Likviditet (indeks)

– 100

82

– 136

– 208

– 244

4.6.5.   Investeringer, investeringsafkast og evne til at rejse kapital

| (68) | EF-erhvervsgrenen nåede betydelige investeringsniveauer, navnlig i 2003. Investeringerne hang især sammen med den øgede produktionskapacitet, jf. ovenfor. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investeringer (indeks) | 100 | 171 | 69 | 44 | 54 |

(68)

EF-erhvervsgrenen nåede betydelige investeringsniveauer, navnlig i 2003. Investeringerne hang især sammen med den øgede produktionskapacitet, jf. ovenfor.

2002

2003

2004

2005

UP

Investeringer (indeks)

100

171

69

44

54

| (69) | Investeringsafkastet fra produktion og salg af samme vare var negativt og faldt betydeligt i den betragtede periode, hvilket afspejler ovennævnte negative tendens for rentabiliteten. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investeringsafkast | – 10 % til – 20 % | 0 % til – 10 % | – 20 % til – 30 % | – 20 % til – 30 % | – 20 % til – 30 % |

(69)

Investeringsafkastet fra produktion og salg af samme vare var negativt og faldt betydeligt i den betragtede periode, hvilket afspejler ovennævnte negative tendens for rentabiliteten.

2002

2003

2004

2005

UP

Investeringsafkast

– 10 % til – 20 %

0 % til – 10 %

– 20 % til – 30 %

– 20 % til – 30 %

– 20 % til – 30 %

| (70) | EF-erhvervsgrenens evne til at rejse kapital blev ikke væsentlig påvirket i den pågældende periode, da DCD kun udgjorde en lille del af EF-erhvervsgrenens samlede virksomhed. |
| --- | --- |

(70)

EF-erhvervsgrenens evne til at rejse kapital blev ikke væsentlig påvirket i den pågældende periode, da DCD kun udgjorde en lille del af EF-erhvervsgrenens samlede virksomhed.

4.6.6.   Beskæftigelse, produktivitet, vækst og lønninger

| (71) | EF-erhvervsgrenens beskæftigelse, produktivitet og arbejdskraftomkostninger udviklede sig således: | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal ansatte (indeks) | 100 | 128 | 122 | 117 | 114 |
| Produktivitet (tons pr. ansat) (indeks) | 100 | 104 | 118 | 106 | 121 |
| Arbejdskraftomkostninger pr. ansat (indeks) | 100 | 100 | 103 | 103 | 106 |

(71)

EF-erhvervsgrenens beskæftigelse, produktivitet og arbejdskraftomkostninger udviklede sig således:

2002

2003

2004

2005

UP

Antal ansatte (indeks)

100

128

122

117

114

Produktivitet (tons pr. ansat) (indeks)

100

104

118

106

121

Arbejdskraftomkostninger pr. ansat (indeks)

100

100

103

103

106

| (72) | Antallet af ansatte i EF-erhvervsgrenen voksede med 14 % mellem 2002 og undersøgelsesperioden. Parallelt hermed øgedes produktiviteten som et resultat af rationaliseringsprocessen og øget produktion. |
| --- | --- |

(72)

Antallet af ansatte i EF-erhvervsgrenen voksede med 14 % mellem 2002 og undersøgelsesperioden. Parallelt hermed øgedes produktiviteten som et resultat af rationaliseringsprocessen og øget produktion.

| (73) | De gennemsnitlige lønniveauer øgedes med 6 % i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(73)

De gennemsnitlige lønniveauer øgedes med 6 % i den betragtede periode.

4.6.7.   Dumpingmargenens størrelse og genrejsning efter tidligere dumping

| (74) | For så vidt angår virkningerne på EF-erhvervsgrenen af den faktiske dumpingmargens størrelse kan de ikke anses for at være ubetydelige i betragtning af mængden af og priserne på dumpingimporten fra Kina. |
| --- | --- |

(74)

For så vidt angår virkningerne på EF-erhvervsgrenen af den faktiske dumpingmargens størrelse kan de ikke anses for at være ubetydelige i betragtning af mængden af og priserne på dumpingimporten fra Kina.

| (75) | Der var endvidere intet, der tydede på, at EF-erhvervsgrenen var ved at overvinde følgerne af tidligere dumping. |
| --- | --- |

(75)

Der var endvidere intet, der tydede på, at EF-erhvervsgrenen var ved at overvinde følgerne af tidligere dumping.

4.7.   Konklusion om skade

| (76) | Forbruget toppede i 2003, men forblev i øvrigt stabilt i den betragtede periode. I samme periode voksede dumpingimporten af den pågældende vare drastisk, og dens markedsandel øgedes ligeledes fra mellem 15 % og 25 % i 2002 til mellem 40 % og 50 % i UP. Gennemsnitspriserne på dumpingimporten var betydelig lavere end EF-erhvervsgrenens priser i den betragtede periode. På grundlag af et vejet gennemsnit underbød priserne på denne import EF-erhvervsgrenens med 25-35 % i UP. |
| --- | --- |

(76)

Forbruget toppede i 2003, men forblev i øvrigt stabilt i den betragtede periode. I samme periode voksede dumpingimporten af den pågældende vare drastisk, og dens markedsandel øgedes ligeledes fra mellem 15 % og 25 % i 2002 til mellem 40 % og 50 % i UP. Gennemsnitspriserne på dumpingimporten var betydelig lavere end EF-erhvervsgrenens priser i den betragtede periode. På grundlag af et vejet gennemsnit underbød priserne på denne import EF-erhvervsgrenens med 25-35 % i UP.

| (77) | I samme periode led EF-erhvervsgrenen svære tab, som toppede i UP, hvor de lå på mellem – 20 % og – 30 %. I overensstemmelse med den negative udvikling i rentabiliteten udviste de dermed forbundne indikatorer, som f.eks. investeringsafkast og likviditet, en negativ tendens. |
| --- | --- |

(77)

I samme periode led EF-erhvervsgrenen svære tab, som toppede i UP, hvor de lå på mellem – 20 % og – 30 %. I overensstemmelse med den negative udvikling i rentabiliteten udviste de dermed forbundne indikatorer, som f.eks. investeringsafkast og likviditet, en negativ tendens.

| (78) | Visse skadesindikatorer, som f.eks. produktionsmængde, produktionskapacitet, salgsmængde, markedsandel og salgspris på fællesskabsmarkedet udviste en positiv tendens i den betragtede periode. I denne vurdering blev der ikke taget hensyn til bundne formål, da de forblev stabile i den betragtede periode og derfor ikke havde nogen indvirkning på skadesanalysen. |
| --- | --- |

(78)

Visse skadesindikatorer, som f.eks. produktionsmængde, produktionskapacitet, salgsmængde, markedsandel og salgspris på fællesskabsmarkedet udviste en positiv tendens i den betragtede periode. I denne vurdering blev der ikke taget hensyn til bundne formål, da de forblev stabile i den betragtede periode og derfor ikke havde nogen indvirkning på skadesanalysen.

| (79) | Den positive udvikling af visse skadesindikatorer bør imidlertid ses i lyset af den norske producent ODDA’s lukning ultimo 2002 og den efterfølgende konkurrence mellem EF-erhvervsgrenen og de kinesiske eksporterende producenter om at overtage ODDA’s markedsandel. Det er nemlig bemærkelsesværdigt, at den kinesiske import udfyldte størstedelen af det hul, som ODDA efterlod sig ved sin lukning. EF-erhvervsgrenen opnåede i første omgang i 2003 at overtage ca. 1/3 af ODDA’s markedsandel. Denne svandt betydeligt til omkring 1/7 i UP. Selv om visse indikatorer viste en svagt positiv tendens, kunne de derfor i virkeligheden have forventedes at udvikle sig meget mere favorabelt, hvis de ikke var blevet udsat for dumpingimport fra Kina. Under alle omstændigheder udviste indikatorerne vedrørende EF-erhvervsgrenens økonomiske resultater (rentabilitet, investeringsafkast, likviditet) en så negativ tendens, at de fuldstændig udligner enhver form for positiv udvikling. Som EF-erhvervsgrenens økonomiske situation viser, kunne den nemlig slet ikke drage fordel af ODDA’s lukning og befinder sig nu i en situation, hvor dens eksistens er truet, hvis der ikke indføres foranstaltninger. |
| --- | --- |

(79)

Den positive udvikling af visse skadesindikatorer bør imidlertid ses i lyset af den norske producent ODDA’s lukning ultimo 2002 og den efterfølgende konkurrence mellem EF-erhvervsgrenen og de kinesiske eksporterende producenter om at overtage ODDA’s markedsandel. Det er nemlig bemærkelsesværdigt, at den kinesiske import udfyldte størstedelen af det hul, som ODDA efterlod sig ved sin lukning. EF-erhvervsgrenen opnåede i første omgang i 2003 at overtage ca. 1/3 af ODDA’s markedsandel. Denne svandt betydeligt til omkring 1/7 i UP. Selv om visse indikatorer viste en svagt positiv tendens, kunne de derfor i virkeligheden have forventedes at udvikle sig meget mere favorabelt, hvis de ikke var blevet udsat for dumpingimport fra Kina. Under alle omstændigheder udviste indikatorerne vedrørende EF-erhvervsgrenens økonomiske resultater (rentabilitet, investeringsafkast, likviditet) en så negativ tendens, at de fuldstændig udligner enhver form for positiv udvikling. Som EF-erhvervsgrenens økonomiske situation viser, kunne den nemlig slet ikke drage fordel af ODDA’s lukning og befinder sig nu i en situation, hvor dens eksistens er truet, hvis der ikke indføres foranstaltninger.

| (80) | Kommissionen har derfor konkluderet, at EF-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3. |
| --- | --- |

(80)

Kommissionen har derfor konkluderet, at EF-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3.

5.   ÅRSAGSSAMMENHÆNG

5.1.   Indledning

| (81) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 6 og 7, blev det undersøgt, om der var en årsagssammenhæng mellem dumpingimporten af den pågældende vare fra Kina og den skade, der forvoldtes EF-erhvervsgrenen. Andre kendte faktorer end dumpingimporten, der samtidig kunne have tilføjet EF-erhvervsgrenen skade, er også blevet undersøgt for at sikre, at en eventuel skade forårsaget af disse andre faktorer ikke blev tilskrevet dumpingimporten. |
| --- | --- |

(81)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 6 og 7, blev det undersøgt, om der var en årsagssammenhæng mellem dumpingimporten af den pågældende vare fra Kina og den skade, der forvoldtes EF-erhvervsgrenen. Andre kendte faktorer end dumpingimporten, der samtidig kunne have tilføjet EF-erhvervsgrenen skade, er også blevet undersøgt for at sikre, at en eventuel skade forårsaget af disse andre faktorer ikke blev tilskrevet dumpingimporten.

5.2.   Dumpingimportens virkning

| (82) | Der mindes om, at al import af den pågældende vare fra Kina vedrører DCD-standardvaren, som også tegner sig for størstedelen af EF-erhvervsgrenens salg på fællesskabsmarkedet. EF-erhvervsgrenens salg af det såkaldte mikro-DCD, som de kinesiske eksportører ikke eksporterer, måtte holdes udenfor i forbindelse med beregningen af underbuddet. |
| --- | --- |

(82)

Der mindes om, at al import af den pågældende vare fra Kina vedrører DCD-standardvaren, som også tegner sig for størstedelen af EF-erhvervsgrenens salg på fællesskabsmarkedet. EF-erhvervsgrenens salg af det såkaldte mikro-DCD, som de kinesiske eksportører ikke eksporterer, måtte holdes udenfor i forbindelse med beregningen af underbuddet.

| (83) | Importen fra Kina voksede med 141 % i den betragtede periode. Som følge heraf voksede Kinas markedsandel fra 15-25 % i 2002 til 40-50 % i UP. Det er værd at bemærke, at mængden af dumpingimport toppede i 2003 med 6 173 tons, hvilket afspejler virkningerne af den norske producents lukning, dernæst faldt den i 2004 for støt at vokse igen i 2005 og i UP, hvor den nåede op på 6 002 tons.
  Tabel 1
  Import fra Kina |
| --- | --- |

(83)

Importen fra Kina voksede med 141 % i den betragtede periode. Som følge heraf voksede Kinas markedsandel fra 15-25 % i 2002 til 40-50 % i UP. Det er værd at bemærke, at mængden af dumpingimport toppede i 2003 med 6 173 tons, hvilket afspejler virkningerne af den norske producents lukning, dernæst faldt den i 2004 for støt at vokse igen i 2005 og i UP, hvor den nåede op på 6 002 tons.

Tabel 1

Import fra Kina

Image

| (84) | Gennemsnitsprisen på dumpingimporten var betydelig lavere end EF-erhvervsgrenens og underbød den med 25-35 % i UP. De kinesiske eksportpriser faldt med 11 % i den betragtede periode, men fulgte ikke en klar nedadgående tendens. De kinesiske eksporterende producenter satte deres priser ned med 7 % i 2003 i deres bestræbelser på at overtage ODDA’s markedsandel. Da de havde erhvervet størstedelen af den, satte de deres priser op med 25 % i 2004, ned med 27 % i 2005 og op igen med 4 % i UP. |
| --- | --- |

(84)

Gennemsnitsprisen på dumpingimporten var betydelig lavere end EF-erhvervsgrenens og underbød den med 25-35 % i UP. De kinesiske eksportpriser faldt med 11 % i den betragtede periode, men fulgte ikke en klar nedadgående tendens. De kinesiske eksporterende producenter satte deres priser ned med 7 % i 2003 i deres bestræbelser på at overtage ODDA’s markedsandel. Da de havde erhvervet størstedelen af den, satte de deres priser op med 25 % i 2004, ned med 27 % i 2005 og op igen med 4 % i UP.

| (85) | Samtidig faldt priserne på dumpingimporten med 11 % i den betragtede periode, hvorimod EF-erhvervsgrenens priser forblev relativt stabile (vækst på 2 %). Man skal imidlertid huske på, at disse priser omfatter mikro-DCD uden konkurrence fra Kina og til langt højere priser. EF-erhvervsgrenens årlige gennemsnitlige salgspriser påvirkes således af svingninger i salgsmængder og priser på henholdsvis standard-DCD og mikro-DCD.
  Tabel 2
  Enhedsprisernes udvikling |
| --- | --- |

(85)

Samtidig faldt priserne på dumpingimporten med 11 % i den betragtede periode, hvorimod EF-erhvervsgrenens priser forblev relativt stabile (vækst på 2 %). Man skal imidlertid huske på, at disse priser omfatter mikro-DCD uden konkurrence fra Kina og til langt højere priser. EF-erhvervsgrenens årlige gennemsnitlige salgspriser påvirkes således af svingninger i salgsmængder og priser på henholdsvis standard-DCD og mikro-DCD.

Tabel 2

Enhedsprisernes udvikling

Image

| (86) | I betragtning af det betydelige underbud, der blev konstateret for standard-DCD (25-35 % i UP), er det klart, at dumpingimporten har presset EF-erhvervsgrenens salgspriser på standard-DCD, som tegner sig for størstedelen af salget, i nedadgående retning og dermed forhindret EF-erhvervsgrenen i at fastsætte sine priser på et niveau, som ville dække produktionsomkostningerne. Dette har så igen haft en negativ indvirkning på EF-erhvervsgrenens rentabilitet og været årsag til en væsentlig del af de betydelige tab i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(86)

I betragtning af det betydelige underbud, der blev konstateret for standard-DCD (25-35 % i UP), er det klart, at dumpingimporten har presset EF-erhvervsgrenens salgspriser på standard-DCD, som tegner sig for størstedelen af salget, i nedadgående retning og dermed forhindret EF-erhvervsgrenen i at fastsætte sine priser på et niveau, som ville dække produktionsomkostningerne. Dette har så igen haft en negativ indvirkning på EF-erhvervsgrenens rentabilitet og været årsag til en væsentlig del af de betydelige tab i den betragtede periode.

| (87) | Da EF-erhvervsgrenen havde tab på salg af DCD allerede i 2002, blev det undersøgt, om tabene var af strukturel art snarere end udelukkende forårsaget af dumpingimporten. I den forbindelse skal man huske på, at dumpingimporten allerede fandt sted i 2002 og havde en markedsandel på 15-25 %. Endvidere fremlagde EF-erhvervsgrenen dokumentation, som viste, at den takket være et program til sænkning af omkostningerne formåede at holde sine enhedsomkostninger på et stabilt niveau i den betragtede periode trods stigende råmaterialepriser. På grund af pristrykket fra den kinesiske import havde dette imidlertid ikke den ønskede virkning, nemlig at begrænse tabet, men bevirkede kun, at det ikke voksede. |
| --- | --- |

(87)

Da EF-erhvervsgrenen havde tab på salg af DCD allerede i 2002, blev det undersøgt, om tabene var af strukturel art snarere end udelukkende forårsaget af dumpingimporten. I den forbindelse skal man huske på, at dumpingimporten allerede fandt sted i 2002 og havde en markedsandel på 15-25 %. Endvidere fremlagde EF-erhvervsgrenen dokumentation, som viste, at den takket være et program til sænkning af omkostningerne formåede at holde sine enhedsomkostninger på et stabilt niveau i den betragtede periode trods stigende råmaterialepriser. På grund af pristrykket fra den kinesiske import havde dette imidlertid ikke den ønskede virkning, nemlig at begrænse tabet, men bevirkede kun, at det ikke voksede.

| (88) | Takket være bestræbelserne på at sænke omkostningerne, og fordi ODDA forlod markedet ultimo 2002, var EF-erhvervsgrenen ved at komme sig, før den kinesiske import toppede i 2003. Da importen toppede, fik kineserne mulighed for at overtage størstedelen af ODDA’s markedsandele, og EF-erhvervsgrenens tab voksede efterfølgende til mellem – 10 % og – 20 % i 2004 og fortsatte med at vokse støt i 2005 og i UP i takt med den voksende dumpingimportmængde og faldet i de gennemsnitlige importpriser.
  Tabel 3
  EF-erhvervsgrenens rentabilitet |
| --- | --- |

(88)

Takket være bestræbelserne på at sænke omkostningerne, og fordi ODDA forlod markedet ultimo 2002, var EF-erhvervsgrenen ved at komme sig, før den kinesiske import toppede i 2003. Da importen toppede, fik kineserne mulighed for at overtage størstedelen af ODDA’s markedsandele, og EF-erhvervsgrenens tab voksede efterfølgende til mellem – 10 % og – 20 % i 2004 og fortsatte med at vokse støt i 2005 og i UP i takt med den voksende dumpingimportmængde og faldet i de gennemsnitlige importpriser.

Tabel 3

EF-erhvervsgrenens rentabilitet

Image

| (89) | Årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og forværringen af EF-erhvervsgrenens økonomiske situation synes at blive yderligere styrket derved, at EF-erhvervsgrenen er fortjenstgivende på den type (mikro-DCD), hvor der ikke er nogen import fra Kina, hvorimod den har store tab på standard-DCD, hvor den er udsat for illoyal konkurrence fra Kina. |
| --- | --- |

(89)

Årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og forværringen af EF-erhvervsgrenens økonomiske situation synes at blive yderligere styrket derved, at EF-erhvervsgrenen er fortjenstgivende på den type (mikro-DCD), hvor der ikke er nogen import fra Kina, hvorimod den har store tab på standard-DCD, hvor den er udsat for illoyal konkurrence fra Kina.

| (90) | I lyset af ovenstående og navnlig udviklingen i dumpingimportens markedsandel, se nedenfor, til priser, som væsentligt underbød EF-erhvervsgrenens priser, konkluderes det, at dumpingimporten spillede en afgørende rolle i forbindelse med den skade, der er forvoldt EF-erhvervsgrenen.
  Tabel 4
  Markedsandelenes udvikling | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dumpingimport fra Kina | 15-25 % | 35-45 % | 30-40 % | 35-45 % | 40-50 % |
| EF-erhvervsgrenen | 50-60 % | 50-60 % | 60-70 % | 50-60 % | 50-60 % |

(90)

I lyset af ovenstående og navnlig udviklingen i dumpingimportens markedsandel, se nedenfor, til priser, som væsentligt underbød EF-erhvervsgrenens priser, konkluderes det, at dumpingimporten spillede en afgørende rolle i forbindelse med den skade, der er forvoldt EF-erhvervsgrenen.

Tabel 4

Markedsandelenes udvikling

2002

2003

2004

2005

UP

Dumpingimport fra Kina

15-25 %

35-45 %

30-40 %

35-45 %

40-50 %

EF-erhvervsgrenen

50-60 %

50-60 %

60-70 %

50-60 %

50-60 %

5.3.   Andre faktorers indvirkning

5.3.1.   Indledende bemærkning

| (91) | I den betragtede periode var forbruget i Fællesskabet stabilt, og der var ingen import fra andre tredjelande, da de eneste kendte producenter af DCD er EF-erhvervsgrenen og nogle få kinesiske producenter, så der er meget få andre kendte faktorer, som kunne have bidraget til den skade, der er forvoldt EF-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(91)

I den betragtede periode var forbruget i Fællesskabet stabilt, og der var ingen import fra andre tredjelande, da de eneste kendte producenter af DCD er EF-erhvervsgrenen og nogle få kinesiske producenter, så der er meget få andre kendte faktorer, som kunne have bidraget til den skade, der er forvoldt EF-erhvervsgrenen.

5.3.2.   EF-erhvervsgrenens eksportresultater

| (92) | Det blev undersøgt, om EF-erhvervsgrenens eksport til lande uden for EU kan have bidraget til den skade, der blev forvoldt i den betragtede periode. Eksport til lande uden for EU tegnede sig for en væsentlig andel, mellem 30 % og 50 % af EF-erhvervsgrenens salg af den pågældende vare i den betragtede periode. Eksporten voksede betydeligt i mængde — med 58 % — mellem 2002 og UP, mens den gennemsnitlige enhedspris faldt med 2 %. Dette viser, at trods skarp konkurrence fra de kinesiske eksportører er der også på markeder uden for Fællesskabet stærk efterspørgsel efter DCD produceret af EF-erhvervsgrenen, selv til priser et stykke over de kinesiske eksportørers, skønt de højere gennemsnitspriser, jf. ovenfor, kan forklares ved de højere priser, der opnås for mikro-DCD. |
| --- | --- |

(92)

Det blev undersøgt, om EF-erhvervsgrenens eksport til lande uden for EU kan have bidraget til den skade, der blev forvoldt i den betragtede periode. Eksport til lande uden for EU tegnede sig for en væsentlig andel, mellem 30 % og 50 % af EF-erhvervsgrenens salg af den pågældende vare i den betragtede periode. Eksporten voksede betydeligt i mængde — med 58 % — mellem 2002 og UP, mens den gennemsnitlige enhedspris faldt med 2 %. Dette viser, at trods skarp konkurrence fra de kinesiske eksportører er der også på markeder uden for Fællesskabet stærk efterspørgsel efter DCD produceret af EF-erhvervsgrenen, selv til priser et stykke over de kinesiske eksportørers, skønt de højere gennemsnitspriser, jf. ovenfor, kan forklares ved de højere priser, der opnås for mikro-DCD.

| (93) | For at blive i stand til at konkurrere med kinesisk standard-DCD til lave priser også på markeder uden for EU foregik EF-erhvervsgrenens eksportsalg til priser et stykke under fremstillingsomkostningerne, hvilket underminerede dens samlede fortjeneste. Denne eksport havde imidlertid ikke nogen direkte indvirkning på fortjenesten på fællesskabsmarkedet. |
| --- | --- |

(93)

For at blive i stand til at konkurrere med kinesisk standard-DCD til lave priser også på markeder uden for EU foregik EF-erhvervsgrenens eksportsalg til priser et stykke under fremstillingsomkostningerne, hvilket underminerede dens samlede fortjeneste. Denne eksport havde imidlertid ikke nogen direkte indvirkning på fortjenesten på fællesskabsmarkedet.

5.3.3.   Påstået selvforskyldt skade

| (94) | I betragtning af, at EF-erhvervsgrenen havde haft tab på den pågældende vare i en årrække og alligevel besluttede at investere i yderligere kapacitet i 2003 og 2004, hvilket førte til øgede produktionsmængder og lagre, blev det undersøgt, om i) tabene er af strukturel art, og om ii) beslutningen om at investere i øget kapacitet bidrog til den skade, der blev forvoldt EF-erhvervsgrenen. Det sidste argument blev også fremført af en importør, som hævdede, at EF-erhvervsgrenens beslutning om at øge sin produktionskapacitet med en tredjedel på baggrund af kendskab til den allerede eksisterende import fra Kina forøgede trykket på markedet betydeligt. |
| --- | --- |

(94)

I betragtning af, at EF-erhvervsgrenen havde haft tab på den pågældende vare i en årrække og alligevel besluttede at investere i yderligere kapacitet i 2003 og 2004, hvilket førte til øgede produktionsmængder og lagre, blev det undersøgt, om i) tabene er af strukturel art, og om ii) beslutningen om at investere i øget kapacitet bidrog til den skade, der blev forvoldt EF-erhvervsgrenen. Det sidste argument blev også fremført af en importør, som hævdede, at EF-erhvervsgrenens beslutning om at øge sin produktionskapacitet med en tredjedel på baggrund af kendskab til den allerede eksisterende import fra Kina forøgede trykket på markedet betydeligt.

| (95) | For så vidt angår tabsniveauerne, dokumenterer oplysninger fra EF-erhvervsgrenen, at den som følge af sit program til sænkning af omkostningerne har formået at bibeholde sine enhedsomkostninger på et stabilt niveau i den betragtede periode trods stigende råmaterialepriser. EF-erhvervsgrenen har imidlertid en række meromkostninger, f.eks. i forbindelse med sine tre forskellige produktionsanlæg, der ikke er beliggende tæt på kulminer, og sin dyre produktionsproces, selv om det ikke er muligt at sammenligne EF-erhvervsgrenens omkostningsstruktur med nogen anden DCD-producents, eftersom ingen af de kinesiske eksporterende producenter opnåede markedsøkonomisk behandling. EF-erhvervsgrenens lille fortjeneste i 2001 og dens fortjeneste på mikro-DCD, som ikke eksporteres af de kinesiske producenter, viser imidlertid klart, at EF-erhvervsgrenen under normale konkurrencevilkår muligvis ville kunne klare sig meget bedre, og at tabene derfor ikke udelukkende er af strukturel art. |
| --- | --- |

(95)

For så vidt angår tabsniveauerne, dokumenterer oplysninger fra EF-erhvervsgrenen, at den som følge af sit program til sænkning af omkostningerne har formået at bibeholde sine enhedsomkostninger på et stabilt niveau i den betragtede periode trods stigende råmaterialepriser. EF-erhvervsgrenen har imidlertid en række meromkostninger, f.eks. i forbindelse med sine tre forskellige produktionsanlæg, der ikke er beliggende tæt på kulminer, og sin dyre produktionsproces, selv om det ikke er muligt at sammenligne EF-erhvervsgrenens omkostningsstruktur med nogen anden DCD-producents, eftersom ingen af de kinesiske eksporterende producenter opnåede markedsøkonomisk behandling. EF-erhvervsgrenens lille fortjeneste i 2001 og dens fortjeneste på mikro-DCD, som ikke eksporteres af de kinesiske producenter, viser imidlertid klart, at EF-erhvervsgrenen under normale konkurrencevilkår muligvis ville kunne klare sig meget bedre, og at tabene derfor ikke udelukkende er af strukturel art.

| (96) | For så vidt angår EF-erhvervsgrenens beslutning om at øge sin produktionskapacitet, bør det bemærkes, at dette skete efter lukningen af ODDA, som før sin lukning havde en betydelig markedsandel på fællesskabsmarkedet. Hvis ikke det havde været for den kinesiske import, som formåede at erhverve størstedelen af ODDA’s tabte markedsandel med sine dumpingpriser, kunne EF-erhvervsgrenen have forventet at overtage en langt større del af den. På den anden side kan en aktør aldrig forvente, at enhver forøgelse af forbruget inden for hans område vil komme ham til gode og ikke en anden aktør. |
| --- | --- |

(96)

For så vidt angår EF-erhvervsgrenens beslutning om at øge sin produktionskapacitet, bør det bemærkes, at dette skete efter lukningen af ODDA, som før sin lukning havde en betydelig markedsandel på fællesskabsmarkedet. Hvis ikke det havde været for den kinesiske import, som formåede at erhverve størstedelen af ODDA’s tabte markedsandel med sine dumpingpriser, kunne EF-erhvervsgrenen have forventet at overtage en langt større del af den. På den anden side kan en aktør aldrig forvente, at enhver forøgelse af forbruget inden for hans område vil komme ham til gode og ikke en anden aktør.

| (97) | Af ovenstående fremgår det klart, at selv om EF-erhvervsgrenens vanskelige finansielle og økonomiske situation ikke kan betragtes som værende selvforskyldt, skyldes den pågældende vares manglende rentabilitet også delvis høje produktionsomkostninger og investeringsbeslutninger. |
| --- | --- |

(97)

Af ovenstående fremgår det klart, at selv om EF-erhvervsgrenens vanskelige finansielle og økonomiske situation ikke kan betragtes som værende selvforskyldt, skyldes den pågældende vares manglende rentabilitet også delvis høje produktionsomkostninger og investeringsbeslutninger.

5.4.   Konklusion om årsagssammenhæng

| (98) | Afslutningsvis bekræftes det, at dumpingimporten fra Kina, der øgede de kinesiske producenters markedsandel betydeligt i den betragtede periode til priser, som underbød EF-erhvervsgrenens, i høj grad bidrog til EF-erhvervsgrenens vanskelige finansielle og økonomiske situation. Dette førte isoleret betragtet til væsentlig skade for EF-erhvervsgrenen. Det kan imidlertid ikke nægtes, at de betydelige tab, der indtraf i den betragtede periode, også delvis må tilskrives EF-erhvervsgrenens omkostningsstruktur. |
| --- | --- |

(98)

Afslutningsvis bekræftes det, at dumpingimporten fra Kina, der øgede de kinesiske producenters markedsandel betydeligt i den betragtede periode til priser, som underbød EF-erhvervsgrenens, i høj grad bidrog til EF-erhvervsgrenens vanskelige finansielle og økonomiske situation. Dette førte isoleret betragtet til væsentlig skade for EF-erhvervsgrenen. Det kan imidlertid ikke nægtes, at de betydelige tab, der indtraf i den betragtede periode, også delvis må tilskrives EF-erhvervsgrenens omkostningsstruktur.

| (99) | Undersøgelsen viste, at de andre kendte faktorer, som f.eks. EF-erhvervsgrenens omkostninger, øgede kapacitet og eksportresultater, ganske vist har været medvirkende årsager til skaden, men ikke rokker ved årsagssammenhængen mellem den skade, der er forvoldt EF-erhvervsgrenen, og dumpingimporten fra Kina. |
| --- | --- |

(99)

Undersøgelsen viste, at de andre kendte faktorer, som f.eks. EF-erhvervsgrenens omkostninger, øgede kapacitet og eksportresultater, ganske vist har været medvirkende årsager til skaden, men ikke rokker ved årsagssammenhængen mellem den skade, der er forvoldt EF-erhvervsgrenen, og dumpingimporten fra Kina.

| (100) | Det konkluderes derfor, at dumpingimporten med oprindelse i Kina har forvoldt EF-erhvervsgrenen væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 6. |
| --- | --- |

(100)

Det konkluderes derfor, at dumpingimporten med oprindelse i Kina har forvoldt EF-erhvervsgrenen væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 6.

6.   FÆLLESSKABETS INTERESSER

| (101) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 21 blev det undersøgt, om der er tvingende årsager til at konkludere, at det ikke er i Fællesskabets interesse at indføre antidumpingforanstaltninger i dette tilfælde. De sandsynlige virkninger af at indføre foranstaltninger for alle interesserede parter og også konsekvenserne af ikke at indføre foranstaltninger blev undersøgt. |
| --- | --- |

(101)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 21 blev det undersøgt, om der er tvingende årsager til at konkludere, at det ikke er i Fællesskabets interesse at indføre antidumpingforanstaltninger i dette tilfælde. De sandsynlige virkninger af at indføre foranstaltninger for alle interesserede parter og også konsekvenserne af ikke at indføre foranstaltninger blev undersøgt.

6.1.   EF-erhvervsgrenens interesser

| (102) | Den skade, der er forvoldt EF-erhvervsgrenen, skyldes dens vanskelighed ved at konkurrere med den dumpingimport, som voksede drastisk i den betragtede periode, forårsagede et stærkt pristryk på fællesskabsmarkedet og forhindrede EF-erhvervsgrenen i at fastsætte sine priser på et niveau, som ville have dækket dens omkostninger. |
| --- | --- |

(102)

Den skade, der er forvoldt EF-erhvervsgrenen, skyldes dens vanskelighed ved at konkurrere med den dumpingimport, som voksede drastisk i den betragtede periode, forårsagede et stærkt pristryk på fællesskabsmarkedet og forhindrede EF-erhvervsgrenen i at fastsætte sine priser på et niveau, som ville have dækket dens omkostninger.

| (103) | Indførelse af foranstaltninger må anses for at sætte EF-erhvervsgrenen i stand til at hæve prisen på DCD til et niveau, som ville skabe mulighed for at gøre virksomheden fortjenstgivende og bibeholde dens tilstedeværelse på fællesskabsmarkedet. |
| --- | --- |

(103)

Indførelse af foranstaltninger må anses for at sætte EF-erhvervsgrenen i stand til at hæve prisen på DCD til et niveau, som ville skabe mulighed for at gøre virksomheden fortjenstgivende og bibeholde dens tilstedeværelse på fællesskabsmarkedet.

| (104) | Hvis der ikke indføres foranstaltninger, ville EF-erhvervsgrenen blive tvunget til fortsat at afstemme sine priser efter dumpingimportens for at forblive på markedet. Det ville føre til yderligere økonomiske tab. Da den nuværende situation, som er karakteriseret ved manglende fortjeneste i en årrække, ikke er holdbar, ville manglende indførelse af foranstaltninger i sidste ende føre til, at den produktlinje forsvinder, og deraf følgende tab af arbejdspladser. |
| --- | --- |

(104)

Hvis der ikke indføres foranstaltninger, ville EF-erhvervsgrenen blive tvunget til fortsat at afstemme sine priser efter dumpingimportens for at forblive på markedet. Det ville føre til yderligere økonomiske tab. Da den nuværende situation, som er karakteriseret ved manglende fortjeneste i en årrække, ikke er holdbar, ville manglende indførelse af foranstaltninger i sidste ende føre til, at den produktlinje forsvinder, og deraf følgende tab af arbejdspladser.

| (105) | I lyset af ovenstående konkluderes det derfor, at det er i EF-erhvervsgrenens interesse, at der indføres antidumpingforanstaltninger. |
| --- | --- |

(105)

I lyset af ovenstående konkluderes det derfor, at det er i EF-erhvervsgrenens interesse, at der indføres antidumpingforanstaltninger.

6.2.   Konkurrence og handelsforvridende virkninger

| (106) | De samarbejdende eksporterende producenter og en række brugere og importører har fremført, at indførelse af antidumpingforanstaltninger ville udelukke den kinesiske import fra fællesskabsmarkedet og i mangel af import fra andre lande føre til, at EF-erhvervsgrenen fik en monopolstilling. De eksporterende producenter og en importør har endvidere peget på risikoen for en kritisk forsyningssituation på fællesskabsmarkedet, hvis der bliver indført foranstaltninger på et niveau, som ville forhindre import fra Kina. |
| --- | --- |

(106)

De samarbejdende eksporterende producenter og en række brugere og importører har fremført, at indførelse af antidumpingforanstaltninger ville udelukke den kinesiske import fra fællesskabsmarkedet og i mangel af import fra andre lande føre til, at EF-erhvervsgrenen fik en monopolstilling. De eksporterende producenter og en importør har endvidere peget på risikoen for en kritisk forsyningssituation på fællesskabsmarkedet, hvis der bliver indført foranstaltninger på et niveau, som ville forhindre import fra Kina.

| (107) | I betragtning af den stærke markedsposition, som de kinesiske eksporterende producenter har opnået ved deres dumpingpraksis og -priser, der underbyder EF-erhvervsgrenens betydeligt, er det imidlertid opfattelsen, at indførelse af foranstaltninger på det nedenfor beskrevne niveau ikke ville fortrænge dem fra fællesskabsmarkedet, men blot genoprette redelige konkurrencevilkår, så EF-erhvervsgrenen og de kinesiske eksporterende producenter får mulighed for at konkurrere på lige fod. Tilmed vil konkurrencen mellem de kinesiske eksportører og EF-erhvervsgrenen på fællesskabsmarkedet bestå og sikre fortsat leverance fra forskellige kilder. |
| --- | --- |

(107)

I betragtning af den stærke markedsposition, som de kinesiske eksporterende producenter har opnået ved deres dumpingpraksis og -priser, der underbyder EF-erhvervsgrenens betydeligt, er det imidlertid opfattelsen, at indførelse af foranstaltninger på det nedenfor beskrevne niveau ikke ville fortrænge dem fra fællesskabsmarkedet, men blot genoprette redelige konkurrencevilkår, så EF-erhvervsgrenen og de kinesiske eksporterende producenter får mulighed for at konkurrere på lige fod. Tilmed vil konkurrencen mellem de kinesiske eksportører og EF-erhvervsgrenen på fællesskabsmarkedet bestå og sikre fortsat leverance fra forskellige kilder.

| (108) | Hvis der ikke bliver indført antidumpingforanstaltninger, kan det på den anden side ikke udelukkes, at EF-erhvervsgrenen må indstille sin fremstillingsvirksomhed på dette særlige område, hvilket ville føre til det omvendte scenarie, nemlig en monopolstilling for den kinesiske import. Begge scenarier, nemlig en monopolstilling til den ene af de to forsyningskilder, bør undgås. Begge samarbejdende brugere har faktisk understreget behovet for to forsyningskilder. |
| --- | --- |

(108)

Hvis der ikke bliver indført antidumpingforanstaltninger, kan det på den anden side ikke udelukkes, at EF-erhvervsgrenen må indstille sin fremstillingsvirksomhed på dette særlige område, hvilket ville føre til det omvendte scenarie, nemlig en monopolstilling for den kinesiske import. Begge scenarier, nemlig en monopolstilling til den ene af de to forsyningskilder, bør undgås. Begge samarbejdende brugere har faktisk understreget behovet for to forsyningskilder.

| (109) | Derfor anses indførelse af antidumpingforanstaltninger på det nedenfor beskrevne niveau for nochvendige at sikre opretholdelsen af to forsyningskilder på fællesskabsmarkedet. |
| --- | --- |

(109)

Derfor anses indførelse af antidumpingforanstaltninger på det nedenfor beskrevne niveau for nochvendige at sikre opretholdelsen af to forsyningskilder på fællesskabsmarkedet.

6.3.   Brugernes interesser

| (110) | To industrielle brugere, en i lægemiddelsektoren og en i sektoren for farvning af læder, samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen. Begge brugere køber den pågældende vare direkte fra Kina og også af EF-erhvervsgrenen. En tredje bruger, som fremstiller papirkemikalier, reagerede på redegørelsen for undersøgelsens endelige resultater ved at kommentere de forventede virkninger af indførelsen af antidumpingtold. |
| --- | --- |

(110)

To industrielle brugere, en i lægemiddelsektoren og en i sektoren for farvning af læder, samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen. Begge brugere køber den pågældende vare direkte fra Kina og også af EF-erhvervsgrenen. En tredje bruger, som fremstiller papirkemikalier, reagerede på redegørelsen for undersøgelsens endelige resultater ved at kommentere de forventede virkninger af indførelsen af antidumpingtold.

| (111) | Brugeren i lægemiddelsektoren, hvor DCD er et vigtigt råmateriale i fremstillingen af metformin, en diabetesmedicin, fremførte det argument, at enhver prisstigning som følge af indførelse af antidumpingforanstaltninger ville have en negativ indvirkning på dennes konkurrenceevne over for producenter uden for Fællesskabet, navnlig i Indien. I betragtning af, at DCD tegner sig for en ret betydelig del af denne brugers omkostninger, er vedkommende af den opfattelse, at selv en lille prisstigning på DCD ville påvirke salgspriserne på metformin og dermed have en negativ indvirkning på dennes markedsandele og konkurrenceevne. De oplysninger, som Kommissionen har fået adgang til om ovennævnte brugers omkostninger og fortjeneste, tyder imidlertid på, at en told på det foreslåede niveau i det mindste delvis kunne absorberes. |
| --- | --- |

(111)

Brugeren i lægemiddelsektoren, hvor DCD er et vigtigt råmateriale i fremstillingen af metformin, en diabetesmedicin, fremførte det argument, at enhver prisstigning som følge af indførelse af antidumpingforanstaltninger ville have en negativ indvirkning på dennes konkurrenceevne over for producenter uden for Fællesskabet, navnlig i Indien. I betragtning af, at DCD tegner sig for en ret betydelig del af denne brugers omkostninger, er vedkommende af den opfattelse, at selv en lille prisstigning på DCD ville påvirke salgspriserne på metformin og dermed have en negativ indvirkning på dennes markedsandele og konkurrenceevne. De oplysninger, som Kommissionen har fået adgang til om ovennævnte brugers omkostninger og fortjeneste, tyder imidlertid på, at en told på det foreslåede niveau i det mindste delvis kunne absorberes.

| (112) | Ovennævnte bruger fremførte i sine bemærkninger til fremlæggelsen af de endelige resultater af undersøgelsen, at han ikke ville være i stand til at absorbere omkostningsstigningen på råmaterialer som følge af indførelse af antidumpingtold på det foreslåede niveau. Han påstod, at han for at forblive konkurrencedygtig på markedet havde været tvunget til konstant at nedbringe sine produktionsomkostninger. I den forbindelse havde det allerede tidligere været nødvendigt at foretage en omstrukturering. Han havde tilmed forhandlet med sin hovedleverandør, EF-erhvervsgrenen, om prisnedsættelser. Den samme bruger konkluderer, at indførelsen af en antidumpingtold på det foreslåede niveau udgør en konkret risiko for, at virksomheden må lukke sine to produktionsanlæg i Frankrig, som begge er specialiseret i fremstilling af metformin. Dette ville angiveligt føre til, at 270 medarbejdere mister deres job. |
| --- | --- |

(112)

Ovennævnte bruger fremførte i sine bemærkninger til fremlæggelsen af de endelige resultater af undersøgelsen, at han ikke ville være i stand til at absorbere omkostningsstigningen på råmaterialer som følge af indførelse af antidumpingtold på det foreslåede niveau. Han påstod, at han for at forblive konkurrencedygtig på markedet havde været tvunget til konstant at nedbringe sine produktionsomkostninger. I den forbindelse havde det allerede tidligere været nødvendigt at foretage en omstrukturering. Han havde tilmed forhandlet med sin hovedleverandør, EF-erhvervsgrenen, om prisnedsættelser. Den samme bruger konkluderer, at indførelsen af en antidumpingtold på det foreslåede niveau udgør en konkret risiko for, at virksomheden må lukke sine to produktionsanlæg i Frankrig, som begge er specialiseret i fremstilling af metformin. Dette ville angiveligt føre til, at 270 medarbejdere mister deres job.

| (113) | Kommissionen fastholder imidlertid, at selv om det ikke kan bestrides, at indførelsen af told ville have en negativ indvirkning på ovennævnte bruger i form af lavere fortjenstmargener i forbindelse med salget på fællesskabsmarkedet, bør det fremhæves, at en betydelig del af den metformin, som denne bruger i Fællesskabet fremstiller, eksporteres og derfor er fritaget for told. Derfor ville indførelsen af told kun have indvirkning på en del af metforminvirksomheden. Ud fra den fortjenstmargen, som denne bruger har oplyst i sin besvarelse af spørgeskemaet, fremgår det endvidere, at tolden i det mindste delvis kunne absorberes og ikke burde føre til betydelige prisstigninger på metformin solgt på fællesskabsmarkedet. Derfor synes risikoen for tab af arbejdspladser at være minimal. Det bør også bemærkes, at manglende indførelse af told kunne føre til en situation, hvor denne brugers hovedleverandør ville blive nødt til at nedlægge sin virksomhed, så brugeren var henvist til en enkelt forsyningskilde. |
| --- | --- |

(113)

Kommissionen fastholder imidlertid, at selv om det ikke kan bestrides, at indførelsen af told ville have en negativ indvirkning på ovennævnte bruger i form af lavere fortjenstmargener i forbindelse med salget på fællesskabsmarkedet, bør det fremhæves, at en betydelig del af den metformin, som denne bruger i Fællesskabet fremstiller, eksporteres og derfor er fritaget for told. Derfor ville indførelsen af told kun have indvirkning på en del af metforminvirksomheden. Ud fra den fortjenstmargen, som denne bruger har oplyst i sin besvarelse af spørgeskemaet, fremgår det endvidere, at tolden i det mindste delvis kunne absorberes og ikke burde føre til betydelige prisstigninger på metformin solgt på fællesskabsmarkedet. Derfor synes risikoen for tab af arbejdspladser at være minimal. Det bør også bemærkes, at manglende indførelse af told kunne føre til en situation, hvor denne brugers hovedleverandør ville blive nødt til at nedlægge sin virksomhed, så brugeren var henvist til en enkelt forsyningskilde.

| (114) | Brugeren i sektoren for papirkemikalier påstod også, at en antidumpingtold på det foreslåede niveau ville nedbringe virksomhedens konkurrenceevne på fællesskabsmarkedet, eftersom dens konkurrenter uden for Fællesskabet fortsat ville have adgang til DCD uden at skulle betale antidumpingtold. Da denne bruger imidlertid ikke besvarede spørgeskemaet eller yderligere dokumenterede sin påstand, er det umuligt at vurdere eller sætte tal på virkningen af en told på dennes virksomhed. |
| --- | --- |

(114)

Brugeren i sektoren for papirkemikalier påstod også, at en antidumpingtold på det foreslåede niveau ville nedbringe virksomhedens konkurrenceevne på fællesskabsmarkedet, eftersom dens konkurrenter uden for Fællesskabet fortsat ville have adgang til DCD uden at skulle betale antidumpingtold. Da denne bruger imidlertid ikke besvarede spørgeskemaet eller yderligere dokumenterede sin påstand, er det umuligt at vurdere eller sætte tal på virkningen af en told på dennes virksomhed.

| (115) | Som anført ovenfor understregede begge samarbejdende brugere betydningen af at bibeholde to forsyningskilder. Derfor er det Kommissionens opfattelse, at indførelse af antidumpingforanstaltninger på nedennævnte niveau ville sikre tilstedeværelsen af alternative forsyningskilder til slutbrugersektorer på lang sigt. Manglende indførelse af foranstaltninger ville på den anden side medføre risiko for, at en forsyningskilde ville forsvinde. |
| --- | --- |

(115)

Som anført ovenfor understregede begge samarbejdende brugere betydningen af at bibeholde to forsyningskilder. Derfor er det Kommissionens opfattelse, at indførelse af antidumpingforanstaltninger på nedennævnte niveau ville sikre tilstedeværelsen af alternative forsyningskilder til slutbrugersektorer på lang sigt. Manglende indførelse af foranstaltninger ville på den anden side medføre risiko for, at en forsyningskilde ville forsvinde.

6.4.   Ikke-forretningsmæssigt forbundne importørers interesser

| (116) | Fire importører, hvoraf en også anvender den pågældende vare, samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen. Den største af dem, hvis import tegner sig for omkring 30 % af den samlede import af DCD fra Kina i UP, pegede på, at indførelsen af antidumpingtold uvægerligt ville have en negativ indvirkning på hans aktiviteter, som i sidste ende kunne føre til, at han trak sig ud af DCD-virksomhed, eftersom han i mangel af DCD-fremstilling i andre tredjelande ikke har en alternativ forsyningskilde. Dette kunne føre til en række organisationsændringer i virksomheden. |
| --- | --- |

(116)

Fire importører, hvoraf en også anvender den pågældende vare, samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen. Den største af dem, hvis import tegner sig for omkring 30 % af den samlede import af DCD fra Kina i UP, pegede på, at indførelsen af antidumpingtold uvægerligt ville have en negativ indvirkning på hans aktiviteter, som i sidste ende kunne føre til, at han trak sig ud af DCD-virksomhed, eftersom han i mangel af DCD-fremstilling i andre tredjelande ikke har en alternativ forsyningskilde. Dette kunne føre til en række organisationsændringer i virksomheden.

| (117) | Det kan ikke udelukkes, at indførelse af antidumpingforanstaltninger ville få negative følger for en række importører. Eftersom antidumpingforanstaltninger imidlertid blot ville føre til genoprettelse af konkurrence på fællesskabsmarkedet, og eftersom slutbrugerne endvidere har understreget behovet for to forsyningskilder, er det Kommissionens opfattelse, at antidumpingforanstaltninger på det niveau, som foreslås nedenfor, ikke burde afholde importører fra at sælge den pågældende vare i Fællesskabet. |
| --- | --- |

(117)

Det kan ikke udelukkes, at indførelse af antidumpingforanstaltninger ville få negative følger for en række importører. Eftersom antidumpingforanstaltninger imidlertid blot ville føre til genoprettelse af konkurrence på fællesskabsmarkedet, og eftersom slutbrugerne endvidere har understreget behovet for to forsyningskilder, er det Kommissionens opfattelse, at antidumpingforanstaltninger på det niveau, som foreslås nedenfor, ikke burde afholde importører fra at sælge den pågældende vare i Fællesskabet.

| (118) | Eftersom importører tilmed forsyner en række forskellige slutbrugersektorer, hvor DCD udgør en variabel del af slutvarens omkostninger, er det Kommissionens opfattelse, at enhver prisforhøjelse som følge af indførelse af antidumpingforanstaltninger i hvert fald delvis ville kunne overvæltes på brugerne. Det bør også i den forbindelse bemærkes, at ifølge tilgængelig information forsyner importørerne ikke den største slutbrugersektor, lægemiddelsektoren, hvor yderligere omkostningsforøgelser angiveligt ville være vanskelige at overvælte på slutkunderne på grund af konkurrencen med tredjelande. |
| --- | --- |

(118)

Eftersom importører tilmed forsyner en række forskellige slutbrugersektorer, hvor DCD udgør en variabel del af slutvarens omkostninger, er det Kommissionens opfattelse, at enhver prisforhøjelse som følge af indførelse af antidumpingforanstaltninger i hvert fald delvis ville kunne overvæltes på brugerne. Det bør også i den forbindelse bemærkes, at ifølge tilgængelig information forsyner importørerne ikke den største slutbrugersektor, lægemiddelsektoren, hvor yderligere omkostningsforøgelser angiveligt ville være vanskelige at overvælte på slutkunderne på grund af konkurrencen med tredjelande.

| (119) | En importør, der leverer DCD til tekstil-, papir-, vandbehandlings- og gødningsindustrien, hævdede, at denne produktion ikke kræver den højkvalitets-DCD, som EF-erhvervsgrenen fremstiller. Han fremførte endvidere det argument, at ovennævnte industrier ville have vanskeligt ved at overvælte en yderligere omkostningsforøgelse på sine slutkunder. |
| --- | --- |

(119)

En importør, der leverer DCD til tekstil-, papir-, vandbehandlings- og gødningsindustrien, hævdede, at denne produktion ikke kræver den højkvalitets-DCD, som EF-erhvervsgrenen fremstiller. Han fremførte endvidere det argument, at ovennævnte industrier ville have vanskeligt ved at overvælte en yderligere omkostningsforøgelse på sine slutkunder.

| (120) | Det benægtes ikke, at den DCD, som fremstilles af EF-erhvervsgrenen, er af en bedre kvalitet end den, der fremstilles af de kinesiske eksporterende producenter. Undersøgelsen har imidlertid vist, at den pågældende vare og samme vare i alt væsentligt er den samme og har samme grundlæggende kemiske, fysiske og tekniske egenskaber og samme anvendelsesformål. For så vidt angår påstanden om, at ovennævnte industrier ikke kunne vælte stigende råmaterialepriser over på deres kunder, skal det understreges, at hvis disse slutbrugere ikke ønsker at samarbejde, kan påstanden ikke undersøges, og man må derfor se bort fra den. |
| --- | --- |

(120)

Det benægtes ikke, at den DCD, som fremstilles af EF-erhvervsgrenen, er af en bedre kvalitet end den, der fremstilles af de kinesiske eksporterende producenter. Undersøgelsen har imidlertid vist, at den pågældende vare og samme vare i alt væsentligt er den samme og har samme grundlæggende kemiske, fysiske og tekniske egenskaber og samme anvendelsesformål. For så vidt angår påstanden om, at ovennævnte industrier ikke kunne vælte stigende råmaterialepriser over på deres kunder, skal det understreges, at hvis disse slutbrugere ikke ønsker at samarbejde, kan påstanden ikke undersøges, og man må derfor se bort fra den.

| (121) | Det er også bemærkelsesværdigt, at fortjenstmargenerne blandt de samarbejdende importører er forskellige. Ifølge de oplysninger, importørerne har afgivet, ville i det mindste en del af prisforhøjelserne i forbindelse med indførelsen af antidumpingtold kunne absorberes. |
| --- | --- |

(121)

Det er også bemærkelsesværdigt, at fortjenstmargenerne blandt de samarbejdende importører er forskellige. Ifølge de oplysninger, importørerne har afgivet, ville i det mindste en del af prisforhøjelserne i forbindelse med indførelsen af antidumpingtold kunne absorberes.

| (122) | Derfor er det Kommissionens opfattelse, at indførelse af antidumpingforanstaltninger ikke ville få en alvorlig negativ indvirkning for importørerne. |
| --- | --- |

(122)

Derfor er det Kommissionens opfattelse, at indførelse af antidumpingforanstaltninger ikke ville få en alvorlig negativ indvirkning for importørerne.

6.5.   Konklusion vedrørende Fællesskabets interesser

| (123) | Indførelse af antidumpingforanstaltninger kan forventes at give EF-erhvervsgrenen mulighed for igen at blive rentabel inden for DCD-virksomhed og dermed blive på markedet. I lyset af EF-erhvervsgrenens stadigt forværrede økonomiske situation, som har ført til, at hele forretningsområdet er urentabelt, er der en høj risiko for, at hvis der ikke indføres foranstaltninger, ville EF-erhvervsgrenen skulle overveje at trække sig ud af DCD-virksomhed med et uundgåeligt tab af arbejdspladser til følge. Dette ville føre til en monopolsituation for de kinesiske eksporterende producenter, som ville være til skade for slutbrugerne af DCD, der har understreget betydningen af at bibeholde en forsyningskilde i Fællesskabet. |
| --- | --- |

(123)

Indførelse af antidumpingforanstaltninger kan forventes at give EF-erhvervsgrenen mulighed for igen at blive rentabel inden for DCD-virksomhed og dermed blive på markedet. I lyset af EF-erhvervsgrenens stadigt forværrede økonomiske situation, som har ført til, at hele forretningsområdet er urentabelt, er der en høj risiko for, at hvis der ikke indføres foranstaltninger, ville EF-erhvervsgrenen skulle overveje at trække sig ud af DCD-virksomhed med et uundgåeligt tab af arbejdspladser til følge. Dette ville føre til en monopolsituation for de kinesiske eksporterende producenter, som ville være til skade for slutbrugerne af DCD, der har understreget betydningen af at bibeholde en forsyningskilde i Fællesskabet.

| (124) | I lyset af det betydelige underbud, som er konstateret for dumpingimporten, er det Kommissionens opfattelse, at indførelsen af antidumpingforanstaltninger blot ville genoprette redelige konkurrencevilkår og skabe mulighed for at bibeholde to forsyningskilder for brugerne. |
| --- | --- |

(124)

I lyset af det betydelige underbud, som er konstateret for dumpingimporten, er det Kommissionens opfattelse, at indførelsen af antidumpingforanstaltninger blot ville genoprette redelige konkurrencevilkår og skabe mulighed for at bibeholde to forsyningskilder for brugerne.

| (125) | Kommissionen konkluderer derfor, at hensynet til Fællesskabets interesser ikke betyder, at der er tvingende årsager til ikke at indføre antidumpingforanstaltninger. |
| --- | --- |

(125)

Kommissionen konkluderer derfor, at hensynet til Fællesskabets interesser ikke betyder, at der er tvingende årsager til ikke at indføre antidumpingforanstaltninger.

7.   ENDELIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER

7.1.   Skadestærskel

| (126) | I lyset af de ovenfor beskrevne resultater og for korrekt at afspejle den særlige markedssituation for DCD findes det hensigtsmæssigt at indføre antidumpingforanstaltninger. |
| --- | --- |

(126)

I lyset af de ovenfor beskrevne resultater og for korrekt at afspejle den særlige markedssituation for DCD findes det hensigtsmæssigt at indføre antidumpingforanstaltninger.

| (127) | Foranstaltningerne bør indføres på et niveau, der er tilstrækkeligt til genoprette en situation med loyal konkurrence mellem EF-erhvervsgrenen og de eksporterende producenter i Kina. |
| --- | --- |

(127)

Foranstaltningerne bør indføres på et niveau, der er tilstrækkeligt til genoprette en situation med loyal konkurrence mellem EF-erhvervsgrenen og de eksporterende producenter i Kina.

| (128) | Det fremgik, at forholdene i dette bestemte tilfælde nødvendiggør en særlig tilgang til fastlæggelse af skadestærsklen. I den forbindelse er der tre væsentlige aspekter, som der skal tages hensyn til:






  i) | Ud fra konklusionen om årsagssammenhæng bør foranstaltningerne ikke kompensere for faktorer, som ikke kan tilskrives dumpingimporten. Det er imidlertid umuligt præcist at afgøre, hvilken indvirkning disse elementer har haft. |
| --- | --- | --- |

(128)

Det fremgik, at forholdene i dette bestemte tilfælde nødvendiggør en særlig tilgang til fastlæggelse af skadestærsklen. I den forbindelse er der tre væsentlige aspekter, som der skal tages hensyn til:

i)

Ud fra konklusionen om årsagssammenhæng bør foranstaltningerne ikke kompensere for faktorer, som ikke kan tilskrives dumpingimporten. Det er imidlertid umuligt præcist at afgøre, hvilken indvirkning disse elementer har haft.

| ii) | Dumpingmargenen blev beregnet på en usædvanlig måde: Eftersom de samarbejdende eksporterende producenter i Kina ikke kunne indrømmes markedsøkonomisk behandling/individuel behandling og i mangel af et referenceland, måtte den normale værdi beregnes ud fra EF-erhvervsgrenens produktionsomkostninger. |
| --- | --- |

ii)

Dumpingmargenen blev beregnet på en usædvanlig måde: Eftersom de samarbejdende eksporterende producenter i Kina ikke kunne indrømmes markedsøkonomisk behandling/individuel behandling og i mangel af et referenceland, måtte den normale værdi beregnes ud fra EF-erhvervsgrenens produktionsomkostninger.

| iii) | Der er kun to forsyningskilder til DCD i verden: EF-erhvervsgrenen i Tyskland og en række eksporterende producenter i Kina. Det kræver en forsigtig tilgang for ikke at skabe et monopol og/eller en kritisk forsyningssituation på fællesskabsmarkedet. |
| --- | --- |

iii)

Der er kun to forsyningskilder til DCD i verden: EF-erhvervsgrenen i Tyskland og en række eksporterende producenter i Kina. Det kræver en forsigtig tilgang for ikke at skabe et monopol og/eller en kritisk forsyningssituation på fællesskabsmarkedet.

| (129) | Det bør også bemærkes, at fra 1. juli 2007 blev momsrefusionssatsen for eksport af DCD med oprindelse i Kina sat ned fra 13 % til 5 %. Dette fører højst sandsynligt til en stigning i eksportpriserne på kinesisk DCD, eftersom omkostningerne til fremstilling af DCD til eksport bliver højere. |
| --- | --- |

(129)

Det bør også bemærkes, at fra 1. juli 2007 blev momsrefusionssatsen for eksport af DCD med oprindelse i Kina sat ned fra 13 % til 5 %. Dette fører højst sandsynligt til en stigning i eksportpriserne på kinesisk DCD, eftersom omkostningerne til fremstilling af DCD til eksport bliver højere.

| (130) | Under de omstændigheder måtte der anvendes en mere relevant metode til fastsættelse af skadestærsklen i forbindelse med dumpingimporten. Det blev anset for hensigtsmæssigt at fokusere på de skadelige virkninger, som var en direkte følge af de kinesiske eksporterende producenters underbudspraksis, og at basere skadestærsklen på et beløb, der var tilstrækkeligt til at undgå det nuværende prisunderbud og hertil at lægge et element af fortjeneste (mellem 0 og 5 %) svarende til EF-erhvervsgrenens fortjenstmargen i 2001 på den pågældende vare. Denne tilgang vil give EF-erhvervsgrenen mulighed for at sætte sine priser op og dermed forbedre sin finansielle og økonomiske situation, i det omfang dumpingimporten klart har haft indvirkning herpå. |
| --- | --- |

(130)

Under de omstændigheder måtte der anvendes en mere relevant metode til fastsættelse af skadestærsklen i forbindelse med dumpingimporten. Det blev anset for hensigtsmæssigt at fokusere på de skadelige virkninger, som var en direkte følge af de kinesiske eksporterende producenters underbudspraksis, og at basere skadestærsklen på et beløb, der var tilstrækkeligt til at undgå det nuværende prisunderbud og hertil at lægge et element af fortjeneste (mellem 0 og 5 %) svarende til EF-erhvervsgrenens fortjenstmargen i 2001 på den pågældende vare. Denne tilgang vil give EF-erhvervsgrenen mulighed for at sætte sine priser op og dermed forbedre sin finansielle og økonomiske situation, i det omfang dumpingimporten klart har haft indvirkning herpå.

| (131) | Efter underretningen om undersøgelsens endelige resultater hævdede EF-erhvervsgrenen, at det foreslåede toldniveau ikke ville sikre dens eksistens, eftersom det ikke ville skabe mulighed for, at den kunne hæve sine priser til et niveau, som ville dække alle dens produktionsomkostninger. Den foreslog i stedet at anvende en metode, der ville føre til et balancepunkt for hele DCD-produktionskæden. Denne metode måtte imidlertid afvises, da den i vidt omfang byggede på ikke-efterprøvede oplysninger og ville have omfattet andre varer end den pågældende vare. |
| --- | --- |

(131)

Efter underretningen om undersøgelsens endelige resultater hævdede EF-erhvervsgrenen, at det foreslåede toldniveau ikke ville sikre dens eksistens, eftersom det ikke ville skabe mulighed for, at den kunne hæve sine priser til et niveau, som ville dække alle dens produktionsomkostninger. Den foreslog i stedet at anvende en metode, der ville føre til et balancepunkt for hele DCD-produktionskæden. Denne metode måtte imidlertid afvises, da den i vidt omfang byggede på ikke-efterprøvede oplysninger og ville have omfattet andre varer end den pågældende vare.

| (132) | Det fastholdes derfor, at tolden med udgangspunkt i underbuddet plus fortjeneste vil afhjælpe den skade, som er en direkte virkning af dumpingimporten, selv om den ikke fuldt ud fjerner EF-erhvervsgrenens finansielle og økonomiske vanskeligheder. Dækning af alle produktionsomkostninger ville være en overkompensation i betragtning af de faktorer, som ikke vedrører dumpingimporten. Det bør også tages i betragtning, at EF-erhvervsgrenen nyder godt af sin særlige position på markedet, der er karakteriseret ved, at den er tæt på sine kunder. |
| --- | --- |

(132)

Det fastholdes derfor, at tolden med udgangspunkt i underbuddet plus fortjeneste vil afhjælpe den skade, som er en direkte virkning af dumpingimporten, selv om den ikke fuldt ud fjerner EF-erhvervsgrenens finansielle og økonomiske vanskeligheder. Dækning af alle produktionsomkostninger ville være en overkompensation i betragtning af de faktorer, som ikke vedrører dumpingimporten. Det bør også tages i betragtning, at EF-erhvervsgrenen nyder godt af sin særlige position på markedet, der er karakteriseret ved, at den er tæt på sine kunder.

| (133) | På grundlag af ovenstående blev den nødvendige prisforhøjelse fastlagt ved anvendelse af den vejede gennemsnitlige importpris som fastsat ved beregningerne af underbud og med et tillæg til fortjeneste. Resultatet blev dernæst udtrykt som en procentdel af den samlede cif-importværdi. |
| --- | --- |

(133)

På grundlag af ovenstående blev den nødvendige prisforhøjelse fastlagt ved anvendelse af den vejede gennemsnitlige importpris som fastsat ved beregningerne af underbud og med et tillæg til fortjeneste. Resultatet blev dernæst udtrykt som en procentdel af den samlede cif-importværdi.

| (134) | I betragtning af de særlige omstændigheder, der er beskrevet ovenfor, vil Kommissionen nøje overvåge markedet. Hvis foranstaltningen viser sig at være uhensigtsmæssig eller føre til knaphed på fællesskabsmarkedet og/eller en monopolsituation for den ene af de to parter, vil Kommissionen straks tage hånd om situationen ved at indlede en undersøgelse på eget initiativ i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 3, og/eller grundforordningens artikel 14, stk. 4. |
| --- | --- |

(134)

I betragtning af de særlige omstændigheder, der er beskrevet ovenfor, vil Kommissionen nøje overvåge markedet. Hvis foranstaltningen viser sig at være uhensigtsmæssig eller føre til knaphed på fællesskabsmarkedet og/eller en monopolsituation for den ene af de to parter, vil Kommissionen straks tage hånd om situationen ved at indlede en undersøgelse på eget initiativ i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 3, og/eller grundforordningens artikel 14, stk. 4.

7.2.   Endelige foranstaltninger

| (135) | I betragtning af ovenstående finder Kommissionen, at der i overensstemmelse med grundforordningens artikel 9 bør indføres endelige antidumpingforanstaltninger over for importen af den pågældende vare. |
| --- | --- |

(135)

I betragtning af ovenstående finder Kommissionen, at der i overensstemmelse med grundforordningens artikel 9 bør indføres endelige antidumpingforanstaltninger over for importen af den pågældende vare.

| (136) | Da skadestærsklen er lavere end den konstaterede dumpingmargen, bør de endelige foranstaltninger baseres på skadestærsklen. |
| --- | --- |

(136)

Da skadestærsklen er lavere end den konstaterede dumpingmargen, bør de endelige foranstaltninger baseres på skadestærsklen.

| (137) | Med udgangspunkt i ovenstående er toldsatsen udtrykt i procent af cif-prisen, Fællesskabets grænse, ufortoldet, følgende:







  Land | Virksomhed | Toldsats (%) |
| --- | --- | --- | --- |
| Kina | Alle virksomheder | 49,1 % |

(137)

Med udgangspunkt i ovenstående er toldsatsen udtrykt i procent af cif-prisen, Fællesskabets grænse, ufortoldet, følgende:

Land

Virksomhed

Toldsats (%)

Kina

Alle virksomheder

49,1 %

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

1.   Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af 1-cyanoguanidin (dicyandiamid) henhørende under KN-kode 2926 20 00 og med oprindelse i Folkerepublikken Kina.

2.   Den endelige antidumpingtold på den ovenfor beskrevne vare fastsættes til 49,1 % af nettoprisen, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet.

3.   Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet fastsættes.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 13. november 2007.

På Rådets vegne

F. TEIXEIRA DOS SANTOS

Formand

---

(1)  EFT L 56 af 6.3.1996, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 2117/2005 (EUT L 340 af 23.12.2005, s. 17).

1

(2)  EUT C 193 af 17.8.2006, s. 3.

2

---

| 15.11.2007 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 296/18 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2007

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 296/18

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1332/2007

af 14. november 2007

om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 3223/94 af 21. december 1994 om gennemførelsesbestemmelser til importordningen for frugt og grøntsager (1), særlig artikel 4, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I forordning (EF) nr. 3223/94 fastsættes som følge af gennemførelsen af resultaterne af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden kriterierne for Kommissionens fastsættelse af de faste værdier ved import fra tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i nævnte forordnings bilag. |
| --- | --- |

(1)

I forordning (EF) nr. 3223/94 fastsættes som følge af gennemførelsen af resultaterne af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden kriterierne for Kommissionens fastsættelse af de faste værdier ved import fra tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i nævnte forordnings bilag.

| (2) | Ved anvendelse af ovennævnte kriterier skal de faste importværdier fastsættes på de niveauer, der findes i bilaget til nærværende forordning — |
| --- | --- |

(2)

Ved anvendelse af ovennævnte kriterier skal de faste importværdier fastsættes på de niveauer, der findes i bilaget til nærværende forordning —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

De faste importværdier, der er omhandlet i artikel 4 i forordning (EF) nr. 3223/94, fastsættes som anført i tabellen i bilaget.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 15. november 2007.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 14. november 2007.

På Kommissionens vegne

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EFT L 337 af 24.12.1994, s. 66. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 756/2007 (EUT L 172 af 30.6.2007, s. 41).

1

---

BILAG

til Kommissionens forordning af 14. november 2007 om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kode | Tredjelandskode (1) | Fast importværdi |
| 0702 00 00 | MA | 61,6 |
| MK | 18,4 |
| TR | 83,1 |
| ZZ | 54,4 |
| 0707 00 05 | JO | 196,3 |
| MA | 68,0 |
| TR | 104,1 |
| ZZ | 122,8 |
| 0709 90 70 | MA | 63,6 |
| TR | 89,2 |
| ZZ | 76,4 |
| 0805 20 10 | MA | 80,6 |
| ZZ | 80,6 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | HR | 23,0 |
| IL | 68,7 |
| TR | 82,9 |
| UY | 98,5 |
| ZZ | 68,3 |
| 0805 50 10 | AR | 73,8 |
| TR | 99,1 |
| ZA | 60,0 |
| ZZ | 77,6 |
| 0806 10 10 | BR | 235,4 |
| TR | 136,5 |
| US | 267,2 |
| ZZ | 213,0 |
| 0808 10 80 | AR | 83,4 |
| CA | 95,9 |
| CL | 33,5 |
| MK | 31,5 |
| US | 101,8 |
| ZA | 87,4 |
| ZZ | 72,3 |
| 0808 20 50 | AR | 49,3 |
| CN | 74,2 |
| TR | 129,4 |
| ZZ | 84,3 |

(EUR/100 kg)

KN-kode

Tredjelandskode (1)

Fast importværdi

0702 00 00

MA

61,6

MK

18,4

TR

83,1

ZZ

54,4

0707 00 05

JO

196,3

MA

68,0

TR

104,1

ZZ

122,8

0709 90 70

MA

63,6

TR

89,2

ZZ

76,4

0805 20 10

MA

80,6

ZZ

80,6

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

HR

23,0

IL

68,7

TR

82,9

UY

98,5

ZZ

68,3

0805 50 10

AR

73,8

TR

99,1

ZA

60,0

ZZ

77,6

0806 10 10

BR

235,4

TR

136,5

US

267,2

ZZ

213,0

0808 10 80

AR

83,4

CA

95,9

CL

33,5

MK

31,5

US

101,8

ZA

87,4

ZZ

72,3

0808 20 50

AR

49,3

CN

74,2

TR

129,4

ZZ

84,3

---

(1)  Den statistiske landefortegnelse, der er fastsat i Kommissionens forordning (EF) nr. 1833/2006 (EUT L 354 af 14.12.2006, s. 19). Koden »ZZ« repræsenterer »anden oprindelse«.

---

| 15.11.2007 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 296/20 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2007

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 296/20

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1333/2007

af 13. november 2007

om forbud mod fiskeri efter torsk i ICES-underområde IV og EF-farvande i ICES-afsnit II a fra fartøjer, der fører tysk flag

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 2371/2002 af 20. december 2002 om bevarelse og bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne som led i den fælles fiskeripolitik (1), særlig artikel 26, stk. 4,

under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 2847/93 af 12. oktober 1993 om indførelse af en kontrolordning under den fælles fiskeripolitik (2), særlig artikel 21, stk. 3, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved Rådets forordning (EF) nr. 41/2007 af 21. december 2006 om fastsættelse for 2007 af fiskerimuligheder og dertil knyttede betingelser for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande gældende for EF-farvande og for EF-fartøjer i andre farvande, som er omfattet af fangstbegrænsninger (3), er der fastsat kvoter for 2007. |
| --- | --- |

(1)

Ved Rådets forordning (EF) nr. 41/2007 af 21. december 2006 om fastsættelse for 2007 af fiskerimuligheder og dertil knyttede betingelser for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande gældende for EF-farvande og for EF-fartøjer i andre farvande, som er omfattet af fangstbegrænsninger (3), er der fastsat kvoter for 2007.

| (2) | Ifølge de oplysninger Kommissionen har modtaget, har fiskeriet efter den bestand, der er omhandlet i bilaget til denne forordning, fra fartøjer, der fører den i samme bilag omhandlede medlemsstats flag eller er registreret i den pågældende medlemsstat, nået et sådant omfang, at den tildelte kvote for 2007 er opbrugt. |
| --- | --- |

(2)

Ifølge de oplysninger Kommissionen har modtaget, har fiskeriet efter den bestand, der er omhandlet i bilaget til denne forordning, fra fartøjer, der fører den i samme bilag omhandlede medlemsstats flag eller er registreret i den pågældende medlemsstat, nået et sådant omfang, at den tildelte kvote for 2007 er opbrugt.

| (3) | Det er derfor nødvendigt at forbyde fiskeri efter den pågældende bestand samt opbevaring om bord, omladning og landing af fangster af denne bestand — |
| --- | --- |

(3)

Det er derfor nødvendigt at forbyde fiskeri efter den pågældende bestand samt opbevaring om bord, omladning og landing af fangster af denne bestand —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Opbrugt kvote

Den fiskekvote, som for 2007 tildeltes den medlemsstat, der er omhandlet i bilaget til denne forordning, for den i samme bilag omhandlede bestand, må anses for at være opbrugt fra den dato, der fastsat i det pågældende bilag.

Artikel 2

Forbud

Fiskeri efter den bestand, der er omhandlet i bilaget til denne forordning, fra fartøjer, der fører den i samme bilag omhandlede medlemsstats flag eller er registreret i denne medlemsstat, er forbudt fra den dato, der er fastsat i det pågældende bilag. Det er forbudt at opbevare om bord, omlade eller lande fangster af denne bestand taget af de pågældende fartøjer efter den pågældende dato.

Artikel 3

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 13. november 2007.

På Kommissionens vegne

Fokion FOTIADIS

Generaldirektør for fiskeri og maritime anliggender

---

(1)  EFT L 358 af 31.12.2002, s. 59. Ændret ved forordning (EF) nr. 865/2007 (EUT L 192 af 24.7.2007, s. 1).

1

(2)  EFT L 261 af 20.10.1993, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1967/2006 (EUT L 409 af 30.12.2006, s. 11). Berigtiget ved EUT L 36 af 8.2.2007, s. 6.

2

(3)  EUT L 15 af 20.1.2007, s. 1. Senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 898/2007 (EUT L 196 af 28.7.2007, s. 22).

3

---

BILAG

| Nr. | 72 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Tyskland |
| Bestand | COD/2AC4. |
| Art | Torsk (Gadus morhua) |
| Område | IV; EF-farvande i II a |
| Dato | 27.10.2007 |

Nr.

72

Medlemsstat

Tyskland

Bestand

COD/2AC4.

Art

Torsk (Gadus morhua)

Område

IV; EF-farvande i II a

Dato

27.10.2007

---

| 15.11.2007 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 296/22 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2007

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 296/22

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1334/2007

af 14. november 2007

om ændring af forordning (EF) nr. 1749/96 vedrørende oprindelige foranstaltninger for Rådets forordning (EF) nr. 2494/95 om harmoniserede forbrugerprisindekser

(EØS-relevant tekst)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 2494/95 af 23. oktober 1995 om harmoniserede forbrugerprisindekser (1), særlig artikel 4, stk. 3, og artikel 5, stk. 3,

under henvisning til udtalelse fra Den Europæiske Centralbank (2) i henhold til artikel 5, stk. 3, i forordning (EF) nr. 2494/95, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Harmoniserede forbrugerprisindeks (HICP — Harmonised Indices of Consumer Prices) er harmoniserede inflationstal, som Kommissionen og Den Europæiske Centralbank har brug for ved udførelsen af deres opgaver i henhold til EF-traktatens artikel 121. HICP'er har til formål at gøre det lettere at foretage internationale sammenligninger af forbrugerprisinflationen. De er en vigtig pengepolitisk indikator. |
| --- | --- |

(1)

Harmoniserede forbrugerprisindeks (HICP — Harmonised Indices of Consumer Prices) er harmoniserede inflationstal, som Kommissionen og Den Europæiske Centralbank har brug for ved udførelsen af deres opgaver i henhold til EF-traktatens artikel 121. HICP'er har til formål at gøre det lettere at foretage internationale sammenligninger af forbrugerprisinflationen. De er en vigtig pengepolitisk indikator.

| (2) | HICP er en ret omfattende begrebsramme. Der er gjort betydelige fremskridt i harmoniseringen af metoderne, siden de første gennemførelsesforanstaltninger blev vedtaget, men der er stadig mangler ved sammenligneligheden af metoderne til stikprøveudtagning, substitution, kvalitetsjustering og aggregering. |
| --- | --- |

(2)

HICP er en ret omfattende begrebsramme. Der er gjort betydelige fremskridt i harmoniseringen af metoderne, siden de første gennemførelsesforanstaltninger blev vedtaget, men der er stadig mangler ved sammenligneligheden af metoderne til stikprøveudtagning, substitution, kvalitetsjustering og aggregering.

| (3) | Den eksisterende HICP-ramme definerer HICP som et indeks af Laspeyres-typen, der måler pengenes svingende købekraft til at erhverve varer og tjenesteydelser med henblik på direkte opfyldelse af forbrugernes behov. Denne definition afspejler den gældende opfattelse af forbrugerprisinflation i Den Europæiske Union og især i euroområdet. |
| --- | --- |

(3)

Den eksisterende HICP-ramme definerer HICP som et indeks af Laspeyres-typen, der måler pengenes svingende købekraft til at erhverve varer og tjenesteydelser med henblik på direkte opfyldelse af forbrugernes behov. Denne definition afspejler den gældende opfattelse af forbrugerprisinflation i Den Europæiske Union og især i euroområdet.

| (4) | HICP vedrører priser på alle produkter, der indkøbes af forbrugerne, når de forsøger at bevare et bestemt forbrugsmønster, dvs. produkter, der er defineret ud fra basisudgiftskategorier (vægte). Disse kategorier består af eksplicit fastlagte forbrugssegmenter, der kan defineres ud fra forbrugsformål. Samtlige produkttilbud i det statistiske univers kan opdeles detaljeret i forbrugssegmenter. Forbrugssegmenter er relativt stabile over tid, mens produkttilbuddene i et forbrugssegment ændres efter markedets udvikling. |
| --- | --- |

(4)

HICP vedrører priser på alle produkter, der indkøbes af forbrugerne, når de forsøger at bevare et bestemt forbrugsmønster, dvs. produkter, der er defineret ud fra basisudgiftskategorier (vægte). Disse kategorier består af eksplicit fastlagte forbrugssegmenter, der kan defineres ud fra forbrugsformål. Samtlige produkttilbud i det statistiske univers kan opdeles detaljeret i forbrugssegmenter. Forbrugssegmenter er relativt stabile over tid, mens produkttilbuddene i et forbrugssegment ændres efter markedets udvikling.

| (5) | Begrebet forbrugssegment efter formål er derfor afgørende for stikprøveudtagningen og for betydningen af kvalitetsændringer og kvalitetsjusteringer. Det er dog ikke klart, på hvilket aggregeringsniveau dette begreb skal defineres og anvendes. |
| --- | --- |

(5)

Begrebet forbrugssegment efter formål er derfor afgørende for stikprøveudtagningen og for betydningen af kvalitetsændringer og kvalitetsjusteringer. Det er dog ikke klart, på hvilket aggregeringsniveau dette begreb skal defineres og anvendes.

| (6) | Udvalget af produkttilbud ændres over tid, eftersom detailhandlerne og fabrikanterne ændrer eller erstatter produkterne. HICP skal omfatte priserne på alle aktuelt tilgængelige produkttilbud i de forbrugssegmenter efter formål, som er udvalgt i referenceperioden, for at det er muligt at måle deres virkning på inflationen. Dette gælder især for nye modeller eller varianter af tidligere produkter. |
| --- | --- |

(6)

Udvalget af produkttilbud ændres over tid, eftersom detailhandlerne og fabrikanterne ændrer eller erstatter produkterne. HICP skal omfatte priserne på alle aktuelt tilgængelige produkttilbud i de forbrugssegmenter efter formål, som er udvalgt i referenceperioden, for at det er muligt at måle deres virkning på inflationen. Dette gælder især for nye modeller eller varianter af tidligere produkter.

| (7) | Kvalitetsændringer har således at gøre med, i hvor høj grad tilgængelige produkter kan opfylde formålet i det forbrugssegment, de tilhører. Kvalitetsændringer bør vurderes ud fra karakteristika vedrørende konkrete produkter i et forbrugssegment. |
| --- | --- |

(7)

Kvalitetsændringer har således at gøre med, i hvor høj grad tilgængelige produkter kan opfylde formålet i det forbrugssegment, de tilhører. Kvalitetsændringer bør vurderes ud fra karakteristika vedrørende konkrete produkter i et forbrugssegment.

| (8) | Flere af disse spørgsmål gør det nødvendigt at foretage en række præciseringer og ændringer i Kommissionens forordning (EF) nr. 1749/96 af 9. september 1996 vedrørende oprindelige foranstaltninger for Rådets forordning (EF) nr. 2494/95 om harmoniserede forbrugerprisindekser (3) for at sikre HICP'ernes sammenlignelighed og bevare deres pålidelighed og relevans i overensstemmelse med artikel 5 i forordning (EF) nr. 2494/95. |
| --- | --- |

(8)

Flere af disse spørgsmål gør det nødvendigt at foretage en række præciseringer og ændringer i Kommissionens forordning (EF) nr. 1749/96 af 9. september 1996 vedrørende oprindelige foranstaltninger for Rådets forordning (EF) nr. 2494/95 om harmoniserede forbrugerprisindekser (3) for at sikre HICP'ernes sammenlignelighed og bevare deres pålidelighed og relevans i overensstemmelse med artikel 5 i forordning (EF) nr. 2494/95.

| (9) | Det er derfor nødvendigt yderligere at præcisere formålene med og definitionen af HICP, at klarlægge hvor disse er afgørende for de anvendte metoder til stikprøveudtagning, substitution og kvalitetsjustering, at sikre, at HICP fremstilles i den krævede form og at fastlægge yderligere minimumsnormer for metoder til stikprøveudtagning, substitution, kvalitetsjustering og aggregering. |
| --- | --- |

(9)

Det er derfor nødvendigt yderligere at præcisere formålene med og definitionen af HICP, at klarlægge hvor disse er afgørende for de anvendte metoder til stikprøveudtagning, substitution og kvalitetsjustering, at sikre, at HICP fremstilles i den krævede form og at fastlægge yderligere minimumsnormer for metoder til stikprøveudtagning, substitution, kvalitetsjustering og aggregering.

| (10) | Især er det nødvendigt at fastsætte et klart statistisk mål for stikprøveudtagning, substitution og kvalitetsjustering og sikre, at HICP giver resultater, der ligger tæt op ad målet, således at usikkerhed eller fejl er ringe med hensyn til bias og varians. Der bør overvejes en passende afvejning mellem manglende bias og præcision. |
| --- | --- |

(10)

Især er det nødvendigt at fastsætte et klart statistisk mål for stikprøveudtagning, substitution og kvalitetsjustering og sikre, at HICP giver resultater, der ligger tæt op ad målet, således at usikkerhed eller fejl er ringe med hensyn til bias og varians. Der bør overvejes en passende afvejning mellem manglende bias og præcision.

| (11) | Med henblik på yderligere at præcisere måluniverset for HICP og løse problemet omkring HICP-kurvens »fasthed« tilvejebringer begrebet »forbrugssegmenter efter formål« en anvendelig løsning, eftersom det bibringer indekset af Laspeyres-typen den nødvendige fasthed, og det er et relevant begreb i en verden, hvor markederne er i konstant udvikling. |
| --- | --- |

(11)

Med henblik på yderligere at præcisere måluniverset for HICP og løse problemet omkring HICP-kurvens »fasthed« tilvejebringer begrebet »forbrugssegmenter efter formål« en anvendelig løsning, eftersom det bibringer indekset af Laspeyres-typen den nødvendige fasthed, og det er et relevant begreb i en verden, hvor markederne er i konstant udvikling.

| (12) | Det er nødvendigt at sikre, at de udvalgte forbrugssegmenter for referenceperioden repræsenterer den samlede opdeling af universet af transaktioner, og at substitutioner bevarer repræsentativiteten af de produkttilbud i forbrugssegmenterne, der allerede indgår i HICP. Husholdningernes pengeudgifter efter forbrugsformål bør indgå i indeksene på en sådan måde, at de afspejler dynamikken i markederne, der er i konstant udvikling. |
| --- | --- |

(12)

Det er nødvendigt at sikre, at de udvalgte forbrugssegmenter for referenceperioden repræsenterer den samlede opdeling af universet af transaktioner, og at substitutioner bevarer repræsentativiteten af de produkttilbud i forbrugssegmenterne, der allerede indgår i HICP. Husholdningernes pengeudgifter efter forbrugsformål bør indgå i indeksene på en sådan måde, at de afspejler dynamikken i markederne, der er i konstant udvikling.

| (13) | Det må sikres, at medlemsstaternes vurdering af, hvorvidt der foreligger kvalitetsændringer, bygger på beviser for forskelle i prisbestemmende faktorer, som er relevante for de pågældende forbrugsformål. Med henblik herpå bør Kommissionen (Eurostat) udarbejde kvalitetsjusteringsnormer, der udformes fra sag til sag. |
| --- | --- |

(13)

Det må sikres, at medlemsstaternes vurdering af, hvorvidt der foreligger kvalitetsændringer, bygger på beviser for forskelle i prisbestemmende faktorer, som er relevante for de pågældende forbrugsformål. Med henblik herpå bør Kommissionen (Eurostat) udarbejde kvalitetsjusteringsnormer, der udformes fra sag til sag.

| (14) | Endvidere er det nødvendigt at udvide definitionen af basisaggregaterne og yderligere harmonisere aggregerings- og substitutionsmetoderne inden for basisaggregaterne. |
| --- | --- |

(14)

Endvidere er det nødvendigt at udvide definitionen af basisaggregaterne og yderligere harmonisere aggregerings- og substitutionsmetoderne inden for basisaggregaterne.

| (15) | I overensstemmelse med artikel 13 i forordning (EF) nr. 2494/95 er der taget hensyn til princippet om omkostningseffektivitet. |
| --- | --- |

(15)

I overensstemmelse med artikel 13 i forordning (EF) nr. 2494/95 er der taget hensyn til princippet om omkostningseffektivitet.

| (16) | Forordning (EF) nr. 1749/96 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(16)

Forordning (EF) nr. 1749/96 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.

| (17) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Udvalget for det Statistiske Program, der er nedsat ved Rådets afgørelse 89/382/EØF, Euratom (4) — |
| --- | --- |

(17)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Udvalget for det Statistiske Program, der er nedsat ved Rådets afgørelse 89/382/EØF, Euratom (4) —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

I forordning (EF) nr. 1749/96 foretages følgende ændringer:

| 1) | Artikel 2 affattes således:
  »Artikel 2
  Definitioner
  I denne forordning anvendes følgende definitioner:






  1) | »Husholdningernes pengeudgifter til konsum«, som er nærmere beskrevet i bilag Ib, er den del af udgifterne til konsum, som afholdes af husholdningerne uanset nationalitet eller hjemsted, i monetære transaktioner, på medlemsstatens økonomiske område, til varer og tjenesteydelser, som anvendes til direkte opfyldelse af individuelle behov og i en af eller begge de perioder, der sammenlignes. |
| --- | --- | --- |

1)

Artikel 2 affattes således:

»Artikel 2

Definitioner

I denne forordning anvendes følgende definitioner:

1)

»Husholdningernes pengeudgifter til konsum«, som er nærmere beskrevet i bilag Ib, er den del af udgifterne til konsum, som afholdes af husholdningerne uanset nationalitet eller hjemsted, i monetære transaktioner, på medlemsstatens økonomiske område, til varer og tjenesteydelser, som anvendes til direkte opfyldelse af individuelle behov og i en af eller begge de perioder, der sammenlignes.

| 2) | »Produkttilbud« er en nærmere angivet vare eller tjenesteydelse, som udbydes til salg til en nærmere angivet pris, fra et nærmere angivet salgssted eller af en nærmere angivet udbyder på nærmere angivne leveringsbetingelser og dermed er definitionen på en entydigt identificeret enhed på et givet tidspunkt. |
| --- | --- |

2)

»Produkttilbud« er en nærmere angivet vare eller tjenesteydelse, som udbydes til salg til en nærmere angivet pris, fra et nærmere angivet salgssted eller af en nærmere angivet udbyder på nærmere angivne leveringsbetingelser og dermed er definitionen på en entydigt identificeret enhed på et givet tidspunkt.

| 3) | HICP's »dækningsområde«, dvs. det statistiske »målunivers«, som repræsenteres af HICP, er samtlige transaktioner, der indgår i husholdningernes pengeudgifter til konsum. |
| --- | --- |

3)

HICP's »dækningsområde«, dvs. det statistiske »målunivers«, som repræsenteres af HICP, er samtlige transaktioner, der indgår i husholdningernes pengeudgifter til konsum.

| 4) | Et »forbrugssegment efter formål« eller »forbrugssegment« er transaktioner med produkttilbud, som på grund af samme egenskaber anses for at opfylde samme formål, eftersom de






  — | markedsføres med henblik på primær anvendelse i tilsvarende situationer |
| --- | --- | --- |

4)

Et »forbrugssegment efter formål« eller »forbrugssegment« er transaktioner med produkttilbud, som på grund af samme egenskaber anses for at opfylde samme formål, eftersom de

—

markedsføres med henblik på primær anvendelse i tilsvarende situationer

| — | i stort omfang kan beskrives ud fra samme kriterier |
| --- | --- |

—

i stort omfang kan beskrives ud fra samme kriterier

| — | af forbrugerne kan betragtes som identiske. |
| --- | --- |

—

af forbrugerne kan betragtes som identiske.

| 5) | »Varer og tjenesteydelser, som har fået økonomisk betydning« er de varer og tjenesteydelser, for hvilke prisændringerne ikke eksplicit er inkluderet i en medlemsstats HICP, og hvis andel af de estimerede forbrugsudgifter mindst udgør en tusindedel af de udgifter, som er omfattet af det pågældende HICP. |
| --- | --- |

5)

»Varer og tjenesteydelser, som har fået økonomisk betydning« er de varer og tjenesteydelser, for hvilke prisændringerne ikke eksplicit er inkluderet i en medlemsstats HICP, og hvis andel af de estimerede forbrugsudgifter mindst udgør en tusindedel af de udgifter, som er omfattet af det pågældende HICP.

| 6) | »Stikprøveudtagning« er enhver fremgangsmåde ved udarbejdelsen af HICP, hvor en delmængde af universet af produkttilbud udvælges til beregning af prisændringen for forbrugssegmenter, der er omfattet af HICP. |
| --- | --- |

6)

»Stikprøveudtagning« er enhver fremgangsmåde ved udarbejdelsen af HICP, hvor en delmængde af universet af produkttilbud udvælges til beregning af prisændringen for forbrugssegmenter, der er omfattet af HICP.

| 7) | »Målstikprøve« er de produkttilbud i forbrugssegmenter, for hvilke medlemsstaterne har til hensigt at observere priser for at sikre en pålidelig og sammenlignelig afspejling af HICP-måluniverset. |
| --- | --- |

7)

»Målstikprøve« er de produkttilbud i forbrugssegmenter, for hvilke medlemsstaterne har til hensigt at observere priser for at sikre en pålidelig og sammenlignelig afspejling af HICP-måluniverset.

| 8) | »Vægte«, der anvendes i HICP-aggregater, er passende estimater af relative udgifter til enhver underopdeling af måluniverset i overensstemmelse med Kommissionens forordning (EF) nr. 2454/97 (5). |
| --- | --- |

8)

»Vægte«, der anvendes i HICP-aggregater, er passende estimater af relative udgifter til enhver underopdeling af måluniverset i overensstemmelse med Kommissionens forordning (EF) nr. 2454/97 (5).

| 9) | »Observeret pris« er den pris, som bekræftes af medlemsstaterne. |
| --- | --- |

9)

»Observeret pris« er den pris, som bekræftes af medlemsstaterne.

| 10) | »Substitutionsprodukttilbud« er et produkttilbud med en observeret pris, som erstatter et produkttilbud i målstikprøven. |
| --- | --- |

10)

»Substitutionsprodukttilbud« er et produkttilbud med en observeret pris, som erstatter et produkttilbud i målstikprøven.

| 11) | »Substitutionspris« er den observerede pris på et substitutionsprodukttilbud. |
| --- | --- |

11)

»Substitutionspris« er den observerede pris på et substitutionsprodukttilbud.

| 12) | »Estimeret pris« er den pris, som benyttes i stedet for en observeret pris, og som er baseret på en passende estimationsmetode. Tidligere observerede priser bør ikke betragtes som estimerede priser, medmindre det kan godtgøres, at der er tale om passende skøn. |
| --- | --- |

12)

»Estimeret pris« er den pris, som benyttes i stedet for en observeret pris, og som er baseret på en passende estimationsmetode. Tidligere observerede priser bør ikke betragtes som estimerede priser, medmindre det kan godtgøres, at der er tale om passende skøn.

| 13) | En »basisproduktgruppe« er en mængde produkttilbud, der indgår i en stikprøve, hvor de repræsenterer et eller flere forbrugssegmenter i HICP. |
| --- | --- |

13)

En »basisproduktgruppe« er en mængde produkttilbud, der indgår i en stikprøve, hvor de repræsenterer et eller flere forbrugssegmenter i HICP.

| 14) | Et »basisaggregat« er en basisproduktgruppe, der er stratificeret f.eks. efter regioner, byer eller salgssteder, og som refererer til det niveau, hvor de observerede priser inkluderes i HICP. Er basisproduktgrupper ikke stratificeret, har »basisproduktgruppe« og »basisaggregat« samme betydning. |
| --- | --- |

14)

Et »basisaggregat« er en basisproduktgruppe, der er stratificeret f.eks. efter regioner, byer eller salgssteder, og som refererer til det niveau, hvor de observerede priser inkluderes i HICP. Er basisproduktgrupper ikke stratificeret, har »basisproduktgruppe« og »basisaggregat« samme betydning.

| 15) | Et »indeks for basisaggregater« er et prisindeks for et basisaggregat. |
| --- | --- |

15)

Et »indeks for basisaggregater« er et prisindeks for et basisaggregat.

| 16) | En »kvalitetsændring« forekommer, når en medlemsstat finder, at en substitution har medført en markant ændring i den måde, hvorpå substitutionsprodukttilbuddet opfylder formålet i det forbrugssegment, det tilhører. |
| --- | --- |

16)

En »kvalitetsændring« forekommer, når en medlemsstat finder, at en substitution har medført en markant ændring i den måde, hvorpå substitutionsprodukttilbuddet opfylder formålet i det forbrugssegment, det tilhører.

| 17) | »Kvalitetsjustering« er den fremgangsmåde, hvorved der tages højde for en observeret kvalitetsændring ved at hæve eller sænke den observerede løbende pris eller referencepris med en faktor eller et beløb, som svarer til værdien af den pågældende kvalitetsændring. |
| --- | --- |

17)

»Kvalitetsjustering« er den fremgangsmåde, hvorved der tages højde for en observeret kvalitetsændring ved at hæve eller sænke den observerede løbende pris eller referencepris med en faktor eller et beløb, som svarer til værdien af den pågældende kvalitetsændring.

| 2) | Som artikel 2a indsættes:
  »Artikel 2a
  Principper
  1.   HICP er en stikprøvebaseret statistik, der viser de gennemsnitlige prisændringer i måluniverset mellem kalendermåneden for det løbende indeks og den periode, der sammenlignes med.
  2.   Alle transaktioner i det statistiske univers kan underopdeles detaljeret i delmængder efter de produkttilbud, som transaktionerne vedrører. De klassificeres efter de firecifrede kategorier og underkategorier i bilag Ia, som er afledt af den internationale COICOP-klassifikation, og som betegnes COICOP/HICP (klassifikation af individuelt forbrug efter formål tilpasset HICP).
  3.   HICP beregnes ved hjælp af en formel af Laspeyres-typen.
  4.   Forbrugssegmenterne er de faste bestanddele i indekskurven, som observeres via HICP.
  5.   De priser, der anvendes i HICP, er de køberpriser, som husholdningerne betaler for individuelle varer og tjenesteydelser i monetære transaktioner.
  6.   Hvis forbrugerne får stillet varer og tjenesteydelser gratis til rådighed, og de senere rent faktisk afkræves betaling herfor, skal der i HICP tages højde for ændringen fra en gratisydelse til den faktiske pris og omvendt.
  7.   Det skal være muligt ved hjælp af HICP at måle rene prisændringer, uden at der er tale om kvalitetsændringer. HICP skal






  a) | afspejle prisændringen ud fra de ændrede udgifter ved at bibeholde husholdningernes forbrugsmønster og sammensætningen af forbrugerpopulationen i basisperioden eller referenceperioden, og |
| --- | --- | --- |

2)

Som artikel 2a indsættes:

»Artikel 2a

Principper

1.   HICP er en stikprøvebaseret statistik, der viser de gennemsnitlige prisændringer i måluniverset mellem kalendermåneden for det løbende indeks og den periode, der sammenlignes med.

2.   Alle transaktioner i det statistiske univers kan underopdeles detaljeret i delmængder efter de produkttilbud, som transaktionerne vedrører. De klassificeres efter de firecifrede kategorier og underkategorier i bilag Ia, som er afledt af den internationale COICOP-klassifikation, og som betegnes COICOP/HICP (klassifikation af individuelt forbrug efter formål tilpasset HICP).

3.   HICP beregnes ved hjælp af en formel af Laspeyres-typen.

4.   Forbrugssegmenterne er de faste bestanddele i indekskurven, som observeres via HICP.

5.   De priser, der anvendes i HICP, er de køberpriser, som husholdningerne betaler for individuelle varer og tjenesteydelser i monetære transaktioner.

6.   Hvis forbrugerne får stillet varer og tjenesteydelser gratis til rådighed, og de senere rent faktisk afkræves betaling herfor, skal der i HICP tages højde for ændringen fra en gratisydelse til den faktiske pris og omvendt.

7.   Det skal være muligt ved hjælp af HICP at måle rene prisændringer, uden at der er tale om kvalitetsændringer. HICP skal

a)

afspejle prisændringen ud fra de ændrede udgifter ved at bibeholde husholdningernes forbrugsmønster og sammensætningen af forbrugerpopulationen i basisperioden eller referenceperioden, og

| b) | konstrueres på en sådan måde, at der foretages passende justeringer for observerede kvalitetsændringer. Kvalitetsjusteringer foretages af hensyn til HICP's pålidelighed og især repræsentativitet som mål for rene prisændringer. |
| --- | --- |

b)

konstrueres på en sådan måde, at der foretages passende justeringer for observerede kvalitetsændringer. Kvalitetsjusteringer foretages af hensyn til HICP's pålidelighed og især repræsentativitet som mål for rene prisændringer.

8.   For at fastslå, om der er tale om en kvalitetsændring, skal der foreligge et klart bevis for, at der er forskel mellem substitutionsprodukttilbuddets egenskaber og det produkttilbud, det erstatter i stikprøven; dvs. en forskel i produkttilbuddets væsentlige prisbestemmende karakteristika som varemærke, materiale eller fabrikat, som er relevante for det pågældende forbrugerformål.

Der foreligger ikke en kvalitetsændring, når der foretages en omfattende årlig eller mindre hyppig revision af HICP-stikprøven. Integreringen heraf skal ske ved en passende sammenkædning. Revisioner af HICP-stikprøven fjerner ikke behovet for at inkludere substitutionsprodukttilbud hurtigst muligt mellem to revisioner.

9.   Repræsentationen af en basisproduktgruppe eller et basisaggregat defineres ud fra den udgiftsvægt, der er knyttet hertil. Der kan anvendes andre vægtninger inden for basisaggregaterne, når blot det ikke går ud over indeksets repræsentativitet.

10.   »Pålidelighed« vurderes på grundlag af »præcision«, som er et udtryk for omfanget af stikprøvefejl, og »repræsentativitet«, som vurderes ud fra forekomsten af bias.«

| 3) | I artikel 4, stk. 2, ændres »artikel 2, litra b) « til »artikel 2, stk. 5«. |
| --- | --- |

3)

I artikel 4, stk. 2, ændres »artikel 2, litra b) « til »artikel 2, stk. 5«.

| 4) | Artikel 5 affattes således:
  »Artikel 5
  Minimumsnormer for substitutioner og kvalitetsjusteringer
  1.   Metoder til korrektion for kvalitetsændringer vurderes på følgende måde:






  a) | A-metoder: metoder, som anses for at levere de mest pålidelige resultater i forhold til præcision og bias |
| --- | --- | --- |

4)

Artikel 5 affattes således:

»Artikel 5

Minimumsnormer for substitutioner og kvalitetsjusteringer

1.   Metoder til korrektion for kvalitetsændringer vurderes på følgende måde:

a)

A-metoder: metoder, som anses for at levere de mest pålidelige resultater i forhold til præcision og bias

| b) | B-metoder: metoder, som kan levere mindre præcise eller mindre repræsentative resultater end A-metoder, men som dog også anses for at være acceptable. B-metoder skal anvendes, hvis A-metoder ikke anvendes, og |
| --- | --- |

b)

B-metoder: metoder, som kan levere mindre præcise eller mindre repræsentative resultater end A-metoder, men som dog også anses for at være acceptable. B-metoder skal anvendes, hvis A-metoder ikke anvendes, og

| c) | C-metoder: alle andre metoder, som således ikke må anvendes. |
| --- | --- |

c)

C-metoder: alle andre metoder, som således ikke må anvendes.

2.   Efter høring af Udvalget for Det Statistiske Program udarbejder Kommissionen (Eurostat) normer for vurdering af kvalitetsjusteringsmetoderne; normerne vil blive udformet fra sag til sag under behørig hensyntagen til omkostningseffektiviteten og den sammenhæng, hvori de anvendes.

Vurderingen af kvalitetsjusteringsmetoderne udelukker ikke, at der vedtages gennemførelsesforanstaltninger i henhold til artikel 5, stk. 3, i forordning (EF) nr. 2494/95.

3.   A- og B-metoderne anses for at være passende kvalitetsjusteringsmetoder. HICP'er anses for at være sammenlignelige, når der er foretaget passende kvalitetsjusteringer. Alt andet lige vil A-metoderne blive foretrukket frem for B-metoderne.

4.   Hvis der ikke foreligger passende nationale skøn, anvender medlemsstaterne i givet fald relevante skøn, som er baseret på oplysninger fra Kommissionen (Eurostat).

5.   Kvalitetsændringen må under ingen omstændigheder beregnes som svarende til hele prisforskellen mellem de to produkttilbud, medmindre det kan godtgøres, at dette er et passende skøn.

6.   Hvis der ikke foreligger passende skøn, beregnes prisændringerne som forskellen mellem substitutionsprisen og prisen på det produkttilbud, der erstattes.

7.   Substitutionsprodukttilbud:

| a) | er »i alt væsentligt identiske«, hvis der ikke er observeret nogen kvalitetsændring mellem substitutionsprodukttilbuddet og det produkttilbud, det erstatter i stikprøven, eller »identiske efter kvalitetsjustering«, hvis en kvalitetsjustering er nødvendig for en observeret kvalitetsændring mellem substitutionsprodukttilbuddet og det produkttilbud, det erstatter i stikprøven |
| --- | --- |

a)

er »i alt væsentligt identiske«, hvis der ikke er observeret nogen kvalitetsændring mellem substitutionsprodukttilbuddet og det produkttilbud, det erstatter i stikprøven, eller »identiske efter kvalitetsjustering«, hvis en kvalitetsjustering er nødvendig for en observeret kvalitetsændring mellem substitutionsprodukttilbuddet og det produkttilbud, det erstatter i stikprøven

| b) | skal udvælges fra samme forbrugssegmenter som de erstattede produkttilbud for at sikre forbrugssegmenternes repræsentativitet |
| --- | --- |

b)

skal udvælges fra samme forbrugssegmenter som de erstattede produkttilbud for at sikre forbrugssegmenternes repræsentativitet

| c) | må ikke udvælges efter sammenlignelighed med hensyn til pris. Dette gælder især, når der er foretaget substitutioner, efter at varerne eller tjenesterne har været udbudt til nedsat pris.« |
| --- | --- |

c)

må ikke udvælges efter sammenlignelighed med hensyn til pris. Dette gælder især, når der er foretaget substitutioner, efter at varerne eller tjenesterne har været udbudt til nedsat pris.«

Artikel 2

Ikrafttrædelse

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 14. november 2007.

På Kommissionens vegne

Joaquín ALMUNIA

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 257 af 27.10.1995, s. 1. Ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1882/2003 (EUT L 284 af 31.10.2003, s. 1).

1

(2)  Udtalelse afgivet den 5.10.2007 (EUT C 248 af 23.10.2007, s. 1).

2

(3)  EFT L 229 af 10.9.1996, s. 3. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1708/2005 (EUT L 274 af 20.10.2005, s. 9).

3

(4)  EFT L 181 af 28.6.1989, s. 47.

4

(5)  EFT L 340 af 11.12.1997, s. 24.«

5

---

II Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk

AFGØRELSER OG BESLUTNINGER

Kommissionen

| 15.11.2007 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 296/27 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2007

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 296/27

---

KOMMISSIONENS BESLUTNING

af 4. oktober 2006

om en procedure i henhold til EF-traktatens artikel 81 og EØS-aftalens artikel 53

(Sag COMP/C2/38.681 — aftalen om videreførelse af Cannes-aftalen)

(meddelt under nummer K(2006) 4350)

(Kun den engelske, den franske og den tyske udgave er autentiske)

(EØS-relevant tekst)

(2007/735/EF)

Den 4. oktober 2006 vedtog Kommissionen en beslutning om en procedure efter EF-traktatens artikel 81 og EØS-aftalens artikel 53. I overensstemmelse med artikel 30 i forordning (EF) nr. 1/2003 (1) offentliggør Kommissionen hermed de berørte parters navne og beslutningens hovedindhold under behørig hensyntagen til virksomhedernes berettigede interesse i, at deres forretningshemmeligheder ikke afsløres. En ikke-fortrolig version af beslutningen i dens fulde ordlyd findes på sagens autentiske sprog, der i dette tilfælde er de samme som Kommissionens arbejdssprog, på Generaldirektoratet for Konkurrences websted: http://ec.europa.eu/comm/competition/antitrust/cases/index/by_nr_77.html#i38_681

| (1) | Denne beslutning er rettet til Elliniki Etairia Prostasias tis Pneymatikis Idioktisias A.E. (AEPI), Gesellschaft zur Wahrnehmung mechanisch-musikalischer Urheberrechte m.b.H. (AustroMechana), BMG Music Publishing International Ltd, Gesellschaft für musikalische Aufführungs- und mechanische Vervielfältigungsrechte (GEMA), Mechanical-Copyright Protection Society Limited (MCPS), Mechanical-Copyright Protection Society Ireland (MCPSI), Nordic Copyright Bureau (NCB), Société Belge des Auteurs Compositeurs et Editeurs (SABAM), Société pour l’Administration du Droit de Reproduction Mécanique des Auteurs, Compositeurs et Editeurs (SDRM), Sociedad General Autores y Editores (SGAE), Società Italiana degli Autori ed Editori (SIAE), Sony/ATV Music Publishing Europe, Sociedade Portuguesa de Autores (SPA), Stichting Stemra (STEMRA), Schweizerische Gesellschaft für die Rechte der Urheber musikalischer Werke (SUISA), Universal Music Publishing Group og Warner Chappell Music Ltd, som i det følgende benævnes »parterne i aftalen om videreførelse af Cannes-aftalen«. |
| --- | --- |

(1)

Denne beslutning er rettet til Elliniki Etairia Prostasias tis Pneymatikis Idioktisias A.E. (AEPI), Gesellschaft zur Wahrnehmung mechanisch-musikalischer Urheberrechte m.b.H. (AustroMechana), BMG Music Publishing International Ltd, Gesellschaft für musikalische Aufführungs- und mechanische Vervielfältigungsrechte (GEMA), Mechanical-Copyright Protection Society Limited (MCPS), Mechanical-Copyright Protection Society Ireland (MCPSI), Nordic Copyright Bureau (NCB), Société Belge des Auteurs Compositeurs et Editeurs (SABAM), Société pour l’Administration du Droit de Reproduction Mécanique des Auteurs, Compositeurs et Editeurs (SDRM), Sociedad General Autores y Editores (SGAE), Società Italiana degli Autori ed Editori (SIAE), Sony/ATV Music Publishing Europe, Sociedade Portuguesa de Autores (SPA), Stichting Stemra (STEMRA), Schweizerische Gesellschaft für die Rechte der Urheber musikalischer Werke (SUISA), Universal Music Publishing Group og Warner Chappell Music Ltd, som i det følgende benævnes »parterne i aftalen om videreførelse af Cannes-aftalen«.

| (2) | Proceduren vedrørte aftalen om videreførelse af Cannes-aftalen, som er en aftale, der er indgået mellem de 18 selskaber (13 ophavsretsselskaber i musikbranchen og 5 større musikforlag, der er medlemmer af ophavsretsselskaberne) om relationerne imellem dem i forbindelse med administration af licenser til pladeselskaber på mekanisk ophavsret til gengivelse af lydoptagelser på fysiske bærere. I en foreløbig vurdering gav Kommissionen på grundlag af EF-traktatens artikel 81 og EØS-aftalens artikel 53 udtryk for betænkeligheder vedrørende to klausuler i den videreførte Cannes-aftale. I henhold til den første klausul skulle et ophavsretsselskab indhente skriftlig tilladelse fra »det relevante medlem«, inden der kunne ydes rabat til et pladeselskab i forbindelse med en central licensaftale. I henhold til den anden klausul måtte ophavsretsselskaber ikke få adgang til markederne for musikudgivelse eller pladeproduktion. Ifølge Kommissionens betænkeligheder kunne den første klausul bevirke, at det ville blive vanskeligt eller endog umuligt for ophavsretsselskaber at yde rabatter til pladeselskaber, og den anden kunne forhindre en eventuel konkurrence mellem ophavsretsselskaber og musikforlag og pladeselskaber. |
| --- | --- |

(2)

Proceduren vedrørte aftalen om videreførelse af Cannes-aftalen, som er en aftale, der er indgået mellem de 18 selskaber (13 ophavsretsselskaber i musikbranchen og 5 større musikforlag, der er medlemmer af ophavsretsselskaberne) om relationerne imellem dem i forbindelse med administration af licenser til pladeselskaber på mekanisk ophavsret til gengivelse af lydoptagelser på fysiske bærere. I en foreløbig vurdering gav Kommissionen på grundlag af EF-traktatens artikel 81 og EØS-aftalens artikel 53 udtryk for betænkeligheder vedrørende to klausuler i den videreførte Cannes-aftale. I henhold til den første klausul skulle et ophavsretsselskab indhente skriftlig tilladelse fra »det relevante medlem«, inden der kunne ydes rabat til et pladeselskab i forbindelse med en central licensaftale. I henhold til den anden klausul måtte ophavsretsselskaber ikke få adgang til markederne for musikudgivelse eller pladeproduktion. Ifølge Kommissionens betænkeligheder kunne den første klausul bevirke, at det ville blive vanskeligt eller endog umuligt for ophavsretsselskaber at yde rabatter til pladeselskaber, og den anden kunne forhindre en eventuel konkurrence mellem ophavsretsselskaber og musikforlag og pladeselskaber.

| (3) | Det er Kommissionens holdning, at de tilsagn, der er givet af parterne i aftalen om videreførelse af Cannes-aftalen, er tilstrækkelige til at løse konkurrenceproblemerne. I den forbindelse har parterne navnlig omformuleret klausulen vedrørende rabatter til, at et ophavsretsselskab kan vælge at yde rabat til dets medlemmer via de administrative udgifter, som tilbageholdes i de skyldige royalties, såfremt dette besluttes af det pågældende selskabs kompetente organ, uden at ophavsretsselskabet skal indhente skriftlig tilladelse fra »det relevante medlem«. Parterne har ophævet den klausul, der forhindrer ophavsretsselskaber i at få adgang til markederne for musikudgivelse og pladeproduktion, og har forpligtet sig til ikke at indgå en lignende aftale i fremtiden. |
| --- | --- |

(3)

Det er Kommissionens holdning, at de tilsagn, der er givet af parterne i aftalen om videreførelse af Cannes-aftalen, er tilstrækkelige til at løse konkurrenceproblemerne. I den forbindelse har parterne navnlig omformuleret klausulen vedrørende rabatter til, at et ophavsretsselskab kan vælge at yde rabat til dets medlemmer via de administrative udgifter, som tilbageholdes i de skyldige royalties, såfremt dette besluttes af det pågældende selskabs kompetente organ, uden at ophavsretsselskabet skal indhente skriftlig tilladelse fra »det relevante medlem«. Parterne har ophævet den klausul, der forhindrer ophavsretsselskaber i at få adgang til markederne for musikudgivelse og pladeproduktion, og har forpligtet sig til ikke at indgå en lignende aftale i fremtiden.

| (4) | På baggrund af disse tilsagn, der er gjort bindende for parterne i aftalen om videreførelse af Cannes-aftalen, finder Kommissionen ikke længere nogen grund til at gribe ind. |
| --- | --- |

(4)

På baggrund af disse tilsagn, der er gjort bindende for parterne i aftalen om videreførelse af Cannes-aftalen, finder Kommissionen ikke længere nogen grund til at gribe ind.

| (5) | Det Rådgivende Udvalg for Kartel- og Monopolspørgsmål afgav en positiv udtalelse den 18. september 2006. |
| --- | --- |

(5)

Det Rådgivende Udvalg for Kartel- og Monopolspørgsmål afgav en positiv udtalelse den 18. september 2006.

---

(1)  EFT L 1 af 4.1.2003, s. 1. Ændret ved forordning (EF) nr. 411/2004 (EUT L 68 af 6.3.2004, s. 1).

---

| 15.11.2007 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 296/29 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2007

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 296/29

---

KOMMISSIONENS BESLUTNING

af 9. november 2007

om ændring af bilag II til Rådets beslutning 79/542/EØF for så vidt angår listen over tredjelande og dele deraf, hvorfra det er tilladt at importere visse typer fersk kød til Fællesskabet

(meddelt under nummer K(2007) 5365)

(EØS-relevant tekst)

(2007/736/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets direktiv 91/496/EØF af 15. juli 1991 om fastsættelse af principperne for tilrettelæggelse af veterinærkontrollen for dyr, der føres ind i Fællesskabet fra tredjelande, og om ændring af direktiv 89/662/EØF, 90/425/EØF og 90/675/EØF (1), særlig artikel 18, stk. 7,

under henvisning til Rådets direktiv 97/78/EF af 18. december 1997 om fastsættelse af principperne for tilrettelæggelse af veterinærkontrollen for tredjelandsprodukter, der føres ind i Fællesskabet (2), særlig artikel 22, stk. 6,

under henvisning til Rådets direktiv 2002/99/EF af 16. december 2002 om dyresundhedsbestemmelser for produktion, tilvirkning, distribution og indførsel af animalske produkter til konsum (3), særlig artikel 8, første sætning, artikel 8, stk. 1, første afsnit, og artikel 8, stk. 4, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I del 1 i bilag II til Rådets beslutning 79/542/EØF af 21. december 1976 om en liste over tredjelande og dele af tredjelande og om dyre- og folkesundhedsbetingelser og udstedelse af veterinærcertifikat ved import til EF af levende dyr og fersk kød (4) er der opstillet en liste over tredjelande og dele deraf, hvorfra det er tilladt for medlemsstaterne at importere fersk kød fra visse dyr. |
| --- | --- |

(1)

I del 1 i bilag II til Rådets beslutning 79/542/EØF af 21. december 1976 om en liste over tredjelande og dele af tredjelande og om dyre- og folkesundhedsbetingelser og udstedelse af veterinærcertifikat ved import til EF af levende dyr og fersk kød (4) er der opstillet en liste over tredjelande og dele deraf, hvorfra det er tilladt for medlemsstaterne at importere fersk kød fra visse dyr.

| (2) | I det pågældende bilag er angivet de perioder, hvor det er tilladt henholdsvis ikke tilladt at importere til Fællesskabet, i forbindelse med datoer for slagtning/nedlæggelse af de dyr, som kødet kommer fra. Disse perioder er angivet for at gøre det muligt at importere fersk kød, der blev produceret, inden de dyresundhedsmæssige restriktioner fandt anvendelse på visse tredjelande eller dele deraf. |
| --- | --- |

(2)

I det pågældende bilag er angivet de perioder, hvor det er tilladt henholdsvis ikke tilladt at importere til Fællesskabet, i forbindelse med datoer for slagtning/nedlæggelse af de dyr, som kødet kommer fra. Disse perioder er angivet for at gøre det muligt at importere fersk kød, der blev produceret, inden de dyresundhedsmæssige restriktioner fandt anvendelse på visse tredjelande eller dele deraf.

| (3) | For at garantere et højt sundhedsbeskyttelsesniveau i Fællesskabet bør det imidlertid fastslås, at fersk kød produceret af dyr, som blev slagtet på eller før datoen for iværksættelsen af de restriktive foranstaltninger, kun tillades importeret fra et tredjeland i en begrænset periode, nemlig 90 dage. For sendinger, som der var udstedt certifikat for på eller før datoen for iværksættelsen af et importforbud, og som var under transport på åbent hav på det tidspunkt, hvor forbuddet trådte i kraft, bør perioden være 40 dage. |
| --- | --- |

(3)

For at garantere et højt sundhedsbeskyttelsesniveau i Fællesskabet bør det imidlertid fastslås, at fersk kød produceret af dyr, som blev slagtet på eller før datoen for iværksættelsen af de restriktive foranstaltninger, kun tillades importeret fra et tredjeland i en begrænset periode, nemlig 90 dage. For sendinger, som der var udstedt certifikat for på eller før datoen for iværksættelsen af et importforbud, og som var under transport på åbent hav på det tidspunkt, hvor forbuddet trådte i kraft, bør perioden være 40 dage.

| (4) | Datoen, fra hvilken import til Fællesskabet af fersk kød fra et bestemt tredjeland eller dele deraf tillades eller forbydes, bør indsættes i bilag II til beslutning 79/542/EØF for at undgå, at der importeres fersk kød, som er produceret i en periode, hvor der var en dyresundhedsmæssig risiko i det pågældende land eller dele deraf. |
| --- | --- |

(4)

Datoen, fra hvilken import til Fællesskabet af fersk kød fra et bestemt tredjeland eller dele deraf tillades eller forbydes, bør indsættes i bilag II til beslutning 79/542/EØF for at undgå, at der importeres fersk kød, som er produceret i en periode, hvor der var en dyresundhedsmæssig risiko i det pågældende land eller dele deraf.

| (5) | De perioder, der allerede er angivet i ovennævnte bilag, har endvidere givet anledning til praktiske problemer, både for Fællesskabets grænsekontrolsteder, når sundhedscertifikaterne til brug ved import af kød skulle kontrolleres, og for de kompetente myndigheder i de eksporterende tredjelande, når sådanne certifikater skulle udfyldes. |
| --- | --- |

(5)

De perioder, der allerede er angivet i ovennævnte bilag, har endvidere givet anledning til praktiske problemer, både for Fællesskabets grænsekontrolsteder, når sundhedscertifikaterne til brug ved import af kød skulle kontrolleres, og for de kompetente myndigheder i de eksporterende tredjelande, når sådanne certifikater skulle udfyldes.

| (6) | For at opnå et højt sundhedsbeskyttelsesniveau og for at sikre klarhed, sammenhæng og gennemsigtighed for så vidt angår listen over tredjelande, hvorfra det er tilladt at importere fersk kød til Fællesskabet, bør bilag II til beslutning 79/542/EØF derfor ændres og periodeangivelserne slettes. Desuden bør angivelserne vedrørende visse lande, navnlig Paraguay og Brasilien, ajourføres. |
| --- | --- |

(6)

For at opnå et højt sundhedsbeskyttelsesniveau og for at sikre klarhed, sammenhæng og gennemsigtighed for så vidt angår listen over tredjelande, hvorfra det er tilladt at importere fersk kød til Fællesskabet, bør bilag II til beslutning 79/542/EØF derfor ændres og periodeangivelserne slettes. Desuden bør angivelserne vedrørende visse lande, navnlig Paraguay og Brasilien, ajourføres.

| (7) | Der bør fastsættes en overgangsperiode på 90 dage for at muliggøre import til Fællesskabet fra visse tredjelande eller dele deraf af lagre af fersk kød, som for øjeblikket er tilladt i henhold til beslutning 79/542/EØF, men som ikke længere vil være tilladt efter anvendelsesdatoen for nærværende beslutning. |
| --- | --- |

(7)

Der bør fastsættes en overgangsperiode på 90 dage for at muliggøre import til Fællesskabet fra visse tredjelande eller dele deraf af lagre af fersk kød, som for øjeblikket er tilladt i henhold til beslutning 79/542/EØF, men som ikke længere vil være tilladt efter anvendelsesdatoen for nærværende beslutning.

| (8) | På grund af to udbrud af mund- og klovesyge i Argentina i februar 2006 blev det ved Kommissionens beslutning 2006/259/EF af 27. marts 2006 om ændring af bilag II til Rådets beslutning 79/542/EØF for så vidt angår regionalisering af Argentina og standardcertifikaterne til brug ved import af fersk oksekød fra Argentina (5) forbudt at importere udbenet og modnet oksekød fra otte departementer i provinsen Corrientes. Under et EF-kontrolbesøg i Argentina for nylig blev det påvist, at det ikke længere er nødvendigt at opretholde de dyresundhedsmæssige restriktioner i de otte departementer, særligt hvad mund- og klovesyge angår. Disse restriktioner bør derfor efter anmodning fra Argentina ikke længere finde anvendelse på de pågældende områder i landet. |
| --- | --- |

(8)

På grund af to udbrud af mund- og klovesyge i Argentina i februar 2006 blev det ved Kommissionens beslutning 2006/259/EF af 27. marts 2006 om ændring af bilag II til Rådets beslutning 79/542/EØF for så vidt angår regionalisering af Argentina og standardcertifikaterne til brug ved import af fersk oksekød fra Argentina (5) forbudt at importere udbenet og modnet oksekød fra otte departementer i provinsen Corrientes. Under et EF-kontrolbesøg i Argentina for nylig blev det påvist, at det ikke længere er nødvendigt at opretholde de dyresundhedsmæssige restriktioner i de otte departementer, særligt hvad mund- og klovesyge angår. Disse restriktioner bør derfor efter anmodning fra Argentina ikke længere finde anvendelse på de pågældende områder i landet.

| (9) | Det blev under kontrolbesøget ligeledes påvist, at produktionen af udbenet og modnet hjortekød i Argentina opfylder dyresundhedsbestemmelserne i beslutning 79/542/EØF. Det bør derfor tillades at importere udbenet og modnet hjortekød fra Argentina til Fællesskabet. |
| --- | --- |

(9)

Det blev under kontrolbesøget ligeledes påvist, at produktionen af udbenet og modnet hjortekød i Argentina opfylder dyresundhedsbestemmelserne i beslutning 79/542/EØF. Det bør derfor tillades at importere udbenet og modnet hjortekød fra Argentina til Fællesskabet.

| (10) | På grund af to udbrud af mund- og klovesyge i Botswana i april 2006 blev det ved Rådets beslutning 79/542/EØF som ændret ved Kommissionens beslutning 2006/463/EF (6) forbudt at importere udbenet og modnet oksekød fra en del af Botswana. Dokumentation modtaget fra Botswana og de positive resultater af et EF-kontrolbesøg i landet i marts 2007 viser, at de foranstaltninger, Botswana har truffet, har været effektive til bekæmpelse og eliminering af sygdommen. De nuværende dyresundhedsmæssige restriktioner bør i overensstemmelse hermed ikke længere finde anvendelse i den pågældende del af Botswana. |
| --- | --- |

(10)

På grund af to udbrud af mund- og klovesyge i Botswana i april 2006 blev det ved Rådets beslutning 79/542/EØF som ændret ved Kommissionens beslutning 2006/463/EF (6) forbudt at importere udbenet og modnet oksekød fra en del af Botswana. Dokumentation modtaget fra Botswana og de positive resultater af et EF-kontrolbesøg i landet i marts 2007 viser, at de foranstaltninger, Botswana har truffet, har været effektive til bekæmpelse og eliminering af sygdommen. De nuværende dyresundhedsmæssige restriktioner bør i overensstemmelse hermed ikke længere finde anvendelse i den pågældende del af Botswana.

| (11) | Der blev endvidere under EF-kontrolbesøget givet en positiv vurdering af to andre regioner i Botswana, der af OIE er anerkendt som værende fri for mund- og klovesyge uden vaccination. Det bør derfor tillades, at disse regioner eksporterer udbenet og modnet oksekød, fårekød og kød af opdrættet og vildtlevende vildt. |
| --- | --- |

(11)

Der blev endvidere under EF-kontrolbesøget givet en positiv vurdering af to andre regioner i Botswana, der af OIE er anerkendt som værende fri for mund- og klovesyge uden vaccination. Det bør derfor tillades, at disse regioner eksporterer udbenet og modnet oksekød, fårekød og kød af opdrættet og vildtlevende vildt.

| (12) | Dele af Colombia er opført i del 1 i bilag II til beslutning 79/542/EØF som dele af et tredjeland, hvorfra import af fersk oksekød til Fællesskabet er tilladt. Colombia har imidlertid ikke forelagt nogen overvågningsplan for restkoncentrationer i fersk oksekød som krævet i Kommissionens beslutning 2004/432/EF af 29. april 2004 om godkendelse af overvågningsplaner for restkoncentrationer, som tredjelande har forelagt i henhold til Rådets direktiv 96/23/EF (7). Desuden er ingen virksomheder godkendt til eksport af fersk kød til Fællesskabet. Derfor bør import af fersk oksekød fra Colombia ikke længere være tilladt, og der bør foretages de nødvendige ændringer af del 1 i bilag II til beslutning 79/542/EØF. |
| --- | --- |

(12)

Dele af Colombia er opført i del 1 i bilag II til beslutning 79/542/EØF som dele af et tredjeland, hvorfra import af fersk oksekød til Fællesskabet er tilladt. Colombia har imidlertid ikke forelagt nogen overvågningsplan for restkoncentrationer i fersk oksekød som krævet i Kommissionens beslutning 2004/432/EF af 29. april 2004 om godkendelse af overvågningsplaner for restkoncentrationer, som tredjelande har forelagt i henhold til Rådets direktiv 96/23/EF (7). Desuden er ingen virksomheder godkendt til eksport af fersk kød til Fællesskabet. Derfor bør import af fersk oksekød fra Colombia ikke længere være tilladt, og der bør foretages de nødvendige ændringer af del 1 i bilag II til beslutning 79/542/EØF.

| (13) | For at give de relevante berørte parter mulighed for at tilpasse sig de nye importbestemmelser bør nærværende beslutning finde anvendelse fra 1. december 2007. |
| --- | --- |

(13)

For at give de relevante berørte parter mulighed for at tilpasse sig de nye importbestemmelser bør nærværende beslutning finde anvendelse fra 1. december 2007.

| (14) | Beslutning 79/542/EØF bør ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(14)

Beslutning 79/542/EØF bør ændres i overensstemmelse hermed.

| (15) | Kommissionens beslutning 96/367/EF af 13. juni 1996 om beskyttelsesforanstaltninger i forbindelse med mund- og klovesyge i Albanien (8) og Kommissionens beslutning 96/414/EF af 4. juli 1996 om beskyttelsesforanstaltninger med hensyn til indførsel af dyr og animalske produkter fra Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien som følge af udbrud af mund og klovesyge (9) er forældede, da bestemmelserne deri nu er omfattet af andre fællesskabsretsakter. Af hensyn til klarheden og retssikkerheden bør de to beslutninger udtrykkeligt ophæves. |
| --- | --- |

(15)

Kommissionens beslutning 96/367/EF af 13. juni 1996 om beskyttelsesforanstaltninger i forbindelse med mund- og klovesyge i Albanien (8) og Kommissionens beslutning 96/414/EF af 4. juli 1996 om beskyttelsesforanstaltninger med hensyn til indførsel af dyr og animalske produkter fra Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien som følge af udbrud af mund og klovesyge (9) er forældede, da bestemmelserne deri nu er omfattet af andre fællesskabsretsakter. Af hensyn til klarheden og retssikkerheden bør de to beslutninger udtrykkeligt ophæves.

| (16) | Foranstaltningerne i denne beslutning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed — |
| --- | --- |

(16)

Foranstaltningerne i denne beslutning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed —

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Del 1 i bilag II til beslutning 79/542/EØF erstattes af teksten i bilaget til nærværende beslutning.

Artikel 2

Beslutning 96/367/EF og 96/414/EF ophæves.

Artikel 3

Import af fersk kød til EU, som var tilladt i henhold til beslutning 79/542/EØF, men som ikke længere er tilladt som følge af anvendelsen af nærværende beslutning, er fortsat tilladt i en overgangsperiode på 90 dage efter anvendelsesdatoen.

Artikel 4

Denne beslutning anvendes fra 1. december 2007.

Artikel 5

Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 9. november 2007.

På Kommissionens vegne

Markos KYPRIANOU

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 268 af 24.9.1991, s. 56. Senest ændret ved direktiv 2006/104/EF (EUT L 363 af 20.12.2006, s. 352).

1

(2)  EFT L 24 af 30.1.1998, s. 9. Senest ændret ved direktiv 2006/104/EF.

2

(3)  EFT L 18 af 23.1.2003, s. 11.

3

(4)  EFT L 146 af 14.6.1979, s. 15. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1791/2006 (EUT L 363 af 20.12.2006, s. 1).

4

(5)  EUT L 93 af 31.3.2006, s. 65.

5

(6)  EUT L 183 af 5.7.2006, s. 20.

6

(7)  EUT L 154 af 30.4.2004, s. 44. Berigtiget i EUT L 189 af 27.5.2004, s. 33. Senest ændret ved beslutning 2007/362/EF (EUT L 138 af 30.5.2007, s. 18).

7

(8)  EFT L 145 af 19.6.1996, s. 17. Ændret ved beslutning 98/373/EF (EFT L 170 af 16.6.1998, s. 62).

8

(9)  EFT L 167 af 6.7.1996, s. 58. Ændret ved beslutning 98/373/EF.

9

---

BILAG

»BILAG II

FERSK KØD

Del 1

LISTE OVER TREDJELANDE OG DELE AF TREDJELANDE (1)

| Land | Områdekode | Beskrivelse af området | Veterinærcertifikat | Særlige betingelser | Slutdato (2) | Begyndelsesdato (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Forlæg | SG |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |
| AL — Albanien | AL-0 | Hele landet | — | | | | |
| AR — Argentina | AR-0 | Hele landet | EQU | | | | |
| AR-1 | Provinserne Buenos Aires, Catamarca, Corrientes (undtagen departmenterne Berón de Astrada, Capital, Empedrado, General Paz, Itati, Mbucuruyá, San Cosme og San Luís del Palmar), Entre Ríos, La Rioja, Mendoza, Misiones, Neuquen, Río Negro, San Juan, San Luis, Santa Fe, Tucuman, Córdoba, La Pampa, Santiago del Estero, Chaco, Formosa, Jujuy og Salta, undtagen den 25 km brede stødpudezone, der strækker sig langs grænsen til Bolivia og Paraguay fra distriktet Santa Catalina i provinsen Jujuy til distriktet Laishi i provinsen Formosa | BOV | A | 1 | | 18. marts 2005 |
| RUF | A | 1 | | 1. december 2007 |
| AR-2 | Chubut, Santa Cruz og Tierra del Fuego | BOV, OVI, RUW, RUF | | | | 1. marts 2002 |
| AR-3 | Corrientes: departmenterne Berón de Astrada, Capital, Empedrado, General Paz, Itati, Mbucuruyá, San Cosme og San Luís del Palmar | BOV, RUF | A | 1 | | 1. december 2007 |
| AU — Australien | AU-0 | Hele landet | BOV, OVI, POR, EQU, RUF, RUW, SUF, SUW | | | | |
| BA — Bosnien-Herzegovina | BA-0 | Hele landet | — | | | | |
| BH — Bahrain | BH-0 | Hele landet | — | | | | |
| BR — Brasilien | BR-0 | Hele landet | EQU | | | | |
| BR-1 | En del af staten Minas Gerais (undtagen regionaldelegationerne Oliveira, Passos, São Gonçalo de Sapucai, Setelagoas og Bambuí) Staten Espíritu Santo, Staten Goias. Den del af staten Mato Grosso, der omfatter regionalenhederne:






  — | Cuiaba (undtagen kommunerne San Antonio de Leverger, Nossa Senhora do Livramento, Pocone og Barão de Melgaço) |

Land

Områdekode

Beskrivelse af området

Veterinærcertifikat

Særlige betingelser

Slutdato (2)

Begyndelsesdato (3)

Forlæg

SG

1

2

3

4

5

6

7

8

AL — Albanien

AL-0

Hele landet

—

AR — Argentina

AR-0

Hele landet

EQU

AR-1

Provinserne Buenos Aires, Catamarca, Corrientes (undtagen departmenterne Berón de Astrada, Capital, Empedrado, General Paz, Itati, Mbucuruyá, San Cosme og San Luís del Palmar), Entre Ríos, La Rioja, Mendoza, Misiones, Neuquen, Río Negro, San Juan, San Luis, Santa Fe, Tucuman, Córdoba, La Pampa, Santiago del Estero, Chaco, Formosa, Jujuy og Salta, undtagen den 25 km brede stødpudezone, der strækker sig langs grænsen til Bolivia og Paraguay fra distriktet Santa Catalina i provinsen Jujuy til distriktet Laishi i provinsen Formosa

BOV

A

1

18. marts 2005

RUF

A

1

1. december 2007

AR-2

Chubut, Santa Cruz og Tierra del Fuego

BOV, OVI, RUW, RUF

1. marts 2002

AR-3

Corrientes: departmenterne Berón de Astrada, Capital, Empedrado, General Paz, Itati, Mbucuruyá, San Cosme og San Luís del Palmar

BOV, RUF

A

1

1. december 2007

AU — Australien

AU-0

Hele landet

BOV, OVI, POR, EQU, RUF, RUW, SUF, SUW

BA — Bosnien-Herzegovina

BA-0

Hele landet

—

BH — Bahrain

BH-0

Hele landet

—

BR — Brasilien

BR-0

Hele landet

EQU

BR-1

En del af staten Minas Gerais (undtagen regionaldelegationerne Oliveira, Passos, São Gonçalo de Sapucai, Setelagoas og Bambuí) Staten Espíritu Santo, Staten Goias. Den del af staten Mato Grosso, der omfatter regionalenhederne:

—

Cuiaba (undtagen kommunerne San Antonio de Leverger, Nossa Senhora do Livramento, Pocone og Barão de Melgaço)

| — | Caceres (undtagen kommunen Caceres) |
| --- | --- |

—

Caceres (undtagen kommunen Caceres)

| — | Lucas do Rio Verde |
| --- | --- |

—

Lucas do Rio Verde

| — | Rondonopolis (undtagen kommunen Itiquiora) |
| --- | --- |

—

Rondonopolis (undtagen kommunen Itiquiora)

| — | Barra do Garça |
| --- | --- |

—

Barra do Garça

| — | Barra do Burgres. Staten Rio Grande do Sul |
| --- | --- |

—

Barra do Burgres. Staten Rio Grande do Sul

BOV

A og H

1

1. november 2002

BR-2

Staten Santa Catarina

BOV

A og I

1

1. november 2002

BW — Botswana

BW-0

Hele landet

EQU, EQW

BW-1

De veterinære sygdomsbekæmpelseszoner 3c, 4b, 5, 6, 8, 9 og 18

BOV, OVI, RUF, RUW

F

1

1. december 2007

BW-2

De veterinære sygdomsbekæmpelseszoner 10, 11, 12, 13 og 14

BOV, OVI, RUF, RUW

F

1

7. marts 2002

BY — Belarus

BY-0

Hele landet

—

BZ — Belize

BZ-0

Hele landet

BOV, EQU

CA — Canada

CA-0

Hele landet

BOV, OVI, POR, EQU, SUF, SUW, RUF, RUW

G

CH — Schweiz

CH-0

Hele landet

•

CL — Chile

CL-0

Hele landet

BOV, OVI, POR, EQU, RUF, RUW, SUF

CN — Folkerepublikken Kina

CN-0

Hele landet

—

CO — Colombia

CO-0

Hele landet

EQU

CR — Costa Rica

CR-0

Hele landet

BOV, EQU

CU — Cuba

CU-0

Hele landet

BOV, EQU

DZ — Algeriet

DZ-0

Hele landet

—

ET – Ethiopien

ET-0

Hele landet

—

FK — Falklandsøerne

FK-0

Hele landet

BOV, OVI, EQU

GL — Grønland

GL-0

Hele landet

BOV, OVI, EQU, RUF, RUW

GT — Guatemala

GT-0

Hele landet

BOV, EQU

HK — Hongkong

HK-0

Hele landet

—

HN — Honduras

HN-0

Hele landet

BOV, EQU

HR — Kroatien

HR-0

Hele landet

BOV, OVI, EQU, RUF, RUW

IL — Israel

IL-0

Hele landet

—

IN — Indien

IN-0

Hele landet

—

IS — Island

IS-0

Hele landet

BOV, OVI, EQU, RUF, RUW

KE — Kenya

KE-0

Hele landet

—

MA — Marokko

MA-0

Hele landet

EQU

ME — Montenegro

ME-0

Hele landet

BOV, OVI, EQU

MG — Madagaskar

MG-0

Hele landet

—

MK — Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien (4)

MK-0

Hele landet

OVI, EQU

MU — Mauritius

MU-0

Hele landet

—

MX — Mexico

MX-0

Hele landet

BOV, EQU

NA — Namibia

NA-0

Hele landet

EQU, EQW

NA-1

Syd for de afspærringer, der strækker sig fra Palgrave Point i vest til Gam i øst

BOV, OVI, RUF, RUW

F

1

NC — Ny Kaledonien

NC-0

Hele landet

BOV, RUF, RUW

NI — Nicaragua

NI-0

Hele landet

—

NZ — New Zealand

NZ-0

Hele landet

BOV, OVI, POR, EQU, RUF, RUW, SUF, SUW

PA — Panama

PA-0

Hele landet

BOV, EQU

PY — Paraguay

PY-0

Hele landet

EQU

RS — Serbien (5)

RS-0

Hele landet

BOV, OVI, EQU

RU — Rusland

RU-0

Hele landet

—

RU-1

Regionen Murmansk og Jamal-Nenetske autonome okrug

RUF

SV — El Salvador

SV-0

Hele landet

—

SZ — Swaziland

SZ-0

Hele landet

EQU, EQW

SZ-1

Området vest for de »red line«-afspærringer, der strækker sig nordpå fra Usutu-floden til grænsen til Sydafrika vest for Nkalashane

BOV, RUF, RUW

F

1

SZ-2

De veterinære områder til overvågning for og vaccination mod mund- og klovesyge, der er omfattet af bekendtgørelse nr. 51/2001

BOV, RUF, RUW

F

1

4. august 2003

TH — Thailand

TH-0

Hele landet

—

TN — Tunesien

TN-0

Hele landet

—

TR — Tyrkiet

TR-0

Hele landet

—

TR-1

Provinserne Amasya, Ankara, Aydin, Balikesir, Bursa, Cankiri, Corum, Denizli, Izmir, Kastamonu, Kutahya, Manisa, Usak, Yozgat og Kirikkale

EQU

UA — Ukraine

UA-0

Hele landet

—

US — USA

US-0

Hele landet

BOV, OVI, POR, EQU, SUF, SUW, RUF, RUW

G

UY — Uruguay

UY-0

Hele landet

EQU

BOV

A

1

1. november 2001

OVI

A

1

ZA — Sydafrika

ZA-0

Hele landet

EQU, EQW

ZA-1

Hele landet undtagen:

| — | den del af området for bekæmpelse af mund- og klovesyge, der ligger i veterinærregionerne Mpumalanga province og Northern province, i distriktet Ingwavuma i veterinærregionen Natal og i grænseområdet op til Botswana øst for den 28. længdegrad, og |
| --- | --- |

—

den del af området for bekæmpelse af mund- og klovesyge, der ligger i veterinærregionerne Mpumalanga province og Northern province, i distriktet Ingwavuma i veterinærregionen Natal og i grænseområdet op til Botswana øst for den 28. længdegrad, og

| — | distriktet Camperdown i provinsen KwaZuluNatal |
| --- | --- |

—

distriktet Camperdown i provinsen KwaZuluNatal

BOV, OVI, RUF, RUW

F

1

ZW — Zimbabwe

ZW-0

Hele landet

—

| • | = | Certifikater i henhold til aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab på den ene side og Det Schweiziske Forbund på den anden side om handel med landbrugsprodukter (EFT L 114 af 30.4.2002. s. 132). |
| --- | --- | --- |
| — | = | Der er ikke fastsat noget certifikat, og det er forbudt at importere fersk kød (undtagen af de arter, der er anført i linjen for hele landet). |

•

=

Certifikater i henhold til aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab på den ene side og Det Schweiziske Forbund på den anden side om handel med landbrugsprodukter (EFT L 114 af 30.4.2002. s. 132).

—

=

Der er ikke fastsat noget certifikat, og det er forbudt at importere fersk kød (undtagen af de arter, der er anført i linjen for hele landet).

| »1« | Restriktioner vedrørende kategori:
  Slagtebiprodukter ikke tilladt (undtagen mellemgulv og tyggemuskler fra kvæg).« |
| --- | --- |

»1«

Restriktioner vedrørende kategori:

Slagtebiprodukter ikke tilladt (undtagen mellemgulv og tyggemuskler fra kvæg).«

---

(1)  Jf. dog eventuelle særlige certifikatkrav fastsat ved EF-aftaler med tredjelande.

1

(2)  Kød fra dyr, som er slagtet på eller før den dato, der er angivet i kolonne 7, kan importeres til Fællesskabet i 90 dage fra denne dato.

2

Sendinger på åbent hav, som der er udstedt certifikat for før den i kolonne 7 anførte dato, kan importeres til Fællesskabet i 40 dage fra denne dato.

(Bemærk: Er der ingen dato i kolonne 7, er der ingen tidsmæssige restriktioner).

Bemærk

(3)  Kun kød fra dyr, som er slagtet på eller efter den dato, der er angivet i kolonne 8, må importeres til Fællesskabet (er der ingen dato i kolonne 8, er der ingen tidsmæssige restriktioner).

3

(4)  Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien; foreløbig kode, som på ingen måde foregriber den endelige nomenklatur for dette land, der vil blive fastsat efter afslutningen af de igangværende forhandlinger i FN herom.

4

(5)  Ekskl. Kosovo, jf. FN’s Sikkerhedsråds resolution 1244 af 10. juni 1999.

5

| • | = | Certifikater i henhold til aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab på den ene side og Det Schweiziske Forbund på den anden side om handel med landbrugsprodukter (EFT L 114 af 30.4.2002. s. 132). |
| --- | --- | --- |
| — | = | Der er ikke fastsat noget certifikat, og det er forbudt at importere fersk kød (undtagen af de arter, der er anført i linjen for hele landet). |

•

=

Certifikater i henhold til aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab på den ene side og Det Schweiziske Forbund på den anden side om handel med landbrugsprodukter (EFT L 114 af 30.4.2002. s. 132).

—

=

Der er ikke fastsat noget certifikat, og det er forbudt at importere fersk kød (undtagen af de arter, der er anført i linjen for hele landet).

| »1« | Restriktioner vedrørende kategori:
  Slagtebiprodukter ikke tilladt (undtagen mellemgulv og tyggemuskler fra kvæg).« |
| --- | --- |

»1«

Restriktioner vedrørende kategori:

Slagtebiprodukter ikke tilladt (undtagen mellemgulv og tyggemuskler fra kvæg).«

---