# Az Európai Unió L 301/2007

| | ISSN 1725-5090 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 301 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 50. évfolyam2007. november 20. |

ISSN 1725-5090

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 301

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

50. évfolyam2007. november 20.

---

| Tartalom | | I   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | | A Bizottság 1349/2007/EK rendelete (2007. november 19.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 1 |
| | | AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS ÁLTAL EGYÜTTESEN ELFOGADOTT HATÁROZATOK |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács 1350/2007/EK határozata (2007. október 23.) az egészségügyre vonatkozó második közösségi cselekvési program (2008–2013) létrehozásáról (
  1
  ) | 3 |

Tartalom

I   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező

Oldal

RENDELETEK

A Bizottság 1349/2007/EK rendelete (2007. november 19.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

1

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS ÁLTAL EGYÜTTESEN ELFOGADOTT HATÁROZATOK

*

Az Európai Parlament és a Tanács 1350/2007/EK határozata (2007. október 23.) az egészségügyre vonatkozó második közösségi cselekvési program (2008–2013) létrehozásáról (
  1
  )

1

3

| | | II   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező |
| --- | --- | --- |
| | | HATÁROZATOK |
| | | Bizottság |
| | | 2007/742/EK |
| | * | A Bizottság határozata (2007. november 9.) a villamos meghajtású, gázmotoros vagy gázabszorpciós hőszivattyúkra vonatkozó közösségi ökocímke odaítélésével kapcsolatos ökológiai kritériumok megállapításáról
  (az értesítés a C(2007) 5492. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 14 |
| | | KÖLTSÉGVETÉSEK |
| | | Az Európai Unió általános költségvetéséhez csatolt dokumentumok |
| | | 2007/743/EK |
| | * | Az Európai Gyógyszerügynökség (EMEA) első költségvetés-módosítása 2007-re vonatkozóan | 26 |

II   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

HATÁROZATOK

Bizottság

2007/742/EK

*

A Bizottság határozata (2007. november 9.) a villamos meghajtású, gázmotoros vagy gázabszorpciós hőszivattyúkra vonatkozó közösségi ökocímke odaítélésével kapcsolatos ökológiai kritériumok megállapításáról
  (az értesítés a C(2007) 5492. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2007) 5492. számú dokumentummal történt)

1

14

KÖLTSÉGVETÉSEK

Az Európai Unió általános költségvetéséhez csatolt dokumentumok

2007/743/EK

*

Az Európai Gyógyszerügynökség (EMEA) első költségvetés-módosítása 2007-re vonatkozóan

26

| | | III   Az EU-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok |
| --- | --- | --- |
| | | AZ EU-SZERZŐDÉS V. CÍME ALAPJÁN ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK |
| | * | A Tanács 2007/744/KKBP együttes fellépése (2007. november 19.) az egy esetleges, európai uniós különleges képviselői komponenst is magában foglaló koszovói nemzetközi polgári hivatal létrehozásának előkészítésében részt vevő uniós csoport (NPH/EUKK előkészítő csoport) létrehozásáról szóló 2006/623/KKBP együttes fellépés módosításáról és kiterjesztéséről | 27 |

III   Az EU-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok

AZ EU-SZERZŐDÉS V. CÍME ALAPJÁN ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

*

A Tanács 2007/744/KKBP együttes fellépése (2007. november 19.) az egy esetleges, európai uniós különleges képviselői komponenst is magában foglaló koszovói nemzetközi polgári hivatal létrehozásának előkészítésében részt vevő uniós csoport (NPH/EUKK előkészítő csoport) létrehozásáról szóló 2006/623/KKBP együttes fellépés módosításáról és kiterjesztéséről

27

| | | Helyesbítések |
| --- | --- | --- |
| | * | Helyesbítés az 1606/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban egyes nemzetközi számviteli standardok elfogadásáról szóló 1725/2003/EK rendeletnek az IFRS 8 Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Standard tekintetében történő módosításáról szóló, 2007. november 16-i 1347/2007/EK bizottsági rendelethez (HL L 300., 2007.11.17.) | 28 |

Helyesbítések

*

Helyesbítés az 1606/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban egyes nemzetközi számviteli standardok elfogadásáról szóló 1725/2003/EK rendeletnek az IFRS 8 Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Standard tekintetében történő módosításáról szóló, 2007. november 16-i 1347/2007/EK bizottsági rendelethez (HL L 300., 2007.11.17.)

28

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező

RENDELETEK

| 20.11.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 301/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.11.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 301/1

---

A BIZOTTSÁG 1349/2007/EK RENDELETE

(2007. november 19.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gyümölcs és zöldség behozatalára vonatkozó intézkedések alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 1994. december 21-i 3223/94/EK (1) bizottsági rendeletre és különösen annak 4. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően a 3223/94/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azon szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően a 3223/94/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azon szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | A fenti szempontokat figyelembe véve, a behozatali átalányértékeket az e rendelet mellékletében szereplő szinteken kell meghatározni, |
| --- | --- |

(2)

A fenti szempontokat figyelembe véve, a behozatali átalányértékeket az e rendelet mellékletében szereplő szinteken kell meghatározni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 3223/94/EK rendelet 4. cikkében említett behozatali átalányértékeket a mellékletben található táblázat határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2007. november 20-án lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2007. november 19-én.

a Bizottság részéről

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 337., 1994.12.24., 66. o. A legutóbb a 756/2007/EK rendelettel (HL L 172., 2007.6.30., 41. o.) módosított rendelet.

1

---

MELLÉKLET

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról szóló, 2007. november 19-i bizottsági rendelethez

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | MA | 56,2 |
| MK | 46,0 |
| TR | 85,4 |
| ZZ | 62,5 |
| 0707 00 05 | JO | 196,3 |
| MA | 55,2 |
| TR | 90,0 |
| ZZ | 113,8 |
| 0709 90 70 | MA | 56,6 |
| TR | 99,3 |
| ZZ | 78,0 |
| 0709 90 80 | EG | 336,4 |
| ZZ | 336,4 |
| 0805 20 10 | MA | 77,1 |
| ZZ | 77,1 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | HR | 40,2 |
| IL | 67,9 |
| TR | 75,7 |
| UY | 98,5 |
| ZZ | 70,6 |
| 0805 50 10 | AR | 71,1 |
| TR | 100,5 |
| ZA | 54,7 |
| ZZ | 75,4 |
| 0806 10 10 | BR | 236,1 |
| TR | 130,6 |
| US | 285,7 |
| ZZ | 217,5 |
| 0808 10 80 | AR | 91,9 |
| BR | 82,0 |
| CA | 88,9 |
| CL | 86,0 |
| CN | 81,2 |
| MK | 31,5 |
| US | 99,2 |
| ZA | 81,5 |
| ZZ | 80,3 |
| 0808 20 50 | AR | 49,0 |
| CN | 52,8 |
| TR | 105,2 |
| ZZ | 69,0 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

MA

56,2

MK

46,0

TR

85,4

ZZ

62,5

0707 00 05

JO

196,3

MA

55,2

TR

90,0

ZZ

113,8

0709 90 70

MA

56,6

TR

99,3

ZZ

78,0

0709 90 80

EG

336,4

ZZ

336,4

0805 20 10

MA

77,1

ZZ

77,1

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

HR

40,2

IL

67,9

TR

75,7

UY

98,5

ZZ

70,6

0805 50 10

AR

71,1

TR

100,5

ZA

54,7

ZZ

75,4

0806 10 10

BR

236,1

TR

130,6

US

285,7

ZZ

217,5

0808 10 80

AR

91,9

BR

82,0

CA

88,9

CL

86,0

CN

81,2

MK

31,5

US

99,2

ZA

81,5

ZZ

80,3

0808 20 50

AR

49,0

CN

52,8

TR

105,2

ZZ

69,0

---

(1)  Az országok nómenklatúráját az 1833/2006/EK bizottsági rendelet határozza meg (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.). A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS ÁLTAL EGYÜTTESEN ELFOGADOTT HATÁROZATOK

| 20.11.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 301/3 |
| --- | --- | --- | --- |

20.11.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 301/3

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 1350/2007/EK HATÁROZATA

(2007. október 23.)

az egészségügyre vonatkozó második közösségi cselekvési program (2008–2013) létrehozásáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 152. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (2),

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően (3),

mivel:

| (1) | A Közösség a közegészségügy területén történő fellépéssel hozzájárulhat a polgárok egészségének és biztonságának védelméhez. Valamennyi közösségi politika és tevékenység meghatározásakor és végrehajtásakor az egészségvédelem magas szintjét kell biztosítani. A Szerződés 152. cikke értelmében a Közösségnek – a szubszidiaritás elvével összhangban – aktív szerepet kell játszania olyan intézkedések meghozatala révén, amelyeket az egyes tagállamok külön-külön nem hozhatnak meg. A Közösség teljes mértékben tiszteletben tartja a tagállamoknak az egészségügyi szolgáltatások és az orvosi ellátás szervezésére és nyújtására vonatkozó hatáskörét. |
| --- | --- |

(1)

A Közösség a közegészségügy területén történő fellépéssel hozzájárulhat a polgárok egészségének és biztonságának védelméhez. Valamennyi közösségi politika és tevékenység meghatározásakor és végrehajtásakor az egészségvédelem magas szintjét kell biztosítani. A Szerződés 152. cikke értelmében a Közösségnek – a szubszidiaritás elvével összhangban – aktív szerepet kell játszania olyan intézkedések meghozatala révén, amelyeket az egyes tagállamok külön-külön nem hozhatnak meg. A Közösség teljes mértékben tiszteletben tartja a tagállamoknak az egészségügyi szolgáltatások és az orvosi ellátás szervezésére és nyújtására vonatkozó hatáskörét.

| (2) | Az egészségügyi ágazatot egyrészt jelentős növekedési, innovációs, valamint dinamizációs potenciál, másrészt pedig azon kihívások jellemzik, amelyekkel az egészségügyi rendszerek pénzügyi és szociális fenntarthatósága és hatékonysága tekintetében szembesül, többek között a népesség elöregedése és az orvostudomány fejlődése miatt. |
| --- | --- |

(2)

Az egészségügyi ágazatot egyrészt jelentős növekedési, innovációs, valamint dinamizációs potenciál, másrészt pedig azon kihívások jellemzik, amelyekkel az egészségügyi rendszerek pénzügyi és szociális fenntarthatósága és hatékonysága tekintetében szembesül, többek között a népesség elöregedése és az orvostudomány fejlődése miatt.

| (3) | Az 1786/2002/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal (4) elfogadott, a közegészségügyre vonatkozó közösségi cselekvési program (2003–2008) volt ezen a területen az első integrált közösségi program, és már számos fontos fejleményt és javulást eredményezett. |
| --- | --- |

(3)

Az 1786/2002/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal (4) elfogadott, a közegészségügyre vonatkozó közösségi cselekvési program (2003–2008) volt ezen a területen az első integrált közösségi program, és már számos fontos fejleményt és javulást eredményezett.

| (4) | További erőfeszítésekre van szükség a Közösség által a közegészségügy területén már megállapított célok elérése érdekében. Ezért helyénvaló az egészségügyre vonatkozóan egy második közösségi cselekvési programot (2008-2013) (a továbbiakban: a program) létrehozni. |
| --- | --- |

(4)

További erőfeszítésekre van szükség a Közösség által a közegészségügy területén már megállapított célok elérése érdekében. Ezért helyénvaló az egészségügyre vonatkozóan egy második közösségi cselekvési programot (2008-2013) (a továbbiakban: a program) létrehozni.

| (5) | Számos komoly, határokon átnyúló veszély létezik, amelyek világméretűvé is válhatnak, és újabb olyan veszélyek jelentkeznek, amelyek további közösségi fellépést tesznek szükségessé. A Közösségnek prioritásként kell kezelnie a komoly, határokon átnyúló egészségügyi veszélyeket. A programnak a tagállamok közötti együttműködés továbbfejlesztése útján hangsúlyt kell helyeznie a Közösség általános kapacitásainak megerősítésére. Az egészséggel kapcsolatos komoly veszélyek nyomon követése, korai előrejelzése és a leküzdésükre irányuló fellépés olyan fontos területek, amelyeken az egészségügyi veszélyekre adandó hatékony és összehangolt reagálást közösségi szinten kell előmozdítani. Az egészségügyi veszélyekre való reagálás érdekében alapvető fontosságúak a laboratóriumok közötti magas szintű diagnosztikai együttműködés biztosítását célzó fellépések. A programnak ösztönöznie kell a közösségi referencialaboratóriumok rendszerének létrehozását. Egy ilyen rendszernek ugyanakkor szilárd jogi alapon kell nyugodnia. |
| --- | --- |

(5)

Számos komoly, határokon átnyúló veszély létezik, amelyek világméretűvé is válhatnak, és újabb olyan veszélyek jelentkeznek, amelyek további közösségi fellépést tesznek szükségessé. A Közösségnek prioritásként kell kezelnie a komoly, határokon átnyúló egészségügyi veszélyeket. A programnak a tagállamok közötti együttműködés továbbfejlesztése útján hangsúlyt kell helyeznie a Közösség általános kapacitásainak megerősítésére. Az egészséggel kapcsolatos komoly veszélyek nyomon követése, korai előrejelzése és a leküzdésükre irányuló fellépés olyan fontos területek, amelyeken az egészségügyi veszélyekre adandó hatékony és összehangolt reagálást közösségi szinten kell előmozdítani. Az egészségügyi veszélyekre való reagálás érdekében alapvető fontosságúak a laboratóriumok közötti magas szintű diagnosztikai együttműködés biztosítását célzó fellépések. A programnak ösztönöznie kell a közösségi referencialaboratóriumok rendszerének létrehozását. Egy ilyen rendszernek ugyanakkor szilárd jogi alapon kell nyugodnia.

| (6) | Az Egészségügyi Világszervezet (WHO) 2005. évi európai egészségügyi jelentése szerint a rokkantsággal korrigált életévek (Disability Adjusted Life-Years [DALY]) tekintetében a WHO európai régiója betegségterhének legfontosabb okai: a nem fertőző betegségek (az összes 77 %-a), a külső hatásra keletkezett sérülések és mérgezés (14 %), és a fertőző betegségek (9 %). A régióban a rokkantsággal korrigált életévek 34 %-áért hét fő tényező felelős: ischemiás szívbetegség, unipoláris depresszió, cerebrovaszkuláris betegségek, alkoholfogyasztáshoz kapcsolódó betegségek, krónikus tüdőbetegségek, tüdőrák és közlekedési sérülések. A DALY-k 60 %-áért hét fő kockázati tényező felelős: dohányzás, alkoholfogyasztás, magas vérnyomás, magas koleszterinszint, túlsúly, alacsony zöldség- és gyümölcsfogyasztás, valamint a fizikai aktivitás hiánya. Ezenkívül az olyan fertőző betegségek mint a HIV/AIDS, az influenza, a tuberkulózis és a malária is egyre inkább fenyegetik az európai emberek egészségét. A program egyik fontos feladata – adott esetben a közösségi statisztikai programmal együttműködve – az egészségre nehezedő fő terhek pontosabb meghatározása a Közösségben. |
| --- | --- |

(6)

Az Egészségügyi Világszervezet (WHO) 2005. évi európai egészségügyi jelentése szerint a rokkantsággal korrigált életévek (Disability Adjusted Life-Years [DALY]) tekintetében a WHO európai régiója betegségterhének legfontosabb okai: a nem fertőző betegségek (az összes 77 %-a), a külső hatásra keletkezett sérülések és mérgezés (14 %), és a fertőző betegségek (9 %). A régióban a rokkantsággal korrigált életévek 34 %-áért hét fő tényező felelős: ischemiás szívbetegség, unipoláris depresszió, cerebrovaszkuláris betegségek, alkoholfogyasztáshoz kapcsolódó betegségek, krónikus tüdőbetegségek, tüdőrák és közlekedési sérülések. A DALY-k 60 %-áért hét fő kockázati tényező felelős: dohányzás, alkoholfogyasztás, magas vérnyomás, magas koleszterinszint, túlsúly, alacsony zöldség- és gyümölcsfogyasztás, valamint a fizikai aktivitás hiánya. Ezenkívül az olyan fertőző betegségek mint a HIV/AIDS, az influenza, a tuberkulózis és a malária is egyre inkább fenyegetik az európai emberek egészségét. A program egyik fontos feladata – adott esetben a közösségi statisztikai programmal együttműködve – az egészségre nehezedő fő terhek pontosabb meghatározása a Közösségben.

| (7) | A WHO európai régiójában a nem fertőző betegségek okozta halálozás és megbetegedés nyolc fő oka a szív- és érrendszeri betegségek, a neuropszichiátriai betegségek, a rák, az emésztőrendszer megbetegedései, a légzőszervi betegségek, az érzékszervi rendellenességek, az izom- és csontrendszeri betegségek, valamint a cukorbetegség. A programnak – más közösségi kezdeményezésekkel és támogatásokkal összhangban – hozzá kell járulnia a komolyabb betegségek megelőzésének, diagnosztizálásának és ellenőrzésének jobb megismeréséhez és az ezekről való tájékoztatáshoz. A Bizottság ennek megfelelően a program során az ide vonatkozó tanácsi ajánlásokra irányuló javaslatokat terjeszthet elő. A programnak elő kell mozdítania a komolyabb betegségekkel, többek között a rákkal kapcsolatos összehasonlítható adatok gyűjtésére irányuló közösségi kezdeményezések megfelelő koordinálását és összhangját is. |
| --- | --- |

(7)

A WHO európai régiójában a nem fertőző betegségek okozta halálozás és megbetegedés nyolc fő oka a szív- és érrendszeri betegségek, a neuropszichiátriai betegségek, a rák, az emésztőrendszer megbetegedései, a légzőszervi betegségek, az érzékszervi rendellenességek, az izom- és csontrendszeri betegségek, valamint a cukorbetegség. A programnak – más közösségi kezdeményezésekkel és támogatásokkal összhangban – hozzá kell járulnia a komolyabb betegségek megelőzésének, diagnosztizálásának és ellenőrzésének jobb megismeréséhez és az ezekről való tájékoztatáshoz. A Bizottság ennek megfelelően a program során az ide vonatkozó tanácsi ajánlásokra irányuló javaslatokat terjeszthet elő. A programnak elő kell mozdítania a komolyabb betegségekkel, többek között a rákkal kapcsolatos összehasonlítható adatok gyűjtésére irányuló közösségi kezdeményezések megfelelő koordinálását és összhangját is.

| (8) | Az antibiotikumokkal és a nozokomiális fertőzésekkel szembeni mikrobás rezisztencia kezd az egészségre veszélyessé válni Európában. A fő aggodalmat a hatékony új antibiotikumok és a meglévő antibiotikumok helyes használatát biztosító eszközök hiánya okozza. Fontos ezért a vonatkozó adatok összegyűjtése és elemzése. |
| --- | --- |

(8)

Az antibiotikumokkal és a nozokomiális fertőzésekkel szembeni mikrobás rezisztencia kezd az egészségre veszélyessé válni Európában. A fő aggodalmat a hatékony új antibiotikumok és a meglévő antibiotikumok helyes használatát biztosító eszközök hiánya okozza. Fontos ezért a vonatkozó adatok összegyűjtése és elemzése.

| (9) | A fertőző betegségek elleni harcban fontos a 851/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (5) létrehozott Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ szerepének erősítése. |
| --- | --- |

(9)

A fertőző betegségek elleni harcban fontos a 851/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (5) létrehozott Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ szerepének erősítése.

| (10) | A program a közegészségügyre vonatkozó korábbi közösségi cselekvési program (2003–2008) eredményeire épít. A programnak hozzá kell járulnia a Közösség egészében a magas szintű fizikai és mentális egészség, valamint az egészségügy terén a nagyobb mértékű egyenlőség megvalósításához azáltal, hogy a fellépéseket a közegészség javítására, az emberi betegségek és rendellenességek megelőzésére, valamint az egészségügyi veszélyforrások elhárítására irányítja a megbetegedések és az idő előtti elhalálozás elleni küzdelem érdekében. Hozzá kell járulnia továbbá a polgároknak az információkhoz való jobb hozzáféréséhez, és ezáltal az érdekeiknek leginkább megfelelő döntések meghozatalához szükséges képességek fejlesztéséhez. |
| --- | --- |

(10)

A program a közegészségügyre vonatkozó korábbi közösségi cselekvési program (2003–2008) eredményeire épít. A programnak hozzá kell járulnia a Közösség egészében a magas szintű fizikai és mentális egészség, valamint az egészségügy terén a nagyobb mértékű egyenlőség megvalósításához azáltal, hogy a fellépéseket a közegészség javítására, az emberi betegségek és rendellenességek megelőzésére, valamint az egészségügyi veszélyforrások elhárítására irányítja a megbetegedések és az idő előtti elhalálozás elleni küzdelem érdekében. Hozzá kell járulnia továbbá a polgároknak az információkhoz való jobb hozzáféréséhez, és ezáltal az érdekeiknek leginkább megfelelő döntések meghozatalához szükséges képességek fejlesztéséhez.

| (11) | A programnak hangsúlyt kell fektetnie a gyermekek és a fiatalok egészségi állapotának javítására, valamint az egészséges életmód és a megelőzés kultúrájának előmozdítására körükben. |
| --- | --- |

(11)

A programnak hangsúlyt kell fektetnie a gyermekek és a fiatalok egészségi állapotának javítására, valamint az egészséges életmód és a megelőzés kultúrájának előmozdítására körükben.

| (12) | A programnak támogatnia kell az egészségre vonatkozó célok beépítését valamennyi közösségi politikába és tevékenységbe, az egyéb közösségi politikák keretében végzett munka kétszeres elvégzése nélkül. Az egyéb közösségi politikákkal és programokkal való koordináció az egészséggel kapcsolatos kérdések egyéb politikákba való beépítésére vonatkozó cél kulcsfontosságú eleme. A szinergia előmozdítása és a párhuzamosan végzett munka elkerülése érdekében együttes fellépésekre kerülhet sor a kapcsolódó közösségi programokkal és fellépésekkel, valamint a tevékenységi körükön belül egyéb közösségi alapokat és programokat is fel kell megfelelő módon használni, beleértve a jelenlegi és jövőbeni közösségi kutatási keretprogramokat és azok eredményeit, a strukturális alapokat, az európai szolidaritási alapot, a munkahelyi egészség európai stratégiáját, a fogyasztóvédelmi politika területén létrehozott közösségi cselekvési programot (2007–2013) (6), a „Drogprevenció és felvilágosítás” programot, a „Küzdelem az erőszak ellen (Daphne)” programot és a közösségi statisztikai programot. |
| --- | --- |

(12)

A programnak támogatnia kell az egészségre vonatkozó célok beépítését valamennyi közösségi politikába és tevékenységbe, az egyéb közösségi politikák keretében végzett munka kétszeres elvégzése nélkül. Az egyéb közösségi politikákkal és programokkal való koordináció az egészséggel kapcsolatos kérdések egyéb politikákba való beépítésére vonatkozó cél kulcsfontosságú eleme. A szinergia előmozdítása és a párhuzamosan végzett munka elkerülése érdekében együttes fellépésekre kerülhet sor a kapcsolódó közösségi programokkal és fellépésekkel, valamint a tevékenységi körükön belül egyéb közösségi alapokat és programokat is fel kell megfelelő módon használni, beleértve a jelenlegi és jövőbeni közösségi kutatási keretprogramokat és azok eredményeit, a strukturális alapokat, az európai szolidaritási alapot, a munkahelyi egészség európai stratégiáját, a fogyasztóvédelmi politika területén létrehozott közösségi cselekvési programot (2007–2013) (6), a „Drogprevenció és felvilágosítás” programot, a „Küzdelem az erőszak ellen (Daphne)” programot és a közösségi statisztikai programot.

| (13) | Különleges erőfeszítéseket kell tenni a program és a Közösség külső fellépései közötti koherencia és összhang biztosítására, különösen a madárinfluenza, a HIV/AIDS, a tuberkulózis és más, határokon átnyúló, az egészséget érintő veszélyek terén. Ezenkívül nemzetközi együttműködésre van szükség a harmadik országokban az egészségügy általános reformjának és az általános egészségügyi intézményi kérdések előmozdítása érdekében. |
| --- | --- |

(13)

Különleges erőfeszítéseket kell tenni a program és a Közösség külső fellépései közötti koherencia és összhang biztosítására, különösen a madárinfluenza, a HIV/AIDS, a tuberkulózis és más, határokon átnyúló, az egészséget érintő veszélyek terén. Ezenkívül nemzetközi együttműködésre van szükség a harmadik országokban az egészségügy általános reformjának és az általános egészségügyi intézményi kérdések előmozdítása érdekében.

| (14) | Az egészségesen eltöltött életévek számának a növelése – a betegségek megelőzése és az egészségesebb életmódhoz vezető politikák előmozdítása útján, – fontos az Unió polgárainak jóléte szempontjából, és hozzájárul a lisszaboni folyamat kihívásainak való megfeleléshez a tudásalapú társadalom, valamint az államháztartás fenntarthatósága tekintetében, amelyeket növekvő egészségügyi és szociális biztonsági kiadások terhelnek. |
| --- | --- |

(14)

Az egészségesen eltöltött életévek számának a növelése – a betegségek megelőzése és az egészségesebb életmódhoz vezető politikák előmozdítása útján, – fontos az Unió polgárainak jóléte szempontjából, és hozzájárul a lisszaboni folyamat kihívásainak való megfeleléshez a tudásalapú társadalom, valamint az államháztartás fenntarthatósága tekintetében, amelyeket növekvő egészségügyi és szociális biztonsági kiadások terhelnek.

| (15) | Az Európai Unió bővítése további problémákat vetett fel az EU-n belüli egészségügyi egyenlőtlenségek tekintetében, és ezt a későbbi bővítések valószínűleg tovább fokozzák majd. Ezért ennek a témának a program egyik prioritását kell képeznie. |
| --- | --- |

(15)

Az Európai Unió bővítése további problémákat vetett fel az EU-n belüli egészségügyi egyenlőtlenségek tekintetében, és ezt a későbbi bővítések valószínűleg tovább fokozzák majd. Ezért ennek a témának a program egyik prioritását kell képeznie.

| (16) | A programnak hozzá kell járulnia az egészségügyi egyenlőtlenségek okainak meghatározásához, és megszüntetésük érdekében – többek között – ösztönöznie kell a legjobb gyakorlatok cseréjét. |
| --- | --- |

(16)

A programnak hozzá kell járulnia az egészségügyi egyenlőtlenségek okainak meghatározásához, és megszüntetésük érdekében – többek között – ösztönöznie kell a legjobb gyakorlatok cseréjét.

| (17) | Az Európai Unión belüli egészségügyi állapot hatékony nyomon követése érdekében alapvető fontosságú az összehasonlítható adatok rendszeres – nemzeti keretek között történő – gyűjtése, feldolgozása és elemzése. Ez lehetővé tenné a Bizottság és a tagállamok számára a lakosság jobb tájékoztatását és megfelelő stratégiák, szakpolitikák és fellépések kidolgozását az emberi egészség magas szintű védelmének elérése érdekében. A fellépések és a támogató intézkedések során, a közegészségügy fejlesztése érdekében törekedni kell az információ- és adatcserére szolgáló rendszerek és hálózatok kompatibilitására és interoperabilitására. A nem, a társadalmi-gazdasági helyzet és az életkor fontos egészségügyi szempontok. Az adatgyűjtésnek lehetőség szerint a már folyamatban levő munkára kell épülnie, az új adatok gyűjtésére vonatkozó javaslatoknak és költségeiknek pedig egyértelmű szükségletre kell épülniük. Az adatgyűjtésnek meg kell felelnie a személyes adatok védelmére vonatkozó jogi rendelkezéseknek. |
| --- | --- |

(17)

Az Európai Unión belüli egészségügyi állapot hatékony nyomon követése érdekében alapvető fontosságú az összehasonlítható adatok rendszeres – nemzeti keretek között történő – gyűjtése, feldolgozása és elemzése. Ez lehetővé tenné a Bizottság és a tagállamok számára a lakosság jobb tájékoztatását és megfelelő stratégiák, szakpolitikák és fellépések kidolgozását az emberi egészség magas szintű védelmének elérése érdekében. A fellépések és a támogató intézkedések során, a közegészségügy fejlesztése érdekében törekedni kell az információ- és adatcserére szolgáló rendszerek és hálózatok kompatibilitására és interoperabilitására. A nem, a társadalmi-gazdasági helyzet és az életkor fontos egészségügyi szempontok. Az adatgyűjtésnek lehetőség szerint a már folyamatban levő munkára kell épülnie, az új adatok gyűjtésére vonatkozó javaslatoknak és költségeiknek pedig egyértelmű szükségletre kell épülniük. Az adatgyűjtésnek meg kell felelnie a személyes adatok védelmére vonatkozó jogi rendelkezéseknek.

| (18) | A legjobb gyakorlat fontossága abban rejlik, hogy az egészség javítását és a megelőzést a hatékonyság és eredményesség alapján, nem pedig kizárólag gazdasági szempontból kell mérni. Támogatni kell a betegségekre és sérülésekre vonatkozó legjobb gyakorlatot és legújabb kezelési módszereket az egészség további romlásának megelőzése érdekében, és létre kell hozni a konkrét betegségekkel foglalkozó európai referenciahálózatokat. |
| --- | --- |

(18)

A legjobb gyakorlat fontossága abban rejlik, hogy az egészség javítását és a megelőzést a hatékonyság és eredményesség alapján, nem pedig kizárólag gazdasági szempontból kell mérni. Támogatni kell a betegségekre és sérülésekre vonatkozó legjobb gyakorlatot és legújabb kezelési módszereket az egészség további romlásának megelőzése érdekében, és létre kell hozni a konkrét betegségekkel foglalkozó európai referenciahálózatokat.

| (19) | A sérülések megelőzése érdekében adatgyűjtésen és a sérüléseket befolyásoló tényezők elemzésén alapuló intézkedéseket kell hozni, és terjeszteni kell a vonatkozó információkat. |
| --- | --- |

(19)

A sérülések megelőzése érdekében adatgyűjtésen és a sérüléseket befolyásoló tényezők elemzésén alapuló intézkedéseket kell hozni, és terjeszteni kell a vonatkozó információkat.

| (20) | Az egészségügyi szolgáltatások elsősorban a tagállamok felelősségi körébe tartoznak, de a közösségi szintű együttműködés mind a betegek, mind az egészségügyi rendszerek javát szolgálhatja. A program által finanszírozott tevékenységek során, valamint a nyomukban kidolgozott új javaslatokban kellő figyelmet kell fordítani a 2006 júniusában elfogadott, „A közös értékekről és elvekről az európai uniós egészségügyi rendszerekben” címet viselő tanácsi következtetésekre (7), amelyek jóváhagyják az uniós egészségügyi rendszerek közös értékeiről és elveiről szóló nyilatkozatot, és felkérik az Európai Unió intézményeit, hogy munkájuk során ezeket az értékeket és elveket tartsák tiszteletben. A programnak kellő figyelmet kell fordítania a jövőbeni fejleményekre az egészségügyi szolgáltatásokra vonatkozó közösségi cselekvési program és az egészségügyi szolgáltatásokkal és orvosi ellátással foglalkozó magas szintű munkacsoport munkája tekintetében, amely fontos fórum a tagállamok egészségügyi rendszerei közötti együttműködés és a legjobb gyakorlattal kapcsolatos információcsere terén. |
| --- | --- |

(20)

Az egészségügyi szolgáltatások elsősorban a tagállamok felelősségi körébe tartoznak, de a közösségi szintű együttműködés mind a betegek, mind az egészségügyi rendszerek javát szolgálhatja. A program által finanszírozott tevékenységek során, valamint a nyomukban kidolgozott új javaslatokban kellő figyelmet kell fordítani a 2006 júniusában elfogadott, „A közös értékekről és elvekről az európai uniós egészségügyi rendszerekben” címet viselő tanácsi következtetésekre (7), amelyek jóváhagyják az uniós egészségügyi rendszerek közös értékeiről és elveiről szóló nyilatkozatot, és felkérik az Európai Unió intézményeit, hogy munkájuk során ezeket az értékeket és elveket tartsák tiszteletben. A programnak kellő figyelmet kell fordítania a jövőbeni fejleményekre az egészségügyi szolgáltatásokra vonatkozó közösségi cselekvési program és az egészségügyi szolgáltatásokkal és orvosi ellátással foglalkozó magas szintű munkacsoport munkája tekintetében, amely fontos fórum a tagállamok egészségügyi rendszerei közötti együttműködés és a legjobb gyakorlattal kapcsolatos információcsere terén.

| (21) | A programnak hozzá kell járulnia az adatgyűjtéshez, a módszerek és eszközök elősegítéséhez és fejlesztéséhez, a hálózatok és különböző típusú együttműködések kialakításához, valamint a betegek és az egészségügyi szakemberek mobilitására vonatkozó megfelelő szakpolitikák előmozdításához. A programnak az egyéb európai uniós szakpolitikai területekkel együttesen megvalósuló – beleértve a regionális politikát is – közös európai kezdeményezések révén meg kell könnyítenie az európai e-egészségügyi térség továbbfejlesztését, ugyanakkor hozzá kell járulnia az egészségüggyel kapcsolatos weboldalak minőségi kritériumaival és az európai egészségbiztosítási kártya létrehozásával kapcsolatos munkához. Figyelembe kell venni a távorvoslást is, hiszen a távorvoslás alkalmazása hozzájárulhat a határokon átnyúló ellátáshoz, miközben biztosítják az otthoni orvosi ellátást. |
| --- | --- |

(21)

A programnak hozzá kell járulnia az adatgyűjtéshez, a módszerek és eszközök elősegítéséhez és fejlesztéséhez, a hálózatok és különböző típusú együttműködések kialakításához, valamint a betegek és az egészségügyi szakemberek mobilitására vonatkozó megfelelő szakpolitikák előmozdításához. A programnak az egyéb európai uniós szakpolitikai területekkel együttesen megvalósuló – beleértve a regionális politikát is – közös európai kezdeményezések révén meg kell könnyítenie az európai e-egészségügyi térség továbbfejlesztését, ugyanakkor hozzá kell járulnia az egészségüggyel kapcsolatos weboldalak minőségi kritériumaival és az európai egészségbiztosítási kártya létrehozásával kapcsolatos munkához. Figyelembe kell venni a távorvoslást is, hiszen a távorvoslás alkalmazása hozzájárulhat a határokon átnyúló ellátáshoz, miközben biztosítják az otthoni orvosi ellátást.

| (22) | A környezetszennyezés az egészséget súlyosan fenyegető veszély, amely Európa polgárai számára komoly aggodalomra ad okot. Külön fellépéseknek kell irányulniuk a gyermekekre és egyéb, a káros környezeti tényezők által különösen veszélyeztetett csoportokra. A programnak ki kell egészítenie a 2004 és 2010 közötti időszakra vonatkozó európai környezetvédelmi és egészségügyi cselekvési terv keretében hozott intézkedéseket. |
| --- | --- |

(22)

A környezetszennyezés az egészséget súlyosan fenyegető veszély, amely Európa polgárai számára komoly aggodalomra ad okot. Külön fellépéseknek kell irányulniuk a gyermekekre és egyéb, a káros környezeti tényezők által különösen veszélyeztetett csoportokra. A programnak ki kell egészítenie a 2004 és 2010 közötti időszakra vonatkozó európai környezetvédelmi és egészségügyi cselekvési terv keretében hozott intézkedéseket.

| (23) | A programnak foglalkoznia kell a nemekkel és az öregedéssel kapcsolatos egészségügyi kérdésekkel. |
| --- | --- |

(23)

A programnak foglalkoznia kell a nemekkel és az öregedéssel kapcsolatos egészségügyi kérdésekkel.

| (24) | A program keretében el kell ismerni a közegészségügy holisztikus megközelítésének fontosságát, és a fellépések során adott esetben figyelembe kell venni a kiegészítő és alternatív gyógymódokat, amennyiben tudományos vagy klinikai adatok támasztják alá hatékonyságukat. |
| --- | --- |

(24)

A program keretében el kell ismerni a közegészségügy holisztikus megközelítésének fontosságát, és a fellépések során adott esetben figyelembe kell venni a kiegészítő és alternatív gyógymódokat, amennyiben tudományos vagy klinikai adatok támasztják alá hatékonyságukat.

| (25) | Az elővigyázatosság elve és a kockázatelemzés az emberi egészség védelme szempontjából fő tényezők, és ezért folytatni kell integrálásukat a más közösségi politikákba és fellépésekbe. |
| --- | --- |

(25)

Az elővigyázatosság elve és a kockázatelemzés az emberi egészség védelme szempontjából fő tényezők, és ezért folytatni kell integrálásukat a más közösségi politikákba és fellépésekbe.

| (26) | Ez a határozat a program teljes időtartamára megállapítja azt a pénzügyi keretet, amely az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás (8) 37. pontja értelmében az elsődleges hivatkozási alap a költségvetési hatóság számára az éves költségvetési eljárás során. |
| --- | --- |

(26)

Ez a határozat a program teljes időtartamára megállapítja azt a pénzügyi keretet, amely az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás (8) 37. pontja értelmében az elsődleges hivatkozási alap a költségvetési hatóság számára az éves költségvetési eljárás során.

| (27) | A Közösség és a tagállamok által a program végrehajtása során hozott intézkedések és kezdeményezések magas szintű koordinálásának biztosítása érdekében elő kell mozdítani a tagállamok közötti együttműködést, valamint fokozni kell a meglévő és a jövőbeni közegészségügyi hálózatok hatékonyságát. A program végrehajtása tekintetében figyelembe kell venni a nemzeti, regionális és helyi hatóságok megfelelő szintű részvételét, a nemzeti rendszerekkel összhangban. |
| --- | --- |

(27)

A Közösség és a tagállamok által a program végrehajtása során hozott intézkedések és kezdeményezések magas szintű koordinálásának biztosítása érdekében elő kell mozdítani a tagállamok közötti együttműködést, valamint fokozni kell a meglévő és a jövőbeni közegészségügyi hálózatok hatékonyságát. A program végrehajtása tekintetében figyelembe kell venni a nemzeti, regionális és helyi hatóságok megfelelő szintű részvételét, a nemzeti rendszerekkel összhangban.

| (28) | Növelni kell az európai uniós beruházást az egészségügyi és az egészségügyhöz kapcsolódó projektekben. Ebben a tekintetben a tagállamokat arra ösztönzik, hogy nemzeti programjaikban prioritásként határozzák meg az egészség javítását. Szükséges az európai uniós finanszírozási lehetőségek alaposabb ismerete. Ösztönözni kell a tagállamok közötti tapasztalatcserét az egészségügynek a strukturális alapokból való finanszírozásával kapcsolatban. |
| --- | --- |

(28)

Növelni kell az európai uniós beruházást az egészségügyi és az egészségügyhöz kapcsolódó projektekben. Ebben a tekintetben a tagállamokat arra ösztönzik, hogy nemzeti programjaikban prioritásként határozzák meg az egészség javítását. Szükséges az európai uniós finanszírozási lehetőségek alaposabb ismerete. Ösztönözni kell a tagállamok közötti tapasztalatcserét az egészségügynek a strukturális alapokból való finanszírozásával kapcsolatban.

| (29) | A nem kormányzati szervek és a szakosodott hálózatok ugyancsak fontos szerepet játszhatnak a program céljainak megvalósításában. A program egy vagy több céljának megvalósítása során működésük lehetővé tétele érdekében közösségi hozzájárulásokat igényelhetnek. Ennélfogva a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (9) összhangban meg kell állapítani a közösségi támogatásra jogosult nem kormányzati szervekre és szakosodott hálózatokra vonatkozó részletes jogosultsági feltételeket, és a pénzügyi átláthatóságukkal, valamint a közösségi hozzájárulás időtartamával kapcsolatos rendelkezéseket. E kritériumok közé kell tartoznia az ilyen szervek és hálózatok arra irányuló kötelezettségeinek, hogy olyan egyértelmű célokat fektessenek le, cselekvési terveket és mérhető eredményeket hozzanak létre, amelyek erős európai dimenziót, és a program céljai tekintetében valódi hozzáadott értéket képviselnek. Tekintettel az érintett szervezetek sajátos jellegére, valamint kivételes hasznosságuk esetén lehetővé kell tenni az ilyen szervek és szakosodott hálózatok működéséhez nyújtott közösségi támogatás megújításának mentesítését a közösségi támogatás mértékének fokozatos csökkentésére vonatkozó elv alól. |
| --- | --- |

(29)

A nem kormányzati szervek és a szakosodott hálózatok ugyancsak fontos szerepet játszhatnak a program céljainak megvalósításában. A program egy vagy több céljának megvalósítása során működésük lehetővé tétele érdekében közösségi hozzájárulásokat igényelhetnek. Ennélfogva a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (9) összhangban meg kell állapítani a közösségi támogatásra jogosult nem kormányzati szervekre és szakosodott hálózatokra vonatkozó részletes jogosultsági feltételeket, és a pénzügyi átláthatóságukkal, valamint a közösségi hozzájárulás időtartamával kapcsolatos rendelkezéseket. E kritériumok közé kell tartoznia az ilyen szervek és hálózatok arra irányuló kötelezettségeinek, hogy olyan egyértelmű célokat fektessenek le, cselekvési terveket és mérhető eredményeket hozzanak létre, amelyek erős európai dimenziót, és a program céljai tekintetében valódi hozzáadott értéket képviselnek. Tekintettel az érintett szervezetek sajátos jellegére, valamint kivételes hasznosságuk esetén lehetővé kell tenni az ilyen szervek és szakosodott hálózatok működéséhez nyújtott közösségi támogatás megújításának mentesítését a közösségi támogatás mértékének fokozatos csökkentésére vonatkozó elv alól.

| (30) | A programot a megfelelő szervezetekkel és ügynökségekkel, különösen az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központtal folytatott szoros együttműködésben kell végrehajtani. |
| --- | --- |

(30)

A programot a megfelelő szervezetekkel és ügynökségekkel, különösen az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központtal folytatott szoros együttműködésben kell végrehajtani.

| (31) | Az e határozat végrehajtásához szükséges intézkedéseket az 1999/468/EK határozattal összhangban kell elfogadni, és ennek során tiszteletben kell tartani az átláthatóság követelményét, továbbá ésszerű egyensúlyt kell teremteni a program különböző céljai között. |
| --- | --- |

(31)

Az e határozat végrehajtásához szükséges intézkedéseket az 1999/468/EK határozattal összhangban kell elfogadni, és ennek során tiszteletben kell tartani az átláthatóság követelményét, továbbá ésszerű egyensúlyt kell teremteni a program különböző céljai között.

| (32) | Az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás (a továbbiakban: EGT-megállapodás) rendelkezik az egészségügy területén történő együttműködésről egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről az Európai Szabadkereskedelmi Társulásnak az Európai Gazdasági Térségben részt vevő országai (a továbbiakban: EFTA/EGT-országok) között. Gondoskodni kell továbbá arról is, hogy a program nyitott legyen más országok, különösen a Közösség szomszédságában fekvő, valamint az európai uniós tagságot kérelmező, tagjelölt vagy csatlakozó országok részvétele előtt is, különös tekintettel annak lehetőségére, hogy a más országokban kialakuló egészségügyi veszélyek a Közösségen belül is hatást gyakorolnak. |
| --- | --- |

(32)

Az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás (a továbbiakban: EGT-megállapodás) rendelkezik az egészségügy területén történő együttműködésről egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről az Európai Szabadkereskedelmi Társulásnak az Európai Gazdasági Térségben részt vevő országai (a továbbiakban: EFTA/EGT-országok) között. Gondoskodni kell továbbá arról is, hogy a program nyitott legyen más országok, különösen a Közösség szomszédságában fekvő, valamint az európai uniós tagságot kérelmező, tagjelölt vagy csatlakozó országok részvétele előtt is, különös tekintettel annak lehetőségére, hogy a más országokban kialakuló egészségügyi veszélyek a Közösségen belül is hatást gyakorolnak.

| (33) | A program céljainak eléréséhez való hozzájárulás érdekében – figyelemmel az ezen országok és a Közösség között hatályban lévő vonatkozó megállapodásokra – elő kell segíteni a programban részt nem vevő harmadik országokkal való megfelelő kapcsolatok kialakítását. Ennek keretében a harmadik országok a kölcsönös érdeklődésre számot tartó területeken a programban finanszírozott tevékenységeket kiegészítő tevékenységeket folytathatnak, de a program keretében pénzügyi hozzájárulást nem kaphatnak. |
| --- | --- |

(33)

A program céljainak eléréséhez való hozzájárulás érdekében – figyelemmel az ezen országok és a Közösség között hatályban lévő vonatkozó megállapodásokra – elő kell segíteni a programban részt nem vevő harmadik országokkal való megfelelő kapcsolatok kialakítását. Ennek keretében a harmadik országok a kölcsönös érdeklődésre számot tartó területeken a programban finanszírozott tevékenységeket kiegészítő tevékenységeket folytathatnak, de a program keretében pénzügyi hozzájárulást nem kaphatnak.

| (34) | A különböző szervezetek egyedi kapacitásainak és szerepének figyelembevételével helyénvaló az érintett nemzetközi szervezetekkel, mint például az Egyesült Nemzetek Szervezetével és szakosított intézményeivel, különösen a WHO-val, valamint az Európa Tanáccsal és a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezettel való együttműködés fejlesztése annak érdekében, hogy a program végrehajtására az egészségügyet érintő közösségi és nemzetközi szintű fellépések hatékonyságának és eredményességének maximalizálása útján kerüljön sor. |
| --- | --- |

(34)

A különböző szervezetek egyedi kapacitásainak és szerepének figyelembevételével helyénvaló az érintett nemzetközi szervezetekkel, mint például az Egyesült Nemzetek Szervezetével és szakosított intézményeivel, különösen a WHO-val, valamint az Európa Tanáccsal és a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezettel való együttműködés fejlesztése annak érdekében, hogy a program végrehajtására az egészségügyet érintő közösségi és nemzetközi szintű fellépések hatékonyságának és eredményességének maximalizálása útján kerüljön sor.

| (35) | A program céljainak sikeres megvalósítása szükségszerűen azon alapul, hogy az éves munkatervekben szereplő kérdések meghatározása, a megfelelő fellépések kiválasztása és a projektek finanszírozása mind beépített megfelelő nyomonkövetési és értékelési folyamat mellett történik és rendszeres nyomon követésen és értékelésen alapul, ideértve a független külső értékeléseket is, amelyek célja a fellépések hatásának mérése és a program általános céljaihoz való hozzájárulásuk bemutatása. A programértékelésnél figyelembe kell venni, hogy a program céljainak megvalósítása a program időtartamánál hosszabb időt vehet igénybe. |
| --- | --- |

(35)

A program céljainak sikeres megvalósítása szükségszerűen azon alapul, hogy az éves munkatervekben szereplő kérdések meghatározása, a megfelelő fellépések kiválasztása és a projektek finanszírozása mind beépített megfelelő nyomonkövetési és értékelési folyamat mellett történik és rendszeres nyomon követésen és értékelésen alapul, ideértve a független külső értékeléseket is, amelyek célja a fellépések hatásának mérése és a program általános céljaihoz való hozzájárulásuk bemutatása. A programértékelésnél figyelembe kell venni, hogy a program céljainak megvalósítása a program időtartamánál hosszabb időt vehet igénybe.

| (36) | Az éves munkaterveknek ki kell terjedniük a program által – a különböző finanszírozási mechanizmusok, köztük az ajánlati felhívások útján finanszírozandó – valamennyi előre látható fő tevékenységre. |
| --- | --- |

(36)

Az éves munkaterveknek ki kell terjedniük a program által – a különböző finanszírozási mechanizmusok, köztük az ajánlati felhívások útján finanszírozandó – valamennyi előre látható fő tevékenységre.

| (37) | Mivel e határozat célját a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani az érintett kérdéskörök határokon átnyúló jellege miatt, és ezért a közösségi cselekvésnek a polgárok egészségének és biztonságának védelmére a kizárólagos nemzeti fellépésnél hatékonyabb és eredményesebb volta miatt az közösségi szinten jobban megvalósítható, a Közösség intézkedéseket hozhat a Szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az e cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a határozat nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(37)

Mivel e határozat célját a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani az érintett kérdéskörök határokon átnyúló jellege miatt, és ezért a közösségi cselekvésnek a polgárok egészségének és biztonságának védelmére a kizárólagos nemzeti fellépésnél hatékonyabb és eredményesebb volta miatt az közösségi szinten jobban megvalósítható, a Közösség intézkedéseket hozhat a Szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az e cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a határozat nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket.

| (38) | A Szerződés 2. cikkének megfelelően, amely kimondja, hogy a férfiak és a nők egyenlősége a Közösség egyik alapelve, valamint 3. cikke (2) bekezdésének megfelelően, amely szerint a Közösség valamennyi tevékenység folytatása során törekszik az egyenlőtlenségek kiküszöbölésére, valamint a férfiak és a nők közötti egyenlőség előmozdítására, beleértve az emberi egészség magas szintű védelmének megvalósítását, a program hatálya alá tartozó valamennyi cél és fellépés hozzájárul a férfiak és a nők szükségleteinek és az egészségügyhöz való viszonyulásuk jobb megértéséhez és elismeréséhez. |
| --- | --- |

(38)

A Szerződés 2. cikkének megfelelően, amely kimondja, hogy a férfiak és a nők egyenlősége a Közösség egyik alapelve, valamint 3. cikke (2) bekezdésének megfelelően, amely szerint a Közösség valamennyi tevékenység folytatása során törekszik az egyenlőtlenségek kiküszöbölésére, valamint a férfiak és a nők közötti egyenlőség előmozdítására, beleértve az emberi egészség magas szintű védelmének megvalósítását, a program hatálya alá tartozó valamennyi cél és fellépés hozzájárul a férfiak és a nők szükségleteinek és az egészségügyhöz való viszonyulásuk jobb megértéséhez és elismeréséhez.

| (39) | Helyénvaló biztosítani a program és az általa felváltott előző program közötti átmenetet, különösen az irányítására – például a technikai és igazgatási segítségnyújtás finanszírozására – vonatkozó többéves szabályok folytatása tekintetében. 2014. január 1-jétől a technikai és igazgatási segítségnyújtási előirányzatoknak szükség esetén biztosítaniuk kell a 2013 végéig be nem fejeződő fellépések irányításához kapcsolódó költségeket. |
| --- | --- |

(39)

Helyénvaló biztosítani a program és az általa felváltott előző program közötti átmenetet, különösen az irányítására – például a technikai és igazgatási segítségnyújtás finanszírozására – vonatkozó többéves szabályok folytatása tekintetében. 2014. január 1-jétől a technikai és igazgatási segítségnyújtási előirányzatoknak szükség esetén biztosítaniuk kell a 2013 végéig be nem fejeződő fellépések irányításához kapcsolódó költségeket.

| (40) | Ez a határozat az 1786/2002/EK határozat helyébe lép. Az említett határozatot ezért hatályon kívül kell helyezni, |
| --- | --- |

(40)

Ez a határozat az 1786/2002/EK határozat helyébe lép. Az említett határozatot ezért hatályon kívül kell helyezni,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

A program létrehozása

A 2008. január 1. és 2013. december 31. közötti időszakra létrejön az egészségügyre vonatkozó második közösségi cselekvési program (2008–2013) (a továbbiakban: a program).

2. cikk

Célok

(1)   A program kiegészíti, támogatja és hozzáadott értékkel látja el a tagállamok szakpolitikáit, továbbá az emberi egészség és biztonság védelme és előmozdítása, valamint a közegészségügy javítása révén hozzájárul a szolidaritás és jólét fokozásához az Európai Unióban.

(2)   A mellékletben meghatározott fellépések révén a következő célok megvalósítására kell törekedni:

| — | a polgárok egészségügyi biztonságának javítása, |
| --- | --- |

—

a polgárok egészségügyi biztonságának javítása,

| — | az egészség elősegítése, beleértve az egészségügyi egyenlőtlenségek csökkentését, |
| --- | --- |

—

az egészség elősegítése, beleértve az egészségügyi egyenlőtlenségek csökkentését,

| — | az egészséggel kapcsolatos információk és ismeretek összegyűjtése és terjesztése. |
| --- | --- |

—

az egészséggel kapcsolatos információk és ismeretek összegyűjtése és terjesztése.

Az első albekezdésben említett fellépések adott esetben támogatják a főbb betegségek megelőzését, és hozzájárulnak előfordulási gyakoriságuk, valamint az általuk okozott megbetegedések és halálozások csökkentéséhez.

3. cikk

Finanszírozás

(1)   A program végrehajtására előirányzott pénzügyi keret az 1. cikkben meghatározott időszakra 321 500 000 EUR.

(2)   Az éves előirányzatokat a költségvetési hatóság engedélyezi a pénzügyi keret határain belül.

4. cikk

Pénzügyi hozzájárulás

(1)   A közösségi pénzügyi hozzájárulás nem haladhatja meg a következő mértékeket:

| a) | a költségek 60 %-a, e program valamely céljának megvalósítását elősegítő fellépés esetén, kivéve a kivételesen hasznos fellépéseket, amelyek esetén a közösségi hozzájárulás nem haladhatja meg a 80 % -ot; és |
| --- | --- |

a)

a költségek 60 %-a, e program valamely céljának megvalósítását elősegítő fellépés esetén, kivéve a kivételesen hasznos fellépéseket, amelyek esetén a közösségi hozzájárulás nem haladhatja meg a 80 % -ot; és

| b) | a költségek 60 %-a olyan nem kormányzati szerv vagy szakosodott hálózat működése tekintetében, amely nem profitorientált, és független az ipari, kereskedelmi, üzleti és más összeférhetetlen érdekektől, valamint kiegyensúlyozott földrajzi lefedettséggel legalább a tagállamok felében vannak tagjai, és fő célja a program egy vagy több céljának a megvalósítása, amennyiben ez a támogatás szükséges e célok megvalósításához. Kivételesen hasznos fellépések esetén a közösségi hozzájárulás nem haladhatja meg a 80 %-ot. |
| --- | --- |

b)

a költségek 60 %-a olyan nem kormányzati szerv vagy szakosodott hálózat működése tekintetében, amely nem profitorientált, és független az ipari, kereskedelmi, üzleti és más összeférhetetlen érdekektől, valamint kiegyensúlyozott földrajzi lefedettséggel legalább a tagállamok felében vannak tagjai, és fő célja a program egy vagy több céljának a megvalósítása, amennyiben ez a támogatás szükséges e célok megvalósításához. Kivételesen hasznos fellépések esetén a közösségi hozzájárulás nem haladhatja meg a 80 %-ot.

(2)   Az (1) bekezdés b) pontjában meghatározott, nem kormányzati szerveknek és szakosodott hálózatoknak juttatott pénzügyi hozzájárulás megújítása mentesülhet a fokozatos csökkentés elve alól.

(3)   Amennyiben azt a megvalósítandó cél jellege indokolja, a közösségi pénzügyi hozzájárulás a Közösség és egy vagy több tagállam, vagy a Közösség és más résztvevő országok illetékes hatóságai által közösen nyújtott finanszírozásként nyújtható. Ebben az esetben a közösségi hozzájárulás nem haladhatja meg az 50 %-ot, a kivételesen hasznos fellépések esetében pedig a 70 %-ot. Az ilyen közösségi hozzájárulás a tagállam vagy az érintett illetékes hatóság által átlátható eljárás keretében kijelölt és a Bizottság által jóváhagyott közjogi szervezetnek vagy olyan nem kormányzati szervezetnek ítélhető oda, amely nem profitorientált, és független az ipari, kereskedelmi, üzleti és más összeférhetetlen érdekektől, valamint fő célja a program egy vagy több céljának a megvalósítása.

(4)   A közösségi pénzügyi hozzájárulás átalányösszeg és átalányfinanszírozás formájában is nyújtható, ha az az érintett fellépések jellegének megfelel. Az ilyen pénzügyi hozzájárulások esetén az (1) és (3) bekezdésben meghatározott százalékos határokat nem kell alkalmazni, noha a társfinanszírozás továbbra is előírás.

5. cikk

Technikai és igazgatási segítségnyújtás

(1)   A program pénzügyi kerete fedezheti a program irányításához és a céljainak megvalósításához közvetlenül szükséges előkészítő, nyomonkövetési, ellenőrzési, auditálási és értékelési tevékenységekhez tartozó költségeket is, különösen a tanulmányok, értekezletek, tájékoztatási és közzétételi tevékenységek kiadásait, az információcserére összpontosító információs technológiai hálózatokhoz kapcsolódó kiadásokat, továbbá minden, a Bizottság által a program irányítására fordított technikai és igazgatási segítségnyújtási kiadást.

(2)   A programra vonatkozó pénzügyi keret fedezheti továbbá a program és az 1786/2002/EK határozat alapján elfogadott intézkedések közötti átmenet biztosításához szükséges technikai és igazgatási segítségnyújtással kapcsolatos kiadásokat. Szükség esetén előirányzatok vehetők fel a 2013 utáni költségvetésbe a hasonló kiadások fedezésére, hogy kezelni lehessen a 2013. december 31-ig le nem záruló fellépéseket.

6. cikk

A végrehajtás módszerei

A 2. cikkben meghatározott célokat a rendelkezésre álló alkalmas végrehajtási módszerek teljes mértékű kihasználásával kell megvalósítani, különös tekintettel az alábbiakra:

| a) | a Bizottság által központosított alapon történő közvetlen vagy közvetett végrehajtás; és |
| --- | --- |

a)

a Bizottság által központosított alapon történő közvetlen vagy közvetett végrehajtás; és

| b) | adott esetben nemzetközi szervezetekkel való közös irányítás. |
| --- | --- |

b)

adott esetben nemzetközi szervezetekkel való közös irányítás.

7. cikk

A program végrehajtása

(1)   A Bizottság a tagállamokkal szorosan együttműködve biztosítja a programban meghatározott fellépéseknek és intézkedéseknek a 3. és 8. cikk rendelkezéseivel összhangban történő végrehajtását.

(2)   A Bizottság és a tagállamok – saját hatáskörükön belül – megteszik a megfelelő intézkedéseket a program hatékony végrehajtásának a biztosítására, valamint a program céljainak megvalósítására irányuló közösségi és tagállami szintű mechanizmusok kialakítására. Biztosítják, hogy a program által támogatott fellépésekről megfelelő információkat szolgáltatnak, és megfelelő részvételi arányt érnek el.

(3)   A program céljainak megvalósítása érdekében a Bizottság, a tagállamokkal szoros együttműködésben:

| a) | törekszik az adatok és információk összehasonlíthatóságára, és az egészségügyre vonatkozó adatok és információk cseréjére szolgáló rendszerek és hálózatok kompatibilitására és interoperabilitására; és |
| --- | --- |

a)

törekszik az adatok és információk összehasonlíthatóságára, és az egészségügyre vonatkozó adatok és információk cseréjére szolgáló rendszerek és hálózatok kompatibilitására és interoperabilitására; és

| b) | biztosítja a szükséges együttműködést és kommunikációt az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ és más érintett uniós ügynökségekkel a közösségi pénzeszközök felhasználásának optimalizálása érdekében. |
| --- | --- |

b)

biztosítja a szükséges együttműködést és kommunikációt az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ és más érintett uniós ügynökségekkel a közösségi pénzeszközök felhasználásának optimalizálása érdekében.

(4)   A program végrehajtása során a Bizottság – a tagállamokkal együtt – biztosítja a személyes adatok védelmére vonatkozó megfelelő jogi rendelkezések betartását, valamint – adott esetben – az ilyen adatok titkosságának és biztonságának garantálására szolgáló mechanizmusok bevezetését.

8. cikk

Végrehajtási intézkedések

(1)   Az e határozat végrehajtásához szükséges, az alábbiakra vonatkozó intézkedéseket a 10. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban kell elfogadni:

| a) | a program végrehajtásáról szóló éves munkaterv, amely meghatározza a következőket:






  i. | a prioritásokat és a végrehajtandó fellépéseket, ideértve a pénzügyi források elosztását is; |
| --- | --- | --- |

a)

a program végrehajtásáról szóló éves munkaterv, amely meghatározza a következőket:

i.

a prioritásokat és a végrehajtandó fellépéseket, ideértve a pénzügyi források elosztását is;

| ii. | a közösségi pénzügyi hozzájárulás százalékos arányára vonatkozó kritériumokat, beleértve azokat a kritériumokat is, amelyek a fellépés kivételesen hasznos jellegének elbírálására vonatkoznak; |
| --- | --- |

ii.

a közösségi pénzügyi hozzájárulás százalékos arányára vonatkozó kritériumokat, beleértve azokat a kritériumokat is, amelyek a fellépés kivételesen hasznos jellegének elbírálására vonatkoznak;

| iii. | a 9. cikkben említett együttes stratégiák és fellépések végrehajtására vonatkozó rendelkezéseket; |
| --- | --- |

iii.

a 9. cikkben említett együttes stratégiák és fellépések végrehajtására vonatkozó rendelkezéseket;

| b) | a program fellépéseivel kapcsolatos pénzügyi hozzájárulásokra vonatkozó kiválasztási, odaítélési és egyéb kritériumok a 4. cikknek megfelelően. |
| --- | --- |

b)

a program fellépéseivel kapcsolatos pénzügyi hozzájárulásokra vonatkozó kiválasztási, odaítélési és egyéb kritériumok a 4. cikknek megfelelően.

(2)   Az e határozat végrehajtásához szükséges bármely más intézkedést a 10. cikk (3) bekezdésében említett eljárással összhangban kell elfogadni.

9. cikk

Együttes stratégiák és fellépések

(1)   Az emberi egészség magas szintű védelmének valamennyi közösségi szakpolitika és tevékenység meghatározása és végrehajtása során történő biztosítása, valamint az egészséggel kapcsolatos kérdéseknek az ezekbe való beépítése érdekében a program céljait együttes stratégiák és együttes fellépések formájában is végre lehet hajtani a vonatkozó közösségi programokkal, fellépésekkel és pénzügyi alapokkal való kapcsolatok kialakítása révén.

(2)   A Bizottság biztosítja a lehető legjobb összhangot a program és az egyéb közösségi programok, fellépések és pénzügyi alapok között.

10. cikk

A bizottság

(1)   A Bizottság munkáját egy bizottság (a továbbiakban: a bizottság) segíti.

(2)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 4. és 7. cikkét kell alkalmazni, 8. cikkének rendelkezéseire is figyelemmel.

Az 1999/468/EK határozat 4. cikkének (3) bekezdésében meghatározott időtartam két hónap.

(3)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 3. és 7. cikkét kell alkalmazni, 8. cikkének rendelkezéseire is figyelemmel.

11. cikk

Harmadik országok részvétele

A program nyitva áll az alábbiak részvétele előtt:

| a) | az EFTA/EGT-országok, összhangban az EGT-megállapodásban megállapított feltételekkel; és |
| --- | --- |

a)

az EFTA/EGT-országok, összhangban az EGT-megállapodásban megállapított feltételekkel; és

| b) | harmadik országok, különösen az európai szomszédsági politika alá tartozó országok, az európai uniós tagságot kérelmező, tagjelölt vagy csatlakozó országok, valamint a stabilizációs és társulási folyamatban részt vevő nyugat-balkáni országok, a közösségi programokban való részvételük alapelveit meghatározó, az említett országokkal kötött, vonatkozó két- vagy többoldalú megállapodásokban megállapított feltételeknek megfelelően. |
| --- | --- |

b)

harmadik országok, különösen az európai szomszédsági politika alá tartozó országok, az európai uniós tagságot kérelmező, tagjelölt vagy csatlakozó országok, valamint a stabilizációs és társulási folyamatban részt vevő nyugat-balkáni országok, a közösségi programokban való részvételük alapelveit meghatározó, az említett országokkal kötött, vonatkozó két- vagy többoldalú megállapodásokban megállapított feltételeknek megfelelően.

12. cikk

Nemzetközi együttműködés

A program végrehajtása során ösztönözni kell a kapcsolatokat és az együttműködést a programban részt nem vevő harmadik országokkal és a nemzetközi szervezetekkel, különösen az Egészségügyi Világszervezettel.

13. cikk

Nyomon követés, értékelés és az eredmények terjesztése

(1)   A Bizottság a tagállamokkal szoros együttműködésben a program céljainak fényében nyomon követi a program keretébe tartozó fellépések végrehajtását. A Bizottság évente jelentést tesz a bizottságnak a program által finanszírozott valamennyi fellépésről és projektről, valamint folyamatosan tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(2)   A Bizottság kérésére – amely nem járhat a tagállamok adminisztratív terheinek aránytalan növelésével – a tagállamok minden rendelkezésre álló információt benyújtanak a program végrehajtásáról és hatásáról.

(3)   A Bizottság benyújtja az Európai Parlament, a Tanács, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság, valamint a Régiók Bizottsága részére a következőket:

| a) | legkésőbb 2010. december 31-ig, a program céljai tekintetében elért eredményekről, végrehajtásának minőségi és mennyiségi szempontjairól, valamint az egyéb vonatkozó közösségi programokkal, fellépésekkel és pénzügyi alapokkal való összhangjáról és az azokhoz viszonyított kiegészítő jellegéről szóló külső és független időközi értékelő jelentést. A jelentésnek lehetővé kell tennie különösen az intézkedések valamennyi országra gyakorolt hatásának értékelését. A jelentésnek tartalmaznia kell a főbb következtetéseket és csatolni kell hozzá a Bizottság megjegyzéseit is; |
| --- | --- |

a)

legkésőbb 2010. december 31-ig, a program céljai tekintetében elért eredményekről, végrehajtásának minőségi és mennyiségi szempontjairól, valamint az egyéb vonatkozó közösségi programokkal, fellépésekkel és pénzügyi alapokkal való összhangjáról és az azokhoz viszonyított kiegészítő jellegéről szóló külső és független időközi értékelő jelentést. A jelentésnek lehetővé kell tennie különösen az intézkedések valamennyi országra gyakorolt hatásának értékelését. A jelentésnek tartalmaznia kell a főbb következtetéseket és csatolni kell hozzá a Bizottság megjegyzéseit is;

| b) | legkésőbb 2011. december 31-ig, a program folytatásáról szóló közleményt; |
| --- | --- |

b)

legkésőbb 2011. december 31-ig, a program folytatásáról szóló közleményt;

| c) | legkésőbb 2015. december 31-ig, a program végrehajtásáról és eredményeiről szóló külső és független utólagos jelentést. |
| --- | --- |

c)

legkésőbb 2015. december 31-ig, a program végrehajtásáról és eredményeiről szóló külső és független utólagos jelentést.

(4)   A Bizottság nyilvánosan hozzáférhetővé teszi az e határozat alapján végrehajtott fellépések eredményeit és biztosítja azok terjesztését.

14. cikk

Hatályon kívül helyezés

Az 1786/2002/EK határozat 2008. január 1-jétől hatályát veszti.

A Bizottság elfogadja mindazokat az igazgatási rendelkezéseket, amelyek az 1786/2002/EK határozat alapján elfogadott intézkedések és az e program alapján végrehajtandó intézkedések közötti átmenet biztosításához szükségesek.

15. cikk

Hatálybalépés

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Kelt Strasbourgban, 2007. október 23-án.

az Európai Parlament részéről

az elnök

H.-G. PÖTTERING

a Tanács részéről

az elnök

M. LOBO ANTUNES

---

(1)  HL C 88., 2006.4.11., 1. o.

1

(2)  HL C 192., 2006.8.16., 8. o.

2

(3)  Az Európai Parlament 2006. március 16-i véleménye (HL C 291. E, 2006.11.30., 372. o.), a Tanács 2007. március 22-i közös álláspontja (HL C 103. E, 2007.5.8., 11. o.) és az Európai Parlament 2007. július 10-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé). A Tanács 2007. október 9-i határozata.

3

(4)  HL L 271., 2002.10.9., 1. o. A 786/2004/EK határozattal (HL L 138., 2004.4.30., 7. o.) módosított határozat.

4

(5)  HL L 142., 2004.4.30., 1. o.

5

(6)  Az 1926/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (HL L 404., 2006.12.30., 39. o.).

6

(7)  HL C 146., 2006.6.22., 1. o.

7

(8)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

8

(9)  HL L 184., 1999.7.17., 23. o. A 2006/512/EK határozattal (HL L 200., 2006.7.22., 11. o.) módosított határozat.

9

---

MELLÉKLET

A 2. cikk (2) bekezdésében említett fellépések

1.   A polgárok egészségügyi biztonságának javítása

1.1.   A polgárok védelme az egészséget fenyegető veszélyekkel szemben

1.1.1.   A fertőző és nem fertőző betegségekből eredő, valamint fizikai, vegyi vagy biológiai forrásokból – beleértve a szándékos kibocsátást is – származó egészségügyi veszélyekkel kapcsolatos megelőzésre, információcserére és reagálásra vonatkozó stratégiák és mechanizmusok kidolgozása; a tagállami laboratóriumok közötti magas szintű diagnosztikai együttműködés biztosítását célzó lépések megtétele; a Közösség szempontjából jelentős munkát végző, meglévő laboratóriumok munkájának támogatása; a közösségi referencialaboratóriumok hálózatának létrehozására irányuló munka.

1.1.2.   Megelőzési, védőoltási és immunizálási politikák kidolgozásának támogatása; az immunizációs állapot és a nem kívánatos következmények nyomon követésére szolgáló partnerségi kapcsolatok, hálózatok, eszközök és jelentéstételi rendszerek javítása.

1.1.3.   A kockázatkezelési kapacitás fejlesztése és eljárások kidolgozása; az egészségügyi vészhelyzetekkel kapcsolatos felkészültség és tervezés javítása, többek között az egészségügyi vészhelyzetekre adandó összehangolt uniós és nemzetközi reagálásra való felkészülés révén; kockázatokkal kapcsolatos kommunikációs, és az ellenintézkedésekre vonatkozó konzultációs eljárások kidolgozása.

1.1.4.   A meglévő reagálási képességek és eszközök összehangolásának és javításának elősegítése, beleértve a vészhelyzetek esetén gyorsan bevethető védőeszközöket, elkülönítő létesítményeket és mozgó laboratóriumokat.

1.1.5.   Az általános készenléti és konkrét egészségügyi vészhelyzeti tervek készítésére, csúcskapacitásuk javítására, azokkal kapcsolatos gyakorlatok és tesztek végrehajtására, értékelésére és felülvizsgálatára, valamint a tagállamok közötti interoperabilitásukra szolgáló stratégiák és eljárások kidolgozása.

1.2.   A polgárok biztonságának javítása

1.2.1.   A tudományos tanácsadás és a kockázatértékelés támogatása és javítása a veszélyek korai azonosításának előmozdítása révén; azok lehetséges hatásának elemzése; a veszélyekkel és az expozícióval kapcsolatos információk cseréje; valamint az integrált és összehangolt megközelítések támogatása.

1.2.2.   Az emberi eredetű szervek és anyagok, a vér és vérszármazékok biztonságának és minőségének javítását segítő fellépések; azok orvosi felhasználásra való rendelkezésre állásának, nyomon követhetőségének és hozzáférhetőségének előmozdítása a Szerződés 152. cikkének (5) bekezdésében meghatározott tagállami hatáskörök tiszteletben tartása mellett.

1.2.3.   A betegek biztonságának javítására irányuló intézkedések előmozdítása magas minőségű és biztonságos egészségügyi ellátás révén, többek között az antibiotikumokkal szembeni rezisztencia és a nozokomiális fertőzések tekintetében.

2.   Az egészség elősegítése

2.1.   Az egészségesebb életmód elősegítése és az egészségügyi egyenlőtlenségek csökkentése

2.1.1.   Az egészségesen eltöltött életévek számának növelésére irányuló kezdeményezések támogatása és az egészséges idősödés előmozdítása; az egészségnek a termelékenységre és a munkaerőpiacon való részvételre gyakorolt hatásának feltárását és elősegítését célzó intézkedések támogatása, a lisszaboni célok eléréséhez való hozzájárulásként; egyéb politikák egészségügyi hatásainak tanulmányozására irányuló intézkedések támogatása.

2.1.2.   A tagállamokon belüli és azok közötti – többek között a nemek közötti egyenlőtlenségekhez kapcsolódó – egészségügyi egyenlőtlenségek okainak meghatározására, azok kezelésére és az egyenlőtlenségek csökkentésére irányuló kezdeményezések támogatása a jóléthez és a kohézióhoz való hozzájárulás érdekében; az egészségügyi beruházások előmozdítása az egyéb közösségi politikákkal és pénzügyi alapokkal együttműködésben; a nemzeti egészségügyi rendszerek közötti szolidaritás javítása a határokon átnyúló egészségügyi ellátással kapcsolatos együttműködés, valamint a betegek és az egészségügyi szakemberek mobilitásának támogatása révén.

2.2.   Az egészségesebb életmód elősegítése, valamint a főbb betegségek és sérülések előfordulásának csökkentése az egészséget befolyásoló tényezők kezelése révén

2.2.1.   Az egészséget befolyásoló tényezők kezelése a fizikai és mentális egészség előmozdítása és javítása érdekében, az egészséges életmódot és a betegségek megelőzését támogató környezet kialakítása révén; fellépés olyan kulcstényezők terén, mint a táplálkozás, testmozgás, a szexuális egészség, valamint az olyan függőséggel kapcsolatos tényezők terén, mint a dohányzás, alkohol, illegális kábítószerek és a nem megfelelően használt gyógyszerkészítmények, olyan kulcstényezőkre összpontosítva, mint az oktatás és a munkahely a teljes életút során.

2.2.2.   A Közösség összes betegségterhe szempontjából különösen jelentős főbb betegségek megelőzésére és a ritka betegségekre irányuló fellépések előmozdítása, a meghatározó tényezőik kezelésén keresztül, amennyiben a közösségi fellépés jelentős hozzáadott értékkel egészítheti ki a nemzeti erőfeszítéseket.

2.2.3.   A tágabb értelemben vett környezeti tényezők – beleértve a beltéri levegő minőségét, a mérgező vegyi anyagoknak való kitettséget, amennyiben ezzel más közösségi kezdeményezés nem foglalkozik – és a társadalmi-gazdasági tényezők egészségre gyakorolt hatásának figyelembevétele.

2.2.4.   A balesetek és sérülések számának csökkentésére irányuló fellépések támogatása.

3.   Az egészséggel kapcsolatos információk és ismeretek összegyűjtése és terjesztése

3.1.   Az ismeretek és a legjobb gyakorlatok cseréje

3.1.1.   Az egészségügyi kérdésekre vonatkozó ismeretek és legjobb gyakorlatok cseréje a program keretei között.

3.1.2.   Az együttműködés támogatása a legjobb gyakorlat tagállamokban történő alkalmazásának előmozdítása céljából, beleértve adott esetben az európai referenciahálózatok támogatását is.

3.2.   Egészségügyi információk gyűjtése, elemzése és terjesztése

3.2.1.   A fenntartható egészségügyi nyomonkövetési rendszer továbbfejlesztése az összehasonlítható adat- és információgyűjtést célzó mechanizmusok, valamint megfelelő mutatók kidolgozásával; a rákbetegségek nyilvántartására – amely többek között a Tanács rákszűrésre vonatkozó 2003. december 2-i ajánlásának (1) végrehajtása során gyűjtött adatokra épül – vonatkozó közösségi kezdeményezések megfelelő koordinálásának és nyomon követésének biztosítása; az egészségügyi állapotra és politikákra vonatkozó adatok gyűjtése; a rendszer statisztikai részének kidolgozása a közösségi statisztikai program igénybevételével.

3.2.2.   Elemzésre és terjesztésre szolgáló mechanizmusok kidolgozása, beleértve a közösségi egészségügyi jelentéseket, az egészségügyi portált és a konferenciákat; információk nyújtása a polgárok, az érdekelt felek és a politikák kidolgozói részére, konzultációs mechanizmusok és részvételi eljárások kidolgozása; a valamennyi adaton és mutatón alapuló, minőségi és mennyiségi elemzést is magában foglaló rendszeres jelentések készítése az Európai Unió egészségügyi helyzetéről.

3.2.3.   Elemzés és technikai segítségnyújtás a program alkalmazási köréhez kapcsolódó politikák vagy jogszabályok kidolgozásához vagy végrehajtásához.

---

(1)  HL L 327., 2003.12.16., 34. o.

---

A MÁSODIK KÖZÖSSÉGI EGÉSZSÉGÜGYI PROGRAMRA (2008–2013) VONATKOZÓ HÁROMOLDALÚ NYILATKOZAT

Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság:

| — | egyetértenek abban, hogy az egészségügy területén a második közösségi cselekvési program (2008–2013) teljes körű végrehajtásához pénzügyi eszközöket kell biztosítani, |
| --- | --- |

—

egyetértenek abban, hogy az egészségügy területén a második közösségi cselekvési program (2008–2013) teljes körű végrehajtásához pénzügyi eszközöket kell biztosítani,

| — | emlékeztetnek a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló intézményközi megállapodás (1) 37. cikkére, amely kimondja, hogy a költségvetési hatóság és a Bizottság vállalja, hogy a költségvetéstől legfeljebb 5 %-kal tér el, kivéve, ha új, objektív és tartós körülmények merülnek fel, amelyek okait kifejezetten és pontosan meg kell adni. Az ilyen eltérésből származó növekedés nem lépheti túl az érintett fejezet meglévő felső határát, |
| --- | --- |

—

emlékeztetnek a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló intézményközi megállapodás (1) 37. cikkére, amely kimondja, hogy a költségvetési hatóság és a Bizottság vállalja, hogy a költségvetéstől legfeljebb 5 %-kal tér el, kivéve, ha új, objektív és tartós körülmények merülnek fel, amelyek okait kifejezetten és pontosan meg kell adni. Az ilyen eltérésből származó növekedés nem lépheti túl az érintett fejezet meglévő felső határát,

| — | biztosítanak arról a szándékukról, hogy alaposan megvizsgálják az egészségügyi programhoz kapcsolódó különleges igényeket és körülményeket az éves költségvetési eljárás során. |
| --- | --- |

—

biztosítanak arról a szándékukról, hogy alaposan megvizsgálják az egészségügyi programhoz kapcsolódó különleges igényeket és körülményeket az éves költségvetési eljárás során.

---

(1)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

---

A BIZOTTSÁG NYILATKOZATA

| 1. | 2006. május 24-én a Bizottság kiadott egy javaslatot az egészségügy területén második közösségi cselekvési program (2007–2013) létrehozásáról (1). A 7. cikkben a programra szánt referenciaösszeget 365,6 millió EUR-ban jelölték meg a 2007 és 2013 közötti időszakra. |
| --- | --- |

1.

2006. május 24-én a Bizottság kiadott egy javaslatot az egészségügy területén második közösségi cselekvési program (2007–2013) létrehozásáról (1). A 7. cikkben a programra szánt referenciaösszeget 365,6 millió EUR-ban jelölték meg a 2007 és 2013 közötti időszakra.

| 2. | A jogalkotási eljárás késedelme miatt 2007. március 23-án a Bizottság tájékoztatta a költségvetési hatóságot, hogy az új közegészségügyi program megkezdését el kell halasztani a 2008-as költségvetési évre (2). Ennek következtében az új 2008–2013-as közegészségügyi program keretösszegét 321,5 millió EUR-ra kell módosítani. |
| --- | --- |

2.

A jogalkotási eljárás késedelme miatt 2007. március 23-án a Bizottság tájékoztatta a költségvetési hatóságot, hogy az új közegészségügyi program megkezdését el kell halasztani a 2008-as költségvetési évre (2). Ennek következtében az új 2008–2013-as közegészségügyi program keretösszegét 321,5 millió EUR-ra kell módosítani.

| 3. | 44,1 millió EUR összeget használnak fel a 2007-es költségvetési évben a jelenlegi közegészségügyi program (3) keretében a közegészségügyi cselekvések maximális folyamatosságának biztosítása érdekében. Ezért a 2007 és 2013 között finanszírozott közegészségügyi cselekvések keretösszege összesen 365,6 millió EUR. |
| --- | --- |

3.

44,1 millió EUR összeget használnak fel a 2007-es költségvetési évben a jelenlegi közegészségügyi program (3) keretében a közegészségügyi cselekvések maximális folyamatosságának biztosítása érdekében. Ezért a 2007 és 2013 között finanszírozott közegészségügyi cselekvések keretösszege összesen 365,6 millió EUR.

---

(1)  COM(2006) 234.

(2)  COM(2007) 150.

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 1786/2002/EK határozata (2002. szeptember 23.) a közegészségügyre vonatkozó közösségi cselekvési program (2003–2008) elfogadásáról (HL L 271., 2002.10.9., 1. o.).

---

II Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

HATÁROZATOK

Bizottság

| 20.11.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 301/14 |
| --- | --- | --- | --- |

20.11.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 301/14

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2007. november 9.)

a villamos meghajtású, gázmotoros vagy gázabszorpciós hőszivattyúkra vonatkozó közösségi ökocímke odaítélésével kapcsolatos ökológiai kritériumok megállapításáról

(az értesítés a C(2007) 5492. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2007/742/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a közösségi ökocímke módosított odaítélési rendszeréről szóló, 2000. július 17-i 1980/2000/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 6. cikke (1) bekezdésének második albekezdésére és V. melléklete 2. pontjának hatodik bekezdésére,

az Európai Unió ökocímke-bizottságával folytatott konzultációt követően,

mivel:

| (1) | Az 1980/2000/EK rendelet értelmében a közösségi ökocímke olyan jellemzőkkel rendelkező termékeknek ítélhető oda, amelyek jelentős javulást tesznek lehetővé a fő környezeti szempontok terén. |
| --- | --- |

(1)

Az 1980/2000/EK rendelet értelmében a közösségi ökocímke olyan jellemzőkkel rendelkező termékeknek ítélhető oda, amelyek jelentős javulást tesznek lehetővé a fő környezeti szempontok terén.

| (2) | Az 1980/2000/EK rendelet előírja, hogy az Európai Unió ökocímke-bizottsága által kidolgozott szempontok alapján termékcsoportonként egyedi ökocímke-kritériumokat kell megállapítani. |
| --- | --- |

(2)

Az 1980/2000/EK rendelet előírja, hogy az Európai Unió ökocímke-bizottsága által kidolgozott szempontok alapján termékcsoportonként egyedi ökocímke-kritériumokat kell megállapítani.

| (3) | Az ökológiai kritériumok, valamint az ezekhez kapcsolódó értékelési és ellenőrzési követelmények hároméves időszakra érvényesek. |
| --- | --- |

(3)

Az ökológiai kritériumok, valamint az ezekhez kapcsolódó értékelési és ellenőrzési követelmények hároméves időszakra érvényesek.

| (4) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az 1980/2000/EK rendelet 17. cikkével létrehozott bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(4)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az 1980/2000/EK rendelet 17. cikkével létrehozott bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A „villamos meghajtású, gázmotoros vagy gázabszorpciós hőszivattyúk” termékcsoport olyan hőszivattyúkat foglal magában, amelyek a levegőben, a talajban vagy a vízben tárolt energiát hasznos hővé alakítják át, helyiségek fűtése vagy – az ellentétes folyamat nyomán – hűtése céljából. A „hőszivattyú” a gyártó vagy az importőr által a forgalmazónak, a kiskereskedőnek vagy az üzembe helyezőnek szállított berendezés vagy ilyen berendezések összessége. A szállítás nem minden esetben foglalja magában a leadó vagy forrásoldali keringetőszivattyúk szállítását, a fűtési hatásfok (Coefficient of Performance, COP) értékeinek kiszámításához azonban mindig figyelembe kell venni a keringetőszivattyúk energiafogyasztását, az EN 14511:2004 szabvány szerinti módszernek megfelelően (amennyiben a gyártó nem tud adatokat szolgáltatni, alapértelmezett értékkel kell számolni). Gázabszorpciós hőszivattyúk esetében az EN 12309-2:2000 szabvány szerinti módszert kell alkalmazni.

A termékcsoport kizárólag legfeljebb 100 kW fűtőteljesítményű villamos meghajtású, gázmotoros vagy gázabszorpciós hőszivattyúkat tartalmaz.

A „villamos meghajtású, gázmotoros vagy gázabszorpciós hőszivattyúk” termékcsoport nem tartalmazza

| a) | a kizárólag tisztálkodási célra szolgáló meleg víz biztosítására képes hőszivattyúkat; |
| --- | --- |

a)

a kizárólag tisztálkodási célra szolgáló meleg víz biztosítására képes hőszivattyúkat;

| b) | az olyan hőszivattyúkat, melyek csak az épületből vonnak el hőt és a levegőbe, a talajba vagy vízbe bocsátják azt ki, így csupán helyiségek hűtésére alkalmasak. |
| --- | --- |

b)

az olyan hőszivattyúkat, melyek csak az épületből vonnak el hőt és a levegőbe, a talajba vagy vízbe bocsátják azt ki, így csupán helyiségek hűtésére alkalmasak.

2. cikk

A közösségi ökocímkének az 1980/2000/EK rendelet alapján történő odaítéléséhez a hőszivattyúnak a „villamos meghajtású, gázmotoros vagy gázabszorpciós hőszivattyúk” termékcsoportba kell tartoznia, és a mellékletben meghatározott minden egyes ökológiai kritériumnak meg kell felelnie.

3. cikk

Adminisztratív célokra a „villamos meghajtású, gázmotoros vagy gázabszorpciós hőszivattyúk” termékcsoporthoz rendelt kódszám „31”.

4. cikk

A „villamos meghajtású, gázmotoros vagy gázabszorpciós hőszivattyúk” termékcsoportra vonatkozó ökológiai kritériumok, valamint az ezekhez kapcsolódó értékelési és ellenőrzési követelmények 2010. november 9-ig érvényesek.

5. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2007. november 9-én.

a Bizottság részéről

Stavros DIMAS

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 237., 2000.9.21., 1. o.

1

---

MELLÉKLET

ÖKOLÓGIAI KRITÉRIUMOK

A kritériumok célja

A kritériumok célja a villamos meghajtású, gázmotoros vagy gázabszorpciós hőszivattyúk gyártásából, működéséből és elhasználódásából származó környezeti hatások korlátozása. A kritériumok közé tartozik:

| — | az épületek fűtésének és/vagy hűtésének-fűtésének hatásfoka, |
| --- | --- |

—

az épületek fűtésének és/vagy hűtésének-fűtésének hatásfoka,

| — | az épületek fűtéséből és/vagy hűtéséből-fűtéséből származó környezeti hatások csökkentése, |
| --- | --- |

—

az épületek fűtéséből és/vagy hűtéséből-fűtéséből származó környezeti hatások csökkentése,

| — | a veszélyes anyagok használatával kapcsolatban a környezetre és az emberi egészségre gyakorolt kockázatok csökkentése vagy megelőzése, |
| --- | --- |

—

a veszélyes anyagok használatával kapcsolatban a környezetre és az emberi egészségre gyakorolt kockázatok csökkentése vagy megelőzése,

| — | annak biztosítása, hogy a hőszivattyú vásárlója és üzembe helyezője megfelelő tájékoztatást kapjon a hőszivattyúról és hatékony működtetéséről. |
| --- | --- |

—

annak biztosítása, hogy a hőszivattyú vásárlója és üzembe helyezője megfelelő tájékoztatást kapjon a hőszivattyúról és hatékony működtetéséről.

A kritériumok úgy vannak megállapítva, hogy elősegítsék a mérsékeltebb környezeti hatással rendelkező hőszivattyúk címkézését.

Értékelési és ellenőrzési követelmények

A hőszivattyúk értékeléséhez és ellenőrzéséhez a kérelmező a hőszivattyúkat „alapmodellekhez” sorolhatja. Az alapmodellekhez tartozó készülékek hőtani jellemzőinek és működésének lényegében azonosnak kell lennie, alapvető alkatrészeiknek, különösen a ventilátoroknak, a kondenzátoroknak, a kompresszoroknak és a motoroknak pedig azonosnak vagy hasonlóaknak kell lenniük.

A konkrét értékelési és ellenőrzési követelmények közvetlenül az egyes kritériumok alatt szerepelnek.

Az egyes kritériumokkal kapcsolatban szükség szerint a megjelöltektől eltérő ellenőrzési módszerek és előírások is alkalmazhatók, ha ezek egyenértékűségét a kérelmet elbíráló illetékes testület elfogadja.

Amennyiben a kérelmezőnek a kritériumoknak való megfeleléssel kapcsolatban nyilatkozatokat, dokumentumokat, elemzéseket, vizsgálati jegyzőkönyveket vagy egyéb bizonyítékokat kell benyújtania, ezek az adott esetnek megfelelően származhatnak a kérelmezőtől és/vagy beszállítójától (beszállítóitól) és/vagy az ő beszállítójától (beszállítóitól) stb.

Az illetékes testületek szükség esetén igazoló dokumentumokat kérhetnek be, illetve független ellenőrzéseket végezhetnek.

Az illetékes testületek számára ajánlott, hogy a kérelmek elbírálása és a kritériumoknak való megfelelés ellenőrzése során vegyék figyelembe az olyan elismert környezetirányítási rendszerek működtetését, mint például az EMAS vagy az ISO 14001.

(Megjegyzés: ilyen irányítási rendszerek működtetése nem követelmény.)

Továbbá a zajkibocsátást és a hatásfokot vizsgálólaboratóriumnak meg kell felelnie az EN ISO/IEC 17025:2005 szabvány szerinti általános követelményeknek. A laboratóriumnak függetlennek kell lennie, és rendelkeznie kell a vonatkozó vizsgálati eljárások szerinti vizsgálatok elvégzésére szóló akkreditációval. Amennyiben a kérelmező székhelye szerinti országban egyetlen, a vizsgálatra akkreditált laboratórium sem ismert, más laboratóriumok is elfogadhatóak. Ilyen esetekben a laboratóriumnak függetlennek és kellően felkészültnek kell lennie.

Tájékoztatásul:

Fűtési hatásfok (Coefficient of Performance, COP): a termelt hő és a felhasznált villamos energia vagy gáz mennyiségének hányadosa adott kiinduló és végső hőmérséklet mellett.

Hűtési hatékonyság (Energy Efficiency Ratio EER): az elvont hő és a felhasznált villamos energia vagy gáz mennyiségének hányadosa adott kiinduló és végső hőmérséklet mellett.

Az elsődleges energiahányados (prymary Energy Ratio PER) a következő módon számítható ki: COP × 0,40 (vagy COP/2,5) a villamos meghajtású hőszivattyúk esetében és COP × 0,91 (vagy COP/1,1) a gázmotoros vagy gázabszorpciós hőszivattyúk esetében, ahol – az energia-végfelhasználás hatékonyságáról és az energetikai szolgáltatásokról, valamint a 93/76/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. április 5-i 2006/32/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (1) megfelelően – 0,40 a jelenlegi átlagos európai villamosenergia-termelési hatásfok a hálózati veszteségeket is figyelembe véve, és 0,91 a jelenlegi átlagos európai gázfelhasználási hatásfok az elosztási veszteségeket is figyelembe véve.

1.   A fűtő üzemmód hatékonysága (COP)

A hőszivattyúegység hatékonyságának a fűtési hatásfok (COP) és az elsődleges energia hányados (PER) tekintetében a következő minimumkövetelményeket kell meghaladnia:

| A hőszivattyú típusa
  hőforrás/hőleadás | Kültéri egység (°C) | Beltéri egység (°C) | Min. COP | Min. COP | Min. PER |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Villamos hőszivattyú | Gázmotoros hőszivattyú |
| levegő/levegő | Bemeneti száraz hőmérő: 2
  Bemeneti nedves hőmérő: 1 | Bemeneti száraz hőmérő: 20
  Bemeneti nedves hőmérő: max. 15 | 2,90 | 1,27 | 1,16 |
| levegő/víz | Bemeneti száraz hőmérő: 2
  Bemeneti nedves hőmérő: 1 | Bemeneti hőmérséklet: 30
  Kimeneti hőmérséklet: 35 | 3,10 | 1,36 | 1,24 |
| Bemeneti hőmérséklet: 40
  Kimeneti hőmérséklet: 45 | 2,60 | 1,14 | 1,04 |
| sós víz/levegő | Bemeneti hőm.: 0
  Kimeneti hőm.: – 3 | Bemeneti száraz hőmérő: 20
  Bemeneti nedves hőmérő: max. 15 | 3,40 | 1,49 | 1,36 |
| sós víz/víz | Bemeneti hőm.: 0
  Kimeneti hőm.: – 3 | Bemeneti hőmérséklet: 30
  Kimeneti hőmérséklet: 35 | 4,30 | 1,89 | 1,72 |
| Bemeneti hőmérséklet: 40
  Kimeneti hőmérséklet: 45 | 3,50 | 1,54 | 1,40 |
| víz/víz | Bemeneti hőm.: 10
  Kimeneti hőm.: 7 | Bemeneti hőmérséklet: 30
  Kimeneti hőmérséklet: 35 | 5,10 | 2,24 | 2,04 |
| Bemeneti hőmérséklet: 40
  Kimeneti hőmérséklet: 45 | 4,20 | 1,85 | 1,68 |
| víz/levegő | Bemeneti hőm.: 15
  Kimeneti hőm.: 12 | Bemeneti száraz hőmérő: 20
  Bemeneti nedves hőmérő: max. 15 | 4,70 | 2,07 | 1,88 |
| (vízhurok hőforrás)
  Bemeneti hőm.: 20
  Kimeneti hőm.: 17 | Bemeneti száraz hőmérő: 20
  Bemeneti nedves hőmérő: max. 15 | 4,40 | 1,93 | 1,76 |

A hőszivattyú típusa

hőforrás/hőleadás

Kültéri egység (°C)

Beltéri egység (°C)

Min. COP

Min. COP

Min. PER

Villamos hőszivattyú

Gázmotoros hőszivattyú

levegő/levegő

Bemeneti száraz hőmérő: 2

Bemeneti nedves hőmérő: 1

Bemeneti száraz hőmérő: 20

Bemeneti nedves hőmérő: max. 15

2,90

1,27

1,16

levegő/víz

Bemeneti száraz hőmérő: 2

Bemeneti nedves hőmérő: 1

Bemeneti hőmérséklet: 30

Kimeneti hőmérséklet: 35

3,10

1,36

1,24

Bemeneti hőmérséklet: 40

Kimeneti hőmérséklet: 45

2,60

1,14

1,04

sós víz/levegő

Bemeneti hőm.: 0

Kimeneti hőm.: – 3

Bemeneti száraz hőmérő: 20

Bemeneti nedves hőmérő: max. 15

3,40

1,49

1,36

sós víz/víz

Bemeneti hőm.: 0

Kimeneti hőm.: – 3

Bemeneti hőmérséklet: 30

Kimeneti hőmérséklet: 35

4,30

1,89

1,72

Bemeneti hőmérséklet: 40

Kimeneti hőmérséklet: 45

3,50

1,54

1,40

víz/víz

Bemeneti hőm.: 10

Kimeneti hőm.: 7

Bemeneti hőmérséklet: 30

Kimeneti hőmérséklet: 35

5,10

2,24

2,04

Bemeneti hőmérséklet: 40

Kimeneti hőmérséklet: 45

4,20

1,85

1,68

víz/levegő

Bemeneti hőm.: 15

Kimeneti hőm.: 12

Bemeneti száraz hőmérő: 20

Bemeneti nedves hőmérő: max. 15

4,70

2,07

1,88

(vízhurok hőforrás)

Bemeneti hőm.: 20

Kimeneti hőm.: 17

Bemeneti száraz hőmérő: 20

Bemeneti nedves hőmérő: max. 15

4,40

1,93

1,76

Értékelés és ellenőrzés: A vizsgálatot az EN 14511:2004 szabványnak megfelelően kell elvégezni. A vizsgálatot az adott hőszivattyú csúcsteljesítményén kell elvégezni, a táblázatban feltüntetett körülmények között. A megadott értékeket az adott vizsgálatra akkreditált független vizsgálólaboratóriumnak kell ellenőriznie. Az Eurovent minősítési rendszerrel, a DACH minősítési rendszerrel vagy egyéb, az illetékes testület által jóváhagyott rendszerrel minősített hőszivattyúk adott értékeivel kapcsolatban nem kell független laboratóriumnak kiegészítő vizsgálatokat elvégeznie. A kérelemmel együtt be kell nyújtani a vizsgálati jegyzőkönyveket.

2.   A hűtő üzemmód hatékonysága (EER)

Ha a hőszivattyú üzemmódja megfordítható, és így a készülék hűtésre is képes, a hőszivattyúegység hatékonyságának hűtő üzemmódban a hűtési hatékonyság (EER) tekintetében a következő minimumkövetelményeket kell meghaladnia:

| A hőszivattyú típusa | Kültéri egység (°C) | Beltéri egység (°C) | Min. EER | Min. EER | Min. PER |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Villamos hőszivattyú | Gázmotoros hőszivattyú |
| levegő/levegő | Bemeneti száraz hőmérő: 35
  Bemeneti nedves hőmérő: 24 | Bemeneti száraz hőmérő: 27
  Bemeneti nedves hőmérő: 19 | 3,20 | 1,41 | 1,3 |
| levegő/víz | Bemeneti száraz hőmérő: 35
  Bemeneti nedves hőmérő: — | Bemeneti hőmérséklet: 23
  Kimeneti hőmérséklet: 18 | 2,20 | 0,97 | 0,9 |
| Bemeneti hőmérséklet: 12
  Kimeneti hőmérséklet: 7 | 2,20 | 0,97 | 0,9 |
| sós víz/levegő | Bemeneti hőm.: 30
  Kimeneti hőm.: 35 | Bemeneti száraz hőmérő: 27
  Bemeneti nedves hőmérő: max. 19 | 3,30 | 1,45 | 1,3 |
| sós víz/víz | Bemeneti hőm.: 30
  Kimeneti hőm.: 35 | Bemeneti hőmérséklet: 23
  Kimeneti hőmérséklet: 18 | 3,00 | 1,32 | 1,2 |
| Bemeneti hőmérséklet: 12
  Kimeneti hőmérséklet: 7 | 3,00 | 1,32 | 1,2 |
| víz/víz | Bemeneti hőm.: 30
  Kimeneti hőm.: 35 | Bemeneti hőmérséklet: 23
  Kimeneti hőmérséklet: 18 | 3,20 | 1,41 | 1,3 |
| Bemeneti hőmérséklet: 12
  Kimeneti hőmérséklet: 7 | 3,20 | 1,41 | 1,3 |
| víz/levegő | Bemeneti hőm.: 30
  Kimeneti hőm.: 35 | Bemeneti száraz hőmérő: 27
  Bemeneti nedves hőmérő: 19 | 4,40 | 1,93 | 1,8 |

A hőszivattyú típusa

Kültéri egység (°C)

Beltéri egység (°C)

Min. EER

Min. EER

Min. PER

Villamos hőszivattyú

Gázmotoros hőszivattyú

levegő/levegő

Bemeneti száraz hőmérő: 35

Bemeneti nedves hőmérő: 24

Bemeneti száraz hőmérő: 27

Bemeneti nedves hőmérő: 19

3,20

1,41

1,3

levegő/víz

Bemeneti száraz hőmérő: 35

Bemeneti nedves hőmérő: —

Bemeneti hőmérséklet: 23

Kimeneti hőmérséklet: 18

2,20

0,97

0,9

Bemeneti hőmérséklet: 12

Kimeneti hőmérséklet: 7

2,20

0,97

0,9

sós víz/levegő

Bemeneti hőm.: 30

Kimeneti hőm.: 35

Bemeneti száraz hőmérő: 27

Bemeneti nedves hőmérő: max. 19

3,30

1,45

1,3

sós víz/víz

Bemeneti hőm.: 30

Kimeneti hőm.: 35

Bemeneti hőmérséklet: 23

Kimeneti hőmérséklet: 18

3,00

1,32

1,2

Bemeneti hőmérséklet: 12

Kimeneti hőmérséklet: 7

3,00

1,32

1,2

víz/víz

Bemeneti hőm.: 30

Kimeneti hőm.: 35

Bemeneti hőmérséklet: 23

Kimeneti hőmérséklet: 18

3,20

1,41

1,3

Bemeneti hőmérséklet: 12

Kimeneti hőmérséklet: 7

3,20

1,41

1,3

víz/levegő

Bemeneti hőm.: 30

Kimeneti hőm.: 35

Bemeneti száraz hőmérő: 27

Bemeneti nedves hőmérő: 19

4,40

1,93

1,8

Értékelés és ellenőrzés: A vizsgálatot az EN 14511:2004 szabványnak megfelelően, gázabszorpciós hőszivattyúk esetében az EN 12309-2:2000 szabványnak megfelelően kell elvégezni. A vizsgálatot az adott hőszivattyú csúcsteljesítményén kell elvégezni, a táblázatban feltüntetett körülmények között. A megadott értékeket az adott vizsgálatra akkreditált független vizsgálólaboratóriumnak kell ellenőriznie. Az Eurovent minősítési rendszerrel, a DACH minősítési rendszerrel vagy egyéb, az illetékes testület által jóváhagyott rendszerrel minősített hőszivattyúk adott értékeivel kapcsolatban nem kell független laboratóriumnak kiegészítő vizsgálatokat elvégeznie. A kérelemmel együtt be kell nyújtani a vizsgálati jegyzőkönyveket.

3.   Hűtőközeg

A hűtőközeg üvegházhatása (global warming potential, GWP) százéves időszak alatt nem haladhatja meg a 2 000-es értéket. Amennyiben a hűtőközeg üvegházhatása kisebb mint 150, fűtő üzemmódban a fűtési hatásfokra (COP) és az elsődleges energiahányadosra (PER) vonatkozó, e melléklet 1. pontjában rögzített minimumkövetelményeket, hűtő üzemmódban pedig a hűtési hatékonyságra (EER) vonatkozó, e melléklet 2. pontjában rögzített minimumkövetelményeket 15 %-kal csökkenteni kell.

A GWP figyelembe vett értékeit a 842/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) I. melléklete rögzíti.

Értékelés és ellenőrzés: A kérelemmel együtt be kell nyújtani a termékben alkalmazott hűtőközeg(ek) nevét, az említett rendelet szerinti GWP-értékeikkel együtt. A hűtőközegek GWP-értékét egy kilogramm hűtőközeg és egy kilogramm CO2 száz évre vonatkozó felmelegedési potenciáljának hányadosaként kell kiszámítani.

Fluortartalmú hűtőközegek esetében az éghajlatváltozással foglalkozó kormányközi munkacsoport (Intergovernmental Panel on Climate Change, IPCC) által elfogadott harmadik értékelő jelentésben szereplő GWP-értékeket kell figyelembe venni (2001-es IPCC GWP-értékek százéves időszakra) (3).

Nem fluortartalmú gázok esetében az éghajlatváltozással foglalkozó kormányközi munkacsoport első értékelésében szereplő, százéves időszakra vonatkozó GWP-értékeket kell figyelembe venni (4).

A kevert hűtőközegek GWP-értékeit a 842/2006/EK rendelet I. mellékletében előírt képlet alapján kell meghatározni.

4.   Másodlagos hűtőközeg

(Megjegyzés: a termékcsoportban szereplő hőszivattyúk nem minden típusát érinti.)

A másodlagos hűtőközeg – sós víz vagy adalék – nem lehet olyan anyag, mely a veszélyes anyagokról szóló 67/548/EGK tanácsi irányelv (5) és módosításai értelmében káros a környezetre vagy kockázatot jelent az egészségre.

Értékelés és ellenőrzés: A kérelemmel együtt be kell nyújtani a másodlagos hűtőközeg(ek) nevét.

5.   Zaj

A hangteljesítményszint(ek)et vizsgálni kell, és dB(A)-ban kifejezve fel kell tüntetni az adatlapon.

Értékelés és ellenőrzés: A vizsgálatot az ENV 12102 előszabványnak megfelelően kell elvégezni. A kérelemmel együtt be kell nyújtani a vizsgálati jegyzőkönyvet.

6.   Nehézfémek és égésgátló anyagok

A hőszivattyúban vagy hőszivattyú-rendszerben nem használható a 2002/95/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) 4. cikkében felsorolt kadmium, ólom, higany, hat vegyértékű króm, illetve az égésgátló polibrómozott bifenilek (PBB) vagy polibrómozott difenil-éterek (PBDE), a 2002/95/EK irányelv módosításáról szóló 2005/618/EK bizottsági határozatban (7) meghatározott tűréshatárok figyelembevételével. Az égésgátlókkal kapcsolatos követelményben figyelembe kell venni az említett irányelvnek a deka-BDE vonatkozásában történő későbbi módosításait.

Értékelés és ellenőrzés: A hőszivattyú gyártója által aláírt igazolás.

7.   Az üzembe helyezők képzése

A kérelmezőnek megfelelő képzést kell biztosítania az üzembe helyezők számára azokban a tagállamokban, ahol a terméket forgalmazni kívánják. A képzés során tájékoztatást kell adni a hőszivattyú méretezésével és üzembe helyezésével, valamint a vásárlók számára készült adatlap kitöltésével kapcsolatban.

Értékelés és ellenőrzés: A kérelemhez csatolni kell egy nyilatkozatot, mely tartalmazza az elvégezhető képzések leírását, és megjelöli helyszínüket.

8.   Dokumentáció

A kérelmezőnek átfogó útmutatót kell készítenie a hőszivattyú üzembe helyezésére, karbantartására és üzemeltetésére vonatkozóan.

Értékelés és ellenőrzés: A karbantartási, üzembe helyezési és üzemeltetési útmutatókat mellékelni kell a hőszivattyúhoz, és meg kell felelniük az EN 378:2000 szabványnak vagy az annak helyébe lépő szabványok követelményeinek.

9.   A pótalkatrészek hozzáférhetősége

A kérelmezőnek a vásárlás időpontjától számított 10 évig biztosítania kell pótalkatrészeket.

Értékelés és ellenőrzés: A kérelemhez csatolni kell egy nyilatkozatot, amely tanúsítja, hogy a pótalkatrészek 10 évig hozzáférhetőek lesznek, valamint egy magyarázatot, amely kifejti e hozzáférhetőség biztosításának módját.

10.   Adatlap

A kérelmezőnek biztosítania kell, hogy az e melléklethez csatolt kitöltetlen „vásárlói adatlap” az eladás helyén rendelkezésre álljon, így segítségével megfelelő tanácsokat lehessen adni a vásárlóknak a hőszivattyúval kapcsolatban. Az e melléklethez csatolt „üzembehelyezői adatlapot” – kitöltött formában – szintén elérhetővé kell tenni az üzembe helyezők számára.

A kérelmezőnek megfelelő eszközöket, számítógépes programokat és tájékoztatást kell nyújtania annak érdekében, hogy az üzembe helyezést végző szakemberek ki tudják számítani a hőszivattyú teljesítményparamétereit, köztük a szezonális fűtési hatásfokot, a szezonális hűtési hatékonyságot, az elsődleges energiahányadost és az éves szén-dioxid-kibocsátást. Emellett az üzembe helyezőnek képesnek kell lennie arra, hogy a vásárlói adatlapot a berendezés megvásárlását megelőzően kitöltse.

Értékelés és ellenőrzés: A kérelmezőnek csatolnia kell a kitöltött „üzembehelyezői adatlapot”, és ki kell fejtenie, miként kívánja biztosítani, hogy az adatlap az üzembe helyezők számára elérhetővé váljék. Emellett ki kell fejtenie azt is, hogy miként kívánja biztosítani, hogy a vásárlói adatlap a termék eladásának helyszínén hozzáférhető legyen.

11.   Az ökocímkén feltüntetendő információ

Az ökocímke második rovatába az alábbi szöveget kell írni:

A hőszivattyúk között ennek a terméknek

| — | jobb az energiahatékonysága, és |
| --- | --- |

—

jobb az energiahatékonysága, és

| — | kisebb a üvegházhatás. |
| --- | --- |

—

kisebb a üvegházhatás.

A termék csomagolásán fel kell tüntetni a következő (vagy ezzel megegyező tartalmú) szöveget: „A következő honlapon bővebb információt találhat arra vonatkozóan, hogy miért kapta meg ez a termék a virág jelet: http://europa.eu.int/ecolabel”.

Tanácsok ökocímkével ellátott hőszivattyú vásárlásához

– vásárlói adatlap –

Figyelem! Vásárlás előtt olvassa el!

A hőszivattyú csak akkor működik hatékonyan, ha a rendszer megfelel azon épület és éghajlati övezet fűtési vagy hűtési igényeinek, amelyben üzembe helyezték!

Mindig kérjen tanácsot egy, a termék üzembe helyezésében jártas szakembertől, és vásárlás előtt kérje meg ezen adatlap kitöltésére!

Az EU ökocímkéjét azok a hőszivattyúk kaphatják meg, amelyeknek jobb az energiahatékonysága, és a környezetre a lehető legkisebb hatást gyakorolják.

Ezt az adatlapot az üzembe helyezést végző szakembernek kell kitöltenie annak érdekében, hogy tájékoztatást nyújtson és tanácsot adjon az Ön otthona számára legmegfelelőbb hőszivattyúrendszerrel kapcsolatban. Ezáltal biztosítható, hogy Ön élvezhesse a levegőben, talajban vagy vízben tárolt hőt összegyűjtő hőszivattyúk igen jó hatásfokából fakadó előnyöket.

Némelyik rendszer üzemmódja megfordítható, és a hő elvonásán és a közvetlen környezetbe történő kibocsátásán keresztül hűtésre is képes. Némelyik rendszer háztartási célra szolgáló melegvizet is biztosít.

Léteznek olyan hőszivattyúk, melyek a legtöbb elosztórendszerrel – így radiátorokkal, konvektorokkal és padlófűtéssel – együtt használhatók, és az alábbiak szerinti megfelelő óvintézkedések mellett a legtöbb meglévő fűtési rendszerbe utólag beszerelhetőek.

Az épületek hőveszteségének és napsugárzás okozta felmelegedésének csökkentése

Amennyiben az épület 10 évnél régebben épült, a hőszivattyú kiválasztása előtt költséghatékonyság szempontjából előnyösebb lehet először az épület hőszigetelését korszerűsíteni annak érdekében, hogy fűtés esetén a hőveszteség, hűtés esetén a felmelegedés csökkenjen. (Hatékonyabb ugyanis például kisebb teljesítményű hőszivattyút üzemeltetni jól hőszigetelt épületben.) Amennyiben elfogadja az üzembe helyezést végző szakember tanácsait a hőszigetelés korszerűsítésével kapcsolatban, a megvásárolandó hőszivattyú teljesítményét ennek megfelelően kell majd megválasztania.

A hőveszteség, illetve a felmelegedés csökkentésével, valamint a hőszivattyúrendszerek méretezésével és üzembe helyezésével kapcsolatosan további információk a www.kyotoinhome.info oldalon találhatók.

Image

Image

Tanácsok ökocímkével ellátott hőszivattyú üzembe helyezéséhez

– üzembehelyezői adatlap –

Figyelem! Vásárlás előtt olvassa el!

A hőszivattyú hatékony működéséhez szükséges, hogy a fűtési rendszert egy, a termék üzembe helyezésében jártas szakember tervezze meg annak érdekében, hogy a rendszer illeszkedjék az épület és az éghajlati övezet fűtési vagy hűtési igényeihez, üzembe helyezése pedig a gyártó utasításai szerint történjék.

Az EU ökocímkéjét azok a hőszivattyúk kaphatják meg, amelyeknek jobb az energiahatékonysága, és a környezetre a lehető legkisebb hatást gyakorolják.

A hőszivattyúk hatásfoka igen nagy, mivel kizárólag ahhoz használnak energiát, hogy a talajban, a vízben vagy a levegőben rejlő hőt összegyűjtsék. Némelyik rendszer fordított üzemmódban is működik, és a hő lakásból való elvonásán keresztül hűtésre is képes. Az ezen adatlapon szereplő információk segítségével meggyőződhet arról, hogy a hőszivattyú előnyei a gyűjtő- és elosztórendszerekre is átterjednek-e, és ki tudja tölteni a vásárló részére elkészítendő adatlapot a hőszivattyú megválasztásának indoklásával.

1.   A gyártó által nyújtandó minimális tájékoztatás

| Gyártó | |
| --- | --- |
| Modell | |
| Hőgyűjtő | |
| Hőelosztó berendezés | |
| Fűtőteljesítmény (kW) | |
| Hűtőteljesítmény (kW) | |
| Melegvíz-ellátás | |
| Hűtőközeg típusa | |
| Zajkibocsátás (dbA) | |
| Alkatrészek hozzáférhetősége a vásárlás időpontjától kezdve (év) | |
| Fűtési hatásfok | |
| Bemeneti és kimeneti hőmérséklet (°C) | |
| Hűtési hatékonyság | |
| Bemeneti és kimeneti hőmérséklet (°C) | |

Gyártó

Modell

Hőgyűjtő

Hőelosztó berendezés

Fűtőteljesítmény (kW)

Hűtőteljesítmény (kW)

Melegvíz-ellátás

Hűtőközeg típusa

Zajkibocsátás (dbA)

Alkatrészek hozzáférhetősége a vásárlás időpontjától kezdve (év)

Fűtési hatásfok

Bemeneti és kimeneti hőmérséklet (°C)

Hűtési hatékonyság

Bemeneti és kimeneti hőmérséklet (°C)

Meglévő fűtőrendszerekhez való utólagos beszerelés esetén a hőszivattyút úgy kell megválasztani, hogy illeszkedjék a meglévő elosztórendszerhez, mely lehet áramoltatott meleg levegő, radiátoros melegvizes rendszer vagy padlófűtés. Mivel a kimeneti hőmérséklet alacsonyabb lehet, mint a korábbi kazán esetében, mindenképpen fel kell mérni, hogy milyen módon csökkenthető a hőveszteség vagy a napsugárzás okozta felmelegedés annak érdekében, hogy megtartható legyen a jelenlegi méretű elosztórendszer.

Fogalommeghatározások

Fűtési hatásfok (Coefficient of performance, COP): a termelt hő és a felhasznált villamos energia hányadosa adott kiinduló és végső hőmérséklet mellett.

Hűtési jóságfok (Energy Efficiency Ratio EER): az elvont hő és a felvett villamos energia hányadosa adott kiinduló és végső hőmérséklet mellett.

Szezonális fűtési hatásfok (SCOP): egy adott helyen lévő hőszivattyú teljes fűtési szezonra számított átlagos fűtési jóságfoka.

Szezonális hűtési hatékonyság (SEER): egy adott helyen lévő hőszivattyú teljes hűtési szezonra számított átlagos hűtési jóságfoka.

Az elsődleges energiahányados (PER) a következő módon számítható ki: COP × 0,40 (vagy COP/2,5) a villamos meghajtású hőszivattyúk esetében és COP × 0,91 (vagy COP/1,1) a gázmotoros vagy gázabszorpciós hőszivattyúk esetében, ahol 0,40 a jelenlegi átlagos európai villamosenergia-termelési hatásfok a hálózati veszteségeket is figyelembe véve, és 0,91 a jelenlegi átlagos európai gázfelhasználási hatásfok az elosztási veszteségeket is figyelembe véve.

A számítások elvégzésének segítésére a gyártónak megfelelő programokat, eszközöket és tájékoztatást kell biztosítania. Az éghajlati adatokat az épület földrajzi elhelyezkedésének megfelelően kell megválasztani.

2.   Az épületek hőveszteségének és felmelegedésének csökkentése

Amennyiben az épület 10 évnél régebben épült, költséghatékonyság szempontjából előnyös lehet a hőszigetelés korszerűsítésével csökkenteni a hőveszteséget, illetve a nyári közvetlen napsugárzás hatására bekövetkező felmelegedést. Ha a vásárló elfogadja az Ön javaslatait, akkor a rendszert a csökkentett hőveszteségre és felmelegedésre kell méretezni.

A hőveszteség, illetve a felmelegedés csökkentésével, valamint a hőszivattyúrendszerek méretezésével és üzembe helyezésével kapcsolatosan további információk a www.kyotoinhome.info oldalon találhatók.

3.   Hőveszteség, a fűtési rendszer méretezése

Az épület hőveszteségét a nemzeti gyakorlat szerint, vagy a hőveszteség kiszámítására vonatkozó európai szabvány (EN 832) alapján működő, megfelelően jóváhagyott számítógépes program segítségével kell kiszámítani. Ezt a hőveszteséget össze kell hasonlítani az építési szabályzatokban előírt hatályos értékekkel. Meglévő épületek esetén a költségek szempontjából általában előnyös, ha a hőszigetelés mértékét előbb közelebb visszük a hatályos értékekhez, és csak azt követően méretezzük a hőszivattyút a csökkentett hőveszteségre.

Szezonális fűtési jóságfok és energiafogyasztás

A számítás során a következőket kell figyelembe venni:

| — | Éghajlat (a külső levegő hőmérséklete) |
| --- | --- |

—

Éghajlat (a külső levegő hőmérséklete)

| — | Tervezési külső hőmérséklet |
| --- | --- |

—

Tervezési külső hőmérséklet

| — | A talaj hőmérsékletének változása az év során (vízszintes vagy függőleges elrendezésű, talajkollektoros hőszivattyúk esetében) |
| --- | --- |

—

A talaj hőmérsékletének változása az év során (vízszintes vagy függőleges elrendezésű, talajkollektoros hőszivattyúk esetében)

| — | Kívánt belső hőmérséklet |
| --- | --- |

—

Kívánt belső hőmérséklet

| — | Vízzel működő fűtési rendszerek hőmérsékleti szintje |
| --- | --- |

—

Vízzel működő fűtési rendszerek hőmérsékleti szintje

| — | Éves energiaigény helyiségek fűtéséhez |
| --- | --- |

—

Éves energiaigény helyiségek fűtéséhez

| — | Éves energiaigény háztartási meleg víz biztosításához (szükség szerint) |
| --- | --- |

—

Éves energiaigény háztartási meleg víz biztosításához (szükség szerint)

Elsődleges energiahányados (PER) és éves CO2-kibocsátás

A számítás során figyelembe kell venni a villamosenergia-termelés, illetve a gázfelhasználás átlagos hatásfokát és a villamosenergia-hálózati, illetve a gázelosztási veszteségeket. A CO2-kibocsátás és a megtakarítás mértékét az elsődleges energiafelhasználás alapján kell kiszámítani.

4.   Napsugárzás okozta felmelegedés, a hűtőrendszer méretezése

Amennyiben a rendszer hűtésre is alkalmas, az épület napsugárzás okozta felmelegedését a nemzeti gyakorlat szerint vagy jóváhagyott számítógépes program segítségével kell kiszámolni. A felmelegedés számított értékét össze kell hasonlítani az építési szabályzatokban előírt jelenlegi értékekkel. Meglévő épületek esetén általában költséghatékony, ha előbb a napsugárzás okozta felmelegedés mértékét csökkentjük, és csak azt követően méretezzük a hőszivattyút a csökkentett felmelegedésre.

Szezonális hűtési hatékonyság és energiafogyasztás

A számítás során a következőket kell figyelembe venni:

| — | Éghajlat (a külső levegő hőmérséklete) |
| --- | --- |

—

Éghajlat (a külső levegő hőmérséklete)

| — | Tervezési külső hőmérséklet |
| --- | --- |

—

Tervezési külső hőmérséklet

| — | A talaj hőmérsékletének változása az év során (vízszintes vagy függőleges elrendezésű, talajkollektoros hőszivattyúk esetében) |
| --- | --- |

—

A talaj hőmérsékletének változása az év során (vízszintes vagy függőleges elrendezésű, talajkollektoros hőszivattyúk esetében)

| — | Kívánt belső hőmérséklet |
| --- | --- |

—

Kívánt belső hőmérséklet

| — | Vízzel működő fűtési rendszerek hőmérsékleti szintje |
| --- | --- |

—

Vízzel működő fűtési rendszerek hőmérsékleti szintje

| — | Éves energiaigény helyiségek hűtéséhez |
| --- | --- |

—

Éves energiaigény helyiségek hűtéséhez

Elsődleges energiahányados (PER) és éves CO2-kibocsátás

A számítás során figyelembe kell venni a villamosenergia-termelés, illetve a gázfelhasználás átlagos hatásfokát és a villamosenergia-hálózati, illetve a gázelosztási veszteségeket. A CO2-kibocsátás és a megtakarítás mértékét az elsődleges energiafelhasználás alapján kell kiszámítani.

5.   Az üzembe helyezők és a fúrómunkások képzése

A legtöbb tagállamban hozzáférhetők olyan megfelelő képzések, melyekkel az üzembe helyezők megszerezhetik a szükséges akkreditált nemzeti vagy európai képesítést. A gyártóknak vagy saját tanfolyamokat kell indítaniuk annak érdekében, hogy segítsék az üzembe helyezőket a berendezések használatában, vagy a helyi képzési intézményekkel kell együttműködniük, hogy azok az általuk szervezett tanfolyamok keretében adják meg az adott gyártó berendezéseinek használatával kapcsolatos tájékoztatást.

A függőleges fúrt lyukat igénylő talajszondás hőszivattyúkat illetően néhány tagállamban elérhetők a fúrómunkások számára indított képzések.

---

(1)  HL L 114., 2006.4.27., 64. o.

(2)  HL L 161., 2006.6.14., 1. o.

(3)  IPCC Third Assessment Climate Change, 2001. – Az éghajlatváltozással foglalkozó kormányközi munkacsoport harmadik értékelő jelentése: http://www.ipcc.ch/pub/reports.htm

(4)  Climate Change, The IPCC Scientific Assessment, J.T. Houghton, G.J. Jenkins, J.J. Ephraums (ed.) Cambridge University Press, Cambridge (UK) 1990.

(5)  HL 196., 1967.8.16., 1. o.

(6)  HL L 37., 2003.2.13., 19. o.

(7)  HL L 214., 2005.8.19., 65. o.

---

KÖLTSÉGVETÉSEK

Az Európai Unió általános költségvetéséhez csatolt dokumentumok

| 20.11.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 301/26 |
| --- | --- | --- | --- |

20.11.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 301/26

---

Az Európai Gyógyszerügynökség (EMEA) első költségvetés-módosítása 2007-re vonatkozóan

(2007/743/EK)

Az igazgatótanács által 2004. június 10-én elfogadott EMEA költségvetési rendelet 26. cikkének (2) bekezdése alapján „a végleges formában elfogadott költségvetést és költségvetés-módosításokat az Európai Unió Hivatalos Lapjában kell közzétenni”.

Az EMEA 2007. évre vonatkozó első költségvetés-módosítását az igazgatótanács 2007. október 4-én fogadta el (EMEA/MB/280571/2007).

| (euró) |
| --- |
| Tétel | Leírás | Költségvetés 2005 | Költségvetés 2006 | Költségvetés 2007 | Módosítások | Felülvizsgált költségvetés 2007 |
| Bevétel |
| 100 | Beszedett díjak | 71 895 056 | 92 580 000 | 105 870 000 | 2 700 000 | 108 570 000 |
| 520 | Banki kamatokból származó bevétel | 750 726 | 650 000 | 916 000 | 84 000 | 1 000 000 |
| 521 | Exportigazolásokból, párhuzamos forgalmazásból és egyéb adminisztratív díjakból származó bevételek | 2 779 825 | 5 375 000 | 4 618 000 | 425 000 | 5 043 000 |
| 600 | A közösségi programokhoz való hozzájárulás és szolgáltatásokból származó bevétel | — | 760 000 | 490 000 | 216 000 | 706 000 |
| 900 | Egyéb bevételek | 198 960 | 900 000 | 800 000 | 400 000 | 1 200 000 |
| | | | | 3 825 000 | |
| | Költségvetés összesen | 109 396 448 | 138 676 000 | 154 538 000 | 3 825 000 | 158 363 000 |
| Kiadások |
| 2125 | Meghatározott projektekhez szükséges elemzés, programozás és műszaki segítségnyújtás | 3 680 288 | 5 267 000 | 6 024 000 | 909 000 | 6 933 000 |
| 3010 | Gyógyszertermékek kiértékelése | 29 098 525 | 46 058 000 | 46 513 000 | 2 700 000 | 49 213 000 |
| 3050 | Közösségi programok | 131 921 | 760 000 | 490 000 | 216 000 | 706 000 |
| | | | | 3 825 000 | |
| | Költségvetés összesen | 105 355 032 | 138 676 000 | 154 538 000 | 3 825 000 | 158 363 000 |

(euró)

Tétel

Leírás

Költségvetés 2005

Költségvetés 2006

Költségvetés 2007

Módosítások

Felülvizsgált költségvetés 2007

Bevétel

100

Beszedett díjak

71 895 056

92 580 000

105 870 000

2 700 000

108 570 000

520

Banki kamatokból származó bevétel

750 726

650 000

916 000

84 000

1 000 000

521

Exportigazolásokból, párhuzamos forgalmazásból és egyéb adminisztratív díjakból származó bevételek

2 779 825

5 375 000

4 618 000

425 000

5 043 000

600

A közösségi programokhoz való hozzájárulás és szolgáltatásokból származó bevétel

—

760 000

490 000

216 000

706 000

900

Egyéb bevételek

198 960

900 000

800 000

400 000

1 200 000

3 825 000

Költségvetés összesen

109 396 448

138 676 000

154 538 000

3 825 000

158 363 000

Kiadások

2125

Meghatározott projektekhez szükséges elemzés, programozás és műszaki segítségnyújtás

3 680 288

5 267 000

6 024 000

909 000

6 933 000

3010

Gyógyszertermékek kiértékelése

29 098 525

46 058 000

46 513 000

2 700 000

49 213 000

3050

Közösségi programok

131 921

760 000

490 000

216 000

706 000

3 825 000

Költségvetés összesen

105 355 032

138 676 000

154 538 000

3 825 000

158 363 000

---

III Az EU-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok

AZ EU-SZERZŐDÉS V. CÍME ALAPJÁN ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

| 20.11.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 301/27 |
| --- | --- | --- | --- |

20.11.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 301/27

---

A TANÁCS 2007/744/KKBP EGYÜTTES FELLÉPÉSE

(2007. november 19.)

az egy esetleges, európai uniós különleges képviselői komponenst is magában foglaló koszovói nemzetközi polgári hivatal létrehozásának előkészítésében részt vevő uniós csoport (NPH/EUKK előkészítő csoport) létrehozásáról szóló 2006/623/KKBP együttes fellépés módosításáról és kiterjesztéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 14. cikkére,

mivel:

| (1) | A Tanács 2006. szeptember 15-én elfogadta a 2006/623/KKBP együttes fellépést (1), amely 2007. november 30-án hatályát veszti. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2006. szeptember 15-én elfogadta a 2006/623/KKBP együttes fellépést (1), amely 2007. november 30-án hatályát veszti.

| (2) | Az NPH/EUKK előkészítő csoport megbízatását módosítani kell és meg kell hosszabbítani 2008. március 31-ig, vagy az NPK/EUKK kinevezését követő 30. napig, amennyiben a kinevezésre 2008. március 1. előtt sor kerül. |
| --- | --- |

(2)

Az NPH/EUKK előkészítő csoport megbízatását módosítani kell és meg kell hosszabbítani 2008. március 31-ig, vagy az NPK/EUKK kinevezését követő 30. napig, amennyiben a kinevezésre 2008. március 1. előtt sor kerül.

| (3) | A 2006/623/KKBP együttes fellépést ennek megfelelően meg kell hosszabbítani és módosítani kell, |
| --- | --- |

(3)

A 2006/623/KKBP együttes fellépést ennek megfelelően meg kell hosszabbítani és módosítani kell,

ELFOGADTA EZT AZ EGYÜTTES FELLÉPÉST:

1. cikk

A 2006/623/KKBP együttes fellépés az ezen együttes fellépés 3. cikkére is figyelemmel 2008. március 31-ig meghosszabbításra kerül.

2. cikk

A 2006/623/KKBP együttes fellépés 9. cikkének (1) bekezdésében meghatározott 3 551 000 EUR pénzügyi referenciaösszeg az NPH/EUKK előkészítő csoport 2007. december 1. és 2008. március 31. közötti megbízatásával kapcsolatos kiadások fedezése érdekében 1 692 000 EUR összeggel megemelkedik.

3. cikk

A 2006/623/KKBP együttes fellépés 14. cikkének (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   Ez az együttes fellépés 2008. március 31-én vagy – amennyiben az NPK/EUKK kinevezése 2008. március 1-jét megelőzően megtörténik – a kinevezés után 30 nappal hatályát veszti.”

4. cikk

Ez az együttes fellépés az elfogadásának napján lép hatályba.

5. cikk

Ezt az együttes fellépést az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Kelt Brüsszelben, 2007. november 19-én.

a Tanács részéről

az elnök

L. AMADO

---

(1)  HL L 253., 2006.9.16., 29. o. A legutóbb a 2007/517/KKBP együttes fellépéssel (HL L 190., 2007.7.21., 38. o.) módosított együttes fellépés.

1

---

Helyesbítések

| 20.11.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 301/28 |
| --- | --- | --- | --- |

20.11.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 301/28

---

Helyesbítés az 1606/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban egyes nemzetközi számviteli standardok elfogadásáról szóló 1725/2003/EK rendeletnek az IFRS 8 Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Standard tekintetében történő módosításáról szóló, 2007. november 16-i 1347/2007/EK bizottsági rendelethez

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 300., 2007. november 17.
  )

A Hivatalos Lap e rendeletének közzététele semmisnek tekintendő.

---