# Europeiska unionens L 243/2007

| | ISSN 1725-2628 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 243 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 50 årgången18 september 2007 |

ISSN 1725-2628

Europeiska unionens

officiella tidning

L 243

Svensk utgåva

Lagstiftning

50 årgången18 september 2007

---

| Innehållsförteckning | | I   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som skall offentliggöras | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 1063/2007 av den 17 september 2007 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 1 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 1064/2007 av den 17 september 2007 om ändring med avseende på avilamycin av bilaga I till rådets förordning (EEG) nr 2377/90 om inrättandet av ett gemenskapsförfarande för att fastställa gränsvärden för högsta tillåtna restmängder av veterinärmedicinska läkemedel i livsmedel med animaliskt ursprung (
  1
  ) | 3 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 1065/2007 av den 17 september 2007 om ändring av förordning (EG) nr 493/2006 när det gäller övergångsbestämmelserna inom ramen för reformen av den gemensamma organisationen av marknaden för socker | 6 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 1066/2007 av den 17 september 2007 om införande av en preliminär antidumpningstull på import av vissa mangandioxider med ursprung i Sydafrika | 7 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 1067/2007 av den 17 september 2007 om upptagandet av en beteckning i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Staffordshire Cheese (SUB)) | 21 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 1068/2007 av den 17 september 2007 om godkännande av en större ändring av produktspecifikationen för en beteckning som tagits upp i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar Queso Nata de Cantabria (SUB) | 22 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 1069/2007 av den 17 september 2007 om införande av en preliminär antidumpningstull på import av polyvinylalkohol med ursprung i Folkrepubliken Kina | 23 |
| | | DIREKTIV |
| | * | Kommissionens direktiv 2007/55/EG av den 17 september 2007 om ändring av vissa bilagor till rådets direktiv 76/895/EEG, 86/362/EEG, 86/363/EEG och 90/642/EEG när det gäller gränsvärden för resthalter av azinfosmetyl (
  1
  ) | 41 |
| | * | Kommissionens direktiv 2007/56/EG av den 17 september 2007 om ändring av vissa bilagor till rådets direktiv 86/362/EEG, 86/363/EEG och 90/642/EEG när det gäller gränsvärden för resthalter av azoxystrobin, klortalonil, deltametrin, hexaklorbenzen, ioxynil, oxamyl och quinoxyfen (
  1
  ) | 50 |
| | * | Kommissionens direktiv 2007/57/EG av den 17 september 2007 om ändring av vissa bilagor till rådets direktiv 76/895/EEG, 86/362/EEG, 86/363/EEG och 90/642/EEG när det gäller gränsvärden för resthalter av ditiokarbamater (
  1
  ) | 61 |

Innehållsförteckning

I   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som skall offentliggöras

Sida

FÖRORDNINGAR

Kommissionens förordning (EG) nr 1063/2007 av den 17 september 2007 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

1

*

Kommissionens förordning (EG) nr 1064/2007 av den 17 september 2007 om ändring med avseende på avilamycin av bilaga I till rådets förordning (EEG) nr 2377/90 om inrättandet av ett gemenskapsförfarande för att fastställa gränsvärden för högsta tillåtna restmängder av veterinärmedicinska läkemedel i livsmedel med animaliskt ursprung (
  1
  )

1

3

*

Kommissionens förordning (EG) nr 1065/2007 av den 17 september 2007 om ändring av förordning (EG) nr 493/2006 när det gäller övergångsbestämmelserna inom ramen för reformen av den gemensamma organisationen av marknaden för socker

6

*

Kommissionens förordning (EG) nr 1066/2007 av den 17 september 2007 om införande av en preliminär antidumpningstull på import av vissa mangandioxider med ursprung i Sydafrika

7

*

Kommissionens förordning (EG) nr 1067/2007 av den 17 september 2007 om upptagandet av en beteckning i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Staffordshire Cheese (SUB))

21

*

Kommissionens förordning (EG) nr 1068/2007 av den 17 september 2007 om godkännande av en större ändring av produktspecifikationen för en beteckning som tagits upp i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar Queso Nata de Cantabria (SUB)

22

*

Kommissionens förordning (EG) nr 1069/2007 av den 17 september 2007 om införande av en preliminär antidumpningstull på import av polyvinylalkohol med ursprung i Folkrepubliken Kina

23

DIREKTIV

*

Kommissionens direktiv 2007/55/EG av den 17 september 2007 om ändring av vissa bilagor till rådets direktiv 76/895/EEG, 86/362/EEG, 86/363/EEG och 90/642/EEG när det gäller gränsvärden för resthalter av azinfosmetyl (
  1
  )

1

41

*

Kommissionens direktiv 2007/56/EG av den 17 september 2007 om ändring av vissa bilagor till rådets direktiv 86/362/EEG, 86/363/EEG och 90/642/EEG när det gäller gränsvärden för resthalter av azoxystrobin, klortalonil, deltametrin, hexaklorbenzen, ioxynil, oxamyl och quinoxyfen (
  1
  )

1

50

*

Kommissionens direktiv 2007/57/EG av den 17 september 2007 om ändring av vissa bilagor till rådets direktiv 76/895/EEG, 86/362/EEG, 86/363/EEG och 90/642/EEG när det gäller gränsvärden för resthalter av ditiokarbamater (
  1
  )

1

61

| | | II   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt |
| --- | --- | --- |
| | | BESLUT |
| | | Kommissionen |
| | | 2007/612/EG |
| | * | Kommissionens beslut av den 4 april 2007 om det statliga stöd C 14/06 som Belgien planerar att genomföra för General Motors Belgium i Antwerpen
  [delgivet med nr K(2007) 435]

   (
  1
  ) | 71 |

II   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt

BESLUT

Kommissionen

2007/612/EG

*

Kommissionens beslut av den 4 april 2007 om det statliga stöd C 14/06 som Belgien planerar att genomföra för General Motors Belgium i Antwerpen
  [delgivet med nr K(2007) 435]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2007) 435]

1

71

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

I Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som skall offentliggöras

FÖRORDNINGAR

| 18.9.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 243/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 243/1

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1063/2007

av den 17 september 2007

om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 3223/94 av den 21 december 1994 om tillämpningsföreskrifter för importordningen för frukt och grönsaker (1), särskilt artikel 4.1, och

av följande skäl:

| (1) | I förordning (EG) nr 3223/94 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilagan till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I förordning (EG) nr 3223/94 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilagan till den förordningen.

| (2) | Vid tillämpningen av dessa kriterier bör schablonvärdena vid import fastställas till de nivåer som anges i bilagan till denna förordning. |
| --- | --- |

(2)

Vid tillämpningen av dessa kriterier bör schablonvärdena vid import fastställas till de nivåer som anges i bilagan till denna förordning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonvärden vid import som avses i artikel 4 i förordning (EG) nr 3223/94 skall fastställas enligt tabellen i bilagan.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 18 september 2007.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 17 september 2007.

På kommissionens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EGT L 337, 24.12.1994, s. 66. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 756/2007 (EUT L 172, 30.6.2007, s. 41).

1

---

BILAGA

till kommissionens förordning av den 17 september 2007 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-nr | Kod för tredjeland (1) | Schablonvärde vid import |
| 0702 00 00 | MK | 55,1 |
| XK | 55,1 |
| XS | 36,3 |
| ZZ | 48,8 |
| 0707 00 05 | JO | 175,0 |
| MK | 43,7 |
| TR | 129,4 |
| ZZ | 116,0 |
| 0709 90 70 | TR | 110,3 |
| ZZ | 110,3 |
| 0805 50 10 | AR | 88,1 |
| UY | 42,9 |
| ZA | 67,7 |
| ZZ | 66,2 |
| 0806 10 10 | EG | 177,6 |
| MK | 28,3 |
| TR | 111,9 |
| ZZ | 105,9 |
| 0808 10 80 | AR | 62,4 |
| AU | 215,7 |
| BR | 117,4 |
| CL | 88,6 |
| CN | 79,8 |
| NZ | 98,5 |
| US | 98,4 |
| ZA | 87,3 |
| ZZ | 106,0 |
| 0808 20 50 | CN | 62,9 |
| TR | 122,2 |
| ZA | 107,6 |
| ZZ | 97,6 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | TR | 151,3 |
| US | 189,2 |
| ZZ | 170,3 |
| 0809 40 05 | BA | 49,8 |
| IL | 124,7 |
| MK | 49,8 |
| TR | 103,2 |
| ZZ | 81,9 |

(EUR/100 kg)

KN-nr

Kod för tredjeland (1)

Schablonvärde vid import

0702 00 00

MK

55,1

XK

55,1

XS

36,3

ZZ

48,8

0707 00 05

JO

175,0

MK

43,7

TR

129,4

ZZ

116,0

0709 90 70

TR

110,3

ZZ

110,3

0805 50 10

AR

88,1

UY

42,9

ZA

67,7

ZZ

66,2

0806 10 10

EG

177,6

MK

28,3

TR

111,9

ZZ

105,9

0808 10 80

AR

62,4

AU

215,7

BR

117,4

CL

88,6

CN

79,8

NZ

98,5

US

98,4

ZA

87,3

ZZ

106,0

0808 20 50

CN

62,9

TR

122,2

ZA

107,6

ZZ

97,6

0809 30 10, 0809 30 90

TR

151,3

US

189,2

ZZ

170,3

0809 40 05

BA

49,8

IL

124,7

MK

49,8

TR

103,2

ZZ

81,9

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1833/2006 (EUT L 354, 14.12.2006, s. 19). Koden ”ZZ” betecknar ”övrigt ursprung”.

---

| 18.9.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 243/3 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 243/3

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1064/2007

av den 17 september 2007

om ändring med avseende på avilamycin av bilaga I till rådets förordning (EEG) nr 2377/90 om inrättandet av ett gemenskapsförfarande för att fastställa gränsvärden för högsta tillåtna restmängder av veterinärmedicinska läkemedel i livsmedel med animaliskt ursprung

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 2377/90 av den 26 juni 1990 om inrättandet av ett gemenskapsförfarande för att fastställa gränsvärden för högsta tillåtna restmängder av veterinärmedicinska läkemedel i livsmedel med animaliskt ursprung (1), särskilt artikel 2,

med beaktande av Europeiska läkemedelsmyndighetens yttranden som utarbetats av kommittén för veterinärmedicinska läkemedel, och

av följande skäl:

| (1) | Alla farmakologiskt verksamma substanser som används inom gemenskapen i veterinärmedicinska läkemedel avsedda för livsmedelsproducerande djur måste utvärderas i enlighet med förordning (EEG) nr 2377/90. |
| --- | --- |

(1)

Alla farmakologiskt verksamma substanser som används inom gemenskapen i veterinärmedicinska läkemedel avsedda för livsmedelsproducerande djur måste utvärderas i enlighet med förordning (EEG) nr 2377/90.

| (2) | En ansökan om fastställande av gränsvärden för högsta tillåtna restmängder av avilamycin, ett antibiotikum som hör till ortosomycin-gruppen, har lämnats in till Europeiska läkemedelsmyndigheten. På grundval av rekommendationen från kommittén för veterinärmedicinska läkemedel bör avilamycin upptas i bilaga I till förordning (EEG) nr 2377/90 för svin (muskel, skinn och fett, lever och njure), kanin (muskel, fett, lever och njure) och fjäderfä (muskel, skinn och fett, lever och njure) under förutsättning att substansen inte ges till fjäderfä som producerar ägg som skall användas som livsmedel. |
| --- | --- |

(2)

En ansökan om fastställande av gränsvärden för högsta tillåtna restmängder av avilamycin, ett antibiotikum som hör till ortosomycin-gruppen, har lämnats in till Europeiska läkemedelsmyndigheten. På grundval av rekommendationen från kommittén för veterinärmedicinska läkemedel bör avilamycin upptas i bilaga I till förordning (EEG) nr 2377/90 för svin (muskel, skinn och fett, lever och njure), kanin (muskel, fett, lever och njure) och fjäderfä (muskel, skinn och fett, lever och njure) under förutsättning att substansen inte ges till fjäderfä som producerar ägg som skall användas som livsmedel.

| (3) | Förordning (EEG) nr 2377/90 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(3)

Förordning (EEG) nr 2377/90 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (4) | Det bör fastställas en tillräckligt lång frist innan den här förordningen börjar tillämpas, så att medlemsstaterna kan göra eventuella ändringar som är nödvändiga för att följa bestämmelserna i den här förordningen när det gäller sådana godkännanden för försäljning av de berörda veterinärmedicinska läkemedlen som beviljats enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/82/EG av den 6 november 2001 om upprättande av gemenskapsregler för veterinärmedicinska läkemedel (2). |
| --- | --- |

(4)

Det bör fastställas en tillräckligt lång frist innan den här förordningen börjar tillämpas, så att medlemsstaterna kan göra eventuella ändringar som är nödvändiga för att följa bestämmelserna i den här förordningen när det gäller sådana godkännanden för försäljning av de berörda veterinärmedicinska läkemedlen som beviljats enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/82/EG av den 6 november 2001 om upprättande av gemenskapsregler för veterinärmedicinska läkemedel (2).

| (5) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för veterinärmedicinska läkemedel. |
| --- | --- |

(5)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för veterinärmedicinska läkemedel.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga I till förordning (EEG) nr 2377/90 skall ändras i enlighet med bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. Den skall tillämpas från och med den 18 november 2007.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 17 september 2007.

På kommissionens vägnar

Günter VERHEUGEN

Vice ordförande

---

(1)  EGT L 224, 18.8.1990, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 703/2007 (EUT L 161, 22.6.2007, s. 28).

1

(2)  EGT L 311, 28.11.2001, s. 1. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2004/28/EG (EUT L 136, 30.4.2004, s. 58).

2

---

BILAGA

Följande substans skall upptas i bilaga I till förordning (EEG) 2377/90 (Förteckning över farmakologiskt verksamma substanser för vilka gränsvärden för högsta tillåtna restmängder (MRL) har fastställts):

1.   Medel mot infektioner

1.2   Antibiotika

1.2.15   Ortosomyciner

| Farmakologiskt verksamma substanser | Restmarkör | Djurarter | MRL | Målvävnader |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Avilamycin | Dikloroisoeverninsyra | Svin | 50 μg/kg | Muskel |
| 100 μg/kg | Fett (1) |
| 300 μg/kg | Lever |
| 200 μg/kg | Njure |
| Kanin | 50 μg/kg | Muskel |
| 100 μg/kg | Fett |
| 300 μg/kg | Lever |
| 200 μg/kg | Njure |
| Fjäderfä (2) | 50 μg/kg | Muskel |
| 100 μg/kg | Fett (3) |
| 300 μg/kg | Lever |
| 200 μg/kg | Njure |

Farmakologiskt verksamma substanser

Restmarkör

Djurarter

MRL

Målvävnader

Avilamycin

Dikloroisoeverninsyra

Svin

50 μg/kg

Muskel

100 μg/kg

Fett (1)

300 μg/kg

Lever

200 μg/kg

Njure

Kanin

50 μg/kg

Muskel

100 μg/kg

Fett

300 μg/kg

Lever

200 μg/kg

Njure

Fjäderfä (2)

50 μg/kg

Muskel

100 μg/kg

Fett (3)

300 μg/kg

Lever

200 μg/kg

Njure

---

(1)  För svin- och fjäderfäarter avser detta gränsvärde hud och fett i naturliga proportioner.

(2)  Ej till djur som producerar ägg som skall användas som livsmedel.

(3)  För svin- och fjäderfäarter avser detta gränsvärde hud och fett i naturliga proportioner.

---

| 18.9.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 243/6 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 243/6

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1065/2007

av den 17 september 2007

om ändring av förordning (EG) nr 493/2006 när det gäller övergångsbestämmelserna inom ramen för reformen av den gemensamma organisationen av marknaden för socker

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 318/2006 av den 20 februari 2006 om den gemensamma organisationen av marknaden för socker (1), särskilt artikel 44, och

av följande skäl:

| (1) | Bestämmelser om förebyggande återtag anges i artikel 3 i kommissionens förordning (EG) nr 493/2006 av den 27 mars 2006 om övergångsbestämmelser inom ramen för reformen av den gemensamma organisationen av marknaden för socker och om ändring av förordningarna (EG) nr 1265/2001 och (EG) nr 314/2002 (2). Över ett visst tröskelvärde betraktas varje företags kvotproduktion som återtagen i den mening som avses i artikel 19 i förordning (EG) nr 318/2006. Den kan också betraktas som produktion över kvoten i den mening som avses i artikel 12 i den förordningen om företaget ansöker om detta före den 31 januari 2007. |
| --- | --- |

(1)

Bestämmelser om förebyggande återtag anges i artikel 3 i kommissionens förordning (EG) nr 493/2006 av den 27 mars 2006 om övergångsbestämmelser inom ramen för reformen av den gemensamma organisationen av marknaden för socker och om ändring av förordningarna (EG) nr 1265/2001 och (EG) nr 314/2002 (2). Över ett visst tröskelvärde betraktas varje företags kvotproduktion som återtagen i den mening som avses i artikel 19 i förordning (EG) nr 318/2006. Den kan också betraktas som produktion över kvoten i den mening som avses i artikel 12 i den förordningen om företaget ansöker om detta före den 31 januari 2007.

| (2) | Producenterna av isoglukos, till skillnad från sockerproducenterna, kunde inte lämna in en sådan ansökan före tidsfristen den 31 januari 2007 eftersom deras produktion fortgår löpande under hela året. I rättvisesyfte bör den tidigare nämnda tidsfristen senareläggas till utgången av regleringsåret 2006/07 för producenter av isoglukos för att göra det möjligt för dem att med sakkännedom fatta sina beslut och lämna in ansökan. |
| --- | --- |

(2)

Producenterna av isoglukos, till skillnad från sockerproducenterna, kunde inte lämna in en sådan ansökan före tidsfristen den 31 januari 2007 eftersom deras produktion fortgår löpande under hela året. I rättvisesyfte bör den tidigare nämnda tidsfristen senareläggas till utgången av regleringsåret 2006/07 för producenter av isoglukos för att göra det möjligt för dem att med sakkännedom fatta sina beslut och lämna in ansökan.

| (3) | Förordning (EG) nr 493/2006 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(3)

Förordning (EG) nr 493/2006 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (4) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för socker. |
| --- | --- |

(4)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för socker.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Artikel 3.1 i förordning (EG) nr 493/2006 skall ersättas med följande:

”1.   För varje företag skall den del av produktionen av socker, isoglukos eller inulinsirap under regleringsåret 2006/07 som framställs inom ramen för kvoterna i bilaga IV och som överskrider tröskelvärdet enligt punkt 2 betraktas som återtagen i den mening som avses i artikel 19 i förordning (EG) nr 318/2006 eller, på begäran av det berörda företaget som lämnas in före den 31 januari 2007 för socker och före den 30 september 2007 för isoglukos, betraktas som helt eller delvis producerad utöver kvoten i den mening som avses i artikel 12 i den förordningen.”

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 17 september 2007.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 58, 28.2.2006, s. 1. Förordningen ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 247/2007 (EUT L 69, 9.3.2007, s. 3).

1

(2)  EUT L 89, 28.3.2006, s. 11. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 739/2007 (EUT L 169, 29.6.2007, s. 22).

2

---

| 18.9.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 243/7 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 243/7

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1066/2007

av den 17 september 2007

om införande av en preliminär antidumpningstull på import av vissa mangandioxider med ursprung i Sydafrika

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad ”grundförordningen”), särskilt artikel 7,

efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

A.   FÖRFARANDE

1.   Inledande

| (1) | Den 10 november 2006 mottog kommissionen ett klagomål som ingivits i enlighet med artikel 5 i grundförordningen av Tosoh Hellas AIC (nedan kallad ”klaganden”) såsom tillverkare som svarar för en betydande del, i detta fall mer än 50 %, av gemenskapens produktion av vissa mangandioxider. |
| --- | --- |

(1)

Den 10 november 2006 mottog kommissionen ett klagomål som ingivits i enlighet med artikel 5 i grundförordningen av Tosoh Hellas AIC (nedan kallad ”klaganden”) såsom tillverkare som svarar för en betydande del, i detta fall mer än 50 %, av gemenskapens produktion av vissa mangandioxider.

| (2) | Klagomålet innehöll bevisning om dumpning och därav vållad väsentlig skada, och denna bevisning ansågs tillräcklig för att motivera att ett förfarande inleddes. |
| --- | --- |

(2)

Klagomålet innehöll bevisning om dumpning och därav vållad väsentlig skada, och denna bevisning ansågs tillräcklig för att motivera att ett förfarande inleddes.

| (3) | Den 21 december 2006 inleddes förfarandet genom ett tillkännagivande som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning
   (2). |
| --- | --- |

(3)

Den 21 december 2006 inleddes förfarandet genom ett tillkännagivande som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning
   (2).

2.   Parter som berörs av förfarandet

| (4) | Kommissionen underrättade officiellt klaganden, den andra tillverkaren i gemenskapen, den exporterande tillverkaren, importören, användare som såvitt känt var berörda samt företrädare för Sydafrika om att ett förfarande hade inletts. De berörda parterna gavs tillfälle att inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionen underrättade officiellt klaganden, den andra tillverkaren i gemenskapen, den exporterande tillverkaren, importören, användare som såvitt känt var berörda samt företrädare för Sydafrika om att ett förfarande hade inletts. De berörda parterna gavs tillfälle att inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda.

| (5) | Den klagande tillverkaren, den exporterande tillverkaren, importören och användarna lämnade synpunkter. Alla berörda parter som begärde att bli hörda, och visat att det fanns särskilda skäl att höra dem, gavs tillfälle att bli hörda. |
| --- | --- |

(5)

Den klagande tillverkaren, den exporterande tillverkaren, importören och användarna lämnade synpunkter. Alla berörda parter som begärde att bli hörda, och visat att det fanns särskilda skäl att höra dem, gavs tillfälle att bli hörda.

| (6) | Kommissionen skickade frågeformulär till alla parter som den visste var berörda och till alla övriga företag som gav sig till känna inom de tidsfrister som angavs i tillkännagivandet om inledande. Den exporterande tillverkaren i Sydafrika, den klagande tillverkaren, importören av den berörda produkten från Sydafrika och fyra användare av den berörda produkten besvarade frågeformuläret. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen skickade frågeformulär till alla parter som den visste var berörda och till alla övriga företag som gav sig till känna inom de tidsfrister som angavs i tillkännagivandet om inledande. Den exporterande tillverkaren i Sydafrika, den klagande tillverkaren, importören av den berörda produkten från Sydafrika och fyra användare av den berörda produkten besvarade frågeformuläret.

| (7) | Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg nödvändiga för ett preliminärt fastställande när det gäller dumpning, därav vållad skada och gemenskapens intresse samt genomförde kontroller på plats hos följande företag:






  a) | Gemenskapstillverkare







  — | Tosoh Hellas AIC, Thessaloniki, Grekland och dess närstående försäljningsagent Mitsubishi International GmbH, Düsseldorf, Tyskland |
| --- | --- | --- | --- |

(7)

Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg nödvändiga för ett preliminärt fastställande när det gäller dumpning, därav vållad skada och gemenskapens intresse samt genomförde kontroller på plats hos följande företag:

a)

Gemenskapstillverkare

—

Tosoh Hellas AIC, Thessaloniki, Grekland och dess närstående försäljningsagent Mitsubishi International GmbH, Düsseldorf, Tyskland

| b) | Exporterande tillverkare i Sydafrika







  — | Delta E.M.D. (Pty) Ltd, Nelspruit, Sydafrika (nedan kallad ”Delta”) |
| --- | --- | --- |

b)

Exporterande tillverkare i Sydafrika

—

Delta E.M.D. (Pty) Ltd, Nelspruit, Sydafrika (nedan kallad ”Delta”)

| c) | Den exporterande tillverkarens närstående leverantör i Sydafrika







  — | Manganese Metal Company (Pty) Ltd, Nelspruit, Sydafrika |
| --- | --- | --- |

c)

Den exporterande tillverkarens närstående leverantör i Sydafrika

—

Manganese Metal Company (Pty) Ltd, Nelspruit, Sydafrika

| d) | Icke-närstående importör i gemenskapen







  — | Traxys France SAS, Strasbourg, Frankrike |
| --- | --- | --- |

d)

Icke-närstående importör i gemenskapen

—

Traxys France SAS, Strasbourg, Frankrike

| e) | Användare i gemenskapen







  — | Panasonic Battery Belgium NV, Tessenderlo, Belgien |
| --- | --- | --- |

e)

Användare i gemenskapen

—

Panasonic Battery Belgium NV, Tessenderlo, Belgien

| — | VARTA Consumer Batteries GmbH & Co. KGaA, Sulzbach, Tyskland |
| --- | --- |

—

VARTA Consumer Batteries GmbH & Co. KGaA, Sulzbach, Tyskland

| — | Duracell Batteries BVBA, Aarschot, Belgien |
| --- | --- |

—

Duracell Batteries BVBA, Aarschot, Belgien

3.   Undersökningsperiod

| (8) | Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden från och med den 1 oktober 2005 till och med den 30 september 2006 (nedan kallad ”undersökningsperioden” eller i tabeller ”UP”). Undersökningen av utvecklingstendenser som är av betydelse för bedömningen av skadan omfattade perioden från och med den 1 januari 2002 till och med undersökningsperiodens slut (nedan kallad ”skadeundersökningsperioden”). |
| --- | --- |

(8)

Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden från och med den 1 oktober 2005 till och med den 30 september 2006 (nedan kallad ”undersökningsperioden” eller i tabeller ”UP”). Undersökningen av utvecklingstendenser som är av betydelse för bedömningen av skadan omfattade perioden från och med den 1 januari 2002 till och med undersökningsperiodens slut (nedan kallad ”skadeundersökningsperioden”).

B.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

1.   Berörd produkt

| (9) | Den berörda produkten är mangandioxider som framställs genom en elektrolytisk process utan efterföljande värmebehandling, med ursprung i Sydafrika. Produkten klassificeras vanligtvis enligt KN-nummer ex 2820 10 00. |
| --- | --- |

(9)

Den berörda produkten är mangandioxider som framställs genom en elektrolytisk process utan efterföljande värmebehandling, med ursprung i Sydafrika. Produkten klassificeras vanligtvis enligt KN-nummer ex 2820 10 00.

| (10) | Den berörda produkten består av två huvudtyper – elektrolytisk mangandioxid för kol-zinkbatterier och elektrolytisk mangandioxid för alkaliska batterier. Bägge typerna framställs genom en elektrolytisk process, där vissa parametrar ändras för att erhålla antingen elektrolytisk mangandioxid för kol-zinkbatterier eller elektrolytisk mangandioxid för alkaliska batterier. Bägge har normalt sett en hög renhet av mangan och används i regel som mellanprodukter vid tillverkning av torrbatterier för konsumentbruk. |
| --- | --- |

(10)

Den berörda produkten består av två huvudtyper – elektrolytisk mangandioxid för kol-zinkbatterier och elektrolytisk mangandioxid för alkaliska batterier. Bägge typerna framställs genom en elektrolytisk process, där vissa parametrar ändras för att erhålla antingen elektrolytisk mangandioxid för kol-zinkbatterier eller elektrolytisk mangandioxid för alkaliska batterier. Bägge har normalt sett en hög renhet av mangan och används i regel som mellanprodukter vid tillverkning av torrbatterier för konsumentbruk.

| (11) | Undersökningen visade att även om de båda typerna av den berörda produkten uppvisar skillnader i fråga om vissa specifika fysikaliska och kemiska egenskaper, t.ex. densitet, genomsnittlig partikelstorlek, BET-yta (Brunauer-Emmet-Teller) och alkalisk potential, har de båda samma grundläggande fysikaliska, kemiska och tekniska egenskaper och används för samma ändamål. De anses därför i detta förfarande utgöra en och samma produkt. |
| --- | --- |

(11)

Undersökningen visade att även om de båda typerna av den berörda produkten uppvisar skillnader i fråga om vissa specifika fysikaliska och kemiska egenskaper, t.ex. densitet, genomsnittlig partikelstorlek, BET-yta (Brunauer-Emmet-Teller) och alkalisk potential, har de båda samma grundläggande fysikaliska, kemiska och tekniska egenskaper och används för samma ändamål. De anses därför i detta förfarande utgöra en och samma produkt.

| (12) | Det bör noteras att det finns andra typer av mangandioxider som inte har samma grundläggande fysikaliska, kemiska eller tekniska egenskaper som elektrolytiska mangandioxider och vars användningsområden skiljer sig väsentligt från den berörda produktens. De omfattas därför inte av den berörda produkten. Dessa särskilda produkter är t.ex. i) naturliga mangandioxider med signifikanta föroreningar som brukar klassificeras under ett annat KN-nummer, 2602 00 00, ii) kemiska mangandioxider som framställs genom en kemisk process och har betydligt lägre densitet och signifikant högre BET-yta än elektrolytiska mangandioxider, samt iii) värmebehandlade elektrolytiska mangandioxider som, även om de liksom den berörda produkten framställts genom en elektrolytisk process, skiljer sig från denna genom ett antal väsentliga egenskaper såsom fukthalt, kristallstruktur och alkalisk potential, vilket gör att de lämpar sig för användning i litiumbatterier, som är icke vattenbaserade och har litiummetall som anod, men inte i kol-zinkbatterier eller alkaliska batterier, som är vattenbaserade och har zinkanod, där den berörda produkten används. |
| --- | --- |

(12)

Det bör noteras att det finns andra typer av mangandioxider som inte har samma grundläggande fysikaliska, kemiska eller tekniska egenskaper som elektrolytiska mangandioxider och vars användningsområden skiljer sig väsentligt från den berörda produktens. De omfattas därför inte av den berörda produkten. Dessa särskilda produkter är t.ex. i) naturliga mangandioxider med signifikanta föroreningar som brukar klassificeras under ett annat KN-nummer, 2602 00 00, ii) kemiska mangandioxider som framställs genom en kemisk process och har betydligt lägre densitet och signifikant högre BET-yta än elektrolytiska mangandioxider, samt iii) värmebehandlade elektrolytiska mangandioxider som, även om de liksom den berörda produkten framställts genom en elektrolytisk process, skiljer sig från denna genom ett antal väsentliga egenskaper såsom fukthalt, kristallstruktur och alkalisk potential, vilket gör att de lämpar sig för användning i litiumbatterier, som är icke vattenbaserade och har litiummetall som anod, men inte i kol-zinkbatterier eller alkaliska batterier, som är vattenbaserade och har zinkanod, där den berörda produkten används.

| (13) | Noteras bör också att ingen av de båda berörda parterna har motsatt sig ovanstående definition eller åtskillnaden av den berörda produktens båda huvudtyper. |
| --- | --- |

(13)

Noteras bör också att ingen av de båda berörda parterna har motsatt sig ovanstående definition eller åtskillnaden av den berörda produktens båda huvudtyper.

2.   Likadan produkt

| (14) | Undersökningen visade att de elektrolytiska mangandioxider som tillverkas och säljs av gemenskapsindustrin i gemenskapen, de som tillverkas och säljs på Sydafrikas hemmamarknad och de som importeras till gemenskapen från Sydafrika har samma grundläggande kemiska, fysikaliska och tekniska egenskaper och samma användningsområden. |
| --- | --- |

(14)

Undersökningen visade att de elektrolytiska mangandioxider som tillverkas och säljs av gemenskapsindustrin i gemenskapen, de som tillverkas och säljs på Sydafrikas hemmamarknad och de som importeras till gemenskapen från Sydafrika har samma grundläggande kemiska, fysikaliska och tekniska egenskaper och samma användningsområden.

| (15) | Därför drogs den preliminära slutsatsen att de alla måste anses vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(15)

Därför drogs den preliminära slutsatsen att de alla måste anses vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.

C.   DUMPNING

1.   Normalvärde

| (16) | När det gäller normalvärdet avgjorde kommissionen först huruvida Deltas sammanlagda inhemska försäljning av elektrolytiska mangandioxider var representativ i förhållande till företagets sammanlagda exportförsäljning till gemenskapen. I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen ansågs försäljningen på hemmamarknaden representativ eftersom den exporterande tillverkarens sammanlagda försäljningsvolym i Sydafrika uppgick till mer än 5 % av dess sammanlagda exportförsäljningsvolym till gemenskapen. |
| --- | --- |

(16)

När det gäller normalvärdet avgjorde kommissionen först huruvida Deltas sammanlagda inhemska försäljning av elektrolytiska mangandioxider var representativ i förhållande till företagets sammanlagda exportförsäljning till gemenskapen. I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen ansågs försäljningen på hemmamarknaden representativ eftersom den exporterande tillverkarens sammanlagda försäljningsvolym i Sydafrika uppgick till mer än 5 % av dess sammanlagda exportförsäljningsvolym till gemenskapen.

| (17) | Kommissionen identifierade därefter de produkttyper som såldes på hemmamarknaden av företag vars försäljning på den marknaden var representativ totalt sett, och som var identiska eller direkt jämförbara med de typer som såldes på export till gemenskapen. |
| --- | --- |

(17)

Kommissionen identifierade därefter de produkttyper som såldes på hemmamarknaden av företag vars försäljning på den marknaden var representativ totalt sett, och som var identiska eller direkt jämförbara med de typer som såldes på export till gemenskapen.

| (18) | Försäljningen på hemmamarknaden av en viss produkttyp anses vara tillräckligt representativ om den inhemska försäljningen av den produkttypen till oberoende kunder under undersökningsperioden uppgick till minst 5 % av den totala volymen av jämförbara produkttyper som såldes på export till gemenskapen. |
| --- | --- |

(18)

Försäljningen på hemmamarknaden av en viss produkttyp anses vara tillräckligt representativ om den inhemska försäljningen av den produkttypen till oberoende kunder under undersökningsperioden uppgick till minst 5 % av den totala volymen av jämförbara produkttyper som såldes på export till gemenskapen.

| (19) | Av alla produkttyper som såldes på export till gemenskapen fanns inga identiska eller direkt jämförbara produkttyper som såldes i representativa kvantiteter på hemmamarknaden. Normalvärdet måste därför konstrueras för alla exporterade produkttyper i enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(19)

Av alla produkttyper som såldes på export till gemenskapen fanns inga identiska eller direkt jämförbara produkttyper som såldes i representativa kvantiteter på hemmamarknaden. Normalvärdet måste därför konstrueras för alla exporterade produkttyper i enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen.

| (20) | Normalvärdet konstruerades genom att exportörens produktionskostnader för de exporterade typerna, efter eventuell justering, ökades med ett skäligt belopp för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt en skälig vinstmarginal. Försäljnings- och administrationskostnader samt andra allmänna kostnader och vinst fastställdes enligt de metoder som anges i artikel 2.6 i grundförordningen. För detta ändamål undersökte kommissionen om uppgifterna om försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader och Deltas vinst på hemmamarknaden var tillförlitliga. |
| --- | --- |

(20)

Normalvärdet konstruerades genom att exportörens produktionskostnader för de exporterade typerna, efter eventuell justering, ökades med ett skäligt belopp för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt en skälig vinstmarginal. Försäljnings- och administrationskostnader samt andra allmänna kostnader och vinst fastställdes enligt de metoder som anges i artikel 2.6 i grundförordningen. För detta ändamål undersökte kommissionen om uppgifterna om försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader och Deltas vinst på hemmamarknaden var tillförlitliga.

| (21) | De faktiska försäljnings- och administrationskostnaderna och de andra allmänna kostnaderna på hemmamarknaden bedömdes som tillförlitliga eftersom det berörda företagets sammanlagda försäljningsvolym på den marknaden var representativ i förhållande till volymen av exportförsäljningen till gemenskapen, såsom nämnts ovan. |
| --- | --- |

(21)

De faktiska försäljnings- och administrationskostnaderna och de andra allmänna kostnaderna på hemmamarknaden bedömdes som tillförlitliga eftersom det berörda företagets sammanlagda försäljningsvolym på den marknaden var representativ i förhållande till volymen av exportförsäljningen till gemenskapen, såsom nämnts ovan.

| (22) | För att avgöra om uppgifterna om Deltas vinst på hemmamarknaden var tillförlitliga undersökte kommissionen först om försäljningen på hemmamarknaden av varje produkttyp som på denna marknad såldes i representativa kvantiteter kunde anses ha skett vid normal handel, i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen. Detta gjorde man genom att för produkttypen i fråga fastställa andelen lönsam försäljning till oberoende kunder på hemmamarknaden. |
| --- | --- |

(22)

För att avgöra om uppgifterna om Deltas vinst på hemmamarknaden var tillförlitliga undersökte kommissionen först om försäljningen på hemmamarknaden av varje produkttyp som på denna marknad såldes i representativa kvantiteter kunde anses ha skett vid normal handel, i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen. Detta gjorde man genom att för produkttypen i fråga fastställa andelen lönsam försäljning till oberoende kunder på hemmamarknaden.

| (23) | Eftersom det inte fanns någon typ där den lönsamma försäljningen utgjorde mer än 10 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den typen på hemmamarknaden, ansågs priset på hemmamarknaden inte kunna tjäna som underlag för att fastställa den vinstmarginal som i sin tur skulle användas vid beräkning av normalvärdet. |
| --- | --- |

(23)

Eftersom det inte fanns någon typ där den lönsamma försäljningen utgjorde mer än 10 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den typen på hemmamarknaden, ansågs priset på hemmamarknaden inte kunna tjäna som underlag för att fastställa den vinstmarginal som i sin tur skulle användas vid beräkning av normalvärdet.

| (24) | Eftersom Delta såvitt kommissionen vet är den enda tillverkaren av elektrolytiska mangandioxider i Sydafrika, kunde den skäliga vinstmarginal som behövs för att fastställa normalvärdet inte grundas på den faktiska vinst som fastställts för andra exportörer eller tillverkare som är föremål för undersökning avseende produktion och försäljning av den likadana produkten på hemmamarknaden, såsom anges i artikel 2.6 a i grundförordningen. |
| --- | --- |

(24)

Eftersom Delta såvitt kommissionen vet är den enda tillverkaren av elektrolytiska mangandioxider i Sydafrika, kunde den skäliga vinstmarginal som behövs för att fastställa normalvärdet inte grundas på den faktiska vinst som fastställts för andra exportörer eller tillverkare som är föremål för undersökning avseende produktion och försäljning av den likadana produkten på hemmamarknaden, såsom anges i artikel 2.6 a i grundförordningen.

| (25) | Eftersom elektrolytiska mangandioxider dessutom är den enda produkt som Delta tillverkar och säljer, kunde den skäliga vinstmarginal som krävs för att konstruera normalvärdet inte grundas på den faktiska vinsten på tillverkning och försäljning vid normal handel av produkter inom samma generella produktkategori för den exporterande tillverkaren i fråga enligt artikel 2.6 b i grundförordningen. |
| --- | --- |

(25)

Eftersom elektrolytiska mangandioxider dessutom är den enda produkt som Delta tillverkar och säljer, kunde den skäliga vinstmarginal som krävs för att konstruera normalvärdet inte grundas på den faktiska vinsten på tillverkning och försäljning vid normal handel av produkter inom samma generella produktkategori för den exporterande tillverkaren i fråga enligt artikel 2.6 b i grundförordningen.

| (26) | Den skäliga vinstmarginal som behövs för att konstruera normalvärdet fastställdes därför i enlighet med artikel 2.6 c i grundförordningen. |
| --- | --- |

(26)

Den skäliga vinstmarginal som behövs för att konstruera normalvärdet fastställdes därför i enlighet med artikel 2.6 c i grundförordningen.

| (27) | För detta ändamål har det samlats in uppgifter om lönsamheten hos alla andra kända tillverkare av elektrolytiska mangandioxider i andra länder. Sådana uppgifter kunde fås från offentliga källor för en tillverkare i Indien, två i Japan och två i Förenta staterna. För en av de amerikanska tillverkarna och för de bägge japanska tillverkarna fanns dock ingen information att tillgå om lönsamheten för elektrolytiska mangandioxider eller för någon avdelning inom företagen där elektrolytiska mangandioxider utgjorde en viktig del. |
| --- | --- |

(27)

För detta ändamål har det samlats in uppgifter om lönsamheten hos alla andra kända tillverkare av elektrolytiska mangandioxider i andra länder. Sådana uppgifter kunde fås från offentliga källor för en tillverkare i Indien, två i Japan och två i Förenta staterna. För en av de amerikanska tillverkarna och för de bägge japanska tillverkarna fanns dock ingen information att tillgå om lönsamheten för elektrolytiska mangandioxider eller för någon avdelning inom företagen där elektrolytiska mangandioxider utgjorde en viktig del.

| (28) | En genomsnittlig vinstmarginal för undersökningsperioden beräknades utifrån de offentliga källorna för en indisk tillverkare och för den återstående tillverkaren i Förenta staterna, och utifrån den information Delta gett om lönsamheten i dess närstående företag Delta E.M.D Australia Proprietary Ltd på detta företags hemmamarknad i Australien. Den beräknade genomsnittliga vinstmarginalen uppgick till 9,2 %. Med tanke på tillgänglig information ansågs metoden rimlig i enlighet med artikel 2.6 c i grundförordningen och resultatet lågt räknat. Allmänt tillgängliga uppgifter visade att denna vinstmarginal inte överskred den vinst som gjorts av andra kända tillverkare inom samma generella produktkategori (dvs. specialkemikalier) i Sydafrika under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(28)

En genomsnittlig vinstmarginal för undersökningsperioden beräknades utifrån de offentliga källorna för en indisk tillverkare och för den återstående tillverkaren i Förenta staterna, och utifrån den information Delta gett om lönsamheten i dess närstående företag Delta E.M.D Australia Proprietary Ltd på detta företags hemmamarknad i Australien. Den beräknade genomsnittliga vinstmarginalen uppgick till 9,2 %. Med tanke på tillgänglig information ansågs metoden rimlig i enlighet med artikel 2.6 c i grundförordningen och resultatet lågt räknat. Allmänt tillgängliga uppgifter visade att denna vinstmarginal inte överskred den vinst som gjorts av andra kända tillverkare inom samma generella produktkategori (dvs. specialkemikalier) i Sydafrika under undersökningsperioden.

2.   Exportpriser

| (29) | Deltas export till gemenskapen gjordes uteslutande via en oberoende agent, Traxys France SAS. |
| --- | --- |

(29)

Deltas export till gemenskapen gjordes uteslutande via en oberoende agent, Traxys France SAS.

| (30) | Exportpriserna grundade sig på det pris som faktiskt betalats eller skulle betalas för den berörda produkten vid export från Sydafrika till gemenskapen i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(30)

Exportpriserna grundade sig på det pris som faktiskt betalats eller skulle betalas för den berörda produkten vid export från Sydafrika till gemenskapen i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen.

3.   Jämförelse

| (31) | Normalvärdet och exportpriset jämfördes på nivån fritt fabrik. För att jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset skulle bli rättvis tog man genom justeringar hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisernas jämförbarhet i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen. Lämpliga justeringar för provisioner, transport, försäkring, hanteringskostnader och därmed sammanhängande kostnader, förpacknings- och kreditkostnader samt bankavgifter beviljades i samtliga fall där dessa konstaterades vara skäliga och korrekta och kunde styrkas. |
| --- | --- |

(31)

Normalvärdet och exportpriset jämfördes på nivån fritt fabrik. För att jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset skulle bli rättvis tog man genom justeringar hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisernas jämförbarhet i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen. Lämpliga justeringar för provisioner, transport, försäkring, hanteringskostnader och därmed sammanhängande kostnader, förpacknings- och kreditkostnader samt bankavgifter beviljades i samtliga fall där dessa konstaterades vara skäliga och korrekta och kunde styrkas.

4.   Dumpningsmarginaler

| (32) | Det vägda genomsnittliga normalvärdet för den berörda produkten som exporterades till gemenskapen jämfördes med det vägda genomsnittliga exportpriset för varje motsvarande typ av den berörda produkten, såsom anges i artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(32)

Det vägda genomsnittliga normalvärdet för den berörda produkten som exporterades till gemenskapen jämfördes med det vägda genomsnittliga exportpriset för varje motsvarande typ av den berörda produkten, såsom anges i artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen.

| (33) | På denna grundval är den preliminära vägda genomsnittliga dumpningsmarginalen, uttryckt i procent av priset cif vid gemenskapens gräns, före tull, följande:






  Företag | Preliminär dumpningsmarginal |
| --- | --- | --- |
| Delta E.M.D. (Pty) Ltd | 14,9 % |

(33)

På denna grundval är den preliminära vägda genomsnittliga dumpningsmarginalen, uttryckt i procent av priset cif vid gemenskapens gräns, före tull, följande:

Företag

Preliminär dumpningsmarginal

Delta E.M.D. (Pty) Ltd

14,9 %

| (34) | Vid beräkningen av den landsomfattande dumpningsmarginal som skulle gälla för alla andra exportörer i Sydafrika fastställde kommissionen först hur omfattande samarbetet hade varit. En jämförelse gjordes mellan uppgifter från Eurostat och det svar på frågeformuläret som den samarbetsvilliga tillverkaren i Sydafrika gett. Jämförelsen visade att Deltas export till gemenskapen enligt tillgängliga uppgifter utgjorde 100 % av exporten av den berörda produkten från Sydafrika. Samarbetet bedömdes därför vara mycket stort, och den landsomfattande dumpningsmarginalen fastställdes därför till samma nivå som den dumpningsmarginal som beräknats för Delta. |
| --- | --- |

(34)

Vid beräkningen av den landsomfattande dumpningsmarginal som skulle gälla för alla andra exportörer i Sydafrika fastställde kommissionen först hur omfattande samarbetet hade varit. En jämförelse gjordes mellan uppgifter från Eurostat och det svar på frågeformuläret som den samarbetsvilliga tillverkaren i Sydafrika gett. Jämförelsen visade att Deltas export till gemenskapen enligt tillgängliga uppgifter utgjorde 100 % av exporten av den berörda produkten från Sydafrika. Samarbetet bedömdes därför vara mycket stort, och den landsomfattande dumpningsmarginalen fastställdes därför till samma nivå som den dumpningsmarginal som beräknats för Delta.

D.   SKADA

1.   Produktion i gemenskapen och gemenskapsindustrin

| (35) | Med hjälp av undersökningen fastställdes att tre tillverkare i gemenskapen tillverkade den likadana produkten i början av skadeundersökningsperioden. En av de tre tillverkarna upphörde dock med sin produktion 2003, så under undersökningsperioden fanns endast två tillverkare i gemenskapen. |
| --- | --- |

(35)

Med hjälp av undersökningen fastställdes att tre tillverkare i gemenskapen tillverkade den likadana produkten i början av skadeundersökningsperioden. En av de tre tillverkarna upphörde dock med sin produktion 2003, så under undersökningsperioden fanns endast två tillverkare i gemenskapen.

| (36) | Klagomålet lämnades in av endast en tillverkare, som samarbetade till fullo vid undersökningen. Den andra tillverkaren samarbetade inte, men motsatte sig heller inte klagomålet. Eftersom endast ett företag lämnade fullständiga svar på frågeformuläret kommer alla uppgifter som hänför sig till gemenskapsindustrin av sekretesskäl antingen att anges i indexerad form eller i form av intervall. |
| --- | --- |

(36)

Klagomålet lämnades in av endast en tillverkare, som samarbetade till fullo vid undersökningen. Den andra tillverkaren samarbetade inte, men motsatte sig heller inte klagomålet. Eftersom endast ett företag lämnade fullständiga svar på frågeformuläret kommer alla uppgifter som hänför sig till gemenskapsindustrin av sekretesskäl antingen att anges i indexerad form eller i form av intervall.

| (37) | Den sammanlagda gemenskapsproduktionen med avseende på artikel 4.1 i grundförordningen beräknades således preliminärt genom att man lade samman den enda samarbetande tillverkarens produktion med den andra tillverkarens produktion, enligt de uppgifter som lämnats i klagomålet. Den totala gemenskapsproduktionen under undersökningsperioden bestämdes till 20–30 tusen ton. |
| --- | --- |

(37)

Den sammanlagda gemenskapsproduktionen med avseende på artikel 4.1 i grundförordningen beräknades således preliminärt genom att man lade samman den enda samarbetande tillverkarens produktion med den andra tillverkarens produktion, enligt de uppgifter som lämnats i klagomålet. Den totala gemenskapsproduktionen under undersökningsperioden bestämdes till 20–30 tusen ton.

| (38) | Den samarbetsvilliga gemenskapstillverkarens produktion utgjorde med än 50 % av de elektrolytiska mangandioxider som framställts i gemenskapen. Detta företag anses därför utgöra gemenskapsindustrin i enlighet med artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(38)

Den samarbetsvilliga gemenskapstillverkarens produktion utgjorde med än 50 % av de elektrolytiska mangandioxider som framställts i gemenskapen. Detta företag anses därför utgöra gemenskapsindustrin i enlighet med artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen.

2.   Förbrukning i gemenskapen

| (39) | Den synbara förbrukningen i gemenskapen fastställdes på grundval av den klagande tillverkarens försäljningsvolym på gemenskapsmarknaden, de andra gemenskapstillverkarnas försäljning utifrån köp som rapporterats av användare och import från det berörda landet med det kontrollerade svaret på frågeformuläret och Eurostats uppgifter från andra tredjeländer som underlag. |
| --- | --- |

(39)

Den synbara förbrukningen i gemenskapen fastställdes på grundval av den klagande tillverkarens försäljningsvolym på gemenskapsmarknaden, de andra gemenskapstillverkarnas försäljning utifrån köp som rapporterats av användare och import från det berörda landet med det kontrollerade svaret på frågeformuläret och Eurostats uppgifter från andra tredjeländer som underlag.

| (40) | Det innebär att förbrukningen i gemenskapen minskade med 7 % under skadeundersökningsperioden. Under 2003 och 2004 skedde en särskilt kraftig ökning, som sammanföll med den största volymökningen till mycket låga priser (– 35 %) på elektrolytiska mangandioxider som importerats från Sydafrika och med att en viktig gemenskapstillverkare lade ner sin verksamhet. Under 2005 återgick förbrukningen till den tidigare nivån och ytterligare en betydande minskning skedde under undersökningsperioden. Förbrukningen tycks ha påverkats av att en viktig tillverkare, som stod för en tredjedel av tillverkningen i gemenskapen, lade ner sin verksamhet 2003. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Förbrukning i gemenskapen Index (2002 = 100) | 100 | 102 | 113 | 102 | 93 |

(40)

Det innebär att förbrukningen i gemenskapen minskade med 7 % under skadeundersökningsperioden. Under 2003 och 2004 skedde en särskilt kraftig ökning, som sammanföll med den största volymökningen till mycket låga priser (– 35 %) på elektrolytiska mangandioxider som importerats från Sydafrika och med att en viktig gemenskapstillverkare lade ner sin verksamhet. Under 2005 återgick förbrukningen till den tidigare nivån och ytterligare en betydande minskning skedde under undersökningsperioden. Förbrukningen tycks ha påverkats av att en viktig tillverkare, som stod för en tredjedel av tillverkningen i gemenskapen, lade ner sin verksamhet 2003.

2002

2003

2004

2005

UP

Förbrukning i gemenskapen Index (2002 = 100)

100

102

113

102

93

3.   Import till gemenskapen från det berörda landet

| (41) | Importvolymen från Sydafrika fastställdes med hjälp av kontrollerade uppgifter från den enda exporterande tillverkaren. Som nämns ovan anges de flesta indikatorer av sekretesskäl i indexerad form eller i form av intervall, eftersom analysen rör ett enda företag. |
| --- | --- |

(41)

Importvolymen från Sydafrika fastställdes med hjälp av kontrollerade uppgifter från den enda exporterande tillverkaren. Som nämns ovan anges de flesta indikatorer av sekretesskäl i indexerad form eller i form av intervall, eftersom analysen rör ett enda företag.

| (42) | Importen, sett till volym och marknadsandel, utvecklades på följande sätt: | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Import från Sydafrika (i ton), 2002 = 100 | 100 | 129 | 156 | 185 | 169 |
| Sydafrikas marknadsandel | 30-40 % | 40-50 % | 44-54 % | 60-70 % | 60-70 % |
| Sydafrikas marknadsandel, 2002 = 100 | 100 | 126 | 139 | 181 | 181 |

(42)

Importen, sett till volym och marknadsandel, utvecklades på följande sätt:

2002

2003

2004

2005

UP

Import från Sydafrika (i ton), 2002 = 100

100

129

156

185

169

Sydafrikas marknadsandel

30-40 %

40-50 %

44-54 %

60-70 %

60-70 %

Sydafrikas marknadsandel, 2002 = 100

100

126

139

181

181

| (43) | Förbrukningen av elektrolytiska mangandioxider ökade med 7 % under skadeundersökningsperioden, men importen från det berörda landet ökade samtidigt med 69 %. Sydafrikas marknadsandel ökade följaktligen drastiskt (med ca 81 %) under skadeundersökningsperioden, från att ha varit mellan 30 och 40 % till mellan 60 och 70 %. |
| --- | --- |

(43)

Förbrukningen av elektrolytiska mangandioxider ökade med 7 % under skadeundersökningsperioden, men importen från det berörda landet ökade samtidigt med 69 %. Sydafrikas marknadsandel ökade följaktligen drastiskt (med ca 81 %) under skadeundersökningsperioden, från att ha varit mellan 30 och 40 % till mellan 60 och 70 %.

| (44) | Under skadeundersökningsperioden föll importpriserna med 31 %, detta trots att den viktigaste råvaran gick upp i pris. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importpriser från Sydafrika (i euro/ton), 2002 = 100 | 100 | 70 | 65 | 66 | 69 |

(44)

Under skadeundersökningsperioden föll importpriserna med 31 %, detta trots att den viktigaste råvaran gick upp i pris.

2002

2003

2004

2005

UP

Importpriser från Sydafrika (i euro/ton), 2002 = 100

100

70

65

66

69

| (45) | Vid fastställandet av prisunderskridandet under undersökningsperioden använde sig kommissionen av gemenskapsindustrins försäljningspriser till oberoende kunder, vid behov justerade till nivån fritt fabrik, dvs. exklusive fraktkostnader i gemenskapen och efter avräkning för rabatter och avdrag. Dessa priser jämfördes med de sydafrikanska exporterande tillverkarnas försäljningspriser efter rabatter och andra avdrag, vid behov justerade till nivån priser cif vid gemenskapens gräns, med en lämplig justering för tullklareringskostnader och kostnader efter importen. |
| --- | --- |

(45)

Vid fastställandet av prisunderskridandet under undersökningsperioden använde sig kommissionen av gemenskapsindustrins försäljningspriser till oberoende kunder, vid behov justerade till nivån fritt fabrik, dvs. exklusive fraktkostnader i gemenskapen och efter avräkning för rabatter och avdrag. Dessa priser jämfördes med de sydafrikanska exporterande tillverkarnas försäljningspriser efter rabatter och andra avdrag, vid behov justerade till nivån priser cif vid gemenskapens gräns, med en lämplig justering för tullklareringskostnader och kostnader efter importen.

| (46) | Det framgick av jämförelsen att de vägda, genomsnittliga prisunderskridandemarginalerna, uttryckta i procent av gemenskapsindustrins försäljningspriser, under undersökningsperioden varierade mellan 11 och 14 %. Även högre nivåer av prisunderskridande förekom eftersom gemenskapsindustrin gjorde avsevärda förluster under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(46)

Det framgick av jämförelsen att de vägda, genomsnittliga prisunderskridandemarginalerna, uttryckta i procent av gemenskapsindustrins försäljningspriser, under undersökningsperioden varierade mellan 11 och 14 %. Även högre nivåer av prisunderskridande förekom eftersom gemenskapsindustrin gjorde avsevärda förluster under undersökningsperioden.

4.   Gemenskapsindustrins situation

| (47) | I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen omfattade undersökningen av den sydafrikanska dumpade exportens inverkan på gemenskapsindustrin en analys av alla ekonomiska faktorer och förhållanden som har betydelse för gemenskapsindustrins tillstånd från och med 2002 till och med undersökningsperioden. Som nämns ovan anges de flesta indikatorer av sekretesskäl i indexerad form eller i form av intervall, eftersom analysen rör ett enda företag. |
| --- | --- |

(47)

I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen omfattade undersökningen av den sydafrikanska dumpade exportens inverkan på gemenskapsindustrin en analys av alla ekonomiska faktorer och förhållanden som har betydelse för gemenskapsindustrins tillstånd från och med 2002 till och med undersökningsperioden. Som nämns ovan anges de flesta indikatorer av sekretesskäl i indexerad form eller i form av intervall, eftersom analysen rör ett enda företag.

| (48) | Produktionen, produktionskapaciteten och kapacitetsutnyttjandet för gemenskapsindustrin uppvisade följande utveckling: | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktion, 2002 = 100 | 100 | 87 | 128 | 135 | 130 |
| Kapacitet, 2002 = 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Kapacitetsutnyttjande, 2002 = 100 | 100 | 87 | 128 | 135 | 130 |

(48)

Produktionen, produktionskapaciteten och kapacitetsutnyttjandet för gemenskapsindustrin uppvisade följande utveckling:

2002

2003

2004

2005

UP

Produktion, 2002 = 100

100

87

128

135

130

Kapacitet, 2002 = 100

100

100

100

100

100

Kapacitetsutnyttjande, 2002 = 100

100

87

128

135

130

| (49) | Under skadeundersökningsperioden ökade tillverkningen i gemenskapen med 30 %. Produktionskapaciteten förblev dock stabil under hela skadeundersökningsperioden. Produktionen nådde en topp 2005 efter en kraftigt ökad förbrukning på gemenskapsmarknaden under 2004, vilket sammanföll med att en viktig tillverkare lade ned sin verksamhet och att efterfrågan steg på gemenskapsindustrins exportmarknad. Från 2004 till undersökningsperioden, då råvarupriserna fördubblades, försökte gemenskapsindustrin uppnå stordriftsfördelar och minska produktionskostnaden per enhet under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(49)

Under skadeundersökningsperioden ökade tillverkningen i gemenskapen med 30 %. Produktionskapaciteten förblev dock stabil under hela skadeundersökningsperioden. Produktionen nådde en topp 2005 efter en kraftigt ökad förbrukning på gemenskapsmarknaden under 2004, vilket sammanföll med att en viktig tillverkare lade ned sin verksamhet och att efterfrågan steg på gemenskapsindustrins exportmarknad. Från 2004 till undersökningsperioden, då råvarupriserna fördubblades, försökte gemenskapsindustrin uppnå stordriftsfördelar och minska produktionskostnaden per enhet under undersökningsperioden.

| (50) | Lagren ökade med 32 % under skadeundersökningsperioden, något som visar att gemenskapsindustrin fick allt svårare att sälja sina produkter på gemenskapsmarknaden på grund av konkurrensen från den dumpade importen. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lager, 2002 = 100 | 100 | 71 | 48 | 113 | 132 |

(50)

Lagren ökade med 32 % under skadeundersökningsperioden, något som visar att gemenskapsindustrin fick allt svårare att sälja sina produkter på gemenskapsmarknaden på grund av konkurrensen från den dumpade importen.

2002

2003

2004

2005

UP

Lager, 2002 = 100

100

71

48

113

132

| (51) | I tabellen nedan visas gemenskapsindustrins försäljning till oberoende kunder i gemenskapen. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Försäljningsvolym på EG-marknaden, 2002 = 100 | 100 | 80 | 152 | 113 | 91 |
| Marknadsandel, 2002 = 100 | 100 | 78 | 135 | 110 | 97 |
| Genomsnittligt försäljningspris, 2002 = 100 | 100 | 76 | 71 | 75 | 75 |

(51)

I tabellen nedan visas gemenskapsindustrins försäljning till oberoende kunder i gemenskapen.

2002

2003

2004

2005

UP

Försäljningsvolym på EG-marknaden, 2002 = 100

100

80

152

113

91

Marknadsandel, 2002 = 100

100

78

135

110

97

Genomsnittligt försäljningspris, 2002 = 100

100

76

71

75

75

| (52) | I samband med att förbrukningen i gemenskapen sjönk med 7 % minskade gemenskapsindustrins marknadsandel med 3 %. Dessutom sjönk gemenskapsindustrins försäljningsvolymer på gemenskapsmarknaden avsevärt i absoluta tal, med 9 % under skadeundersökningsperioden och med en särskilt skarp minskning på 22 procentenheter under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(52)

I samband med att förbrukningen i gemenskapen sjönk med 7 % minskade gemenskapsindustrins marknadsandel med 3 %. Dessutom sjönk gemenskapsindustrins försäljningsvolymer på gemenskapsmarknaden avsevärt i absoluta tal, med 9 % under skadeundersökningsperioden och med en särskilt skarp minskning på 22 procentenheter under undersökningsperioden.

| (53) | Under 2004 kunde gemenskapsindustrin under en kort period dra nytta av den ökade förbrukningen och öka sin försäljning med 52 % och marknadsandel med 35 % jämfört med 2002, men under de efterföljande åren minskade dess marknadsdeltagande vid sidan av den kraftigt ökade dumpade importen från Sydafrika. |
| --- | --- |

(53)

Under 2004 kunde gemenskapsindustrin under en kort period dra nytta av den ökade förbrukningen och öka sin försäljning med 52 % och marknadsandel med 35 % jämfört med 2002, men under de efterföljande åren minskade dess marknadsdeltagande vid sidan av den kraftigt ökade dumpade importen från Sydafrika.

| (54) | De genomsnittliga försäljningspriserna till icke-närstående köpare på gemenskapsmarknaden följde en nedåtgående trend fram till 2004. Detta visar gemenskapsindustrins försök att konkurrera med den dumpade importen och stanna kvar på marknaden. Under 2004 nådde emellertid priserna en ohållbart låg nivå. De ökade sedan med 4 procentenheter under 2005. Trots denna mindre prisökning under 2005, som befästes under undersökningsperioden, lyckades gemenskapsindustrin emellertid inte följa prisutvecklingen av manganmalm, den viktigaste råvaran, som steg kraftigt med nästan 100 %, mellan 2004 och 2005. |
| --- | --- |

(54)

De genomsnittliga försäljningspriserna till icke-närstående köpare på gemenskapsmarknaden följde en nedåtgående trend fram till 2004. Detta visar gemenskapsindustrins försök att konkurrera med den dumpade importen och stanna kvar på marknaden. Under 2004 nådde emellertid priserna en ohållbart låg nivå. De ökade sedan med 4 procentenheter under 2005. Trots denna mindre prisökning under 2005, som befästes under undersökningsperioden, lyckades gemenskapsindustrin emellertid inte följa prisutvecklingen av manganmalm, den viktigaste råvaran, som steg kraftigt med nästan 100 %, mellan 2004 och 2005.

| (55) | Lönsamhets- och kassaflödesnivåerna för gemenskapsindustrins försäljning av elektrolytiska mangandioxider var starkt negativa. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rörelsevinstmarginalen för den berörda produkten
  (intervall i %) | 0-20 | 0-20 | 0-5 | 0-3 | 0-20 |
| Rörelsevinstmarginalen för den berörda produkten, index (2002 = 100) | 100 | –85 | 20 | 13 | –72 |

(55)

Lönsamhets- och kassaflödesnivåerna för gemenskapsindustrins försäljning av elektrolytiska mangandioxider var starkt negativa.

2002

2003

2004

2005

UP

Rörelsevinstmarginalen för den berörda produkten

(intervall i %)

0-20

0-20

0-5

0-3

0-20

Rörelsevinstmarginalen för den berörda produkten, index (2002 = 100)

100

–85

20

13

–72

| (56) | Lönsamheten minskade märkbart med 172 % under skadeundersökningsperioden. Den nådde sin bottennivå 2003 vid samma tid som importpriserna minskade som mest (– 30 %). Den förbättrades 2004 och 2005 i och med att försäljningen ökade. Under skadeundersökningsperioden sjönk lönsamheten åter igen till sin lägsta nivå på grund av prispress och ökade råvarukostnader. |
| --- | --- |

(56)

Lönsamheten minskade märkbart med 172 % under skadeundersökningsperioden. Den nådde sin bottennivå 2003 vid samma tid som importpriserna minskade som mest (– 30 %). Den förbättrades 2004 och 2005 i och med att försäljningen ökade. Under skadeundersökningsperioden sjönk lönsamheten åter igen till sin lägsta nivå på grund av prispress och ökade råvarukostnader.

| (57) | Kassaflödet försämrades också under skadeundersökningsperioden, i linje med den försämrade lönsamhetsutvecklingen. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kassaflöde, index 2002 = 100 | 100 | 22 | 46 | –35 | –8 |

(57)

Kassaflödet försämrades också under skadeundersökningsperioden, i linje med den försämrade lönsamhetsutvecklingen.

2002

2003

2004

2005

UP

Kassaflöde, index 2002 = 100

100

22

46

–35

–8

| (58) | Investeringarna ökade således med 7 % under skadeundersökningsperioden. I mitten av denna period gjorde gemenskapsindustrin vissa investeringar för att minska produktionskostnaderna och för underhåll av nya maskiner. Investeringarna fortsatte under de följande åren men i mindre utsträckning. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investeringar, 2002 = 100 | 100 | 67 | 126 | 109 | 107 |

(58)

Investeringarna ökade således med 7 % under skadeundersökningsperioden. I mitten av denna period gjorde gemenskapsindustrin vissa investeringar för att minska produktionskostnaderna och för underhåll av nya maskiner. Investeringarna fortsatte under de följande åren men i mindre utsträckning.

2002

2003

2004

2005

UP

Investeringar, 2002 = 100

100

67

126

109

107

| (59) | Avkastningen på investeringar från produktion och försäljning av den likadana produkten utvecklades på samma sätt som försäljningen och lönsamheten och var negativ under 2003 och vid slutet av skadeundersökningsperioden. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Avkastning på investeringar, 2002 = 100 | 100 | –58 | 18 | 10 | –55 |

(59)

Avkastningen på investeringar från produktion och försäljning av den likadana produkten utvecklades på samma sätt som försäljningen och lönsamheten och var negativ under 2003 och vid slutet av skadeundersökningsperioden.

2002

2003

2004

2005

UP

Avkastning på investeringar, 2002 = 100

100

–58

18

10

–55

| (60) | Gemenskapsindustrins förmåga att anskaffa kapital befanns inte vara avsevärt påverkad under skadeundersökningsperioden eftersom de omfattande investeringarna var tillräckliga för att täcka de nödvändiga kapitalinvesteringarna. |
| --- | --- |

(60)

Gemenskapsindustrins förmåga att anskaffa kapital befanns inte vara avsevärt påverkad under skadeundersökningsperioden eftersom de omfattande investeringarna var tillräckliga för att täcka de nödvändiga kapitalinvesteringarna.

| (61) | Utvecklingen när det gäller sysselsättning, produktivitet och lönekostnader i gemenskapsindustrin såg ut på följande vis: | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal anställda, 2002 = 100 | 100 | 68 | 69 | 70 | 67 |
| Produktivitet (i ton/anställd) 2002 = 100 | 100 | 129 | 184 | 192 | 195 |
| Totala lönekostnader, 2002 = 100 | 100 | 77 | 79 | 84 | 82 |
| Lönekostnader per anställd, 2002 = 100 | 100 | 115 | 114 | 119 | 123 |

(61)

Utvecklingen när det gäller sysselsättning, produktivitet och lönekostnader i gemenskapsindustrin såg ut på följande vis:

2002

2003

2004

2005

UP

Antal anställda, 2002 = 100

100

68

69

70

67

Produktivitet (i ton/anställd) 2002 = 100

100

129

184

192

195

Totala lönekostnader, 2002 = 100

100

77

79

84

82

Lönekostnader per anställd, 2002 = 100

100

115

114

119

123

| (62) | Antalet anställda minskade med 33 % mellan 2002 och undersökningsperioden. Orsaken till detta var dels minskad försäljning, dels gemenskapsindustrins insatser för att förbättra produktiviteten. Resultaten av denna rationaliseringsprocess inom gemenskapsindustrin återspeglades också i produktiviteten, som uppvisade en markant uppåtgående tendens under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(62)

Antalet anställda minskade med 33 % mellan 2002 och undersökningsperioden. Orsaken till detta var dels minskad försäljning, dels gemenskapsindustrins insatser för att förbättra produktiviteten. Resultaten av denna rationaliseringsprocess inom gemenskapsindustrin återspeglades också i produktiviteten, som uppvisade en markant uppåtgående tendens under skadeundersökningsperioden.

| (63) | De totala lönekostnaderna minskade avsevärt, med 18 %. Lönekostnaden per anställd ökade relativt sätt, med tanke på inflationens utveckling. På det hela taget sänktes emellertid lönekostnadernas andel av de samlade produktionskostnaderna avsevärt, vilket visar att effektiviteten klart förbättrats. |
| --- | --- |

(63)

De totala lönekostnaderna minskade avsevärt, med 18 %. Lönekostnaden per anställd ökade relativt sätt, med tanke på inflationens utveckling. På det hela taget sänktes emellertid lönekostnadernas andel av de samlade produktionskostnaderna avsevärt, vilket visar att effektiviteten klart förbättrats.

| (64) | Dumpningsmarginalen anges i avsnittet om dumpning. Denna marginal ligger klart över miniminivån. Med tanke på den dumpade importens volym och priser kan verkningarna av de faktiska dumpningsmarginalerna inte anses vara försumbara. |
| --- | --- |

(64)

Dumpningsmarginalen anges i avsnittet om dumpning. Denna marginal ligger klart över miniminivån. Med tanke på den dumpade importens volym och priser kan verkningarna av de faktiska dumpningsmarginalerna inte anses vara försumbara.

| (65) | Det finns inget som tyder på att gemenskapsindustrin är på väg att återhämta sig från verkningarna av tidigare dumpning eller subventionering. |
| --- | --- |

(65)

Det finns inget som tyder på att gemenskapsindustrin är på väg att återhämta sig från verkningarna av tidigare dumpning eller subventionering.

5.   Slutsats om skada

| (66) | Importen från Sydafrika har ökat väsentligt, både i absoluta tal och uttryckt som marknadsandel. Under perioden i fråga ökade importen med 69 % i absoluta tal och med ca 81 % i förhållande till förbrukningen i gemenskapen, och utgjorde därmed en marknadsandel på mellan 60 och 70 %. |
| --- | --- |

(66)

Importen från Sydafrika har ökat väsentligt, både i absoluta tal och uttryckt som marknadsandel. Under perioden i fråga ökade importen med 69 % i absoluta tal och med ca 81 % i förhållande till förbrukningen i gemenskapen, och utgjorde därmed en marknadsandel på mellan 60 och 70 %.

| (67) | Priserna på de berörda dumpade importvarorna underskred dessutom väsentligt gemenskapsindustrins priser under undersökningsperioden. De vägda, genomsnittliga prisunderskridandemarginalerna under undersökningsperioden var mellan 11 och 14 %. |
| --- | --- |

(67)

Priserna på de berörda dumpade importvarorna underskred dessutom väsentligt gemenskapsindustrins priser under undersökningsperioden. De vägda, genomsnittliga prisunderskridandemarginalerna under undersökningsperioden var mellan 11 och 14 %.

| (68) | Medan förbrukningen i gemenskapen sjönk med 7 % under skadeundersökningsperioden minskade gemenskapsindustrins försäljningsvolym med 9 % och marknadsandelen med 3 %. Indikatorerna försämrades drastiskt under undersökningsperioden, då försäljningen sjönk med 22 procentenheter och marknadsandelen med 13 procentenheter jämfört med 2005. |
| --- | --- |

(68)

Medan förbrukningen i gemenskapen sjönk med 7 % under skadeundersökningsperioden minskade gemenskapsindustrins försäljningsvolym med 9 % och marknadsandelen med 3 %. Indikatorerna försämrades drastiskt under undersökningsperioden, då försäljningen sjönk med 22 procentenheter och marknadsandelen med 13 procentenheter jämfört med 2005.

| (69) | På grund av minskad försäljning och marknadsandel och sjunkande priser kunde gemenskapsindustrin inte kompensera den generella ökningen av råvarupriserna med prishöjningar hos kunderna. Detta gjorde att den hamnade i en negativ lönsamhetssituation (förlust). |
| --- | --- |

(69)

På grund av minskad försäljning och marknadsandel och sjunkande priser kunde gemenskapsindustrin inte kompensera den generella ökningen av råvarupriserna med prishöjningar hos kunderna. Detta gjorde att den hamnade i en negativ lönsamhetssituation (förlust).

| (70) | Trots att gemenskapsindustrin gjorde stora investeringar under skadeundersökningsperioden och att den fortsatte att öka produktiviteten och konkurrenskraften, sjönk lönsamheten, kassaflödet och avkastningen på investeringarna kraftigt och nådde starkt negativa nivåer. |
| --- | --- |

(70)

Trots att gemenskapsindustrin gjorde stora investeringar under skadeundersökningsperioden och att den fortsatte att öka produktiviteten och konkurrenskraften, sjönk lönsamheten, kassaflödet och avkastningen på investeringarna kraftigt och nådde starkt negativa nivåer.

| (71) | Gemenskapsindustrins allt svårare situation under skadeundersökningsperioden bekräftas också av sysselsättningens negativa utveckling. |
| --- | --- |

(71)

Gemenskapsindustrins allt svårare situation under skadeundersökningsperioden bekräftas också av sysselsättningens negativa utveckling.

| (72) | Mot bakgrund av det ovanstående dras preliminärt slutsatsen att gemenskapsindustrin led väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(72)

Mot bakgrund av det ovanstående dras preliminärt slutsatsen att gemenskapsindustrin led väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3 i grundförordningen.

E.   ORSAKSSAMBAND

1.   Inledande anmärkning

| (73) | I enlighet med artikel 3.6 och 3.7 i grundförordningen undersöktes om det fanns ett orsakssamband mellan den dumpade importen från Sydafrika och den väsentliga skada som gemenskapsindustrin lidit. Andra kända faktorer än den dumpade importen som vid samma tid skulle ha kunnat vålla gemenskapsindustrin skada undersöktes också, i syfte att se till att den eventuella skada som dessa faktorer vållat inte skulle tillskrivas den dumpade importen. |
| --- | --- |

(73)

I enlighet med artikel 3.6 och 3.7 i grundförordningen undersöktes om det fanns ett orsakssamband mellan den dumpade importen från Sydafrika och den väsentliga skada som gemenskapsindustrin lidit. Andra kända faktorer än den dumpade importen som vid samma tid skulle ha kunnat vålla gemenskapsindustrin skada undersöktes också, i syfte att se till att den eventuella skada som dessa faktorer vållat inte skulle tillskrivas den dumpade importen.

2.   Verkningarna av importen från Sydafrika

| (74) | Såsom framgår av skälen 43 och 44 skedde en betydande och stadig ökning av importen – med 69 % i fråga om volym och 81 % i fråga om marknadsandel. Försäljningspriset per enhet på den sydafrikanska importen minskade med 31 % under skadeundersökningsperioden. Under undersökningsperioden underskred priserna på importen med ursprung i Sydafrika gemenskapsindustrins priser med mellan 11 och 14 %. |
| --- | --- |

(74)

Såsom framgår av skälen 43 och 44 skedde en betydande och stadig ökning av importen – med 69 % i fråga om volym och 81 % i fråga om marknadsandel. Försäljningspriset per enhet på den sydafrikanska importen minskade med 31 % under skadeundersökningsperioden. Under undersökningsperioden underskred priserna på importen med ursprung i Sydafrika gemenskapsindustrins priser med mellan 11 och 14 %.

| (75) | Verkningarna av den dumpade importen framgår tydligt av att flera viktiga användare som står för mer än 60 % av den samlade förbrukningen beslutat att köpa den sydafrikanska produkten i stället för gemenskapsindustrins. Under början av skadeundersökningsperioden köpte dessa användare endast en begränsad del från Sydafrika, medan de vid slutet av skadeundersökningsperioden och under undersökningsperioden fyllde mellan 70 och 100 % av sina behov genom att köpa från Sydafrika. |
| --- | --- |

(75)

Verkningarna av den dumpade importen framgår tydligt av att flera viktiga användare som står för mer än 60 % av den samlade förbrukningen beslutat att köpa den sydafrikanska produkten i stället för gemenskapsindustrins. Under början av skadeundersökningsperioden köpte dessa användare endast en begränsad del från Sydafrika, medan de vid slutet av skadeundersökningsperioden och under undersökningsperioden fyllde mellan 70 och 100 % av sina behov genom att köpa från Sydafrika.

| (76) | Samtidigt tvingades gemenskapsindustrin att drastiskt sänka sina priser för att hålla sina försäljningsavtal med andra användare. |
| --- | --- |

(76)

Samtidigt tvingades gemenskapsindustrin att drastiskt sänka sina priser för att hålla sina försäljningsavtal med andra användare.

| (77) | Gemenskapsindustrins minskade marknadsandel under skadeundersökningsperioden måste ses mot bakgrund av den ökade volymen och marknadsandelen för importen från Sydafrika. Under 2005 och undersökningsperioden då förbrukningen i gemenskapen sjönk med 18 % jämfört med den starka ökningen 2004, ökade importen från Sydafrika med 8 % i absoluta tal och med ca 31 % i marknadsandel. Samtidigt förlorade gemenskapsindustrin 28 % av sin marknadsandel och 40 % av sin försäljning. |
| --- | --- |

(77)

Gemenskapsindustrins minskade marknadsandel under skadeundersökningsperioden måste ses mot bakgrund av den ökade volymen och marknadsandelen för importen från Sydafrika. Under 2005 och undersökningsperioden då förbrukningen i gemenskapen sjönk med 18 % jämfört med den starka ökningen 2004, ökade importen från Sydafrika med 8 % i absoluta tal och med ca 31 % i marknadsandel. Samtidigt förlorade gemenskapsindustrin 28 % av sin marknadsandel och 40 % av sin försäljning.

| (78) | Den preliminära slutsatsen är därför att det tryck som utövades av den dumpade importen, vars volym och marknadsandel ökade dramatiskt från och med 2002, och som skedde till dumpade priser som i hög grad underskred gemenskapsindustrins, spelade en avgörande roll i minskningen av gemenskapsindustrins försäljning och därmed dess lönsamhet, kassaflöde och negativa situation för avkastningen på investeringar, sysselsättning och ökade lager. |
| --- | --- |

(78)

Den preliminära slutsatsen är därför att det tryck som utövades av den dumpade importen, vars volym och marknadsandel ökade dramatiskt från och med 2002, och som skedde till dumpade priser som i hög grad underskred gemenskapsindustrins, spelade en avgörande roll i minskningen av gemenskapsindustrins försäljning och därmed dess lönsamhet, kassaflöde och negativa situation för avkastningen på investeringar, sysselsättning och ökade lager.

3.   Verkningar av andra faktorer

| (79) | Enligt uppgifter från Eurostat utvecklades importen från andra tredjeländer på följande sätt: | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Import från andra tredjeländer | 5 541 | 4 677 | 5 992 | 2 876 | 2 878 |
| Index, 2002 = 100 | 100 | 84 | 108 | 52 | 52 |
| Marknadsandel | 15 % | 12 % | 14 % | 7 % | 8 % |
| Index, 2002 = 100 | 100 | 82 | 96 | 51 | 56 |
| Genomsnittligt importpris | 1 527 | 1 204 | 1 226 | 1 550 | 1 537 |
| Index, 2002 = 100 | 100 | 79 | 80 | 101 | 101 |

(79)

Enligt uppgifter från Eurostat utvecklades importen från andra tredjeländer på följande sätt:

2002

2003

2004

2005

UP

Import från andra tredjeländer

5 541

4 677

5 992

2 876

2 878

Index, 2002 = 100

100

84

108

52

52

Marknadsandel

15 %

12 %

14 %

7 %

8 %

Index, 2002 = 100

100

82

96

51

56

Genomsnittligt importpris

1 527

1 204

1 226

1 550

1 537

Index, 2002 = 100

100

79

80

101

101

| (80) | Vid skadeundersökningsperiodens början utgjorde importen av elektrolytiska mangandioxider från andra tredjeländer 15 % av marknadsandelen. Under efterföljande år minskade denna import avsevärt och hade bara en marknadsandel på 8 % vid slutet av undersökningsperioden. Priset på denna import låg på det hela taget över de sydafrikanska priserna, och ökade även med 1 %. |
| --- | --- |

(80)

Vid skadeundersökningsperiodens början utgjorde importen av elektrolytiska mangandioxider från andra tredjeländer 15 % av marknadsandelen. Under efterföljande år minskade denna import avsevärt och hade bara en marknadsandel på 8 % vid slutet av undersökningsperioden. Priset på denna import låg på det hela taget över de sydafrikanska priserna, och ökade även med 1 %.

| (81) | Enligt flera inkomna uppgifter har import av elektrolytiska mangandioxider från Kina, ett land som inte berörs av undersökningen, i hög grad bidragit till den skada som vållats gemenskapstillverkaren. Importen från Kina under undersökningsperioden utgjorde emellertid bara 0,6 % av all import från tredjeländer, detta trots att genomsnittspriset låg under det sydafrikanska, och kan därför inte anses upphäva orsakssambandet mellan den dumpade importen och den väsentliga skada som gemenskapsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(81)

Enligt flera inkomna uppgifter har import av elektrolytiska mangandioxider från Kina, ett land som inte berörs av undersökningen, i hög grad bidragit till den skada som vållats gemenskapstillverkaren. Importen från Kina under undersökningsperioden utgjorde emellertid bara 0,6 % av all import från tredjeländer, detta trots att genomsnittspriset låg under det sydafrikanska, och kan därför inte anses upphäva orsakssambandet mellan den dumpade importen och den väsentliga skada som gemenskapsindustrin lidit.

| (82) | Det undersöktes också huruvida exporten till länder utanför EU kunde ha bidragit till den skada som gemenskapsindustrin lidit under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(82)

Det undersöktes också huruvida exporten till länder utanför EU kunde ha bidragit till den skada som gemenskapsindustrin lidit under skadeundersökningsperioden.

| (83) | Det framkom att gemenskapsindustrins export ökade med 9 % under skadeundersökningsperioden, och även om exportpriset minskade med 14 % låg det långt över produktionskostnaden per enhet. Följaktligen kunde gemenskapsindustrins exportresultat inte ha bidragit till den skada som lidits under perioden. |
| --- | --- |

(83)

Det framkom att gemenskapsindustrins export ökade med 9 % under skadeundersökningsperioden, och även om exportpriset minskade med 14 % låg det långt över produktionskostnaden per enhet. Följaktligen kunde gemenskapsindustrins exportresultat inte ha bidragit till den skada som lidits under perioden.

| (84) | Som nämnts ovan fanns det två andra tillverkare i gemenskapen under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(84)

Som nämnts ovan fanns det två andra tillverkare i gemenskapen under skadeundersökningsperioden.

| (85) | En av tillverkarna, som finns i Irland, upphörde med sin produktion 2003 på grund av ekonomiska svårigheter till följd av avsevärt minskad försäljning under den starka prispressen från dumpad import. Den andra tillverkaren, i Spanien, samarbetade inte i undersökningen. På grund av det bristande samarbetet hämtades uppgifterna om andra tillverkares försäljning på gemenskapsmarknaden från frågeformulär som besvarats av användare. Enligt resultaten från undersökningen var det sistnämnda företaget verksamt både inom tillverkning av batterier och av elektrolytiska mangandioxider. Huvuddelen av de elektrolytiska mangandioxider som framställts av detta företag användes uppenbarligen inom den egna batteritillverkningen. Företaget spelade emellertid en allt större roll även på gemenskapsmarknaden för elektrolytiska mangandioxider. |
| --- | --- |

(85)

En av tillverkarna, som finns i Irland, upphörde med sin produktion 2003 på grund av ekonomiska svårigheter till följd av avsevärt minskad försäljning under den starka prispressen från dumpad import. Den andra tillverkaren, i Spanien, samarbetade inte i undersökningen. På grund av det bristande samarbetet hämtades uppgifterna om andra tillverkares försäljning på gemenskapsmarknaden från frågeformulär som besvarats av användare. Enligt resultaten från undersökningen var det sistnämnda företaget verksamt både inom tillverkning av batterier och av elektrolytiska mangandioxider. Huvuddelen av de elektrolytiska mangandioxider som framställts av detta företag användes uppenbarligen inom den egna batteritillverkningen. Företaget spelade emellertid en allt större roll även på gemenskapsmarknaden för elektrolytiska mangandioxider.

| (86) | Det är uppenbart att bedömningen av andra gemenskapstillverkare påverkas av det faktum att en tillverkare lade ner sin verksamhet 2003 och att den andra inte sålde några större mängder på gemenskapsmarknaden under skadeundersökningsperioden. Med utgångspunkt i de uppgifter som inkommit under undersökningen kan man emellertid sluta sig till att dessa gemenskapstillverkare också påverkades av prispressen från den sydafrikanska importen och marknadsutvecklingen, eftersom deras marknadsandel minskade från mellan 10 och 25 % till mellan 4 och 10 %. Andra gemenskapstillverkares försäljning kan följaktligen inte ha orsakat den skada som gemenskapsindustrin vållats. |
| --- | --- |

(86)

Det är uppenbart att bedömningen av andra gemenskapstillverkare påverkas av det faktum att en tillverkare lade ner sin verksamhet 2003 och att den andra inte sålde några större mängder på gemenskapsmarknaden under skadeundersökningsperioden. Med utgångspunkt i de uppgifter som inkommit under undersökningen kan man emellertid sluta sig till att dessa gemenskapstillverkare också påverkades av prispressen från den sydafrikanska importen och marknadsutvecklingen, eftersom deras marknadsandel minskade från mellan 10 och 25 % till mellan 4 och 10 %. Andra gemenskapstillverkares försäljning kan följaktligen inte ha orsakat den skada som gemenskapsindustrin vållats.

| (87) | Det undersöktes också huruvida den minskade efterfrågan på gemenskapsmarknaden kunde ha bidragit till den skada som gemenskapsindustrin lidit under skadeundersökningsperioden. Detta befanns inte vara fallet. Såsom fastställs i skälen 52 och 77 minskade gemenskapsindustrins försäljning med mer än hela förbrukningen i gemenskapen, medan den sydafrikanska importens motsvarande marknadsandel ökade betydligt. |
| --- | --- |

(87)

Det undersöktes också huruvida den minskade efterfrågan på gemenskapsmarknaden kunde ha bidragit till den skada som gemenskapsindustrin lidit under skadeundersökningsperioden. Detta befanns inte vara fallet. Såsom fastställs i skälen 52 och 77 minskade gemenskapsindustrins försäljning med mer än hela förbrukningen i gemenskapen, medan den sydafrikanska importens motsvarande marknadsandel ökade betydligt.

| (88) | Det framhölls att skadan orsakats i första hand av den världsomfattande prisökningen på den viktigaste råvaran, manganmalm. Manganmalmspriserna, som varit stabila till 2004, fördubblades plötsligt 2005 och minskade något under undersökningsperioden. Detta gjorde att gemenskapsindustrins produktionskostnader per enhet ökade med 19 %. |
| --- | --- |

(88)

Det framhölls att skadan orsakats i första hand av den världsomfattande prisökningen på den viktigaste råvaran, manganmalm. Manganmalmspriserna, som varit stabila till 2004, fördubblades plötsligt 2005 och minskade något under undersökningsperioden. Detta gjorde att gemenskapsindustrins produktionskostnader per enhet ökade med 19 %.

| (89) | Eftersom priserna på import från Sydafrika ökade med endast 1 procentenhet under samma period (2004–2005) kunde gemenskapsindustrin, som försökte konkurrera med den dumpade importen och hålla sig kvar på marknaden, inte vältra över kostnadsökningen på senare led. Gemenskapsindustrin kunde endast höja sina priser med 4 procentenheter, vilket fortfarande låg under produktionskostnaden. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Total produktionskostnad, 2002 = 100 | 100 | 89 | 103 | 110 | 119 |
| Total kostnad per enhet i ton, 2002 = 100 | 100 | 98 | 80 | 85 | 95 |
| Försäljningspris per enhet, 2002 = 100 | 100 | 76 | 71 | 75 | 75 |

(89)

Eftersom priserna på import från Sydafrika ökade med endast 1 procentenhet under samma period (2004–2005) kunde gemenskapsindustrin, som försökte konkurrera med den dumpade importen och hålla sig kvar på marknaden, inte vältra över kostnadsökningen på senare led. Gemenskapsindustrin kunde endast höja sina priser med 4 procentenheter, vilket fortfarande låg under produktionskostnaden.

2002

2003

2004

2005

UP

Total produktionskostnad, 2002 = 100

100

89

103

110

119

Total kostnad per enhet i ton, 2002 = 100

100

98

80

85

95

Försäljningspris per enhet, 2002 = 100

100

76

71

75

75

| (90) | Därför ansågs inte kostnadsökningen i sig vara orsak till skadan, utan det faktum att gemenskapsindustrin inte kunde lägga över de ökade kostnaderna på kunderna på grund av att den dumpade importen från Sydafrika pressade priserna nedåt, vilket inte återspeglade de höjda råvarupriserna. Följaktligen avvisas detta påstående. |
| --- | --- |

(90)

Därför ansågs inte kostnadsökningen i sig vara orsak till skadan, utan det faktum att gemenskapsindustrin inte kunde lägga över de ökade kostnaderna på kunderna på grund av att den dumpade importen från Sydafrika pressade priserna nedåt, vilket inte återspeglade de höjda råvarupriserna. Följaktligen avvisas detta påstående.

| (91) | Vissa parter hävdade att utbudsöverskottet av elektrolytiska mangandioxider på världsmarknaden på grund av ökad produktionskapacitet i Kina har pressat priserna på elektrolytiska mangandioxider och därför är orsaken till den skada gemenskapsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(91)

Vissa parter hävdade att utbudsöverskottet av elektrolytiska mangandioxider på världsmarknaden på grund av ökad produktionskapacitet i Kina har pressat priserna på elektrolytiska mangandioxider och därför är orsaken till den skada gemenskapsindustrin lidit.

| (92) | Med tanke på den ringa importen från Kina och trots deras låga priser under skadeundersökningsperioden ansågs påståendet vara utan grund. |
| --- | --- |

(92)

Med tanke på den ringa importen från Kina och trots deras låga priser under skadeundersökningsperioden ansågs påståendet vara utan grund.

| (93) | Vissa parter framhöll vidare att gemenskapsindustrins sjunkande försäljningspriser på elektrolytiska mangandioxider berodde på hårdare konkurrens mellan batteritillverkare och prispressen dem emellan, snarare än på dumpad import från Sydafrika. |
| --- | --- |

(93)

Vissa parter framhöll vidare att gemenskapsindustrins sjunkande försäljningspriser på elektrolytiska mangandioxider berodde på hårdare konkurrens mellan batteritillverkare och prispressen dem emellan, snarare än på dumpad import från Sydafrika.

| (94) | Undersökningen visade visserligen att batteritillverkarna i gemenskapen utsattes för prispress på grund av en generell ökning av råvarukostnaderna och hårdare konkurrens. Det konstaterades dock att eftersom det bara fanns ett fåtal tillverkare av elektrolytiska mangandioxider på gemenskapsmarknaden, hade dessa avsevärd makt att förhandla om priset på produkten med batteritillverkarna. Gemenskapens sänkta försäljningspriser på elektrolytiska mangandioxider anses därför härröra direkt från den dumpade importen och den sydafrikanska exporterande tillverkarens prisunderskridande från början av skadeundersökningsperioden, och inte från den påstådda prispressen från andra batteritillverkare. Mot bakgrund av ovanstående drogs den preliminära slutsatsen att den hårdare konkurrensen mellan batteritillverkare inte upphävt orsakssambandet mellan den dumpade importen från Sydafrika och den skada som gemenskapsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(94)

Undersökningen visade visserligen att batteritillverkarna i gemenskapen utsattes för prispress på grund av en generell ökning av råvarukostnaderna och hårdare konkurrens. Det konstaterades dock att eftersom det bara fanns ett fåtal tillverkare av elektrolytiska mangandioxider på gemenskapsmarknaden, hade dessa avsevärd makt att förhandla om priset på produkten med batteritillverkarna. Gemenskapens sänkta försäljningspriser på elektrolytiska mangandioxider anses därför härröra direkt från den dumpade importen och den sydafrikanska exporterande tillverkarens prisunderskridande från början av skadeundersökningsperioden, och inte från den påstådda prispressen från andra batteritillverkare. Mot bakgrund av ovanstående drogs den preliminära slutsatsen att den hårdare konkurrensen mellan batteritillverkare inte upphävt orsakssambandet mellan den dumpade importen från Sydafrika och den skada som gemenskapsindustrin lidit.

4.   Slutsats om orsakssamband

| (95) | Ovanstående analys visar att det skedde en avsevärd ökning volymmässigt och i marknadsandel av importen med ursprung i Sydafrika under hela skadeundersökningsperioden, samtidigt som priserna på denna import minskade avsevärt och underskred gemenskapsindustrins priser under undersökningsperioden. Den dumpade importens ökade marknadsandel sammanföll med en betydande minskning av gemenskapsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel. Detta, vid sidan av att priserna pressades neråt, resulterade bl.a. i att gemenskapsindustrin gjorde stora förluster under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(95)

Ovanstående analys visar att det skedde en avsevärd ökning volymmässigt och i marknadsandel av importen med ursprung i Sydafrika under hela skadeundersökningsperioden, samtidigt som priserna på denna import minskade avsevärt och underskred gemenskapsindustrins priser under undersökningsperioden. Den dumpade importens ökade marknadsandel sammanföll med en betydande minskning av gemenskapsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel. Detta, vid sidan av att priserna pressades neråt, resulterade bl.a. i att gemenskapsindustrin gjorde stora förluster under undersökningsperioden.

| (96) | Av undersökningen av de andra faktorer som kunde ha vållat gemenskapsindustrin skada framgick dessutom att ingen av dessa kunde ha haft en så stor negativ inverkan på industrin som den dumpade importen från Sydafrika. |
| --- | --- |

(96)

Av undersökningen av de andra faktorer som kunde ha vållat gemenskapsindustrin skada framgick dessutom att ingen av dessa kunde ha haft en så stor negativ inverkan på industrin som den dumpade importen från Sydafrika.

| (97) | Därför drar kommissionen preliminärt slutsatsen att den dumpade importen har vållat gemenskapsindustrin väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.6 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(97)

Därför drar kommissionen preliminärt slutsatsen att den dumpade importen har vållat gemenskapsindustrin väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.6 i grundförordningen.

F.   GEMENSKAPENS INTRESSE

1.   Allmänna överväganden

| (98) | I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersöktes om det – trots slutsatserna om dumpning, skada och orsakssamband – finns några tvingande skäl som skulle kunna leda till slutsatsen att det inte skulle vara i gemenskapens intresse att införa antidumpningsåtgärder på import från det berörda landet. |
| --- | --- |

(98)

I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersöktes om det – trots slutsatserna om dumpning, skada och orsakssamband – finns några tvingande skäl som skulle kunna leda till slutsatsen att det inte skulle vara i gemenskapens intresse att införa antidumpningsåtgärder på import från det berörda landet.

| (99) | Kommissionen skickade ett frågeformulär till den enda importören av elektrolytiska mangandioxider från Sydafrika och alla industrianvändare som kommissionen kände till eller som skulle kunna beröras av åtgärderna. Importören och fyra större användare av den berörda produkten i gemenskapen besvarade frågeformuläret. |
| --- | --- |

(99)

Kommissionen skickade ett frågeformulär till den enda importören av elektrolytiska mangandioxider från Sydafrika och alla industrianvändare som kommissionen kände till eller som skulle kunna beröras av åtgärderna. Importören och fyra större användare av den berörda produkten i gemenskapen besvarade frågeformuläret.

2.   Gemenskapsindustrins intresse

| (100) | Det bör påpekas att gemenskapsindustrin består av en tillverkare, med en produktionsanläggning i Grekland, vars försäljning och lönsamhet sjönk avsevärt under skadeundersökningsperioden, och att detta fick en negativ inverkan på dess marknadsandel, sysselsättning, avkastning på investeringar och kassaflöde. |
| --- | --- |

(100)

Det bör påpekas att gemenskapsindustrin består av en tillverkare, med en produktionsanläggning i Grekland, vars försäljning och lönsamhet sjönk avsevärt under skadeundersökningsperioden, och att detta fick en negativ inverkan på dess marknadsandel, sysselsättning, avkastning på investeringar och kassaflöde.

| (101) | Om åtgärder inte vidtas är det troligt att bristen på lönsamhet i verksamheten till följd av prispressen från den dumpade importen tvingar gemenskapsindustrin att upphöra med tillverkningen av elektrolytiska mangandioxider i gemenskapen. En av tillverkarna i gemenskapen lade ju också ner sin tillverkning under skadeundersökningsperioden. Detta skedde i samband med det allt starkare trycket från den sydafrikanska importen på gemenskapsmarknaden. Dessutom tvingades den klagande gemenskapstillverkaren att tillfälligt upphöra med sin tillverkning under en månad 2003, och den har underrättat kommissionen om en likadan situation för en längre period under 2007. |
| --- | --- |

(101)

Om åtgärder inte vidtas är det troligt att bristen på lönsamhet i verksamheten till följd av prispressen från den dumpade importen tvingar gemenskapsindustrin att upphöra med tillverkningen av elektrolytiska mangandioxider i gemenskapen. En av tillverkarna i gemenskapen lade ju också ner sin tillverkning under skadeundersökningsperioden. Detta skedde i samband med det allt starkare trycket från den sydafrikanska importen på gemenskapsmarknaden. Dessutom tvingades den klagande gemenskapstillverkaren att tillfälligt upphöra med sin tillverkning under en månad 2003, och den har underrättat kommissionen om en likadan situation för en längre period under 2007.

| (102) | I likhet med den sydafrikanska exporterande tillverkaren framställer gemenskapsindustrin enbart elektrolytiska mangandioxider, och produktionslinjerna kan inte användas för att tillverka några andra produkter. |
| --- | --- |

(102)

I likhet med den sydafrikanska exporterande tillverkaren framställer gemenskapsindustrin enbart elektrolytiska mangandioxider, och produktionslinjerna kan inte användas för att tillverka några andra produkter.

| (103) | Införandet av antidumpningsåtgärder förväntas dock leda till att gemenskapsindustrins försäljningsvolymer och priser på gemenskapsmarknaden ökar, vilket innebär förbättrad lönsamhet för gemenskapsindustrin och förhindrar nedläggning. |
| --- | --- |

(103)

Införandet av antidumpningsåtgärder förväntas dock leda till att gemenskapsindustrins försäljningsvolymer och priser på gemenskapsmarknaden ökar, vilket innebär förbättrad lönsamhet för gemenskapsindustrin och förhindrar nedläggning.

| (104) | Det står således klart att införandet av antidumpningsåtgärder ligger i gemenskapsindustrins intresse. |
| --- | --- |

(104)

Det står således klart att införandet av antidumpningsåtgärder ligger i gemenskapsindustrins intresse.

3.   Användarnas intresse

| (105) | Den enda industri som använder elektrolytiska mangandioxider är tillverkare av alkaliska primärbatterier och kol-zinkbatterier. |
| --- | --- |

(105)

Den enda industri som använder elektrolytiska mangandioxider är tillverkare av alkaliska primärbatterier och kol-zinkbatterier.

| (106) | Såsom nämndes ovan skickades frågeformulär till alla kända batteritillverkare i gemenskapen. Fyra företag, som står för 93 % av förbrukningen i gemenskapen, besvarade frågeformuläret, och uppgifterna i tre av svaren kontrollerades på plats. |
| --- | --- |

(106)

Såsom nämndes ovan skickades frågeformulär till alla kända batteritillverkare i gemenskapen. Fyra företag, som står för 93 % av förbrukningen i gemenskapen, besvarade frågeformuläret, och uppgifterna i tre av svaren kontrollerades på plats.

| (107) | Såsom nämndes ovan framkom att batteritillverkarna i gemenskapen utsattes för stor press på grund av ökade råvarupriser (zink, nickel, koppar och stål) och hårdnande konkurrens på världsmarknaden för batterier. De hävdade att om det infördes antidumpningsåtgärder på import från Sydafrika, skulle prispressen förvärras och leda till förluster eftersom de inte skulle kunna vältra över prisökningarna på sina kunder. Det framkom emellertid att deras ekonomiska ställning fortfarande överlag var god, med betydande vinst före skatt under undersökningsperioden, och de hade ökat sin försäljning under skadeundersökningsperioden tack vare deras märkens goda image. Utifrån de upplysningar som inkommit var det möjligt att kontrollera att kostnaden för elektrolytiska mangandioxider i batteritillverkningen kan variera mellan 10 och 15 % (beroende på batteriets storlek) av totalkostnaden, och om det infördes en antidumpningstull på den föreslagna nivån torde det inte höja den beräknade nivån på batteripriset med mer än 0,01–0,02 euro. Den eventuella prisökningen för batterier till följd av en antidumpningstull beräknades genom att den föreslagna tullsatsen lades till produktionskostnaderna för batterier i olika storlekar. |
| --- | --- |

(107)

Såsom nämndes ovan framkom att batteritillverkarna i gemenskapen utsattes för stor press på grund av ökade råvarupriser (zink, nickel, koppar och stål) och hårdnande konkurrens på världsmarknaden för batterier. De hävdade att om det infördes antidumpningsåtgärder på import från Sydafrika, skulle prispressen förvärras och leda till förluster eftersom de inte skulle kunna vältra över prisökningarna på sina kunder. Det framkom emellertid att deras ekonomiska ställning fortfarande överlag var god, med betydande vinst före skatt under undersökningsperioden, och de hade ökat sin försäljning under skadeundersökningsperioden tack vare deras märkens goda image. Utifrån de upplysningar som inkommit var det möjligt att kontrollera att kostnaden för elektrolytiska mangandioxider i batteritillverkningen kan variera mellan 10 och 15 % (beroende på batteriets storlek) av totalkostnaden, och om det infördes en antidumpningstull på den föreslagna nivån torde det inte höja den beräknade nivån på batteripriset med mer än 0,01–0,02 euro. Den eventuella prisökningen för batterier till följd av en antidumpningstull beräknades genom att den föreslagna tullsatsen lades till produktionskostnaderna för batterier i olika storlekar.

| (108) | Även om de överlag var emot att det införs åtgärder medgav flera användare att det troligtvis skulle påverka deras situation och konkurrensen på gemenskapsmarknaden negativt om gemenskapsindustrin försvann, eftersom gemenskapsindustrin framställer elektrolytiska mangandioxider av hög kvalitet som lämpar sig för tillverkning av kvalitetsbatterier. Om gemenskapsindustrin försvinner finns det alltså risk att användarna blir beroende av elektrolytiska mangandioxider från enbart Sydafrika. |
| --- | --- |

(108)

Även om de överlag var emot att det införs åtgärder medgav flera användare att det troligtvis skulle påverka deras situation och konkurrensen på gemenskapsmarknaden negativt om gemenskapsindustrin försvann, eftersom gemenskapsindustrin framställer elektrolytiska mangandioxider av hög kvalitet som lämpar sig för tillverkning av kvalitetsbatterier. Om gemenskapsindustrin försvinner finns det alltså risk att användarna blir beroende av elektrolytiska mangandioxider från enbart Sydafrika.

| (109) | Därför kan preliminärt slutsatsen dras att det sannolikt inte kommer att få några allvarliga konsekvenser för användarindustrins situation om antidumpningsåtgärder införs. |
| --- | --- |

(109)

Därför kan preliminärt slutsatsen dras att det sannolikt inte kommer att få några allvarliga konsekvenser för användarindustrins situation om antidumpningsåtgärder införs.

4.   Intresset hos icke-närstående importörer och handlare i gemenskapen

| (110) | Den enda importören i gemenskapen av elektrolytiska mangandioxider från Sydafrika samarbetade i undersökningen. Av de uppgifter som lämnats framgick att denna importör var Deltas enda och oberoende agent. All import av elektrolytiska mangandioxider från Sydafrika såldes i gemenskapen genom detta företag. Dess handelsverksamhet utgjorde mindre än 20 % av omsättningen. Denna importör uttryckte farhågor för ett eventuellt införande av åtgärder. Även om försäljningen och provisionen minskade efter att åtgärder införts, förväntas importörens finanser förbli sunda, och det är osannolikt att denne skulle påverkas av åtgärderna i någon större utsträckning. Det står alltså klart att det är användarna som skulle få bära kostnaderna för antidumpningstullen. |
| --- | --- |

(110)

Den enda importören i gemenskapen av elektrolytiska mangandioxider från Sydafrika samarbetade i undersökningen. Av de uppgifter som lämnats framgick att denna importör var Deltas enda och oberoende agent. All import av elektrolytiska mangandioxider från Sydafrika såldes i gemenskapen genom detta företag. Dess handelsverksamhet utgjorde mindre än 20 % av omsättningen. Denna importör uttryckte farhågor för ett eventuellt införande av åtgärder. Även om försäljningen och provisionen minskade efter att åtgärder införts, förväntas importörens finanser förbli sunda, och det är osannolikt att denne skulle påverkas av åtgärderna i någon större utsträckning. Det står alltså klart att det är användarna som skulle få bära kostnaderna för antidumpningstullen.

| (111) | Man har därför dragit den preliminära slutsatsen att det inte är sannolikt att införandet av antidumpningsåtgärder skulle komma att få några allvarliga negativa verkningar för importörerna i gemenskapen. |
| --- | --- |

(111)

Man har därför dragit den preliminära slutsatsen att det inte är sannolikt att införandet av antidumpningsåtgärder skulle komma att få några allvarliga negativa verkningar för importörerna i gemenskapen.

5.   Slutsats om gemenskapens intresse

| (112) | Införandet av åtgärder kan förväntas leda till att gemenskapsindustrin kan hämta in utebliven försäljning, återta förlorade marknadsandelar och förbättra sin lönsamhet. Mot bakgrund av gemenskapsindustrins allt sämre situation är risken stor att den kan tvingas lägga ned sin tillverkning och säga upp de anställda om det inte införs åtgärder. |
| --- | --- |

(112)

Införandet av åtgärder kan förväntas leda till att gemenskapsindustrin kan hämta in utebliven försäljning, återta förlorade marknadsandelar och förbättra sin lönsamhet. Mot bakgrund av gemenskapsindustrins allt sämre situation är risken stor att den kan tvingas lägga ned sin tillverkning och säga upp de anställda om det inte införs åtgärder.

| (113) | Eftersom den berörda produkten används vid batteritillverkning och kostnaden för elektrolytiska mangandioxider är av underordnad betydelse jämfört med värdet på slutprodukterna, torde effekterna på användarna bli relativt obetydliga, såsom anges i skäl 107. |
| --- | --- |

(113)

Eftersom den berörda produkten används vid batteritillverkning och kostnaden för elektrolytiska mangandioxider är av underordnad betydelse jämfört med värdet på slutprodukterna, torde effekterna på användarna bli relativt obetydliga, såsom anges i skäl 107.

| (114) | Mot denna bakgrund dras den preliminära slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl för att inte införa antidumpningstullar på import av mangandioxider med ursprung i Sydafrika. |
| --- | --- |

(114)

Mot denna bakgrund dras den preliminära slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl för att inte införa antidumpningstullar på import av mangandioxider med ursprung i Sydafrika.

G.   PROVISORISKA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

1.   Nivå för undanröjande av skada

| (115) | Mot bakgrund av slutsatserna beträffande dumpning, skada, orsakssamband och gemenskapens intresse bör provisoriska åtgärder införas i syfte att förhindra att dumpad import vållar gemenskapsindustrin ytterligare skada. |
| --- | --- |

(115)

Mot bakgrund av slutsatserna beträffande dumpning, skada, orsakssamband och gemenskapens intresse bör provisoriska åtgärder införas i syfte att förhindra att dumpad import vållar gemenskapsindustrin ytterligare skada.

| (116) | Åtgärderna bör införas på en nivå som är tillräcklig för att undanröja den skada som denna import vållat gemenskapsindustrin, utan att den fastställda dumpningsmarginalen överskrids. Vid beräkningen av det belopp i tull som krävs för att undanröja verkningarna av den skadevållande dumpningen utgick kommissionen ifrån att antidumpningsåtgärderna borde göra det möjligt för gemenskapsindustrin att täcka sina produktionskostnader och sammantaget uppnå en sådan vinst före skatt som en industri av den typen rimligtvis borde kunna uppnå på försäljning i gemenskapen av en likadan produkt under normala konkurrensförhållanden (dvs. utan dumpad import). Den vinstmarginal före skatt som användes för denna beräkning motsvarade den vinst som gemenskapsindustrin hade i början av skadeundersökningsperioden, då priserna på elektrolytiska mangandioxider från Sydafrika låg på samma nivå som den likadana produkt gemenskapsindustrin sålde. |
| --- | --- |

(116)

Åtgärderna bör införas på en nivå som är tillräcklig för att undanröja den skada som denna import vållat gemenskapsindustrin, utan att den fastställda dumpningsmarginalen överskrids. Vid beräkningen av det belopp i tull som krävs för att undanröja verkningarna av den skadevållande dumpningen utgick kommissionen ifrån att antidumpningsåtgärderna borde göra det möjligt för gemenskapsindustrin att täcka sina produktionskostnader och sammantaget uppnå en sådan vinst före skatt som en industri av den typen rimligtvis borde kunna uppnå på försäljning i gemenskapen av en likadan produkt under normala konkurrensförhållanden (dvs. utan dumpad import). Den vinstmarginal före skatt som användes för denna beräkning motsvarade den vinst som gemenskapsindustrin hade i början av skadeundersökningsperioden, då priserna på elektrolytiska mangandioxider från Sydafrika låg på samma nivå som den likadana produkt gemenskapsindustrin sålde.

| (117) | Den nödvändiga prisökningen fastställdes därefter på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga importpriset – såsom detta fastställdes vid beräkningen av prisunderskridandet (se skäl 45 ovan) – och det icke-skadevållande priset för den likadana produkt som gemenskapsindustrin sålde på gemenskapsmarknaden. Det icke-skadevållande priset beräknades genom att gemenskapsindustrins försäljningspris justerades med den faktiska förlusten eller vinsten under undersökningsperioden och ökades med den ovannämnda vinstmarginalen. Den eventuella skillnad som framkom vid jämförelsen uttrycktes sedan i procent av det totala importvärdet cif. |
| --- | --- |

(117)

Den nödvändiga prisökningen fastställdes därefter på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga importpriset – såsom detta fastställdes vid beräkningen av prisunderskridandet (se skäl 45 ovan) – och det icke-skadevållande priset för den likadana produkt som gemenskapsindustrin sålde på gemenskapsmarknaden. Det icke-skadevållande priset beräknades genom att gemenskapsindustrins försäljningspris justerades med den faktiska förlusten eller vinsten under undersökningsperioden och ökades med den ovannämnda vinstmarginalen. Den eventuella skillnad som framkom vid jämförelsen uttrycktes sedan i procent av det totala importvärdet cif.

| (118) | Skademarginalen var betydligt högre än den konstaterade dumpningsmarginalen. |
| --- | --- |

(118)

Skademarginalen var betydligt högre än den konstaterade dumpningsmarginalen.

2.   Provisoriska åtgärder

| (119) | Mot bakgrund av ovanstående anser kommissionen att en provisorisk antidumpningstull i enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen bör införas på nivån för dumpningsmarginalen eftersom den är lägre än den skademarginal som beräknats ovan. |
| --- | --- |

(119)

Mot bakgrund av ovanstående anser kommissionen att en provisorisk antidumpningstull i enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen bör införas på nivån för dumpningsmarginalen eftersom den är lägre än den skademarginal som beräknats ovan.

| (120) | Mot bakgrund av ovanstående föreslås att följande preliminära tullsatser införs:






  Delta E.M.D (Pty) Ltd | 14,9 % |
| --- | --- | --- |
| Övriga företag | 14,9 % |

(120)

Mot bakgrund av ovanstående föreslås att följande preliminära tullsatser införs:

Delta E.M.D (Pty) Ltd

14,9 %

Övriga företag

14,9 %

H.   SLUTBESTÄMMELSE

| (121) | Enligt god förvaltningspraxis bör det fastställas en viss tid inom vilken de berörda parter som gav sig till känna inom den tidsfrist som gavs i tillkännagivandet om att ett förfarande inleds får lämna skriftliga synpunkter och begära att bli hörda. Det bör dessutom påpekas att alla undersökningsresultat i denna förordning rörande införandet av antidumpningstullar är preliminära och kan komma omprövas vid fastställandet av eventuella slutgiltiga åtgärder. |
| --- | --- |

(121)

Enligt god förvaltningspraxis bör det fastställas en viss tid inom vilken de berörda parter som gav sig till känna inom den tidsfrist som gavs i tillkännagivandet om att ett förfarande inleds får lämna skriftliga synpunkter och begära att bli hörda. Det bör dessutom påpekas att alla undersökningsresultat i denna förordning rörande införandet av antidumpningstullar är preliminära och kan komma omprövas vid fastställandet av eventuella slutgiltiga åtgärder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   En preliminär antidumpningstull skall införas på import av elektrolytiska mangandioxider (dvs. mangandioxider som framställts genom en elektrolytisk process) som inte värmebehandlats efter den elektrolytiska processen och som klassificeras enligt KN-nummer ex 2820 10 00 (TARIC-nummer 2820100010) och med ursprung i Sydafrika.

2.   Följande preliminära antidumpningstull skall tillämpas på produkter tillverkade av företagen nedan och läggas på nettopriset fritt vid gemenskapens gräns, före tull:

| Företag | Antidumpningstull | TARIC-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- |
| Delta E.M.D. (Pty) Ltd | 14,9 % | A828 |
| Övriga företag | 14,9 % | A999 |

Företag

Antidumpningstull

TARIC-tilläggsnummer

Delta E.M.D. (Pty) Ltd

14,9 %

A828

Övriga företag

14,9 %

A999

3.   Övergång till fri omsättning i gemenskapen av den produkt som avses i punkt 1 skall förutsätta att det ställs en säkerhet motsvarande den preliminära tullens belopp.

4.   Om inget annat anges skall gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 2

Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 20 i rådets förordning (EG) nr 384/96 får berörda parter inom en månad efter den här förordningens ikraftträdande begära att bli underrättade om de viktigaste omständigheter och överväganden som ligger till grund för förordningens antagande, lämna skriftliga synpunkter och begära att bli hörda av kommissionen.

I enlighet med artikel 21.4 i förordning (EG) nr 384/96 får berörda parter inom en månad efter den här förordningens ikraftträdande lämna synpunkter på dess tillämpning.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 1 i denna förordning skall tillämpas i sex månader.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 17 september 2007.

På kommissionens vägnar

Peter MANDELSON

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 56, 6.3.1996, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2117/2005 (EUT L 340, 23.12.2005, s. 17).

1

(2)  EUT C 314, 21.12.2006, s. 78.

2

---

| 18.9.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 243/21 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 243/21

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1067/2007

av den 17 september 2007

om upptagandet av en beteckning i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Staffordshire Cheese (SUB))

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 510/2006 av den 20 mars 2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel (1), särskilt artikel 7.4 första stycket, och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med artikel 6.2 första stycket i förordning (EG) nr 510/2006 och med tillämpning av artikel 17.2 i den förordningen har Förenade kungarikets ansökan om registrering av beteckningen ”Staffordshire Cheese” offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning
   (2). |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med artikel 6.2 första stycket i förordning (EG) nr 510/2006 och med tillämpning av artikel 17.2 i den förordningen har Förenade kungarikets ansökan om registrering av beteckningen ”Staffordshire Cheese” offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning
   (2).

| (2) | Kommissionen har mottagit en invändning, i enlighet med artikel 7 i förordning (EG) nr 510/2006. Denna invändning har dock sedan dragits tillbaka, och beteckningen bör därför tas upp i registret. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen har mottagit en invändning, i enlighet med artikel 7 i förordning (EG) nr 510/2006. Denna invändning har dock sedan dragits tillbaka, och beteckningen bör därför tas upp i registret.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Beteckningen i bilagan till den här förordningen skall tas upp i registret.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 17 september 2007.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 93, 31.3.2006, s. 12. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 952/2007 (EUT L 210, 10.8.2007, s. 26).

1

(2)  EUT C 148, 24.6.2006, s. 12.

2

---

BILAGA

Jordbruksprodukter som anges i bilaga I till fördraget och är avsedda att användas som livsmedel:

| Klass 1.3 | Ost |
| --- | --- |

Klass 1.3

Ost

FÖRENADE KUNGARIKET

Staffordshire Cheese (SUB)

---

| 18.9.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 243/22 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 243/22

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1068/2007

av den 17 september 2007

om godkännande av en större ändring av produktspecifikationen för en beteckning som tagits upp i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar Queso Nata de Cantabria (SUB)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 510/2006 av den 20 mars 2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel (1), särskilt artikel 7.4 första stycket, och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med artikel 9.1 första stycket i förordning (EG) nr 510/2006 och med tillämpning av artikel 17.2 i den förordningen har kommissionen granskat Spaniens ansökan om godkännande av en ändring av produktspecifikationen för den skyddade ursprungsbeteckningen ”Queso de Cantabria”, som registrerats i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 1107/96 (2). |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med artikel 9.1 första stycket i förordning (EG) nr 510/2006 och med tillämpning av artikel 17.2 i den förordningen har kommissionen granskat Spaniens ansökan om godkännande av en ändring av produktspecifikationen för den skyddade ursprungsbeteckningen ”Queso de Cantabria”, som registrerats i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 1107/96 (2).

| (2) | Eftersom ändringen inte är mindre i den mening som avses i artikel 9 i förordning (EG) nr 510/2006 har kommissionen offentliggjort ansökan om ändring i Europeiska unionens officiella tidning
   (3) med tillämpning av artikel 6 i den förordningen. Ingen invändning av det slag som avses i artikel 7 i förordning (EG) nr 510/2006 har inkommit till kommissionen och ändringen bör därför godkännas. |
| --- | --- |

(2)

Eftersom ändringen inte är mindre i den mening som avses i artikel 9 i förordning (EG) nr 510/2006 har kommissionen offentliggjort ansökan om ändring i Europeiska unionens officiella tidning
   (3) med tillämpning av artikel 6 i den förordningen. Ingen invändning av det slag som avses i artikel 7 i förordning (EG) nr 510/2006 har inkommit till kommissionen och ändringen bör därför godkännas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Härmed godkänns den ändring som offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning av produktspecifikationen för beteckningen i bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 17 september 2007.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 93, 31.3.2006, s. 12. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 952/2007 (EUT L 210, 10.8.2007, s. 26).

1

(2)  EGT L 148, 21.6.1996, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2156/2005, EUT L 342, 24.12.2005, s. 54.

2

(3)  EUT C 288, 25.11.2006, s. 8.

3

---

BILAGA

Jordbruksprodukter som anges i bilaga I till fördraget och är avsedda att användas som livsmedel

| Klass 1.3. | Ost |
| --- | --- |

Klass 1.3.

Ost

SPANIEN

Queso Nata de Cantabria (SUB)

---

| 18.9.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 243/23 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 243/23

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1069/2007

av den 17 september 2007

om införande av en preliminär antidumpningstull på import av polyvinylalkohol med ursprung i Folkrepubliken Kina

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (”grundförordningen”), särskilt artikel 7,

efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

1.1   Inledande

| (1) | Den 19 december 2006 meddelade kommissionen, i enlighet med artikel 5 i grundförordningen, genom ett tillkännagivande (nedan kallat ”tillkännagivandet om inledande”) som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning
   (2), att ett antidumpningsförfarande skulle inledas beträffande import till gemenskapen av polyvinylalkohol med ursprung i Folkrepubliken Kina och Taiwan (nedan kallade ”de berörda länderna”). |
| --- | --- |

(1)

Den 19 december 2006 meddelade kommissionen, i enlighet med artikel 5 i grundförordningen, genom ett tillkännagivande (nedan kallat ”tillkännagivandet om inledande”) som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning
   (2), att ett antidumpningsförfarande skulle inledas beträffande import till gemenskapen av polyvinylalkohol med ursprung i Folkrepubliken Kina och Taiwan (nedan kallade ”de berörda länderna”).

| (2) | Förfarandet inleddes till följd av ett klagomål som ingavs den 6 november 2006 av Kuraray Specialties Europe GmbH (nedan kallad ”klaganden”), sedan januari 2007 under namnet Kuraray Europe GmbH, som svarar för en betydande del, i detta fall mer än 25 %, av gemenskapens totala produktion av polyvinylalkohol. Klagomålet innehöll prima facie-bevisning om dumpning av polyvinylalkohol med ursprung i de berörda länderna och om därav följande väsentlig skada som ansågs tillräcklig för att motivera att ett förfarande inleddes. |
| --- | --- |

(2)

Förfarandet inleddes till följd av ett klagomål som ingavs den 6 november 2006 av Kuraray Specialties Europe GmbH (nedan kallad ”klaganden”), sedan januari 2007 under namnet Kuraray Europe GmbH, som svarar för en betydande del, i detta fall mer än 25 %, av gemenskapens totala produktion av polyvinylalkohol. Klagomålet innehöll prima facie-bevisning om dumpning av polyvinylalkohol med ursprung i de berörda länderna och om därav följande väsentlig skada som ansågs tillräcklig för att motivera att ett förfarande inleddes.

1.2   Parter som berörs av förfarandet

| (3) | Kommissionen underrättade officiellt den klagande gemenskapstillverkaren och övriga kända gemenskapstillverkare, exporterande tillverkare i de berörda länderna, importörer, handlare och användare som den visste var berörda, samt företrädare för de berörda exportländerna om att förfarandet hade inletts. Berörda parter gavs möjlighet att inom den tidsfrist som anges i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda. Alla berörda parter som begärde att bli hörda och som visade att det fanns särskilda skäl att höra dem gavs tillfälle att bli hörda. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen underrättade officiellt den klagande gemenskapstillverkaren och övriga kända gemenskapstillverkare, exporterande tillverkare i de berörda länderna, importörer, handlare och användare som den visste var berörda, samt företrädare för de berörda exportländerna om att förfarandet hade inletts. Berörda parter gavs möjlighet att inom den tidsfrist som anges i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda. Alla berörda parter som begärde att bli hörda och som visade att det fanns särskilda skäl att höra dem gavs tillfälle att bli hörda.

| (4) | För att de exporterande tillverkare i Kina som så önskade skulle ha möjlighet att ansöka om att bli behandlade som företag som är verksamma under marknadsmässiga förhållanden (”marknadsekonomisk status”) eller om individuell behandling, sände kommissionen ansökningsformulär till de exporterande tillverkare som den visste var berörda och till myndigheterna i Kina. En exporterande tillverkare i Kina ansökte om marknadsekonomisk status enligt artikel 2.7 b i grundförordningen eller om individuell behandling, om undersökningen skulle visa att tillverkaren inte uppfyllde villkoren för marknadsekonomisk status. |
| --- | --- |

(4)

För att de exporterande tillverkare i Kina som så önskade skulle ha möjlighet att ansöka om att bli behandlade som företag som är verksamma under marknadsmässiga förhållanden (”marknadsekonomisk status”) eller om individuell behandling, sände kommissionen ansökningsformulär till de exporterande tillverkare som den visste var berörda och till myndigheterna i Kina. En exporterande tillverkare i Kina ansökte om marknadsekonomisk status enligt artikel 2.7 b i grundförordningen eller om individuell behandling, om undersökningen skulle visa att tillverkaren inte uppfyllde villkoren för marknadsekonomisk status.

| (5) | Eftersom det föreföll finnas ett stort antal exporterande tillverkare i Kina och importörer i gemenskapen, förutsågs i tillkännagivandet om inledande ett stickprovsförfarande för fastställande av dumpning och skada enligt artikel 17 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(5)

Eftersom det föreföll finnas ett stort antal exporterande tillverkare i Kina och importörer i gemenskapen, förutsågs i tillkännagivandet om inledande ett stickprovsförfarande för fastställande av dumpning och skada enligt artikel 17 i grundförordningen.

| (6) | När det gäller de exporterande tillverkarna i Kina och mot bakgrund av att bara tre exporterande tillverkare samarbetade, beslöts det emellertid att ett stickprovsförfarande inte var nödvändigt. |
| --- | --- |

(6)

När det gäller de exporterande tillverkarna i Kina och mot bakgrund av att bara tre exporterande tillverkare samarbetade, beslöts det emellertid att ett stickprovsförfarande inte var nödvändigt.

| (7) | När det gäller importörerna av polyvinylalkohol, begärde kommissionen att alla kända importörer skulle lämna uppgifter om import och försäljning av den berörda produkten. På grundval av de uppgifter som kom in från 14 samarbetsvilliga importörer valde kommissionen ut fem importörer: två i Tyskland, en i Italien, en i Nederländerna och en i Amerikas förenta stater. Dessa importörer svarade för den största representativa försäljningsvolym för samarbetsvilliga importörer i gemenskapen (cirka 80 %) som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande. |
| --- | --- |

(7)

När det gäller importörerna av polyvinylalkohol, begärde kommissionen att alla kända importörer skulle lämna uppgifter om import och försäljning av den berörda produkten. På grundval av de uppgifter som kom in från 14 samarbetsvilliga importörer valde kommissionen ut fem importörer: två i Tyskland, en i Italien, en i Nederländerna och en i Amerikas förenta stater. Dessa importörer svarade för den största representativa försäljningsvolym för samarbetsvilliga importörer i gemenskapen (cirka 80 %) som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande.

| (8) | Kommissionen skickade frågeformulär till alla parter som den visste var berörda och till övriga företag som gav sig till känna inom de tidsfrister som angavs i tillkännagivandet om inledande. Svar på frågeformuläret inkom från två gemenskapstillverkare, tre exporterande tillverkare i Kina, en exporterande tillverkare i Taiwan, de fem importörer som ingår i urvalet och sju användare i gemenskapen. |
| --- | --- |

(8)

Kommissionen skickade frågeformulär till alla parter som den visste var berörda och till övriga företag som gav sig till känna inom de tidsfrister som angavs i tillkännagivandet om inledande. Svar på frågeformuläret inkom från två gemenskapstillverkare, tre exporterande tillverkare i Kina, en exporterande tillverkare i Taiwan, de fem importörer som ingår i urvalet och sju användare i gemenskapen.

| (9) | När det gäller besvarade frågeformulär från användare, var två av dessa ofullständiga och kunde därför inte beaktas. Dessutom lämnade flera användare synpunkter utan att besvara frågeformuläret. |
| --- | --- |

(9)

När det gäller besvarade frågeformulär från användare, var två av dessa ofullständiga och kunde därför inte beaktas. Dessutom lämnade flera användare synpunkter utan att besvara frågeformuläret.

| (10) | En av de importörer som ingår i urvalet lämnade återbud till ett överenskommet kontrollbesök på ett mycket sent stadium. Följaktligen kunde uppgifterna från detta företag inte kontrolleras och kunde tills vidare inte beaktas. |
| --- | --- |

(10)

En av de importörer som ingår i urvalet lämnade återbud till ett överenskommet kontrollbesök på ett mycket sent stadium. Följaktligen kunde uppgifterna från detta företag inte kontrolleras och kunde tills vidare inte beaktas.

| (11) | Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg nödvändiga för beviljandet av marknadsekonomisk status eller individuell behandling när det gäller Kina och för ett preliminärt avgörande om dumpning, därav vållad skada och gemenskapens intresse när det gäller båda länderna. Kontrollbesök gjordes hos följande företag:






  a) | Tillverkare i gemenskapen






  — | Kuraray Europe GmbH, Frankfurt, Tyskland |
| --- | --- | --- | --- |

(11)

Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg nödvändiga för beviljandet av marknadsekonomisk status eller individuell behandling när det gäller Kina och för ett preliminärt avgörande om dumpning, därav vållad skada och gemenskapens intresse när det gäller båda länderna. Kontrollbesök gjordes hos följande företag:

a)

Tillverkare i gemenskapen

—

Kuraray Europe GmbH, Frankfurt, Tyskland

| — | Celanese Chemicals Ibérica S.L., Tarragona, Spanien |
| --- | --- |

—

Celanese Chemicals Ibérica S.L., Tarragona, Spanien

| b) | Exporterande tillverkare i Taiwan






  — | Chang Chun Petrochemical Co. Ltd, Taipei |
| --- | --- | --- |

b)

Exporterande tillverkare i Taiwan

—

Chang Chun Petrochemical Co. Ltd, Taipei

| c) | Exporterande tillverkare i Kina






  — | Shanxi Sanwei Group Co., Ltd, Hongdong |
| --- | --- | --- |

c)

Exporterande tillverkare i Kina

—

Shanxi Sanwei Group Co., Ltd, Hongdong

| d) | Icke-närstående importörer i gemenskapen






  — | Cordial Beheer en Registergoederen BV, Winschoten, Nederländerna |
| --- | --- | --- |

d)

Icke-närstående importörer i gemenskapen

—

Cordial Beheer en Registergoederen BV, Winschoten, Nederländerna

| — | Menssing Chemiehandel & Consultants GmbH, Hamburg, Tyskland |
| --- | --- |

—

Menssing Chemiehandel & Consultants GmbH, Hamburg, Tyskland

| — | Omya Peralta GmbH, Hamburg, Tyskland |
| --- | --- |

—

Omya Peralta GmbH, Hamburg, Tyskland

| d) | Användare i gemenskapen






  — | Cordial Beheer en Registergoederen BV, Winschoten, Nederländerna |
| --- | --- | --- |

d)

Användare i gemenskapen

—

Cordial Beheer en Registergoederen BV, Winschoten, Nederländerna

| — | Wacker Chemie AG, Burghausen, Tyskland |
| --- | --- |

—

Wacker Chemie AG, Burghausen, Tyskland

| (12) | Med hänsyn till behovet av att fastställa ett normalvärde för de exporterande tillverkare i Kina som inte ansökt om marknadsekonomisk status eller inte skulle komma att beviljas marknadsekonomisk status, utfördes ett kontrollbesök för att fastställa normalvärdet på grundval av uppgifter från det jämförbara landet, Japan, på plats hos följande tillverkare:






  — | Kuraray Japan, Tokyo |
| --- | --- | --- |

(12)

Med hänsyn till behovet av att fastställa ett normalvärde för de exporterande tillverkare i Kina som inte ansökt om marknadsekonomisk status eller inte skulle komma att beviljas marknadsekonomisk status, utfördes ett kontrollbesök för att fastställa normalvärdet på grundval av uppgifter från det jämförbara landet, Japan, på plats hos följande tillverkare:

—

Kuraray Japan, Tokyo

1.3   Undersökningsperiod

| (13) | Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden från och med den 1 oktober 2005 till och med den 30 september 2006 (nedan kallad ”undersökningsperioden” eller ”UP” i tabeller). Undersökningen av de faktorer som är relevanta för bedömningen av skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2003 till och med undersökningsperiodens slut (nedan kallad ”skadeundersökningsperioden”). |
| --- | --- |

(13)

Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden från och med den 1 oktober 2005 till och med den 30 september 2006 (nedan kallad ”undersökningsperioden” eller ”UP” i tabeller). Undersökningen av de faktorer som är relevanta för bedömningen av skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2003 till och med undersökningsperiodens slut (nedan kallad ”skadeundersökningsperioden”).

2.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

2.1   Berörd produkt

| (14) | Den produkt som enligt klagomålet dumpas utgörs av vissa polyvinylalkoholer i form av hartser av homopolymerer med en viskositet (mätt i en 4-procentig lösning) på minst 3 och högst 61 mPa och en hydrolysgrad på minst 84,0 och högst 99,9 molprocent med ursprung i Folkrepubliken Kina och Taiwan (nedan kallad ”den berörda produkten”), som vanligtvis klassificeras enligt KN-nummer ex 3905 30 00. |
| --- | --- |

(14)

Den produkt som enligt klagomålet dumpas utgörs av vissa polyvinylalkoholer i form av hartser av homopolymerer med en viskositet (mätt i en 4-procentig lösning) på minst 3 och högst 61 mPa och en hydrolysgrad på minst 84,0 och högst 99,9 molprocent med ursprung i Folkrepubliken Kina och Taiwan (nedan kallad ”den berörda produkten”), som vanligtvis klassificeras enligt KN-nummer ex 3905 30 00.

| (15) | Polyvinylalkohol tillverkas genom hydrolys av polyvinylacetat, som tillverkas genom polymerisation av vinylacetatmonomer (den senare tillverkas huvudsakligen av eten och ättiksyra). Polyvinylalkohol har en mängd olika tillämpningar. I gemenskapen används den i huvudsak för tillverkning av polyvinylbutyral (25–29 % av förbrukningen), polymerisationshjälpmedel (21–25 %), pappersbeläggningar (17–21 %), lim (13–17 %) och för textilappretering (8–12 %). |
| --- | --- |

(15)

Polyvinylalkohol tillverkas genom hydrolys av polyvinylacetat, som tillverkas genom polymerisation av vinylacetatmonomer (den senare tillverkas huvudsakligen av eten och ättiksyra). Polyvinylalkohol har en mängd olika tillämpningar. I gemenskapen används den i huvudsak för tillverkning av polyvinylbutyral (25–29 % av förbrukningen), polymerisationshjälpmedel (21–25 %), pappersbeläggningar (17–21 %), lim (13–17 %) och för textilappretering (8–12 %).

| (16) | En gemenskapsanvändare hävdade att en särskild produkt som denne köpte från Kina inte skulle anses som den berörda produkten, eftersom i) den inte är en standardmodell av polyvinylalkohol och har olika och mycket speciella kemiska och fysiska egenskaper samt ii) den har annorlunda användningsområden och tillämpningar än den polyvinylalkohol som lagerhålls. |
| --- | --- |

(16)

En gemenskapsanvändare hävdade att en särskild produkt som denne köpte från Kina inte skulle anses som den berörda produkten, eftersom i) den inte är en standardmodell av polyvinylalkohol och har olika och mycket speciella kemiska och fysiska egenskaper samt ii) den har annorlunda användningsområden och tillämpningar än den polyvinylalkohol som lagerhålls.

| (17) | När det gäller det första argumentet, fann man att denna modell omfattas av produktdefinitionen i skäl 14 och att den har samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper som de andra modeller som omfattas av produktdefinitionen. När det gäller det andra argumentet, användes denna särskilda modell för tillverkningen av polyvinylbutyral, som inte bara är den viktigaste tillämpningen utan också den snabbast växande marknaden för polyvinylalkohol i gemenskapen (se skäl 15). Det vore orealistiskt att karakterisera en sådan marknad som något annat än standard. Man fann dessutom att de genomsnittliga priserna som betalats för polyvinylalkohol för de olika tillämpningarna låg på samma nivå. Mot bakgrund av dessa resultat ansågs det inte finnas skäl att utesluta denna modell från produktdefinitionen och därför avvisades påståendet. |
| --- | --- |

(17)

När det gäller det första argumentet, fann man att denna modell omfattas av produktdefinitionen i skäl 14 och att den har samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper som de andra modeller som omfattas av produktdefinitionen. När det gäller det andra argumentet, användes denna särskilda modell för tillverkningen av polyvinylbutyral, som inte bara är den viktigaste tillämpningen utan också den snabbast växande marknaden för polyvinylalkohol i gemenskapen (se skäl 15). Det vore orealistiskt att karakterisera en sådan marknad som något annat än standard. Man fann dessutom att de genomsnittliga priserna som betalats för polyvinylalkohol för de olika tillämpningarna låg på samma nivå. Mot bakgrund av dessa resultat ansågs det inte finnas skäl att utesluta denna modell från produktdefinitionen och därför avvisades påståendet.

2.2   Likadan produkt

| (18) | Undersökningen visade att den polyvinylalkohol som tillverkades och såldes i gemenskapen av gemenskapsindustrin, den polyvinylalkohol som tillverkades och såldes på hemmamarknaderna i Taiwan och Folkrepubliken Kina, den polyvinylalkohol som tillverkades i Taiwan och Folkrepubliken Kina och exporterades till gemenskapen samt den polyvinylalkohol som tillverkades och såldes i Japan alla har samma grundläggande kemiska och fysiska egenskaper och användningsområden. De anses därför vara likadana produkter enligt artikel 1.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(18)

Undersökningen visade att den polyvinylalkohol som tillverkades och såldes i gemenskapen av gemenskapsindustrin, den polyvinylalkohol som tillverkades och såldes på hemmamarknaderna i Taiwan och Folkrepubliken Kina, den polyvinylalkohol som tillverkades i Taiwan och Folkrepubliken Kina och exporterades till gemenskapen samt den polyvinylalkohol som tillverkades och såldes i Japan alla har samma grundläggande kemiska och fysiska egenskaper och användningsområden. De anses därför vara likadana produkter enligt artikel 1.4 i grundförordningen.

3.   DUMPNING

3.1   Taiwan

3.1.1   Normalvärde

| (19) | Vid beräkningen av normalvärdet fastställdes det först huruvida den enda exporterande taiwanesiska tillverkarens inhemska försäljning av den likadana produkten till oberoende kunder var representativ, dvs. om denna försäljningsvolym motsvarade minst 5 % av dess totala exportförsäljning av den berörda produkten till gemenskapen i enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(19)

Vid beräkningen av normalvärdet fastställdes det först huruvida den enda exporterande taiwanesiska tillverkarens inhemska försäljning av den likadana produkten till oberoende kunder var representativ, dvs. om denna försäljningsvolym motsvarade minst 5 % av dess totala exportförsäljning av den berörda produkten till gemenskapen i enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen.

| (20) | För varje produkttyp som den exporterande tillverkaren sålde på hemmamarknaden och som konstaterades vara direkt jämförbar med den typ som exporterades till gemenskapen fastställdes om den inhemska försäljningen var tillräckligt representativ. Den inhemska försäljningen av en viss produkttyp ansågs som tillräckligt representativ om den totala inhemska försäljningsvolymen av den produkttypen till oberoende kunder under undersökningsperioden motsvarade minst 5 % av den totala försäljningsvolymen för en jämförbar produkttyp som exporterats till gemenskapen. |
| --- | --- |

(20)

För varje produkttyp som den exporterande tillverkaren sålde på hemmamarknaden och som konstaterades vara direkt jämförbar med den typ som exporterades till gemenskapen fastställdes om den inhemska försäljningen var tillräckligt representativ. Den inhemska försäljningen av en viss produkttyp ansågs som tillräckligt representativ om den totala inhemska försäljningsvolymen av den produkttypen till oberoende kunder under undersökningsperioden motsvarade minst 5 % av den totala försäljningsvolymen för en jämförbar produkttyp som exporterats till gemenskapen.

| (21) | Kommissionen undersökte därefter om försäljningen på hemmamarknaden av varje typ av den berörda produkten, som såldes i representativa kvantiteter på denna marknad, kunde anses ha skett vid normal handel i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen. Detta gjordes genom att andelen lönsam inhemsk försäljning till oberoende kunder av varje exporterad produkttyp under undersökningsperioden fastställdes. |
| --- | --- |

(21)

Kommissionen undersökte därefter om försäljningen på hemmamarknaden av varje typ av den berörda produkten, som såldes i representativa kvantiteter på denna marknad, kunde anses ha skett vid normal handel i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen. Detta gjordes genom att andelen lönsam inhemsk försäljning till oberoende kunder av varje exporterad produkttyp under undersökningsperioden fastställdes.

| (22) | För de produkttyper för vilka mer än 80 % av försäljningsvolymen på den inhemska marknaden inte låg under enhetskostnaden och för vilka det vägda genomsnittliga försäljningspriset motsvarade minst den vägda genomsnittliga produktionskostnaden, beräknades normalvärdet för varje produkttyp som ett vägt genomsnitt av alla inhemska försäljningspriser för typen i fråga. |
| --- | --- |

(22)

För de produkttyper för vilka mer än 80 % av försäljningsvolymen på den inhemska marknaden inte låg under enhetskostnaden och för vilka det vägda genomsnittliga försäljningspriset motsvarade minst den vägda genomsnittliga produktionskostnaden, beräknades normalvärdet för varje produkttyp som ett vägt genomsnitt av alla inhemska försäljningspriser för typen i fråga.

| (23) | I fall där volymen av den lönsamma försäljningen av produkttypen utgjorde högst 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den typen, eller där det vägda genomsnittliga priset för den typen var lägre än produktionskostnaden, grundades normalvärdet på det faktiska inhemska priset, beräknat som ett vägt genomsnitt av den lönsamma försäljningen av endast denna typ, förutsatt att denna försäljning utgjorde minst 10 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den typen. |
| --- | --- |

(23)

I fall där volymen av den lönsamma försäljningen av produkttypen utgjorde högst 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den typen, eller där det vägda genomsnittliga priset för den typen var lägre än produktionskostnaden, grundades normalvärdet på det faktiska inhemska priset, beräknat som ett vägt genomsnitt av den lönsamma försäljningen av endast denna typ, förutsatt att denna försäljning utgjorde minst 10 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den typen.

| (24) | I de fall där den lönsamma försäljningen av produkttypen utgjorde mindre än 10 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den typen, ansågs försäljningen av denna typ inte ha skett i tillräckliga kvantiteter för att normalvärdet skulle kunna fastställas på grundval av det inhemska priset. |
| --- | --- |

(24)

I de fall där den lönsamma försäljningen av produkttypen utgjorde mindre än 10 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den typen, ansågs försäljningen av denna typ inte ha skett i tillräckliga kvantiteter för att normalvärdet skulle kunna fastställas på grundval av det inhemska priset.

| (25) | I de fall de inhemska priserna för den särskilda produkttypen när den såldes av den exporterande tillverkaren inte kunde användas för fastställandet av normalvärdet, måste normalvärdet konstrueras i enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(25)

I de fall de inhemska priserna för den särskilda produkttypen när den såldes av den exporterande tillverkaren inte kunde användas för fastställandet av normalvärdet, måste normalvärdet konstrueras i enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen.

| (26) | När normalvärdet konstruerades enligt artikel 2.3 i grundförordningen baserades beloppen för försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst på faktiska uppgifter om den undersökta exporterande tillverkarens tillverkning och försäljning av den likadana produkten vid normal handel, i enlighet med artikel 2.6 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(26)

När normalvärdet konstruerades enligt artikel 2.3 i grundförordningen baserades beloppen för försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst på faktiska uppgifter om den undersökta exporterande tillverkarens tillverkning och försäljning av den likadana produkten vid normal handel, i enlighet med artikel 2.6 i grundförordningen.

3.1.2   Exportpris

| (27) | Den enda exporterande tillverkaren exporterade sin produkt direkt till oberoende kunder i gemenskapen. Exportpriserna fastställdes därför i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen på grundval av de priser som faktiskt betalats eller skulle betalas av dessa oberoende kunder för den berörda produkten. |
| --- | --- |

(27)

Den enda exporterande tillverkaren exporterade sin produkt direkt till oberoende kunder i gemenskapen. Exportpriserna fastställdes därför i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen på grundval av de priser som faktiskt betalats eller skulle betalas av dessa oberoende kunder för den berörda produkten.

3.1.3   Jämförelse

| (28) | Normalvärdet och exportpriserna för den enda exporterande tillverkaren jämfördes fritt fabrik. För att man skulle få en rättvis jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset gjordes i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen justeringar för olikheter som påverkade prisernas jämförbarhet, dvs. olikheter i fråga om transport-, försäkrings-, hanterings- och lastningskostnader samt därmed sammanhängande kostnader, packnings- och kreditkostnader, kostnader efter försäljning (säkerhets- och garantikostnader) samt andra faktorer (bankavgifter) om så var tillämpligt och skäligt. |
| --- | --- |

(28)

Normalvärdet och exportpriserna för den enda exporterande tillverkaren jämfördes fritt fabrik. För att man skulle få en rättvis jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset gjordes i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen justeringar för olikheter som påverkade prisernas jämförbarhet, dvs. olikheter i fråga om transport-, försäkrings-, hanterings- och lastningskostnader samt därmed sammanhängande kostnader, packnings- och kreditkostnader, kostnader efter försäljning (säkerhets- och garantikostnader) samt andra faktorer (bankavgifter) om så var tillämpligt och skäligt.

3.1.4   Dumpningsmarginal

| (29) | En jämförelse av normalvärdet med exportpriserna visade på en dumpningsmarginal på – 2,30 % för den enda exporterande tillverkaren i Taiwan, Chang Chun Petrochemical Co. Ltd, under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(29)

En jämförelse av normalvärdet med exportpriserna visade på en dumpningsmarginal på – 2,30 % för den enda exporterande tillverkaren i Taiwan, Chang Chun Petrochemical Co. Ltd, under undersökningsperioden.

| (30) | Med hänsyn till att det enda samarbetsvilliga företaget är den enda exporterande tillverkaren av den berörda produkten i Taiwan och att företaget står för 100 % av Taiwans export till gemenskapen under undersökningsperioden, drogs slutsatsen att någon dumpning inte förelåg för Taiwans del. |
| --- | --- |

(30)

Med hänsyn till att det enda samarbetsvilliga företaget är den enda exporterande tillverkaren av den berörda produkten i Taiwan och att företaget står för 100 % av Taiwans export till gemenskapen under undersökningsperioden, drogs slutsatsen att någon dumpning inte förelåg för Taiwans del.

3.2   Folkrepubliken Kina

3.2.1   Marknadsekonomisk status

| (31) | Vid antidumpningsundersökningar som rör import med ursprung i Kina skall enligt artikel 2.7 b i grundförordningen normalvärdet fastställas i enlighet med artikel 2.1–2.6 i samma förordning för de tillverkare som konstaterats uppfylla kriterierna i artikel 2.7 c i grundförordningen, dvs. i de fall de exporterande tillverkarna har visat att marknadsekonomiska förhållanden råder vid deras tillverkning och försäljning av den likadana produkten. Dessa kriterier är i korthet följande:






  — | Företagets beslut fattas som svar på marknadssignaler utan något större statligt inflytande och dess kostnader återspeglar marknadsvärden. |
| --- | --- | --- |

(31)

Vid antidumpningsundersökningar som rör import med ursprung i Kina skall enligt artikel 2.7 b i grundförordningen normalvärdet fastställas i enlighet med artikel 2.1–2.6 i samma förordning för de tillverkare som konstaterats uppfylla kriterierna i artikel 2.7 c i grundförordningen, dvs. i de fall de exporterande tillverkarna har visat att marknadsekonomiska förhållanden råder vid deras tillverkning och försäljning av den likadana produkten. Dessa kriterier är i korthet följande:

—

Företagets beslut fattas som svar på marknadssignaler utan något större statligt inflytande och dess kostnader återspeglar marknadsvärden.

| — | Företaget har en enda uppsättning räkenskaper som är föremål för en självständig revision i överensstämmelse med internationella redovisningsnormer och tillämpas för alla ändamål. |
| --- | --- |

—

Företaget har en enda uppsättning räkenskaper som är föremål för en självständig revision i överensstämmelse med internationella redovisningsnormer och tillämpas för alla ändamål.

| — | Det förekommer inte några betydande snedvridningar till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet. |
| --- | --- |

—

Det förekommer inte några betydande snedvridningar till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet.

| — | Det finns lagstiftning om konkurser och om ägande som garanterar stabilitet och rättssäkerhet. |
| --- | --- |

—

Det finns lagstiftning om konkurser och om ägande som garanterar stabilitet och rättssäkerhet.

| — | Valutaomräkning sker till marknadskurser. |
| --- | --- |

—

Valutaomräkning sker till marknadskurser.

| (32) | En exporterande tillverkare i Kina och dess närstående handelsföretag ansökte om marknadsekonomisk status enligt artikel 2.7 b i grundförordningen och lämnade inom tidsfristen in ansökningsblanketten för exporterande tillverkare som ansöker om sådan status. Tillverkaren tillverkar den berörda produkten, medan det närstående handelsföretaget sköter exportförsäljningen av den berörda produkten. Kommissionen har som praxis att undersöka huruvida en grupp av närstående företag som helhet uppfyller kriterierna för marknadsekonomisk status. |
| --- | --- |

(32)

En exporterande tillverkare i Kina och dess närstående handelsföretag ansökte om marknadsekonomisk status enligt artikel 2.7 b i grundförordningen och lämnade inom tidsfristen in ansökningsblanketten för exporterande tillverkare som ansöker om sådan status. Tillverkaren tillverkar den berörda produkten, medan det närstående handelsföretaget sköter exportförsäljningen av den berörda produkten. Kommissionen har som praxis att undersöka huruvida en grupp av närstående företag som helhet uppfyller kriterierna för marknadsekonomisk status.

| (33) | När det gäller den exporterande tillverkaren och dess handelsföretag, inhämtade kommissionen alla uppgifter den ansåg vara nödvändiga och kontrollerade på plats hos företagen i fråga alla uppgifter som lämnats i ansökan om marknadsekonomisk status. |
| --- | --- |

(33)

När det gäller den exporterande tillverkaren och dess handelsföretag, inhämtade kommissionen alla uppgifter den ansåg vara nödvändiga och kontrollerade på plats hos företagen i fråga alla uppgifter som lämnats i ansökan om marknadsekonomisk status.

| (34) | Det framgick av undersökningen att den kinesiska exporterande tillverkaren inte kunde beviljas marknadsekonomisk status, eftersom det första kriteriet i artikel 2.7 c i grundförordningen inte var uppfyllt. |
| --- | --- |

(34)

Det framgick av undersökningen att den kinesiska exporterande tillverkaren inte kunde beviljas marknadsekonomisk status, eftersom det första kriteriet i artikel 2.7 c i grundförordningen inte var uppfyllt.

| (35) | Den exporterande tillverkaren, liksom dess närstående handelsföretag, befanns vara kontrollerade av helt statsägda företag, som innehade en klar majoritet av styrelseposterna i bolagsstyrelsen i en utsträckning som var oproportionerlig i förhållande till deras aktieinnehav. Dessutom var det staten som ytterst hade aktiemajoriteten i företaget under undersökningsperioden. Eftersom de berörda företagen inte kunde lägga fram tillräckliga bevis för att skingra misstankarna om ansenlig statlig inblandning i företagsbesluten, beslöt man att denna företagsgrupp är föremål för en betydande statlig kontroll och inblandning. Berörda parter gavs tillfälle att lämna synpunkter på ovanstående slutsatser. De synpunkter som inkom ändrade inte slutsatserna. |
| --- | --- |

(35)

Den exporterande tillverkaren, liksom dess närstående handelsföretag, befanns vara kontrollerade av helt statsägda företag, som innehade en klar majoritet av styrelseposterna i bolagsstyrelsen i en utsträckning som var oproportionerlig i förhållande till deras aktieinnehav. Dessutom var det staten som ytterst hade aktiemajoriteten i företaget under undersökningsperioden. Eftersom de berörda företagen inte kunde lägga fram tillräckliga bevis för att skingra misstankarna om ansenlig statlig inblandning i företagsbesluten, beslöt man att denna företagsgrupp är föremål för en betydande statlig kontroll och inblandning. Berörda parter gavs tillfälle att lämna synpunkter på ovanstående slutsatser. De synpunkter som inkom ändrade inte slutsatserna.

| (36) | Av ovanstående framgår att den exporterande kinesiska tillverkaren och dess närstående handelsföretag inte har visat att de uppfyller alla kriterier i artikel 2.7 c i grundförordningen och att de därför inte kan beviljas marknadsekonomisk status. |
| --- | --- |

(36)

Av ovanstående framgår att den exporterande kinesiska tillverkaren och dess närstående handelsföretag inte har visat att de uppfyller alla kriterier i artikel 2.7 c i grundförordningen och att de därför inte kan beviljas marknadsekonomisk status.

3.2.2   Individuell behandling

| (37) | Enligt artikel 2.7 a i grundförordningen bör en landsomfattande tull fastställas för de länder som omfattas av den artikeln, utom i de fall där företagen kan visa att de uppfyller alla kriterierna i artikel 9.5 i samma förordning. |
| --- | --- |

(37)

Enligt artikel 2.7 a i grundförordningen bör en landsomfattande tull fastställas för de länder som omfattas av den artikeln, utom i de fall där företagen kan visa att de uppfyller alla kriterierna i artikel 9.5 i samma förordning.

| (38) | Den enda kinesiska exporterande tillverkaren och dess närstående handelsföretag som hade ansökt om marknadsekonomisk status ansökte också om individuell behandling för den händelse de inte skulle beviljas marknadsekonomisk status. |
| --- | --- |

(38)

Den enda kinesiska exporterande tillverkaren och dess närstående handelsföretag som hade ansökt om marknadsekonomisk status ansökte också om individuell behandling för den händelse de inte skulle beviljas marknadsekonomisk status.

| (39) | På grundval av tillgängliga uppgifter konstaterades att företagen inte lyckades visa att de kumulativt uppfyllde alla kraven för individuell behandling i artikel 9.5 i grundförordningen. Det konstaterades nämligen att företagen inte lyckades uppfylla kravet enligt artikel 9.5 c i grundförordningen att majoriteten av aktierna i företaget skall tillhöra enskilda personer och att statliga tjänstemän i styrelsen eller i viktiga ledningspositioner skall utgöra en minoritet, eller så måste det påvisas att företaget ändå är tillräckligt oberoende i fråga om statlig inblandning, av de orsaker som förklaras i skäl 35. |
| --- | --- |

(39)

På grundval av tillgängliga uppgifter konstaterades att företagen inte lyckades visa att de kumulativt uppfyllde alla kraven för individuell behandling i artikel 9.5 i grundförordningen. Det konstaterades nämligen att företagen inte lyckades uppfylla kravet enligt artikel 9.5 c i grundförordningen att majoriteten av aktierna i företaget skall tillhöra enskilda personer och att statliga tjänstemän i styrelsen eller i viktiga ledningspositioner skall utgöra en minoritet, eller så måste det påvisas att företaget ändå är tillräckligt oberoende i fråga om statlig inblandning, av de orsaker som förklaras i skäl 35.

3.2.3   Jämförbart land

| (40) | Enligt artikel 2.7 a i grundförordningen skall normalvärdet för exporterande tillverkare som inte beviljats marknadsekonomisk status fastställas på grundval av priserna eller det konstruerade värdet i ett jämförbart land. |
| --- | --- |

(40)

Enligt artikel 2.7 a i grundförordningen skall normalvärdet för exporterande tillverkare som inte beviljats marknadsekonomisk status fastställas på grundval av priserna eller det konstruerade värdet i ett jämförbart land.

| (41) | I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den hade för avsikt att för fastställande av normalvärdet för Kina använda Japan som ett lämpligt jämförbart land och uppmanade berörda parter att lämna synpunkter på detta val. Några berörda parter hade invändningar mot detta val och föreslog att Indien eller Taiwan skulle användas i stället. |
| --- | --- |

(41)

I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den hade för avsikt att för fastställande av normalvärdet för Kina använda Japan som ett lämpligt jämförbart land och uppmanade berörda parter att lämna synpunkter på detta val. Några berörda parter hade invändningar mot detta val och föreslog att Indien eller Taiwan skulle användas i stället.

| (42) | I Indien finns det ingen nämnvärd tillverkning av den likadana produkten. Taiwan undersöktes och man kom fram till att uppgifterna i det landet kan vara snedvridna på grund av dumpning. Parterna underrättades därför om att Japan valts ut som ett jämförbart land, eftersom landet inte ingår i undersökningen och har en representativ tillverkning av den likadana produkten med rättvisa konkurrensvillkor. |
| --- | --- |

(42)

I Indien finns det ingen nämnvärd tillverkning av den likadana produkten. Taiwan undersöktes och man kom fram till att uppgifterna i det landet kan vara snedvridna på grund av dumpning. Parterna underrättades därför om att Japan valts ut som ett jämförbart land, eftersom landet inte ingår i undersökningen och har en representativ tillverkning av den likadana produkten med rättvisa konkurrensvillkor.

| (43) | Kommissionen sökte samarbete med fyra kända tillverkare i Japan och sände ut det relevanta frågeformuläret till dem. Två av de fyra japanska tillverkarna svarade på frågeformuläret. En av dem lämnade emellertid inte fullständiga uppgifter och godtog inte något kontrollbesök. Uppgifterna från den enda japanska tillverkare som samarbetade fullt ut kontrollerades på plats. |
| --- | --- |

(43)

Kommissionen sökte samarbete med fyra kända tillverkare i Japan och sände ut det relevanta frågeformuläret till dem. Två av de fyra japanska tillverkarna svarade på frågeformuläret. En av dem lämnade emellertid inte fullständiga uppgifter och godtog inte något kontrollbesök. Uppgifterna från den enda japanska tillverkare som samarbetade fullt ut kontrollerades på plats.

| (44) | Vid kontrollbesöket hos den exporterande tillverkaren i Taiwan fann man emellertid att Taiwan inte dumpade under undersökningsperioden. Valet av jämförbart land togs därför på nytt under övervägande. |
| --- | --- |

(44)

Vid kontrollbesöket hos den exporterande tillverkaren i Taiwan fann man emellertid att Taiwan inte dumpade under undersökningsperioden. Valet av jämförbart land togs därför på nytt under övervägande.

| (45) | Produktionsvolymen i Taiwan utgör mer än 100 % av volymen av den kinesiska exporten av den berörda produkten till gemenskapen. Marknaden i Taiwan kännetecknas vidare av öppenhet, med tanke på att importtullarna är låga (tull på 5 % för mest gynnad nation). Undersökningen visade också att det fanns en betydande inhemsk försäljning av den likadana produkten i Taiwan och att importen till den taiwanesiska marknaden var tillräcklig. Den taiwanesiska marknaden ansågs därför vara tillräckligt konkurrensutsatt och representativ för fastställandet av normalvärdet för Folkrepubliken Kina. |
| --- | --- |

(45)

Produktionsvolymen i Taiwan utgör mer än 100 % av volymen av den kinesiska exporten av den berörda produkten till gemenskapen. Marknaden i Taiwan kännetecknas vidare av öppenhet, med tanke på att importtullarna är låga (tull på 5 % för mest gynnad nation). Undersökningen visade också att det fanns en betydande inhemsk försäljning av den likadana produkten i Taiwan och att importen till den taiwanesiska marknaden var tillräcklig. Den taiwanesiska marknaden ansågs därför vara tillräckligt konkurrensutsatt och representativ för fastställandet av normalvärdet för Folkrepubliken Kina.

| (46) | Importen av polyvinylalkohol till Taiwan utgör dessutom ungefär 15 % av den inhemska förbrukningen jämfört med bara 3 % när det gäller Japan, vilket visar att den japanska marknaden är mindre lämplig än den taiwanesiska när det gäller konkurrens genom import. Mot bakgrund av ovanstående beslöts det preliminärt att Taiwan är det mest lämpliga jämförbara landet i enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen. |
| --- | --- |

(46)

Importen av polyvinylalkohol till Taiwan utgör dessutom ungefär 15 % av den inhemska förbrukningen jämfört med bara 3 % när det gäller Japan, vilket visar att den japanska marknaden är mindre lämplig än den taiwanesiska när det gäller konkurrens genom import. Mot bakgrund av ovanstående beslöts det preliminärt att Taiwan är det mest lämpliga jämförbara landet i enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen.

3.2.4   Normalvärde

| (47) | Efter valet av Taiwan som jämförbart land (se skäl 46) och i enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen, användes det normalvärde som fastställdes för Taiwan (se skäl 19–26) i beräkningen av dumpning avseende Folkrepubliken Kina. |
| --- | --- |

(47)

Efter valet av Taiwan som jämförbart land (se skäl 46) och i enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen, användes det normalvärde som fastställdes för Taiwan (se skäl 19–26) i beräkningen av dumpning avseende Folkrepubliken Kina.

3.2.5   Exportpris

| (48) | Eftersom de tre samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkarna stod för nästan all export av den berörda produkten till gemenskapen under undersökningsperioden, användes deras egna uppgifter om exporten för att fastställa exportpriset. Uppgifternas tillförlitlighet kontrollerades hur som helst mot Eurostats importuppgifter och de stämde någorlunda överens. |
| --- | --- |

(48)

Eftersom de tre samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkarna stod för nästan all export av den berörda produkten till gemenskapen under undersökningsperioden, användes deras egna uppgifter om exporten för att fastställa exportpriset. Uppgifternas tillförlitlighet kontrollerades hur som helst mot Eurostats importuppgifter och de stämde någorlunda överens.

| (49) | De tre samarbetsvilliga kinesiska tillverkarnas exportförsäljning till gemenskapen skedde antingen direkt till oberoende kunder i gemenskapen eller via närstående handelsföretag, belägna i exportlandet. |
| --- | --- |

(49)

De tre samarbetsvilliga kinesiska tillverkarnas exportförsäljning till gemenskapen skedde antingen direkt till oberoende kunder i gemenskapen eller via närstående handelsföretag, belägna i exportlandet.

| (50) | Priserna för all exportförsäljning fastställdes i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen, dvs. på grundval av de priser som faktiskt betalats eller skulle betalas. |
| --- | --- |

(50)

Priserna för all exportförsäljning fastställdes i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen, dvs. på grundval av de priser som faktiskt betalats eller skulle betalas.

3.2.6   Jämförelse

| (51) | Normalvärdena för den enda tillverkaren i det jämförbara landet Taiwan och exportpriserna för de tre samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkarna jämfördes på nivån fritt fabrik. För att man skulle få en rättvis jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset gjordes i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen justeringar för olikheter i fråga om transport-, försäkrings-, hanterings- och lastningskostnader samt därmed sammanhängande kostnader, packnings- och kreditkostnader, liksom provisioner när så var tillämpligt och skäligt. |
| --- | --- |

(51)

Normalvärdena för den enda tillverkaren i det jämförbara landet Taiwan och exportpriserna för de tre samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkarna jämfördes på nivån fritt fabrik. För att man skulle få en rättvis jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset gjordes i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen justeringar för olikheter i fråga om transport-, försäkrings-, hanterings- och lastningskostnader samt därmed sammanhängande kostnader, packnings- och kreditkostnader, liksom provisioner när så var tillämpligt och skäligt.

3.2.7   Dumpningsmarginal

| (52) | Eftersom varken marknadsekonomisk status eller individuell behandling beviljades för de tre samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkarna, beräknades en landsomfattande dumpningsmarginal för hela Folkrepubliken Kina med hjälp av de tre samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkarnas vägda genomsnittliga exportpriser fritt fabrik. |
| --- | --- |

(52)

Eftersom varken marknadsekonomisk status eller individuell behandling beviljades för de tre samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkarna, beräknades en landsomfattande dumpningsmarginal för hela Folkrepubliken Kina med hjälp av de tre samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkarnas vägda genomsnittliga exportpriser fritt fabrik.

| (53) | Jämförelsen mellan det vägda genomsnittliga kinesiska exportpriset och det vägda genomsnittliga normalvärdet för det jämförbara landet visade på en dumpningsmarginal på 10,06 %. |
| --- | --- |

(53)

Jämförelsen mellan det vägda genomsnittliga kinesiska exportpriset och det vägda genomsnittliga normalvärdet för det jämförbara landet visade på en dumpningsmarginal på 10,06 %.

4.   SKADA

4.1   Tillverkning i gemenskapen och gemenskapsindustrin

| (54) | Den likadana produkten tillverkas för försäljning av tre företag i gemenskapen. Kuraray Europe GmbH (”KEG”) i Tyskland, Celanese Ibérica Chemicals (”Celanese”) i Spanien och en tredje tillverkare som tillverkar mycket begränsade kvantiteter och som inte samarbetade i undersökningen. Företagen KEG och Celanese samarbetade till fullo i undersökningen. |
| --- | --- |

(54)

Den likadana produkten tillverkas för försäljning av tre företag i gemenskapen. Kuraray Europe GmbH (”KEG”) i Tyskland, Celanese Ibérica Chemicals (”Celanese”) i Spanien och en tredje tillverkare som tillverkar mycket begränsade kvantiteter och som inte samarbetade i undersökningen. Företagen KEG och Celanese samarbetade till fullo i undersökningen.

| (55) | Utöver den tillverkning som nämns ovan, tillverkar tre gemenskapstillverkare den likadana produkten, men enbart för internt bruk. Två av dessa företag samarbetade i undersökningen i egenskap av användare, eftersom de också köpte betydande mängder av den berörda produkten för tillverkning av egna produkter i ett senare led. |
| --- | --- |

(55)

Utöver den tillverkning som nämns ovan, tillverkar tre gemenskapstillverkare den likadana produkten, men enbart för internt bruk. Två av dessa företag samarbetade i undersökningen i egenskap av användare, eftersom de också köpte betydande mängder av den berörda produkten för tillverkning av egna produkter i ett senare led.

| (56) | Eftersom de två samarbetsvilliga tillverkare som nämns i skäl 54 stod för 80 % av den totala gemenskapsproduktionen (för internt bruk och för icke-internt bruk) under undersökningsperioden, anses det att de står för en betydande del av gemenskapens sammanlagda tillverkning av den likadana produkten. De anses därför utgöra gemenskapsindustrin i den mening som avses i artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen (nedan kallad ”gemenskapsindustrin”). |
| --- | --- |

(56)

Eftersom de två samarbetsvilliga tillverkare som nämns i skäl 54 stod för 80 % av den totala gemenskapsproduktionen (för internt bruk och för icke-internt bruk) under undersökningsperioden, anses det att de står för en betydande del av gemenskapens sammanlagda tillverkning av den likadana produkten. De anses därför utgöra gemenskapsindustrin i den mening som avses i artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen (nedan kallad ”gemenskapsindustrin”).

| (57) | Eftersom gemenskapsindustrin endast omfattar två tillverkare, var det nödvändigt att indexera uppgifterna om dessa, i syfte att skydda konfidentiella uppgifter i enlighet med artikel 19 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(57)

Eftersom gemenskapsindustrin endast omfattar två tillverkare, var det nödvändigt att indexera uppgifterna om dessa, i syfte att skydda konfidentiella uppgifter i enlighet med artikel 19 i grundförordningen.

| (58) | För att avgöra om gemenskapsindustrin lidit skada och fastställa förbrukningen och de olika ekonomiska indikatorerna avseende gemenskapsindustrins situation, undersöktes om och i vilken utsträckning man i denna analys borde beakta den efterföljande användningen av den likadana produkt som tillverkas av gemenskapsindustrin. |
| --- | --- |

(58)

För att avgöra om gemenskapsindustrin lidit skada och fastställa förbrukningen och de olika ekonomiska indikatorerna avseende gemenskapsindustrins situation, undersöktes om och i vilken utsträckning man i denna analys borde beakta den efterföljande användningen av den likadana produkt som tillverkas av gemenskapsindustrin.

| (59) | Polyvinylalkohol används som insatsvara för en rad andra produkter. I gemenskapen används polyvinylalkohol ofta vid tillverkningen av polyvinylbutyral, som används i lim, för bestrykning av papper, som polymerisationshjälpmedel och för textilappretering. I undersökningen fann man vidare att en av gemenskapens tillverkare, som sålde det mesta av sin egenproducerade polyvinylalkohol på den öppna marknaden, också använde betydande volymer av den egenproducerade polyvinylalkoholen för vidare bearbetning inom samma företag. Detta kallas företagsintern användning. Såsom förklaras i skäl 55, tillverkade tre andra gemenskapsföretag polyvinylalkohol enbart för företagsintern användning, men utöver denna tillverkning köpte åtminstone två av dem, i egenskap av användare, betydande mängder polyvinylalkohol på marknaden för vidare bearbetning i senare led. |
| --- | --- |

(59)

Polyvinylalkohol används som insatsvara för en rad andra produkter. I gemenskapen används polyvinylalkohol ofta vid tillverkningen av polyvinylbutyral, som används i lim, för bestrykning av papper, som polymerisationshjälpmedel och för textilappretering. I undersökningen fann man vidare att en av gemenskapens tillverkare, som sålde det mesta av sin egenproducerade polyvinylalkohol på den öppna marknaden, också använde betydande volymer av den egenproducerade polyvinylalkoholen för vidare bearbetning inom samma företag. Detta kallas företagsintern användning. Såsom förklaras i skäl 55, tillverkade tre andra gemenskapsföretag polyvinylalkohol enbart för företagsintern användning, men utöver denna tillverkning köpte åtminstone två av dem, i egenskap av användare, betydande mängder polyvinylalkohol på marknaden för vidare bearbetning i senare led.

| (60) | Man fann att de kvantiteter som användes för företagsintern användning av de berörda gemenskapsföretagen i princip skulle ha kunnat ersättas av inköpt polyvinylalkohol, dvs. om omständigheterna på marknaden eller ekonomiska överväganden skulle medföra en sådan förändring. De har därför inkluderats i analysen av gemenskapsmarknaden. |
| --- | --- |

(60)

Man fann att de kvantiteter som användes för företagsintern användning av de berörda gemenskapsföretagen i princip skulle ha kunnat ersättas av inköpt polyvinylalkohol, dvs. om omständigheterna på marknaden eller ekonomiska överväganden skulle medföra en sådan förändring. De har därför inkluderats i analysen av gemenskapsmarknaden.

4.2   Förbrukningen i gemenskapen

| (61) | Förbrukningen i gemenskapen fastställdes på grundval av försäljningsvolymen på den öppna marknaden av gemenskapsindustrins egna produktion på gemenskapsmarknaden, gemenskapsindustrins företagsinterna användning, produktionsvolymen från andra (mindre) gemenskapstillverkare, enligt uppgifter från den mest använda databasen i denna särskilda bransch, de två användarnas företagsinterna användning (se skäl 55), de verifierade importvolymerna från den enda taiwanesiska tillverkaren samt Eurostats uppgifter om importvolymerna till gemenskapen från alla andra länder. |
| --- | --- |

(61)

Förbrukningen i gemenskapen fastställdes på grundval av försäljningsvolymen på den öppna marknaden av gemenskapsindustrins egna produktion på gemenskapsmarknaden, gemenskapsindustrins företagsinterna användning, produktionsvolymen från andra (mindre) gemenskapstillverkare, enligt uppgifter från den mest använda databasen i denna särskilda bransch, de två användarnas företagsinterna användning (se skäl 55), de verifierade importvolymerna från den enda taiwanesiska tillverkaren samt Eurostats uppgifter om importvolymerna till gemenskapen från alla andra länder.

| (62) | När det gäller Eurostats uppgifter om importvolymerna till gemenskapen, klassificeras den berörda produkten för närvarande enligt KN-nummer ex 3905 30 00 (se skäl 14). Eurostats uppgifter om detta ex KN-nummer inbegriper också vissa nischprodukter som inte ingår i produktdefinitionen. Eftersom det ur denna mer allmänna produktkategori inte var möjligt att ta fram uppgifter bara för den berörda produkten, justerades uppgifterna på grundval av uppgifterna i klagomålet om dessa nischprodukter. |
| --- | --- |

(62)

När det gäller Eurostats uppgifter om importvolymerna till gemenskapen, klassificeras den berörda produkten för närvarande enligt KN-nummer ex 3905 30 00 (se skäl 14). Eurostats uppgifter om detta ex KN-nummer inbegriper också vissa nischprodukter som inte ingår i produktdefinitionen. Eftersom det ur denna mer allmänna produktkategori inte var möjligt att ta fram uppgifter bara för den berörda produkten, justerades uppgifterna på grundval av uppgifterna i klagomålet om dessa nischprodukter.

| (63) | När det gäller Eurostat-uppgifterna bör man också lägga märke till att viss import av den berörda produkten angavs som ”hemligt extra” och att det därför inte fanns några ursprungliga uppgifter att tillgå i den allmänna databasen. Själva uppgifterna om ursprungsland för den import som deklarerats har erhållits från de behöriga tullmyndigheterna och dessa uppgifter har därför tagits med i alla relevanta tabeller och analyser. |
| --- | --- |

(63)

När det gäller Eurostat-uppgifterna bör man också lägga märke till att viss import av den berörda produkten angavs som ”hemligt extra” och att det därför inte fanns några ursprungliga uppgifter att tillgå i den allmänna databasen. Själva uppgifterna om ursprungsland för den import som deklarerats har erhållits från de behöriga tullmyndigheterna och dessa uppgifter har därför tagits med i alla relevanta tabeller och analyser.

| (64) | Mot denna bakgrund konstaterades det att förbrukningen av polyvinylalkohol under skadeundersökningsperioden ökade kraftigt, särskilt mellan 2004 och 2005. Ökningen av förbrukningen under skadeundersökningsperioden var 14 %, vilket i huvudsak berodde på en snabbt växande efterfrågan på polyvinylalkohol som råvara för tillverkning av polyvinylbutyral, som används vid tillverkning av film eller plattor av polyvinylbutyral. Polyvinylbutyral-film används som mellanskikt i tillverkningen av laminerat säkerhetsglas inom bilindustrin och som byggnadsmaterial, vilket är en snabbt växande marknad i gemenskapen. | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Förbrukning i ton | 142 894 | 148 807 | 163 851 | 163 096 |
| Index (2003 = 100) | 100 | 104 | 115 | 114 |

(64)

Mot denna bakgrund konstaterades det att förbrukningen av polyvinylalkohol under skadeundersökningsperioden ökade kraftigt, särskilt mellan 2004 och 2005. Ökningen av förbrukningen under skadeundersökningsperioden var 14 %, vilket i huvudsak berodde på en snabbt växande efterfrågan på polyvinylalkohol som råvara för tillverkning av polyvinylbutyral, som används vid tillverkning av film eller plattor av polyvinylbutyral. Polyvinylbutyral-film används som mellanskikt i tillverkningen av laminerat säkerhetsglas inom bilindustrin och som byggnadsmaterial, vilket är en snabbt växande marknad i gemenskapen.

2003

2004

2005

UP

Förbrukning i ton

142 894

148 807

163 851

163 096

Index (2003 = 100)

100

104

115

114

4.3   Import från de berörda länderna

| (65) | Eftersom dumpningsmarginalen för Taiwan ligger under miniminivån, bör import med ursprung i detta land tills vidare inte tas med vid skadebedömningen. |
| --- | --- |

(65)

Eftersom dumpningsmarginalen för Taiwan ligger under miniminivån, bör import med ursprung i detta land tills vidare inte tas med vid skadebedömningen.

a)   Volym och marknadsandel för den berörda importen

| (66) | Importvolymen av produkten i fråga minskade med 39 % mellan 2003 och 2004, ökade med 29 % under 2005, för att sedan minska något igen, så att resultatet blir en minskning på 11 % under undersökningsperioden jämfört med 2003.









  Import | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kina ton | 24 067 | 14 710 | 21 561 | 21 513 |
| Index (2003 = 100) | 100 | 61 | 90 | 89 |

(66)

Importvolymen av produkten i fråga minskade med 39 % mellan 2003 och 2004, ökade med 29 % under 2005, för att sedan minska något igen, så att resultatet blir en minskning på 11 % under undersökningsperioden jämfört med 2003.

Import

2003

2004

2005

UP

Kina ton

24 067

14 710

21 561

21 513

Index (2003 = 100)

100

61

90

89

| (67) | Marknadsandelen för importen från Kina minskade också kraftigt för att sedan gå upp igen. Under 2005 och undersökningsperioden stod importen från Kina för omkring 13 % av hela gemenskapsmarknaden.









  Marknadsandel Kina | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gemenskapsmarknaden | 17 % | 10 % | 13 % | 13 % |
| Index (2003 = 100) | 100 | 59 | 78 | 78 |

(67)

Marknadsandelen för importen från Kina minskade också kraftigt för att sedan gå upp igen. Under 2005 och undersökningsperioden stod importen från Kina för omkring 13 % av hela gemenskapsmarknaden.

Marknadsandel Kina

2003

2004

2005

UP

Gemenskapsmarknaden

17 %

10 %

13 %

13 %

Index (2003 = 100)

100

59

78

78

b)   Priser

| (68) | Mellan 2003 och undersökningsperioden minskade det genomsnittliga priset på importen av den berörda produkten med ursprung i Kina med 2 %.









  Enhetspriser | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kina (EUR/ton) | 1 150 | 1 115 | 1 164 | 1 132 |
| Index (2003 = 100) | 100 | 97 | 101 | 98 |

(68)

Mellan 2003 och undersökningsperioden minskade det genomsnittliga priset på importen av den berörda produkten med ursprung i Kina med 2 %.

Enhetspriser

2003

2004

2005

UP

Kina (EUR/ton)

1 150

1 115

1 164

1 132

Index (2003 = 100)

100

97

101

98

c)   Prisunderskridande

| (69) | För att fastställa prisunderskridandet analyserades prisuppgifterna avseende undersökningsperioden. Den utgick från gemenskapsindustrins försäljningspriser netto, efter rabatter och andra avdrag. Vid behov justerades dessa priser till nivån fritt fabrik, det vill säga exklusive fraktkostnader i gemenskapen. Importpriserna från Kina jämfördes också netto, efter rabatter och avdrag, och vid behov justerade till nivån cif vid gemenskapens gräns, och med en lämplig justering för tullavgifter (6,5 %) och kostnader efter importen som importörerna i gemenskapen hade. |
| --- | --- |

(69)

För att fastställa prisunderskridandet analyserades prisuppgifterna avseende undersökningsperioden. Den utgick från gemenskapsindustrins försäljningspriser netto, efter rabatter och andra avdrag. Vid behov justerades dessa priser till nivån fritt fabrik, det vill säga exklusive fraktkostnader i gemenskapen. Importpriserna från Kina jämfördes också netto, efter rabatter och avdrag, och vid behov justerade till nivån cif vid gemenskapens gräns, och med en lämplig justering för tullavgifter (6,5 %) och kostnader efter importen som importörerna i gemenskapen hade.

| (70) | Gemenskapsindustrins försäljningspriser och importpriserna från Kina jämfördes i samma handelsled, nämligen ledet oberoende kunder inom gemenskapens marknad. Eftersom det ansågs att jämförelsen per modell borde vara meningsfull och rättvis och att en jämförelse inte skulle tillåtas mellan en standardform och en specialform som båda faller inom ramen för definitionen av den berörda produkten, blev man tvungen att utesluta ett begränsat antal modeller från jämförelsen. Dessa modeller utgjorde 35 % av importen från Kina, men bara en mycket liten del av gemenskapsindustrins försäljning på gemenskapsmarknaden. |
| --- | --- |

(70)

Gemenskapsindustrins försäljningspriser och importpriserna från Kina jämfördes i samma handelsled, nämligen ledet oberoende kunder inom gemenskapens marknad. Eftersom det ansågs att jämförelsen per modell borde vara meningsfull och rättvis och att en jämförelse inte skulle tillåtas mellan en standardform och en specialform som båda faller inom ramen för definitionen av den berörda produkten, blev man tvungen att utesluta ett begränsat antal modeller från jämförelsen. Dessa modeller utgjorde 35 % av importen från Kina, men bara en mycket liten del av gemenskapsindustrins försäljning på gemenskapsmarknaden.

| (71) | Under undersökningsperioden uppgick den vägda genomsnittliga prisunderskridandemarginalen, uttryckt i procent av gemenskapsindustrins försäljningspriser, till 3,3 % för Kina. |
| --- | --- |

(71)

Under undersökningsperioden uppgick den vägda genomsnittliga prisunderskridandemarginalen, uttryckt i procent av gemenskapsindustrins försäljningspriser, till 3,3 % för Kina.

4.4   Gemenskapsindustrins situation

| (72) | I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen omfattade granskningen av den dumpade importens inverkan på gemenskapsindustrin en bedömning av alla ekonomiska faktorer som var av betydelse för gemenskapsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden. De flesta indikatorer anges av sekretesskäl i indexerad form eller i form av intervall, eftersom analysen endast rör två företag. |
| --- | --- |

(72)

I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen omfattade granskningen av den dumpade importens inverkan på gemenskapsindustrin en bedömning av alla ekonomiska faktorer som var av betydelse för gemenskapsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden. De flesta indikatorer anges av sekretesskäl i indexerad form eller i form av intervall, eftersom analysen endast rör två företag.

a)   Tillverkning, kapacitet och kapacitetsutnyttjande

| | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tillverkning i ton (intervaller) | 60 000–80 000 | 65 000–85 000 | 70 000–90 000 | 75 000–95 000 |
| Tillverkning (index) | 100 | 103 | 119 | 126 |
| Produktionskapacitet i ton (intervaller) | 60 000–80 000 | 65 000–85 000 | 70 000–90 000 | 75 000–95 000 |
| Produktionskapacitet (index) | 100 | 107 | 129 | 133 |
| Kapacitetsutnyttjande (index) | 100 | 97 | 92 | 94 |

2003

2004

2005

UP

Tillverkning i ton (intervaller)

60 000–80 000

65 000–85 000

70 000–90 000

75 000–95 000

Tillverkning (index)

100

103

119

126

Produktionskapacitet i ton (intervaller)

60 000–80 000

65 000–85 000

70 000–90 000

75 000–95 000

Produktionskapacitet (index)

100

107

129

133

Kapacitetsutnyttjande (index)

100

97

92

94

| (73) | Gemenskapsindustrins produktion ökade med 26 % under skadeundersökningsperioden. Den kraftiga ökningen av produktionskapaciteten, framförallt 2005, utlöstes av den ökade efterfrågan på gemenskapsmarknaden. |
| --- | --- |

(73)

Gemenskapsindustrins produktion ökade med 26 % under skadeundersökningsperioden. Den kraftiga ökningen av produktionskapaciteten, framförallt 2005, utlöstes av den ökade efterfrågan på gemenskapsmarknaden.

| (74) | Mellan 2003 och undersökningsperioden byggde gemenskapsindustrin upp ytterligare produktionskapacitet. Under samma period minskade kapacitetsutnyttjandet med 6 %. |
| --- | --- |

(74)

Mellan 2003 och undersökningsperioden byggde gemenskapsindustrin upp ytterligare produktionskapacitet. Under samma period minskade kapacitetsutnyttjandet med 6 %.

b)   Försäljningsvolym och marknadsandelar i gemenskapen

| (75) | Av tabellen framgår gemenskapsindustrins resultat när det gäller dess försäljning till oberoende kunder i gemenskapen.









  Gemenskapsindustrin | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Försäljningsvolym (index) | 100 | 110 | 112 | 122 |
| Marknadsandel (index) | 100 | 104 | 97 | 104 |

(75)

Av tabellen framgår gemenskapsindustrins resultat när det gäller dess försäljning till oberoende kunder i gemenskapen.

Gemenskapsindustrin

2003

2004

2005

UP

Försäljningsvolym (index)

100

110

112

122

Marknadsandel (index)

100

104

97

104

| (76) | Gemenskapsindustrins försäljning till oberoende kunder i gemenskapen ökade med 22 % från 2003 fram till undersökningsperioden. Detta bör ses mot bakgrund av en ökande förbrukning i gemenskapen. |
| --- | --- |

(76)

Gemenskapsindustrins försäljning till oberoende kunder i gemenskapen ökade med 22 % från 2003 fram till undersökningsperioden. Detta bör ses mot bakgrund av en ökande förbrukning i gemenskapen.

| (77) | Gemenskapsindustrins marknadsandel ökade 2004, minskade sedan kraftigt 2005 och var under undersökningsperioden 4 % högre än under 2003. |
| --- | --- |

(77)

Gemenskapsindustrins marknadsandel ökade 2004, minskade sedan kraftigt 2005 och var under undersökningsperioden 4 % högre än under 2003.

c)   Priser i gemenskapen

| (78) | Den viktigaste råvaran vid tillverkningen av polyvinylalkohol är vinylacetatmonomer. Vinylacetatmonomer är en basvara och priserna på den bestäms följaktligen genom balansen på marknaden när det gäller tillgång och efterfrågan. Marknadspriset på vinylacetatmonomer kan fluktuera kraftigt beroende på priserna på olja och gas, eftersom de viktigaste insatsvarorna vid tillverkningen av vinylacetatmonomer är ättiksyra (vid framställningen används stora mängder naturgas) och eten (framställs genom distillation av kolväten). Energi är således också en viktig kostnad vid framställningen av polyvinylalkohol ur vinylacetatmonomer. Energins andel av kostnaderna vid tillverkningen av polyvinylalkohol uppgår följaktligen till 50–60 %, och man kan därför under normala förhållanden vänta sig att betydande förändringar i olje- och gaspriserna direkt påverkar försäljningspriset på polyvinylalkohol. |
| --- | --- |

(78)

Den viktigaste råvaran vid tillverkningen av polyvinylalkohol är vinylacetatmonomer. Vinylacetatmonomer är en basvara och priserna på den bestäms följaktligen genom balansen på marknaden när det gäller tillgång och efterfrågan. Marknadspriset på vinylacetatmonomer kan fluktuera kraftigt beroende på priserna på olja och gas, eftersom de viktigaste insatsvarorna vid tillverkningen av vinylacetatmonomer är ättiksyra (vid framställningen används stora mängder naturgas) och eten (framställs genom distillation av kolväten). Energi är således också en viktig kostnad vid framställningen av polyvinylalkohol ur vinylacetatmonomer. Energins andel av kostnaderna vid tillverkningen av polyvinylalkohol uppgår följaktligen till 50–60 %, och man kan därför under normala förhållanden vänta sig att betydande förändringar i olje- och gaspriserna direkt påverkar försäljningspriset på polyvinylalkohol.

| (79) | Det konstaterades att de globala marknadspriserna på dessa råvaror ökade kraftigt mellan 2003 och undersökningsperioden. Under denna period ökade priserna på vinylacetatmonomer med 20–30 % och ökningen av energikostnaderna var ännu högre. Denna drastiska prisutveckling på de viktigaste råvarorna återspeglades inte i högre försäljningspriser för gemenskapsindustrin. Gemenskapsindustrins försäljningspriser minskade under samma period med 5 %, med ett särskilt dåligt år 2004 (–7 %). I stället för att överföra den totala kostnadsökningen till sina kunder blev gemenskapsindustrin således tvungen att sänka priserna för att inte förlora kunder. | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Enhetspriser i EUR (intervaller) | 1 300–1 800 | 1 100–1 600 | 1 200–1 700 | 1 200–1 700 |
| Enhetspriser (index) | 100 | 93 | 95 | 95 |

(79)

Det konstaterades att de globala marknadspriserna på dessa råvaror ökade kraftigt mellan 2003 och undersökningsperioden. Under denna period ökade priserna på vinylacetatmonomer med 20–30 % och ökningen av energikostnaderna var ännu högre. Denna drastiska prisutveckling på de viktigaste råvarorna återspeglades inte i högre försäljningspriser för gemenskapsindustrin. Gemenskapsindustrins försäljningspriser minskade under samma period med 5 %, med ett särskilt dåligt år 2004 (–7 %). I stället för att överföra den totala kostnadsökningen till sina kunder blev gemenskapsindustrin således tvungen att sänka priserna för att inte förlora kunder.

2003

2004

2005

UP

Enhetspriser i EUR (intervaller)

1 300–1 800

1 100–1 600

1 200–1 700

1 200–1 700

Enhetspriser (index)

100

93

95

95

d)   Lager

| (80) | Siffrorna nedan visar lagervolymen vid utgången av varje period. | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lager i ton (intervaller) | 10 000–15 000 | 8 000–13 000 | 9 000–14 000 | 8 000–13 000 |
| Lager (index) | 100 | 87 | 96 | 87 |

(80)

Siffrorna nedan visar lagervolymen vid utgången av varje period.

2003

2004

2005

UP

Lager i ton (intervaller)

10 000–15 000

8 000–13 000

9 000–14 000

8 000–13 000

Lager (index)

100

87

96

87

| (81) | Lagernivåerna var generellt sett relativt stabila. De minskade med 13 % mellan 2003 och 2004 för att sedan öka med 9 % till i slutet av 2005 och till sist minska igen med 9 %. |
| --- | --- |

(81)

Lagernivåerna var generellt sett relativt stabila. De minskade med 13 % mellan 2003 och 2004 för att sedan öka med 9 % till i slutet av 2005 och till sist minska igen med 9 %.

e)   Investeringar och förmåga att anskaffa kapital

| | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Investeringar (index) | 100 | 369 | 177 | 62 |

2003

2004

2005

UP

Investeringar (index)

100

369

177

62

| (82) | Investeringarna var som störst 2004 och 2005, när gemenskapsindustrins produktionskapacitet ökade till följd av den ökade efterfrågan på marknaden. Under undersökningen konstaterades det att investeringar i byggnader, anläggningar och maskiner under 2003 och under undersökningsperioden huvudsakligen gjordes för att upprätthålla tillverkningskapaciteten. |
| --- | --- |

(82)

Investeringarna var som störst 2004 och 2005, när gemenskapsindustrins produktionskapacitet ökade till följd av den ökade efterfrågan på marknaden. Under undersökningen konstaterades det att investeringar i byggnader, anläggningar och maskiner under 2003 och under undersökningsperioden huvudsakligen gjordes för att upprätthålla tillverkningskapaciteten.

| (83) | Av undersökningen framgick att gemenskapsindustrins ekonomiska resultat försämrades, men den visade inte att dess förmåga att anskaffa kapital påverkades i någon väsentlig grad under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(83)

Av undersökningen framgick att gemenskapsindustrins ekonomiska resultat försämrades, men den visade inte att dess förmåga att anskaffa kapital påverkades i någon väsentlig grad under skadeundersökningsperioden.

f)   Lönsamhet, räntabilitet och kassaflöde

| (84) | Mot bakgrund av att den huvudsakliga gemenskapstillverkaren hade mycket höga och snedvridande extraordinära kostnader under skadeundersökningsperioden, ansågs det inte rimligt att fastställa lönsamheten på basis av nettovinsten före skatt. Dessa extraordinära kostnader berodde på att den huvudsakliga gemenskapstillverkaren bytte ägare 2001. Gemenskapsindustrins lönsamhet fastställdes därför genom att beräknade verksamhetsvinsten på försäljningen av den likadana produkten till icke-närstående kunder i procent av omsättningen på denna försäljning. | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lönsamhet, försäljning EU (intervaller) | 7 %–17 % | 3 %–13 % | 2 %–12 % | (–5 %)–(+5 %) |
| Lönsamhet, försäljning EU (index) | 100 | 38 | 29 | 8 |
| Avkastning på sammanlagda investeringar
  (intervaller) | (80 %)–(100 %) | (10 %)–(30 %) | (5 %)–(20 %) | (0 %)–(15 %) |
| Avkastning på sammanlagda investeringar
  (index) | 100 | 17 | 12 | 4 |
| Kassaflöde (index) | 100 | 55 | 26 | –7 |

(84)

Mot bakgrund av att den huvudsakliga gemenskapstillverkaren hade mycket höga och snedvridande extraordinära kostnader under skadeundersökningsperioden, ansågs det inte rimligt att fastställa lönsamheten på basis av nettovinsten före skatt. Dessa extraordinära kostnader berodde på att den huvudsakliga gemenskapstillverkaren bytte ägare 2001. Gemenskapsindustrins lönsamhet fastställdes därför genom att beräknade verksamhetsvinsten på försäljningen av den likadana produkten till icke-närstående kunder i procent av omsättningen på denna försäljning.

2003

2004

2005

UP

Lönsamhet, försäljning EU (intervaller)

7 %–17 %

3 %–13 %

2 %–12 %

(–5 %)–(+5 %)

Lönsamhet, försäljning EU (index)

100

38

29

8

Avkastning på sammanlagda investeringar

(intervaller)

(80 %)–(100 %)

(10 %)–(30 %)

(5 %)–(20 %)

(0 %)–(15 %)

Avkastning på sammanlagda investeringar

(index)

100

17

12

4

Kassaflöde (index)

100

55

26

–7

| (85) | De sjunkande försäljningspriserna mellan 2003 och undersökningsperioden påverkade väsentligt gemenskapsindustrins lönsamhet. Lönsamheten minskade med mer än 10 % under skadeundersökningsperioden. Avkastningen på de totala investeringarna beräknades genom att nettovinsten före skatt på försäljning av den likadana produkten angavs som en procentandel av det bokförda nettovärdet av de anläggningstillgångar som avsatts för den likadana produkten. Denna indikator följde samma utveckling som lönsamheten och sjönk betydligt under skadeundersökningsperioden. När det gäller gemenskapsindustrins kassaflöde, konstaterades en liknande negativ tendens som resulterade i en drastisk, generell försämring av gemenskapsindustrins ekonomiska situation under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(85)

De sjunkande försäljningspriserna mellan 2003 och undersökningsperioden påverkade väsentligt gemenskapsindustrins lönsamhet. Lönsamheten minskade med mer än 10 % under skadeundersökningsperioden. Avkastningen på de totala investeringarna beräknades genom att nettovinsten före skatt på försäljning av den likadana produkten angavs som en procentandel av det bokförda nettovärdet av de anläggningstillgångar som avsatts för den likadana produkten. Denna indikator följde samma utveckling som lönsamheten och sjönk betydligt under skadeundersökningsperioden. När det gäller gemenskapsindustrins kassaflöde, konstaterades en liknande negativ tendens som resulterade i en drastisk, generell försämring av gemenskapsindustrins ekonomiska situation under undersökningsperioden.

g)   Sysselsättning, produktivitet och löner

| | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal anställda (index) | 100 | 100 | 97 | 96 |
| Genomsnittliga lönekostnader per anställd (index) | 100 | 105 | 97 | 95 |
| Produktivitet (index) | 100 | 103 | 123 | 132 |

2003

2004

2005

UP

Antal anställda (index)

100

100

97

96

Genomsnittliga lönekostnader per anställd (index)

100

105

97

95

Produktivitet (index)

100

103

123

132

| (86) | Beroende på de allvarliga ansträngningarna att skära ner på kostnaderna, har antalet sysselsatta i gemenskapsindustrin minskat med 4 % sedan 2004. Från 2003 till undersökningsperioden lyckades gemenskapsindustrin öka sin produktivitet per anställd med 32 %. Under samma period minskade de genomsnittliga lönekostnaderna per anställd med 5 %. Man kan därför dra slutsatsen att gemenskapsindustrin gjorde avsevärda framsteg när det gäller kostnadseffektivitet under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(86)

Beroende på de allvarliga ansträngningarna att skära ner på kostnaderna, har antalet sysselsatta i gemenskapsindustrin minskat med 4 % sedan 2004. Från 2003 till undersökningsperioden lyckades gemenskapsindustrin öka sin produktivitet per anställd med 32 %. Under samma period minskade de genomsnittliga lönekostnaderna per anställd med 5 %. Man kan därför dra slutsatsen att gemenskapsindustrin gjorde avsevärda framsteg när det gäller kostnadseffektivitet under skadeundersökningsperioden.

h)   Dumpningsmarginalens storlek

| (87) | Med tanke på omfattningen av och priserna på den dumpade importen kan verkningarna av de faktiska dumpningsmarginalerna inte anses vara försumbara. |
| --- | --- |

(87)

Med tanke på omfattningen av och priserna på den dumpade importen kan verkningarna av de faktiska dumpningsmarginalerna inte anses vara försumbara.

i)   Återhämtning från tidigare dumpning

| (88) | Det finns inga uppgifter om att det skulle ha förekommit någon dumpning innan den situation som bedöms i det här förfarandet hade uppkommit, och denna fråga är därför irrelevant. |
| --- | --- |

(88)

Det finns inga uppgifter om att det skulle ha förekommit någon dumpning innan den situation som bedöms i det här förfarandet hade uppkommit, och denna fråga är därför irrelevant.

j)   Tillväxt

| (89) | Undersökningen visade att gemenskapsindustrin under skadeundersökningsperioden ökade sin marknadsandel på gemenskapsmarknaden med 1–2 %. |
| --- | --- |

(89)

Undersökningen visade att gemenskapsindustrin under skadeundersökningsperioden ökade sin marknadsandel på gemenskapsmarknaden med 1–2 %.

4.5   Slutsats om skada

| (90) | Mellan 2003 och undersökningsperioden utvecklades en rad skadeindikatorer positivt, bland annat lyckades gemenskapsindustrin öka sin försäljningsvolym och marknadsandel och gjorde avsevärda investeringar i ytterligare produktionskapacitet. |
| --- | --- |

(90)

Mellan 2003 och undersökningsperioden utvecklades en rad skadeindikatorer positivt, bland annat lyckades gemenskapsindustrin öka sin försäljningsvolym och marknadsandel och gjorde avsevärda investeringar i ytterligare produktionskapacitet.

| (91) | De ekonomiska indikatorererna utvecklades emellertid på ett anmärkningsvärt sätt. Den skäliga vinstmarginal som uppnåtts 2003 minskade kontinuerligt och mycket snabbt mellan 2004 och utgången av undersökningsperioden. Avkastningen på investeringar och likviditetsflödet utvecklades exponentiellt negativt. Orsaken till detta är att råvaruprisökningen inte slog igenom i försäljningspriserna på den likadana produkten. Med tanke på de ökade råvarupriserna skulle man under normala marknadsförhållanden ha väntat sig en ökning av försäljningspriserna på polyvinylalkohol med 10–20 %, men i stället minskade försäljningspriserna på den likadan produkten med 5 %, på bekostnad av lönsamheten. Under undersökningsperioden underskred trots detta priserna på importen från Kina gemenskapsindustrins priser med ett vägt genomsnitt på 3,3 %. |
| --- | --- |

(91)

De ekonomiska indikatorererna utvecklades emellertid på ett anmärkningsvärt sätt. Den skäliga vinstmarginal som uppnåtts 2003 minskade kontinuerligt och mycket snabbt mellan 2004 och utgången av undersökningsperioden. Avkastningen på investeringar och likviditetsflödet utvecklades exponentiellt negativt. Orsaken till detta är att råvaruprisökningen inte slog igenom i försäljningspriserna på den likadana produkten. Med tanke på de ökade råvarupriserna skulle man under normala marknadsförhållanden ha väntat sig en ökning av försäljningspriserna på polyvinylalkohol med 10–20 %, men i stället minskade försäljningspriserna på den likadan produkten med 5 %, på bekostnad av lönsamheten. Under undersökningsperioden underskred trots detta priserna på importen från Kina gemenskapsindustrins priser med ett vägt genomsnitt på 3,3 %.

| (92) | Mot denna bakgrund dras preliminärt slutsatsen att gemenskapsindustrin led väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(92)

Mot denna bakgrund dras preliminärt slutsatsen att gemenskapsindustrin led väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen.

5.   ORSAKSSAMBAND

5.1   Inledning

| (93) | I enlighet med artikel 3.6 och 3.7 i grundförordningen undersöktes det huruvida den dumpade importen med ursprung i Kina har vållat gemenskapsindustrin skada i sådan omfattning att den kan anses vara väsentlig. Andra kända faktorer utöver den dumpade importen, vilka samtidigt med denna kunde ha skadat gemenskapsindustrin, undersöktes också för att det skulle kunna säkerställas att den eventuella skada som dessa faktorer hade vållat inte tillskrevs den dumpade importen. |
| --- | --- |

(93)

I enlighet med artikel 3.6 och 3.7 i grundförordningen undersöktes det huruvida den dumpade importen med ursprung i Kina har vållat gemenskapsindustrin skada i sådan omfattning att den kan anses vara väsentlig. Andra kända faktorer utöver den dumpade importen, vilka samtidigt med denna kunde ha skadat gemenskapsindustrin, undersöktes också för att det skulle kunna säkerställas att den eventuella skada som dessa faktorer hade vållat inte tillskrevs den dumpade importen.

5.2   Verkningar av den dumpade importen

| (94) | Importen från Kina var betydande under skadeundersökningsperioden, dvs. den motsvarade konstant en marknadsandel på minst 10 %. Samtidigt minskade de genomsnittliga priserna för alla exporterande tillverkare i Kina med 2 % och de underskred gemenskapsindustrins genomsnittliga priser med 3,3 % under undersökningsperioden. Gemenskapsindustrin var för att kunna hävda sig på sin hemmamarknad och på grund av de låga marknadspriser som importen från Kina fört med sig tvungen att sänka sina försäljningspriser med 5 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(94)

Importen från Kina var betydande under skadeundersökningsperioden, dvs. den motsvarade konstant en marknadsandel på minst 10 %. Samtidigt minskade de genomsnittliga priserna för alla exporterande tillverkare i Kina med 2 % och de underskred gemenskapsindustrins genomsnittliga priser med 3,3 % under undersökningsperioden. Gemenskapsindustrin var för att kunna hävda sig på sin hemmamarknad och på grund av de låga marknadspriser som importen från Kina fört med sig tvungen att sänka sina försäljningspriser med 5 % under skadeundersökningsperioden.

| (95) | Till följd av denna illojala prissättning när det gäller den dumpade importen från Kina utsattes gemenskapsindustrins priser för ett sådant tryck att de inte ens kunde täcka den kraftigt ökade kostnaden för råvaror. Detta bekräftades även av gemenskapsindustrins betydligt minskade lönsamhet. |
| --- | --- |

(95)

Till följd av denna illojala prissättning när det gäller den dumpade importen från Kina utsattes gemenskapsindustrins priser för ett sådant tryck att de inte ens kunde täcka den kraftigt ökade kostnaden för råvaror. Detta bekräftades även av gemenskapsindustrins betydligt minskade lönsamhet.

| (96) | Mot bakgrund av ovanstående står det därför klart att lågprisimporten från Kina till priser betydligt under gemenskapsindustrins priser var av avgörande betydelse för gemenskapsindustrins försämrade situation, vilket särskilt avspeglas i en kraftigt försämrad lönsamhet och en klar försämring av de andra ekonomiska indikatorerna. |
| --- | --- |

(96)

Mot bakgrund av ovanstående står det därför klart att lågprisimporten från Kina till priser betydligt under gemenskapsindustrins priser var av avgörande betydelse för gemenskapsindustrins försämrade situation, vilket särskilt avspeglas i en kraftigt försämrad lönsamhet och en klar försämring av de andra ekonomiska indikatorerna.

5.3   Verkningar av andra faktorer

a)   Import med ursprung i andra tredjeländer än Kina

| (97) | Enligt Eurostat och den information som samlats in under undersökningen är de viktigaste tredjeländerna från vilka polyvinylalkohol importeras USA, Japan och Taiwan.
  Import med ursprung i andra tredjeländer (kvantitet)









  Import (ton) | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| USA | 11 313 | 21 207 | 22 919 | 22 638 |
| Index (2003 = 100) | 100 | 187 | 203 | 200 |
| Japan | 13 682 | 11 753 | 12 694 | 14 151 |
| Index (2003 = 100) | 100 | 86 | 93 | 103 |
| Taiwan (intervaller) | 11 000–14 000 | 13 000–16 500 | 10 000–13 000 | 9 000–12 000 |
| Index (2003 = 100) | 100 | 118 | 88 | 83 |

(97)

Enligt Eurostat och den information som samlats in under undersökningen är de viktigaste tredjeländerna från vilka polyvinylalkohol importeras USA, Japan och Taiwan.

Import med ursprung i andra tredjeländer (kvantitet)

Import (ton)

2003

2004

2005

UP

USA

11 313

21 207

22 919

22 638

Index (2003 = 100)

100

187

203

200

Japan

13 682

11 753

12 694

14 151

Index (2003 = 100)

100

86

93

103

Taiwan (intervaller)

11 000–14 000

13 000–16 500

10 000–13 000

9 000–12 000

Index (2003 = 100)

100

118

88

83

Import med ursprung i andra tredjeländer (genomsnittspris)

| Genomsnittligt pris (EUR) | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| USA | 1 334 | 1 282 | 1 298 | 1 358 |
| Index (2003 = 100) | 100 | 96 | 97 | 102 |
| Japan | 1 916 | 1 532 | 1 846 | 1 934 |
| Index (2003 = 100) | 100 | 80 | 96 | 101 |
| Taiwan | 1 212 | 1 207 | 1 308 | 1 302 |
| Index (2003 = 100) | 100 | 100 | 108 | 108 |

Genomsnittligt pris (EUR)

2003

2004

2005

UP

USA

1 334

1 282

1 298

1 358

Index (2003 = 100)

100

96

97

102

Japan

1 916

1 532

1 846

1 934

Index (2003 = 100)

100

80

96

101

Taiwan

1 212

1 207

1 308

1 302

Index (2003 = 100)

100

100

108

108

Marknadsandel

| Marknadsandel (%) | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| USA | 7,9 % | 14,3 % | 14,0 % | 13,9 % |
| Japan | 9,6 % | 7,9 % | 7,7 % | 8,7 % |
| Taiwan (index) | 100 | 113 | 77 | 73 |

Marknadsandel (%)

2003

2004

2005

UP

USA

7,9 %

14,3 %

14,0 %

13,9 %

Japan

9,6 %

7,9 %

7,7 %

8,7 %

Taiwan (index)

100

113

77

73

| (98) | Importen från USA har ökat kraftigt sedan 2003 och under undersökningsperioden uppgick den till mer än 22 000 ton och utgjorde nästan 14 % av den sammanlagda gemenskapsmarknaden (företagsintern användning och annan). Undersökningen visade att den största delen av denna försäljning skedde till närstående parter och att de genomsnittliga priserna per enhet för denna internförsäljning under hela skadeundersökningsperioden låg 15–20 % över det genomsnittliga cif-priset på den kinesiska importen. Vidare fastställdes det att dessa kvantiteter sedan såldes vidare till oberoende kunder till priser som var 10–20 % högre än de tidigare nämnda internpriserna för import. Eftersom marknadspriserna på polyvinylalkohol med ursprung i USA var av samma storleksordning som gemenskapsindustrins försäljningspriser på polyvinylalkohol, spelade de ingen roll för prisfallet under skadeundersökningsperioden. Slutsatsen dras därför att denna import inte haft någon betydande inverkan på gemenskapsindustrins situation. |
| --- | --- |

(98)

Importen från USA har ökat kraftigt sedan 2003 och under undersökningsperioden uppgick den till mer än 22 000 ton och utgjorde nästan 14 % av den sammanlagda gemenskapsmarknaden (företagsintern användning och annan). Undersökningen visade att den största delen av denna försäljning skedde till närstående parter och att de genomsnittliga priserna per enhet för denna internförsäljning under hela skadeundersökningsperioden låg 15–20 % över det genomsnittliga cif-priset på den kinesiska importen. Vidare fastställdes det att dessa kvantiteter sedan såldes vidare till oberoende kunder till priser som var 10–20 % högre än de tidigare nämnda internpriserna för import. Eftersom marknadspriserna på polyvinylalkohol med ursprung i USA var av samma storleksordning som gemenskapsindustrins försäljningspriser på polyvinylalkohol, spelade de ingen roll för prisfallet under skadeundersökningsperioden. Slutsatsen dras därför att denna import inte haft någon betydande inverkan på gemenskapsindustrins situation.

| (99) | Under skadeundersökningsperioden fanns också en betydande import från Japan, som utgjorde nästan 9 % av gemenskapsmarknaden under undersökningsperioden. Efter det att den japanska importen hade minskat 2004, ökade den igen 2005 och var 3 % högre under undersökningsperioden än under 2003. Analysen av försäljningspriserna på denna import visade emellertid att det genomsnittliga importpriset på denna import var högre än det pris som gemenskapsindustrin kunde uppnå och importen har därför inte bidragit till den negativa pristendens som ledde till en avsevärd försämring av gemenskapsindustrins situation. |
| --- | --- |

(99)

Under skadeundersökningsperioden fanns också en betydande import från Japan, som utgjorde nästan 9 % av gemenskapsmarknaden under undersökningsperioden. Efter det att den japanska importen hade minskat 2004, ökade den igen 2005 och var 3 % högre under undersökningsperioden än under 2003. Analysen av försäljningspriserna på denna import visade emellertid att det genomsnittliga importpriset på denna import var högre än det pris som gemenskapsindustrin kunde uppnå och importen har därför inte bidragit till den negativa pristendens som ledde till en avsevärd försämring av gemenskapsindustrins situation.

| (100) | Importen från Taiwan kom från en enda tillverkare, som samarbetade till fullo vid undersökningen. Dessa siffror ansågs mer tillförlitliga än Eurostats uppgifter, eftersom KN-numren omfattar andra produkter än den berörda produkten. De är av sekretesskäl i indexerad form eller i form av intervaller. Importen från Taiwan ökade kraftigt under 2004, men minskade sedan successivt och stod för 6–7 % av hela gemenskapsmarknaden under undersökningsperioden (ungefär hälften av marknadsandelen för importen från Folkrepubliken Kina). Under samma period ökade de genomsnittliga priserna på denna import med 8 %, vilket står i motsats till den pristendens som noterades för importen från Kina. Skillnaden i pris mellan den polyvinylalkohol som importerades från Folkrepubliken Kina och den som importerades från Taiwan ökade följaktligen till 2–18 % under undersökningsperioden. Därför dras preliminärt slutsatsen att denna import inte haft någon betydande inverkan på gemenskapsindustrins situation. |
| --- | --- |

(100)

Importen från Taiwan kom från en enda tillverkare, som samarbetade till fullo vid undersökningen. Dessa siffror ansågs mer tillförlitliga än Eurostats uppgifter, eftersom KN-numren omfattar andra produkter än den berörda produkten. De är av sekretesskäl i indexerad form eller i form av intervaller. Importen från Taiwan ökade kraftigt under 2004, men minskade sedan successivt och stod för 6–7 % av hela gemenskapsmarknaden under undersökningsperioden (ungefär hälften av marknadsandelen för importen från Folkrepubliken Kina). Under samma period ökade de genomsnittliga priserna på denna import med 8 %, vilket står i motsats till den pristendens som noterades för importen från Kina. Skillnaden i pris mellan den polyvinylalkohol som importerades från Folkrepubliken Kina och den som importerades från Taiwan ökade följaktligen till 2–18 % under undersökningsperioden. Därför dras preliminärt slutsatsen att denna import inte haft någon betydande inverkan på gemenskapsindustrins situation.

| (101) | Beroende på importen från USA, Japan och Taiwan, finns det ingen nämnvärd import från andra länder. På grundval av undersökningsresultaten som gäller denna import (se skäl 97–100), dras preliminärt slutsatsen att importen från andra länder än Folkrepubliken Kina inte bidrog till den väsentliga skada som gemenskapsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(101)

Beroende på importen från USA, Japan och Taiwan, finns det ingen nämnvärd import från andra länder. På grundval av undersökningsresultaten som gäller denna import (se skäl 97–100), dras preliminärt slutsatsen att importen från andra länder än Folkrepubliken Kina inte bidrog till den väsentliga skada som gemenskapsindustrin lidit.

b)   Andra gemenskapstillverkares eventuella försäljning i gemenskapen

| (102) | Såsom anges i skälen 54 och 55, finns det utöver de två gemenskapstillverkare som utgör gemenskapsindustrin ytterligare fyra företag som tillverkar den berörda produkten. Tre av dem, av vilka två samarbetade i undersökningen i egenskap av användare, förbrukar all den polyvinylalkohol de själva producerat vid tillverkningen av produkter i senare led. Den fjärde tillverkar bara begränsade kvantiteter. Mot bakgrund av ovanstående anses det att de andra gemenskapstillverkarna inte spelade någon roll för prisnedgången på marknaden och för den skada som gemenskapsindustrin led till följd av detta. |
| --- | --- |

(102)

Såsom anges i skälen 54 och 55, finns det utöver de två gemenskapstillverkare som utgör gemenskapsindustrin ytterligare fyra företag som tillverkar den berörda produkten. Tre av dem, av vilka två samarbetade i undersökningen i egenskap av användare, förbrukar all den polyvinylalkohol de själva producerat vid tillverkningen av produkter i senare led. Den fjärde tillverkar bara begränsade kvantiteter. Mot bakgrund av ovanstående anses det att de andra gemenskapstillverkarna inte spelade någon roll för prisnedgången på marknaden och för den skada som gemenskapsindustrin led till följd av detta.

c)   Självförvållad skada genom bristande kostnadseffektivitet

| (103) | Flera berörda parter hävdade att den skada som gemenskapsindustrin lidit kunde tillskrivas det faktum att gemenskapsindustrin inte lyckats förbli konkurrenskraftig genom kostnadseffektivitet och att den hade fattat orimliga investeringsbeslut. Rörande detta har undersökningen visat (se skäl 86) att gemenskapsindustrin avsevärt ökade sin produktivitet under skadeundersökningsperioden beroende på en ökning av produktiviteten och en minskning av arbetsstyrkan. Det fastställdes vidare att de investeringar som rörde ökningen av produktionskapaciteten (se skäl 73) inte hade någon avgörande betydelse för den drastiskt nedåtgående tendens som noterades i gemenskapsindustrins ekonomiska situation. |
| --- | --- |

(103)

Flera berörda parter hävdade att den skada som gemenskapsindustrin lidit kunde tillskrivas det faktum att gemenskapsindustrin inte lyckats förbli konkurrenskraftig genom kostnadseffektivitet och att den hade fattat orimliga investeringsbeslut. Rörande detta har undersökningen visat (se skäl 86) att gemenskapsindustrin avsevärt ökade sin produktivitet under skadeundersökningsperioden beroende på en ökning av produktiviteten och en minskning av arbetsstyrkan. Det fastställdes vidare att de investeringar som rörde ökningen av produktionskapaciteten (se skäl 73) inte hade någon avgörande betydelse för den drastiskt nedåtgående tendens som noterades i gemenskapsindustrins ekonomiska situation.

| (104) | Den enda faktor som fick allvarliga negativa konsekvenser för produktionskostnaderna för den likadana produkten under skadeundersökningsperioden var därför den kraftiga ökningen av råvarukostnaderna för tillverkningen av den likadana produkten (se skälen 78 och 79). Undersökningen visade att utvecklingen av gemenskapsindustrins priser för inköp av vinylacetatmonomer och energi stod i proportion till utvecklingen av dessa råvarupriser på världsmarknaden och att det därför inte kunde ha någon betydelse hur gemenskapsindustrin hade köpt in dessa. Detta argument avvisas därför. |
| --- | --- |

(104)

Den enda faktor som fick allvarliga negativa konsekvenser för produktionskostnaderna för den likadana produkten under skadeundersökningsperioden var därför den kraftiga ökningen av råvarukostnaderna för tillverkningen av den likadana produkten (se skälen 78 och 79). Undersökningen visade att utvecklingen av gemenskapsindustrins priser för inköp av vinylacetatmonomer och energi stod i proportion till utvecklingen av dessa råvarupriser på världsmarknaden och att det därför inte kunde ha någon betydelse hur gemenskapsindustrin hade köpt in dessa. Detta argument avvisas därför.

d)   Tidsförskjutning vid prisjustering

| (105) | En viktig användare av polyvinylalkohol hävdade att det är normalt i denna särskilda sektor att ökningen av inköpspriset på vinylacetatmonomer ännu inte lett till en justering uppåt av försäljningspriset på polyvinylalkohol. Detta förklaras av de långtidskontrakt som är standard i sektorn och en avsevärd tidsförskjutning är därför ett normalt fenomen. Det är väl känt att en del av gemenskapsindustrins försäljning görs via långtidsavtal, men det är emellertid inte vanligt att sådana avtal innehåller ett fastställt pris för en längre period än ett år. Inom ramen för avtalen omförhandlas därför priserna efter en viss tid eller om råvarupriserna ändrats avsevärt. Detta argument avvisas därför. |
| --- | --- |

(105)

En viktig användare av polyvinylalkohol hävdade att det är normalt i denna särskilda sektor att ökningen av inköpspriset på vinylacetatmonomer ännu inte lett till en justering uppåt av försäljningspriset på polyvinylalkohol. Detta förklaras av de långtidskontrakt som är standard i sektorn och en avsevärd tidsförskjutning är därför ett normalt fenomen. Det är väl känt att en del av gemenskapsindustrins försäljning görs via långtidsavtal, men det är emellertid inte vanligt att sådana avtal innehåller ett fastställt pris för en längre period än ett år. Inom ramen för avtalen omförhandlas därför priserna efter en viss tid eller om råvarupriserna ändrats avsevärt. Detta argument avvisas därför.

5.4   Slutsats om orsakssamband

| (106) | Av ovanstående analys kan man dra slutsatsen att importen från Kina under skadeundersökningsperioden orsakade en allvarlig prisnedgång på gemenskapsmarknaden under hela denna period. Importpriserna från Kina underskred avsevärt gemenskapsindustrins priser under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(106)

Av ovanstående analys kan man dra slutsatsen att importen från Kina under skadeundersökningsperioden orsakade en allvarlig prisnedgång på gemenskapsmarknaden under hela denna period. Importpriserna från Kina underskred avsevärt gemenskapsindustrins priser under undersökningsperioden.

| (107) | Prisnedgången ledde till en betydande sänkning av gemenskapsindustrins försäljningspriser, som i sin tur sammanföll med en kraftig nedgång i gemenskapsindustrins lönsamhet, räntabilitet och kassaflöde från verksamheten. |
| --- | --- |

(107)

Prisnedgången ledde till en betydande sänkning av gemenskapsindustrins försäljningspriser, som i sin tur sammanföll med en kraftig nedgång i gemenskapsindustrins lönsamhet, räntabilitet och kassaflöde från verksamheten.

| (108) | Av undersökningen av de andra faktorer som kunde ha vållat gemenskapsindustrin skada framgick det å andra sidan att ingen av dessa kunde ha haft en väsentligt negativ inverkan. |
| --- | --- |

(108)

Av undersökningen av de andra faktorer som kunde ha vållat gemenskapsindustrin skada framgick det å andra sidan att ingen av dessa kunde ha haft en väsentligt negativ inverkan.

| (109) | På grundval av denna analys, i vilken det har redogjorts för verkningarna av alla kända faktorer som har betydelse för gemenskapsindustrins situation och gjorts en avgränsning av den dumpade importens skadevållande verkningar, dras preliminärt slutsatsen att den dumpade importen med ursprung i det berörda landet har vållat gemenskapsindustrin väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.6 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(109)

På grundval av denna analys, i vilken det har redogjorts för verkningarna av alla kända faktorer som har betydelse för gemenskapsindustrins situation och gjorts en avgränsning av den dumpade importens skadevållande verkningar, dras preliminärt slutsatsen att den dumpade importen med ursprung i det berörda landet har vållat gemenskapsindustrin väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.6 i grundförordningen.

6.   GEMENSKAPENS INTRESSE

| (110) | Kommissionen undersökte huruvida det, trots slutsatserna om dumpning, skada och orsakssamband, fanns några tvingande skäl som skulle leda till slutsatsen att det inte ligger i gemenskapens intresse att vidta åtgärder i detta särskilda fall. Kommissionen övervägde för detta ändamål, i enlighet med artikel 21 i grundförordningen, vilka verkningar eventuella åtgärder skulle få för alla berörda parter. |
| --- | --- |

(110)

Kommissionen undersökte huruvida det, trots slutsatserna om dumpning, skada och orsakssamband, fanns några tvingande skäl som skulle leda till slutsatsen att det inte ligger i gemenskapens intresse att vidta åtgärder i detta särskilda fall. Kommissionen övervägde för detta ändamål, i enlighet med artikel 21 i grundförordningen, vilka verkningar eventuella åtgärder skulle få för alla berörda parter.

6.1   Gemenskapsindustrins intresse

| (111) | Såsom anges i skäl 56 består gemenskapsindustrin av två företag med produktionsanläggningar i Tyskland och Spanien, vilka sysselsätter 200–300 personer som direkt deltar i tillverkning, försäljning och administration av den likadana produkten. Om åtgärder införs kan man förvänta sig att prisnedgången på gemenskapsmarknaden får ett slut och att gemenskapsindustrins försäljningspriser kommer att återhämta sig, vilket kommer att medföra en förbättring av gemenskapsindustrins ekonomiska situation. |
| --- | --- |

(111)

Såsom anges i skäl 56 består gemenskapsindustrin av två företag med produktionsanläggningar i Tyskland och Spanien, vilka sysselsätter 200–300 personer som direkt deltar i tillverkning, försäljning och administration av den likadana produkten. Om åtgärder införs kan man förvänta sig att prisnedgången på gemenskapsmarknaden får ett slut och att gemenskapsindustrins försäljningspriser kommer att återhämta sig, vilket kommer att medföra en förbättring av gemenskapsindustrins ekonomiska situation.

| (112) | Om det inte införs antidumpningsåtgärder, är det å andra sidan sannolikt att den negativa utvecklingen för gemenskapsindustrins ekonomiska indikatorer, särskilt dess lönsamhet, kommer att fortsätta. Gemenskapsindustrin kommer då att förlora betydande marknadsandelar, eftersom den inte längre kan följa med i de marknadspriser som importen från Kina lett till. I värsta fall kan gemenskapsindustrin tvingas ut ur den fria marknaden och i fortsättningen bara tillverka polyvinylalkohol för företagsintern användning. I båda fallen kommer resultatet troligen att bli nedskärningar i produktion och investeringar, nedläggning av viss produktionskapacitet samt en minskning av arbetstillfällena i gemenskapen. |
| --- | --- |

(112)

Om det inte införs antidumpningsåtgärder, är det å andra sidan sannolikt att den negativa utvecklingen för gemenskapsindustrins ekonomiska indikatorer, särskilt dess lönsamhet, kommer att fortsätta. Gemenskapsindustrin kommer då att förlora betydande marknadsandelar, eftersom den inte längre kan följa med i de marknadspriser som importen från Kina lett till. I värsta fall kan gemenskapsindustrin tvingas ut ur den fria marknaden och i fortsättningen bara tillverka polyvinylalkohol för företagsintern användning. I båda fallen kommer resultatet troligen att bli nedskärningar i produktion och investeringar, nedläggning av viss produktionskapacitet samt en minskning av arbetstillfällena i gemenskapen.

| (113) | Om antidumpningsåtgärder införs, skulle gemenskapsindustrin alltså kunna återhämta sig från verkningarna av den konstaterade skadevållande dumpningen. |
| --- | --- |

(113)

Om antidumpningsåtgärder införs, skulle gemenskapsindustrin alltså kunna återhämta sig från verkningarna av den konstaterade skadevållande dumpningen.

6.2   De icke-närstående importörernas intresse

| (114) | Såsom anges i skäl 8 besvarades frågeformuläret av fem importörer som ingår i urvalet och dessa svarade för omkring 80 % av gemenskapens import av den berörda produkten under undersökningsperioden. De uppgifter som lämnades in av en av de importörer som ingår i urvalet kunde inte beaktas på detta stadium, eftersom företaget ställde in ett överenskommet kontrollbesök vid två tillfällen. Tre av svaren på frågeformuläret kontrollerades på plats. |
| --- | --- |

(114)

Såsom anges i skäl 8 besvarades frågeformuläret av fem importörer som ingår i urvalet och dessa svarade för omkring 80 % av gemenskapens import av den berörda produkten under undersökningsperioden. De uppgifter som lämnades in av en av de importörer som ingår i urvalet kunde inte beaktas på detta stadium, eftersom företaget ställde in ett överenskommet kontrollbesök vid två tillfällen. Tre av svaren på frågeformuläret kontrollerades på plats.

| (115) | Vikten av polyvinylalkoholen för dessa importörers sammanlagda omsättning var obetydlig. I genomsnitt 3–4 % av dessa importörers verksamhet kunde knytas till importen av polyvinylalkohol från Kina. Importörerna har ett mycket vidare verksamhetsfält, vilket också kan inbegripa handel och distribution. Vissa importörer köper den produkt som omfattas av undersökningen inte bara från Kina utan också från andra källor i och utanför gemenskapen, däribland från gemenskapsindustrin. Den genomsnittliga vinstmarginalen vid handel med polyvinylalkohol för de importörer som ingår i urvalet är ungefär 5 %. |
| --- | --- |

(115)

Vikten av polyvinylalkoholen för dessa importörers sammanlagda omsättning var obetydlig. I genomsnitt 3–4 % av dessa importörers verksamhet kunde knytas till importen av polyvinylalkohol från Kina. Importörerna har ett mycket vidare verksamhetsfält, vilket också kan inbegripa handel och distribution. Vissa importörer köper den produkt som omfattas av undersökningen inte bara från Kina utan också från andra källor i och utanför gemenskapen, däribland från gemenskapsindustrin. Den genomsnittliga vinstmarginalen vid handel med polyvinylalkohol för de importörer som ingår i urvalet är ungefär 5 %.

| (116) | Importörerna i gemenskapen ställer sig inte positiva till att åtgärder införs. De samarbetsvilliga importörerna hävdade att införandet av åtgärder allvarligt skulle skada deras verksamhet, eftersom de inte kommer att kunna föra över prisökningen på sina användare. Införandet av en antidumpningstull på import från Kina kommer såsom förklaras i skäl 111 troligen att leda till en smärre justering uppåt av marknadspriserna. Det kan därför förväntas att de importörer som köper den berörda produkten från Kina kommer att kunna föra över tullkostnaderna på slutkonsumenten. Det betydande prisunderskridande som kvarstår efter justering av priserna cif vid gemenskapens gräns och kostnader efter importen antyder att det finns utrymme för en prisökning. Med tanke på att försäljningen av denna produkt är av föga vikt för importörernas verksamhet, och med tanke på den nuvarande vinstmarginalen för försäljningen både sammanlagt och för bara polyvinylalkohol, kan man förvänta sig att den preliminära tullen inte kommer att påverka dessa operatörers ekonomiska situation i någon nämnvärd utsträckning. |
| --- | --- |

(116)

Importörerna i gemenskapen ställer sig inte positiva till att åtgärder införs. De samarbetsvilliga importörerna hävdade att införandet av åtgärder allvarligt skulle skada deras verksamhet, eftersom de inte kommer att kunna föra över prisökningen på sina användare. Införandet av en antidumpningstull på import från Kina kommer såsom förklaras i skäl 111 troligen att leda till en smärre justering uppåt av marknadspriserna. Det kan därför förväntas att de importörer som köper den berörda produkten från Kina kommer att kunna föra över tullkostnaderna på slutkonsumenten. Det betydande prisunderskridande som kvarstår efter justering av priserna cif vid gemenskapens gräns och kostnader efter importen antyder att det finns utrymme för en prisökning. Med tanke på att försäljningen av denna produkt är av föga vikt för importörernas verksamhet, och med tanke på den nuvarande vinstmarginalen för försäljningen både sammanlagt och för bara polyvinylalkohol, kan man förvänta sig att den preliminära tullen inte kommer att påverka dessa operatörers ekonomiska situation i någon nämnvärd utsträckning.

| (117) | Även om importörer och distributörer i gemenskapen inte ställer sig positiva till åtgärder, dras på grundval av tillgängliga uppgifter slutsatsen att de eventuella fördelar som de skulle kunna få genom att det inte införs några antidumpningsåtgärder uppvägs av gemenskapsindustrins intresse av åtgärder för att råda bot på de illojala och skadevållande handelsmetoder som Kina använder sig av. |
| --- | --- |

(117)

Även om importörer och distributörer i gemenskapen inte ställer sig positiva till åtgärder, dras på grundval av tillgängliga uppgifter slutsatsen att de eventuella fördelar som de skulle kunna få genom att det inte införs några antidumpningsåtgärder uppvägs av gemenskapsindustrins intresse av åtgärder för att råda bot på de illojala och skadevållande handelsmetoder som Kina använder sig av.

6.3   Användarnas intresse

| (118) | Sju användare fyllde i ett frågeformulär för användare. Svaren från två av dessa användare var ofullständiga och kunde därför inte tas med i analysen. De fem återstående företagen använde polyvinylalkohol i en mängd olika tillämpningar, bland annat för tillverkning av lim, industripulver, polyvinylbutyral, för textilappretering och textilbehandling samt för tillverkning av harts. |
| --- | --- |

(118)

Sju användare fyllde i ett frågeformulär för användare. Svaren från två av dessa användare var ofullständiga och kunde därför inte tas med i analysen. De fem återstående företagen använde polyvinylalkohol i en mängd olika tillämpningar, bland annat för tillverkning av lim, industripulver, polyvinylbutyral, för textilappretering och textilbehandling samt för tillverkning av harts.

| (119) | Enligt de uppgifter om sina inköp som de samarbetsvilliga användarna lämnade i svaren på frågeformuläret stod de under undersökningsperioden för omkring 19 % av gemenskapens totala förbrukning av polyvinylalkohol och deras kinesiska import stod för omkring 22 % av den totala importen från Kina. Det är viktigt att notera att importen från Kina överlag utgör en mindre del av deras inköp, nämligen 15 %. Denna bild är emellertid mycket blandad; en av de samarbetsvilliga användarna importerade inte alls från Kina under undersökningsperioden, medan en annan samarbetsvillig användare köpte all sin polyvinylalkohol från Kina. |
| --- | --- |

(119)

Enligt de uppgifter om sina inköp som de samarbetsvilliga användarna lämnade i svaren på frågeformuläret stod de under undersökningsperioden för omkring 19 % av gemenskapens totala förbrukning av polyvinylalkohol och deras kinesiska import stod för omkring 22 % av den totala importen från Kina. Det är viktigt att notera att importen från Kina överlag utgör en mindre del av deras inköp, nämligen 15 %. Denna bild är emellertid mycket blandad; en av de samarbetsvilliga användarna importerade inte alls från Kina under undersökningsperioden, medan en annan samarbetsvillig användare köpte all sin polyvinylalkohol från Kina.

| (120) | De samarbetsvilliga användarna har anfört en rad argument mot införandet av åtgärder. |
| --- | --- |

(120)

De samarbetsvilliga användarna har anfört en rad argument mot införandet av åtgärder.

| (121) | Två företag använde polyvinylalkohol för tillverkning av lim. Det fastställdes att vid tillverkningen av sådant lim var polyvinylalkohol den viktigaste insatsvaran och att den, beroende på blandningens sammansättning, kunde stå för upp till 80 % av tillverkningskostnaden. Mot bakgrund av polyvinylalkoholens stora andel av produktionskostnaden och vinstmarginalen på försäljningen av limmet, hävdade företagen att en antidumpningstull skulle kunna leda till konkurs eller flyttning av tillverkningen utanför gemenskapen. Dessa företag tvivlade starkt på att deras kunder skulle vara villiga att betala en eventuell prishöjning till följd av tullarna. Det medges visserligen att vinstmarginalerna i denna särskilda sektor är små, men det skall också noteras att de föreslagna åtgärderna bara direkt påverkar försäljningspriserna på polyvinylalkohol med ursprung i Kina, som bara är en leveranskälla, och att priserna avsevärt underskred gemenskapsindustrins priser under undersökningsperioden. Följderna av tullen för dessa företags produktionskostnader för limmet är därför obetydliga, och när det gäller nivån på den föreslagna tullen verkar det inte finnas något skäl till varför inte kunderna skulle vara villiga att bära åtminstone en hel del av denna kostnadsökning. |
| --- | --- |

(121)

Två företag använde polyvinylalkohol för tillverkning av lim. Det fastställdes att vid tillverkningen av sådant lim var polyvinylalkohol den viktigaste insatsvaran och att den, beroende på blandningens sammansättning, kunde stå för upp till 80 % av tillverkningskostnaden. Mot bakgrund av polyvinylalkoholens stora andel av produktionskostnaden och vinstmarginalen på försäljningen av limmet, hävdade företagen att en antidumpningstull skulle kunna leda till konkurs eller flyttning av tillverkningen utanför gemenskapen. Dessa företag tvivlade starkt på att deras kunder skulle vara villiga att betala en eventuell prishöjning till följd av tullarna. Det medges visserligen att vinstmarginalerna i denna särskilda sektor är små, men det skall också noteras att de föreslagna åtgärderna bara direkt påverkar försäljningspriserna på polyvinylalkohol med ursprung i Kina, som bara är en leveranskälla, och att priserna avsevärt underskred gemenskapsindustrins priser under undersökningsperioden. Följderna av tullen för dessa företags produktionskostnader för limmet är därför obetydliga, och när det gäller nivån på den föreslagna tullen verkar det inte finnas något skäl till varför inte kunderna skulle vara villiga att bära åtminstone en hel del av denna kostnadsökning.

| (122) | Två andra företag använde polyvinylalkohol för tillverkning av polyvinylbutyral. Även vid tillverkningen av polyvinylbutyral är polyvinylalkohol en viktig kostnad. Ett av dessa företag, som senare skulle komma att använda polyvinylbutyral för tillverkning av polyvinylbutyral-film, ansåg att eventuella åtgärder kunde medföra att företaget flyttade sin tillverkning av polyvinylbutyral utanför gemenskapen. Med tanke på den tid det tar att kvalificera polyvinylalkoholen för denna tillämpning, hävdade detta företag också att det var komplicerat och betungande för dem att byta leverantör. Den andra polyvinylbutyral-tillverkaren som samarbetade som användare och som använde polyvinylalkohol inte bara för tillverkning av polyvinylbutyral, utan framförallt för tillverkning av industripulver, påpekade också hur svårt och tidsödande det är att byta leverantör och uttryckte vidare sin oro över de ökade kostnader som åtgärderna kunde leda till. |
| --- | --- |

(122)

Två andra företag använde polyvinylalkohol för tillverkning av polyvinylbutyral. Även vid tillverkningen av polyvinylbutyral är polyvinylalkohol en viktig kostnad. Ett av dessa företag, som senare skulle komma att använda polyvinylbutyral för tillverkning av polyvinylbutyral-film, ansåg att eventuella åtgärder kunde medföra att företaget flyttade sin tillverkning av polyvinylbutyral utanför gemenskapen. Med tanke på den tid det tar att kvalificera polyvinylalkoholen för denna tillämpning, hävdade detta företag också att det var komplicerat och betungande för dem att byta leverantör. Den andra polyvinylbutyral-tillverkaren som samarbetade som användare och som använde polyvinylalkohol inte bara för tillverkning av polyvinylbutyral, utan framförallt för tillverkning av industripulver, påpekade också hur svårt och tidsödande det är att byta leverantör och uttryckte vidare sin oro över de ökade kostnader som åtgärderna kunde leda till.

| (123) | Det medges att en ökning av inköpskostnaden för polyvinylalkohol kommer att leda till en högre tillverkningskostnad för polyvinylbutyral. Eftersom importen från Kina samtidigt stod för omkring 13 % av gemenskapsmarknaden, kommer emellertid 87 % av den polyvinylalkohol som förbrukas i gemenskapen inte att påverkas direkt av åtgärderna. Den föreslagna tullsatsen är dessutom måttlig. Mot bakgrund av ovanstående och med hänsyn till de goda marknadsförhållandena för polyvinylbutyral, anses följderna av en tull rimliga. |
| --- | --- |

(123)

Det medges att en ökning av inköpskostnaden för polyvinylalkohol kommer att leda till en högre tillverkningskostnad för polyvinylbutyral. Eftersom importen från Kina samtidigt stod för omkring 13 % av gemenskapsmarknaden, kommer emellertid 87 % av den polyvinylalkohol som förbrukas i gemenskapen inte att påverkas direkt av åtgärderna. Den föreslagna tullsatsen är dessutom måttlig. Mot bakgrund av ovanstående och med hänsyn till de goda marknadsförhållandena för polyvinylbutyral, anses följderna av en tull rimliga.

| (124) | När det gäller kvalificeringsprocessen medges det att polyvinylalkoholens särskilda egenskaper i vissa tillämpningar kan vara mycket krävande och kan behöva skräddarsys, vilket leder till en utdragen kvalificeringsprocess som omfattar intensiv testning. Man skall emellertid komma ihåg att antidumpningsåtgärderna inte syftar till att hindra vissa leverantörers tillgång till gemenskapsmarknaden. Alla åtgärder som föreslås syftar bara till att återställa rättvisa konkurrensförhållanden och korrigera en snedvriden marknadssituation. På grund av detta, och än mer på grund av nivån på den föreslagna tullen, finns det inget skäl till varför vissa användare skulle behöva byta leverantör efter ett införande av åtgärder. |
| --- | --- |

(124)

När det gäller kvalificeringsprocessen medges det att polyvinylalkoholens särskilda egenskaper i vissa tillämpningar kan vara mycket krävande och kan behöva skräddarsys, vilket leder till en utdragen kvalificeringsprocess som omfattar intensiv testning. Man skall emellertid komma ihåg att antidumpningsåtgärderna inte syftar till att hindra vissa leverantörers tillgång till gemenskapsmarknaden. Alla åtgärder som föreslås syftar bara till att återställa rättvisa konkurrensförhållanden och korrigera en snedvriden marknadssituation. På grund av detta, och än mer på grund av nivån på den föreslagna tullen, finns det inget skäl till varför vissa användare skulle behöva byta leverantör efter ett införande av åtgärder.

| (125) | En samarbetsvillig användare, en tillverkare av polyester- och bomullstyger som använde polyvinylalkohol vid appretering och beredning av obehandlade tyger, uppgav att åtgärderna kanske skulle tvinga företaget att förlägga sin spinning och vävning utanför gemenskapen. Angående detta fastställdes det att polyvinylalkoholens andel av detta företags tillverkningskostnader var ganska begränsad, nämligen mellan 0,2 % och 0,8 %. Mot bakgrund av den föreslagna tullsatsen anses det därför att följderna av en sådan tull blir obetydliga. |
| --- | --- |

(125)

En samarbetsvillig användare, en tillverkare av polyester- och bomullstyger som använde polyvinylalkohol vid appretering och beredning av obehandlade tyger, uppgav att åtgärderna kanske skulle tvinga företaget att förlägga sin spinning och vävning utanför gemenskapen. Angående detta fastställdes det att polyvinylalkoholens andel av detta företags tillverkningskostnader var ganska begränsad, nämligen mellan 0,2 % och 0,8 %. Mot bakgrund av den föreslagna tullsatsen anses det därför att följderna av en sådan tull blir obetydliga.

| (126) | Klaganden KEG invände till sist att om åtgärderna inte infördes skulle detta strida emot användarnas intresse, eftersom de dåliga ekonomiska resultaten av polyvinylalkohol-verksamheten skulle kunna leda till att KEG lämnar försäljningsmarknaden och i stället inriktar sig på marknaderna i senare led. Företaget hävdade att om detta skulle ske skulle användarindustrin få brist på råvaror, eftersom KEG är en stor och pålitlig leverantör. Även om detta argument inte uttryckligen fått något stöd bland de berörda användarna, kan det de facto bekräftas att tre av de fem användarna köper avsevärda mängder polyvinylalkohol av KEG och att detta företag får anses som den största leverantören på gemenskapsmarknaden. Om KEG av något skäl skulle lämna marknaden, kan det därför inte uteslutas att användarindustrin skulle få brottas med allvarliga försörjningsproblem. |
| --- | --- |

(126)

Klaganden KEG invände till sist att om åtgärderna inte infördes skulle detta strida emot användarnas intresse, eftersom de dåliga ekonomiska resultaten av polyvinylalkohol-verksamheten skulle kunna leda till att KEG lämnar försäljningsmarknaden och i stället inriktar sig på marknaderna i senare led. Företaget hävdade att om detta skulle ske skulle användarindustrin få brist på råvaror, eftersom KEG är en stor och pålitlig leverantör. Även om detta argument inte uttryckligen fått något stöd bland de berörda användarna, kan det de facto bekräftas att tre av de fem användarna köper avsevärda mängder polyvinylalkohol av KEG och att detta företag får anses som den största leverantören på gemenskapsmarknaden. Om KEG av något skäl skulle lämna marknaden, kan det därför inte uteslutas att användarindustrin skulle få brottas med allvarliga försörjningsproblem.

6.4   Slutsats om gemenskapens intressen

| (127) | Införandet av åtgärderna kan förväntas leda till att gemenskapsindustrin kan förbättra sin lönsamhet. Mot bakgrund av gemenskapsindustrins ogynnsamma situation finns det en verklig risk för att gemenskapsindustrin stänger sina produktionsanläggningar och säger upp sina anställda om det inte införs åtgärder. I allmänhet skulle användarna i gemenskapen också vinna på ett införande av åtgärder, eftersom tillgången på tillräckliga mängder polyvinylalkohol inte kommer att äventyras samtidigt som den totala ökningen av inköpspriset på polyvinylalkohol blir måttlig. Kommissionen drar därför preliminärt slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl för att inte införa åtgärder i det här fallet och att det ligger i gemenskapens intresse att göra det. |
| --- | --- |

(127)

Införandet av åtgärderna kan förväntas leda till att gemenskapsindustrin kan förbättra sin lönsamhet. Mot bakgrund av gemenskapsindustrins ogynnsamma situation finns det en verklig risk för att gemenskapsindustrin stänger sina produktionsanläggningar och säger upp sina anställda om det inte införs åtgärder. I allmänhet skulle användarna i gemenskapen också vinna på ett införande av åtgärder, eftersom tillgången på tillräckliga mängder polyvinylalkohol inte kommer att äventyras samtidigt som den totala ökningen av inköpspriset på polyvinylalkohol blir måttlig. Kommissionen drar därför preliminärt slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl för att inte införa åtgärder i det här fallet och att det ligger i gemenskapens intresse att göra det.

7.   FÖRSLAG TILL PROVISORISKA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

| (128) | Med hänsyn till slutsatserna avseende dumpning, skada, orsakssamband och gemenskapens intresse bör provisoriska åtgärder införas på import av den berörda produkten från Kina för att förhindra att dumpad import vållar gemenskapsindustrin ytterligare skada. |
| --- | --- |

(128)

Med hänsyn till slutsatserna avseende dumpning, skada, orsakssamband och gemenskapens intresse bör provisoriska åtgärder införas på import av den berörda produkten från Kina för att förhindra att dumpad import vållar gemenskapsindustrin ytterligare skada.

| (129) | När det gäller import av den berörda produkten med ursprung i Taiwan, fann man preliminärt ingen dumpning (se skäl 30). Några provisoriska åtgärder bör följaktligen inte införas. Beroende på tidpunkten för detta beslut, ansågs det lämpligt att ge de berörda parterna en tidsfrist på en månad för att lämna synpunkter på det preliminära undersökningsresultatet, i syfte att efter detta eventuellt kunna avsluta förfarandet rörande importen av den berörda produkten med ursprung i Taiwan. |
| --- | --- |

(129)

När det gäller import av den berörda produkten med ursprung i Taiwan, fann man preliminärt ingen dumpning (se skäl 30). Några provisoriska åtgärder bör följaktligen inte införas. Beroende på tidpunkten för detta beslut, ansågs det lämpligt att ge de berörda parterna en tidsfrist på en månad för att lämna synpunkter på det preliminära undersökningsresultatet, i syfte att efter detta eventuellt kunna avsluta förfarandet rörande importen av den berörda produkten med ursprung i Taiwan.

7.1   Nivå för undanröjande av skada

| (130) | De provisoriska åtgärderna på importen med ursprung i Kina bör införas på en nivå som är tillräcklig för att undanröja den skada som den dumpade importen vållat gemenskapsindustrin, utan att den konstaterade dumpningsmarginalen överskrids. Vid beräkningen av det tullbelopp som är nödvändigt för att undanröja den skadevållande dumpningens verkan, ansågs det att åtgärderna borde göra det möjligt för gemenskapsindustrin att täcka sina kostnader och uppnå en sådan sammanlagd vinst före skatt som rimligtvis kan uppnås under normala konkurrensvillkor, dvs. i avsaknad av dumpad import. |
| --- | --- |

(130)

De provisoriska åtgärderna på importen med ursprung i Kina bör införas på en nivå som är tillräcklig för att undanröja den skada som den dumpade importen vållat gemenskapsindustrin, utan att den konstaterade dumpningsmarginalen överskrids. Vid beräkningen av det tullbelopp som är nödvändigt för att undanröja den skadevållande dumpningens verkan, ansågs det att åtgärderna borde göra det möjligt för gemenskapsindustrin att täcka sina kostnader och uppnå en sådan sammanlagd vinst före skatt som rimligtvis kan uppnås under normala konkurrensvillkor, dvs. i avsaknad av dumpad import.

| (131) | Under 2003 anses det ha rått en normal konkurrenssituation på gemenskapsmarknaden, och gemenskapsindustrin kunde då i avsaknad av skadevållande dumpning uppnå en normal vinst i den omfattning som beskrivs i skäl 84. Följaktligen fann man preliminärt och på grundval av tillgängliga uppgifter att en vinstmarginal på denna nivå kunde anses som en lämplig nivå som gemenskapsindustrin kunde förvänta sig att uppnå i avsaknad av skadevållande dumpning. |
| --- | --- |

(131)

Under 2003 anses det ha rått en normal konkurrenssituation på gemenskapsmarknaden, och gemenskapsindustrin kunde då i avsaknad av skadevållande dumpning uppnå en normal vinst i den omfattning som beskrivs i skäl 84. Följaktligen fann man preliminärt och på grundval av tillgängliga uppgifter att en vinstmarginal på denna nivå kunde anses som en lämplig nivå som gemenskapsindustrin kunde förvänta sig att uppnå i avsaknad av skadevållande dumpning.

| (132) | Den prishöjning som krävdes fastställdes sedan på grundval av en jämförelse, i samma handelsled, mellan det vägda genomsnittliga importpris som fastställts vid beräkningen av prisunderskridandet och det icke-skadevållande priset för produkter som gemenskapsindustrin sålt på gemenskapens marknad. Det icke-skadevållande priset erhölls genom en justering av försäljningspriset för varje tillverkare inom gemenskapsindustrin till den kritiska punkten, med en addering av den vinstmarginal som nämns ovan. De eventuella skillnader som framkom vid jämförelsen uttrycktes sedan i procent av det totala importvärdet cif. Med tanke på att ingen av de samarbetsvilliga kinesiska tillverkarna beviljades marknadsekonomisk status eller individuell behandling, och med tanke på den höga samarbetsnivån, beräknades den preliminära landsomfattande nivån för undanröjande av skada som ett vägt genomsnitt av skademarginalerna för alla de tre samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkarna. |
| --- | --- |

(132)

Den prishöjning som krävdes fastställdes sedan på grundval av en jämförelse, i samma handelsled, mellan det vägda genomsnittliga importpris som fastställts vid beräkningen av prisunderskridandet och det icke-skadevållande priset för produkter som gemenskapsindustrin sålt på gemenskapens marknad. Det icke-skadevållande priset erhölls genom en justering av försäljningspriset för varje tillverkare inom gemenskapsindustrin till den kritiska punkten, med en addering av den vinstmarginal som nämns ovan. De eventuella skillnader som framkom vid jämförelsen uttrycktes sedan i procent av det totala importvärdet cif. Med tanke på att ingen av de samarbetsvilliga kinesiska tillverkarna beviljades marknadsekonomisk status eller individuell behandling, och med tanke på den höga samarbetsnivån, beräknades den preliminära landsomfattande nivån för undanröjande av skada som ett vägt genomsnitt av skademarginalerna för alla de tre samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkarna.

| (133) | Den skademarginal som på detta sätt fastställdes för Kina var avsevärt högre än den dumpningsmarginal som konstaterats. |
| --- | --- |

(133)

Den skademarginal som på detta sätt fastställdes för Kina var avsevärt högre än den dumpningsmarginal som konstaterats.

7.2   Provisoriska åtgärder

| (134) | Mot denna bakgrund och i enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen görs bedömningen att en preliminär antidumpningstull bör införas på import av den berörda produkten med ursprung i Kina i nivå med den lägsta dumpnings- och skademarginal som fastställts, i enlighet med regeln om lägsta tull. |
| --- | --- |

(134)

Mot denna bakgrund och i enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen görs bedömningen att en preliminär antidumpningstull bör införas på import av den berörda produkten med ursprung i Kina i nivå med den lägsta dumpnings- och skademarginal som fastställts, i enlighet med regeln om lägsta tull.

| (135) | På grundval av ovanstående föreslås det att tullsatsen för den berörda produkten med ursprung i Kina skall vara 10,0 %. |
| --- | --- |

(135)

På grundval av ovanstående föreslås det att tullsatsen för den berörda produkten med ursprung i Kina skall vara 10,0 %.

7.3   Slutbestämmelse

| (136) | Enligt god förvaltningspraxis bör det fastställas en viss tid inom vilken de berörda parter som gav sig till känna inom tidsfristen i tillkännagivandet om att ett förfarande inleds får lämna skriftliga synpunkter och begära att bli hörda. Det bör också anges att de resultat av undersökningen om införande av tullar som redovisas i denna förordning är provisoriska och kan komma att behöva omprövas innan eventuella slutgiltiga åtgärder vidtas. |
| --- | --- |

(136)

Enligt god förvaltningspraxis bör det fastställas en viss tid inom vilken de berörda parter som gav sig till känna inom tidsfristen i tillkännagivandet om att ett förfarande inleds får lämna skriftliga synpunkter och begära att bli hörda. Det bör också anges att de resultat av undersökningen om införande av tullar som redovisas i denna förordning är provisoriska och kan komma att behöva omprövas innan eventuella slutgiltiga åtgärder vidtas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   En preliminär antidumpningstull skall införas på vissa polyvinylalkoholer i form av hartser av homopolymerer med en viskositet (mätt i en 4-procentig lösning) på minst 3 och högst 61 mPa och en hydrolysgrad på minst 84,0 och högst 99,9 molprocent, med KN-nummer ex 3905 30 00 (Taric-nummer 3905300020), med ursprung i Folkrepubliken Kina.

2.   Den preliminära antidumpningstullsats som skall tillämpas på nettopriset fritt gemenskapens gräns, före tull, för den produkt som beskrivs i punkt 1 skall vara 10 %.

3.   Övergång till fri omsättning i gemenskapen av den produkt som avses i punkt 1 skall förutsätta att det lämnas en säkerhet som motsvarar nivån på den preliminära tullen.

4.   Om inget annat anges skall gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 2

Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 20 i rådets förordning (EG) nr 384/96 får berörda parter inom en månad efter den här förordningens ikraftträdande begära att bli underrättade om de viktigaste omständigheter och överväganden som ligger till grund för förordningens antagande, lämna skriftliga synpunkter och begära att bli hörda av kommissionen.

I enlighet med artikel 21.4 i förordning (EG) nr 384/96 får berörda parter inom en månad efter den här förordningens ikraftträdande lämna synpunkter på dess tillämpning.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 1 i denna förordning skall tillämpas i sex månader.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 17 september 2007.

På kommissionens vägnar

Peter MANDELSON

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 56, 6.3.1996, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2117/2005 (EUT L 340, 23.12.2005, s. 17).

1

(2)  EUT C 311, 19.12.2006, s. 47.

2

---

DIREKTIV

| 18.9.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 243/41 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 243/41

---

KOMMISSIONENS DIREKTIV 2007/55/EG

av den 17 september 2007

om ändring av vissa bilagor till rådets direktiv 76/895/EEG, 86/362/EEG, 86/363/EEG och 90/642/EEG när det gäller gränsvärden för resthalter av azinfosmetyl

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets direktiv 76/895/EEG av den 23 november 1976 om fastställande av gränsvärden för bekämpningsmedelsrester i och på frukt och grönsaker (1), särskilt artikel 5,

med beaktande av rådets direktiv 86/362/EEG av den 24 juli 1986 om fastställande av gränsvärden för bekämpningsmedelsrester i och på spannmål (2), särskilt artikel 10,

med beaktande av rådets direktiv 86/363/EEG av den 24 juli 1986 om fastställande av gränsvärden för bekämpningsmedelsrester i och på livsmedel av animaliskt ursprung (3), särskilt artikel 10,

med beaktande av rådets direktiv 90/642/EEG av den 27 november 1990 om fastställande av gränsvärden för bekämpningsmedelsrester i och på produkter av vegetabiliskt ursprung inklusive frukt och grönsaker (4), särskilt artikel 7, och

av följande skäl:

| (1) | Kommissionen har informerats om att de gällande gränsvärdena för resthalter av azinfosmetyl kan behöva ses över på grund av ny information om toxikologin och konsumenternas intag. Kommissionen har bett den medlemsstat som fungerade som rapporterande medlemsstat för azinfosmetyl enligt rådets direktiv 91/414/EEG (5) att lämna in förslag till översyn av gemenskapens gränsvärden. Ett sådant förslag har inkommit till kommissionen. |
| --- | --- |

(1)

Kommissionen har informerats om att de gällande gränsvärdena för resthalter av azinfosmetyl kan behöva ses över på grund av ny information om toxikologin och konsumenternas intag. Kommissionen har bett den medlemsstat som fungerade som rapporterande medlemsstat för azinfosmetyl enligt rådets direktiv 91/414/EEG (5) att lämna in förslag till översyn av gemenskapens gränsvärden. Ett sådant förslag har inkommit till kommissionen.

| (2) | Gemenskapens gränsvärden och de värden som rekommenderas i Codex Alimentarius fastställs och utvärderas genom liknande förfaranden. Codex innehåller flera gränsvärden för azinfosmetyl. Gemenskapens gränsvärden, som grundas på gränsvärden i Codex Alimentarius, har utvärderats av den rapporterande medlemsstaten utifrån ny information om riskerna för konsumenterna. |
| --- | --- |

(2)

Gemenskapens gränsvärden och de värden som rekommenderas i Codex Alimentarius fastställs och utvärderas genom liknande förfaranden. Codex innehåller flera gränsvärden för azinfosmetyl. Gemenskapens gränsvärden, som grundas på gränsvärden i Codex Alimentarius, har utvärderats av den rapporterande medlemsstaten utifrån ny information om riskerna för konsumenterna.

| (3) | Konsumenternas livstids- och korttidsexponering för azinfosmetyl genom livsmedelsprodukter har bedömts på nytt och utvärderats i enlighet med gemenskapens förfaranden och praxis, med beaktande av Världshälsoorganisationens riktlinjer (6). Det är därför lämpligt att fastställa nya gränsvärden för att förhindra att konsumenterna utsätts för oacceptabel exponering. |
| --- | --- |

(3)

Konsumenternas livstids- och korttidsexponering för azinfosmetyl genom livsmedelsprodukter har bedömts på nytt och utvärderats i enlighet med gemenskapens förfaranden och praxis, med beaktande av Världshälsoorganisationens riktlinjer (6). Det är därför lämpligt att fastställa nya gränsvärden för att förhindra att konsumenterna utsätts för oacceptabel exponering.

| (4) | För att konsumenterna skall få tillräckligt skydd mot exponering för bekämpningsmedelsrester till följd av otillåten användning av växtskyddsmedel, bör gränsvärden fastställas för de berörda kombinationerna av produkter/bekämpningsmedel till den lägsta analytiska bestämningsgränsen. |
| --- | --- |

(4)

För att konsumenterna skall få tillräckligt skydd mot exponering för bekämpningsmedelsrester till följd av otillåten användning av växtskyddsmedel, bör gränsvärden fastställas för de berörda kombinationerna av produkter/bekämpningsmedel till den lägsta analytiska bestämningsgränsen.

| (5) | Det är därför nödvändigt att ändra de gränsvärden som fastställs i bilagorna till direktiven 76/895/EEG, 86/362/EEG, 86/363/EEG och 90/642/EEG för att möjliggöra en ändamålsenlig övervakning och kontroll av användningsförbudet och för att skydda konsumenterna. |
| --- | --- |

(5)

Det är därför nödvändigt att ändra de gränsvärden som fastställs i bilagorna till direktiven 76/895/EEG, 86/362/EEG, 86/363/EEG och 90/642/EEG för att möjliggöra en ändamålsenlig övervakning och kontroll av användningsförbudet och för att skydda konsumenterna.

| (6) | Gemenskapens handelspartner har via Världshandelsorganisationen informerats om de nya gränsvärdena och deras synpunkter på dessa kommer att beaktas. |
| --- | --- |

(6)

Gemenskapens handelspartner har via Världshandelsorganisationen informerats om de nya gränsvärdena och deras synpunkter på dessa kommer att beaktas.

| (7) | Direktiven 76/895/EEG, 86/362/EEG, 86/363/EEG och 90/642/EEG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(7)

Direktiven 76/895/EEG, 86/362/EEG, 86/363/EEG och 90/642/EEG bör därför ändras i enlighet med detta.

| (8) | De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(8)

De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE:

Artikel 1

I bilaga II till direktiv 76/895/EEG skall de uppgifter som gäller azinfosmetyl utgå.

Artikel 2

Direktiv 86/362/EEG skall ändras i enlighet med bilaga I till det här direktivet.

Artikel 3

Direktiv 86/363/EEG skall ändras i enlighet med bilaga II till det här direktivet.

Artikel 4

Direktiv 90/642/EEG skall ändras i enlighet med bilaga III till det här direktivet.

Artikel 5

Medlemsstaterna skall senast den 18 mars 2008 anta och offentliggöra de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv. De skall genast överlämna texterna till dessa bestämmelser till kommissionen tillsammans med en jämförelsetabell för dessa bestämmelser och bestämmelserna i detta direktiv.

De skall tillämpa dessa bestämmelser från och med den 19 mars 2008.

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.

Artikel 6

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 7

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 17 september 2007.

På kommissionens vägnar

Markos KYPRIANOU

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 340, 9.12.1976, s. 26. Direktivet senast ändrat genom kommissionens direktiv 2007/8/EG (EUT L 63, 1.3.2007, s. 9).

1

(2)  EGT L 221, 7.8.1986, s. 37. Direktivet senast ändrat genom kommissionens direktiv 2007/27/EG (EUT L 128, 16.5.2007, s. 31).

2

(3)  EGT L 221, 7.8.1986, s. 43. Direktivet senast ändrat genom kommissionens direktiv 2007/28/EG (EUT L 135, 26.5.2007, s. 6).

3

(4)  EGT L 350, 14.12.1990, s. 71. Direktivet senast ändrat genom kommissionens direktiv 200739/EG (EUT L 165, 27.6.2007, s. 25).

4

(5)  EGT L 230, 19.8.1991, s. 1. Direktivet senast ändrat genom kommissionens direktiv 2007/52/EG (EUT L 214, 17.8.2007, s. 3).

5

(6)  Riktlinjer för beräkning av intaget av bekämpningsmedelsrester (reviderad utgåva), upprättade av GEMS/Livsmedelsprogrammet i samarbete med Codex Alimentarius-kommittén för bekämpningsmedelsrester och utgivna av Världshälsoorganisationen 1997 (WHO/FSF/FOS/97.7).

6

---

BILAGA I

I del A i bilaga II till direktiv 86/362/EEG skall följande rad läggas till:

| Bekämpningsmedelsrester | Gränsvärden i mg/kg |
| --- | --- |
| ”Azinfosmetyl | 0,05 (*)
  Spannmål” |

Bekämpningsmedelsrester

Gränsvärden i mg/kg

”Azinfosmetyl

0,05 (*)

Spannmål”

---

BILAGA II

I del A i bilaga II till direktiv 86/363/EEG skall följande rad läggas till:

| | Gränsvärden i mg/kg (ppm) |
| --- | --- |
| Bekämpningsmedelsrester | För fett i kött, köttberedningar, slaktbiprodukter och djurfetter som förtecknas i bilaga I under KN-nummer ex 0201, 0202, 0203, 0204, 0205 00 00, 0206, 0207, ex 0208, 0209 00, 0210, 1601 00 och 1602 (1) (4) | För komjölk och helmjölk från ko som förtecknas i bilaga I under KN-nummer 0401; för övriga livsmedel under KN-nummer 0401, 0402, 0405 00 och 0406 i enlighet med (2) (4) | För färska ägg utan skal, fågelägg och äggula som förtecknas i bilaga I under KN-nummer 0407 00 och 0408 (3) (4) |
| ”Azinfosmetyl | 0,01 (1) | 0,01 (1) | 0,01 (1) |

Gränsvärden i mg/kg (ppm)

Bekämpningsmedelsrester

För fett i kött, köttberedningar, slaktbiprodukter och djurfetter som förtecknas i bilaga I under KN-nummer ex 0201, 0202, 0203, 0204, 0205 00 00, 0206, 0207, ex 0208, 0209 00, 0210, 1601 00 och 1602 (1) (4)

För komjölk och helmjölk från ko som förtecknas i bilaga I under KN-nummer 0401; för övriga livsmedel under KN-nummer 0401, 0402, 0405 00 och 0406 i enlighet med (2) (4)

För färska ägg utan skal, fågelägg och äggula som förtecknas i bilaga I under KN-nummer 0407 00 och 0408 (3) (4)

”Azinfosmetyl

0,01 (1)

0,01 (1)

0,01 (1)

---

(1)  Lägsta analytiska bestämningsgräns.”

1

---

BILAGA III

I del A i bilaga II till direktiv 90/642/EEG skall följande kolumn läggas till:

| ”Grupper av och exempel på enskilda produkter för vilka gränsvärdena gäller | Azinfosmetyl |
| --- | --- |
| 1.   Frukt: färsk, torkad eller okokt, konserverad genom frysning utan tillsats av socker; nötter |
| i) | CITRUSFRUKTER |

”Grupper av och exempel på enskilda produkter för vilka gränsvärdena gäller

Azinfosmetyl

Frukt: färsk, torkad eller okokt, konserverad genom frysning utan tillsats av socker; nötter

i)

0,05 (1)

Grapefrukt

Citroner

Lime

Mandariner (inkl. klementiner och andra hybrider)

Apelsiner

Pomelo

Övriga

| ii) | TRÄDNÖTTER (skalade eller oskalade) |
| --- | --- |

ii)

0,5

Mandlar

Paranötter

Cashewnötter

Kastanjer

Kokosnötter

Hasselnötter

Macadamianötter

Pekannötter

Pinjenötter

Pistaschmandlar

Valnötter

Övriga

| iii) | KÄRNFRUKTER |
| --- | --- |

iii)

0,5 (2)

Äpplen

Päron

Kvitten

Övriga

| iv) | STENFRUKTER |
| --- | --- |

iv)

0,5 (2)

Aprikoser

Körsbär

Persikor (inkl. nektariner och liknande hybrider)

Plommon

Övriga

| v) | BÄR OCH SMÅ FRUKTER |
| --- | --- |

v)

| a) | Bordsdruvor och druvor för vinframställning |
| --- | --- |

a)

Bordsdruvor och druvor för vinframställning

0,05 (1)

Bordsdruvor

Druvor för vinframställning

| b) | Jordgubbar (odlade) |
| --- | --- |

b)

Jordgubbar (odlade)

0,5 (2)

| c) | Rubusfrukter (odlade) |
| --- | --- |

c)

Rubusfrukter (odlade)

0,5 (2)

Björnbär

Blåhallon

Loganbär

Hallon

Övriga

| d) | Andra små frukter och bär (odlade) |
| --- | --- |

d)

Andra små frukter och bär (odlade)

Blåbär

Tranbär

0,1

Vinbär (röda, svarta och vita)

0,5 (2)

Krusbär

0,5 (2)

Övriga

0,05 (1)

| e) | Vilda bär och frukter |
| --- | --- |

e)

Vilda bär och frukter

0,05 (1)

| vi) | DIVERSE FRUKTER |
| --- | --- |

vi)

0,05 (1)

Avokado

Bananer

Dadlar

Fikon

Kiwifrukter

Kumquat

Litchiplommon

Mango

Oliver (bordsoliver)

Oliver (för oljeproduktion)

Papaya

Passionsfrukt

Ananas

Granatäpplen

Övriga

Grönsaker, färska eller okokta, frysta eller torkade

| i) | ROT- OCH KNÖLGRÖNSAKER |
| --- | --- |

i)

0,05 (1)

Rödbetor

Morötter

Maniok

Rotselleri

Pepparrot

Jordärtskockor

Palsternackor

Rotpersilja

Rädisor

Haverrot

Sötpotatis

Kålrötter

Rovor

Jamsrot

Övriga

| ii) | LÖKGRÖNSAKER |
| --- | --- |

ii)

0,05 (1)

Vitlök

Kepalök

Schalottenlök

Knipplök

Övriga

| iii) | FRUKTGRÖNSAKER |
| --- | --- |

iii)

| a) | Solanacea |
| --- | --- |

a)

Solanacea

0,05 (1)

Tomater

Paprikor

Auberginer

Okra

Övriga

| b) | Gurkväxter – ätligt skal |
| --- | --- |

b)

Gurkväxter – ätligt skal

Slanggurkor

0,2

Druvgurkor

Zucchini (sommarsquash)

Övriga

0,05 (1)

| c) | Gurkväxter – oätligt skal |
| --- | --- |

c)

Gurkväxter – oätligt skal

0,05 (1)

Meloner

Squash (vintersquash)

Vattenmeloner

Övriga

| d) | Sockermajs |
| --- | --- |

d)

Sockermajs

0,05 (1)

| iv) | KÅLGRÖNSAKER |
| --- | --- |

iv)

0,05 (1)

| a) | Blommande kål |
| --- | --- |

a)

Blommande kål

Broccoli

Blomkål

Övriga

| b) | Huvudbildande kål |
| --- | --- |

b)

Huvudbildande kål

Brysselkål

Vitkål, rödkål

Övriga

| c) | Bladbildande kål |
| --- | --- |

c)

Bladbildande kål

Salladskål

Grönkål

Övriga

| d) | Kålrabbi |
| --- | --- |

d)

Kålrabbi

| v) | BLADGRÖNSAKER OCH FÄRSKA ÖRTER |
| --- | --- |

v)

0,05 (1)

| a) | Sallat och liknande |
| --- | --- |

a)

Sallat och liknande

Kryddkrasse

Vårklynne

Sallat

Escarole

Ruccolasallad

Blad och stjälkar av kål (inklusive rovblast)

Övriga

| b) | Spenat och liknande |
| --- | --- |

b)

Spenat och liknande

Spenat

Mangold

Övriga

| c) | Vattenkrasse |
| --- | --- |

c)

Vattenkrasse

| d) | Endiviasallat |
| --- | --- |

d)

Endiviasallat

| e) | Örter |
| --- | --- |

e)

Örter

Körvel

Gräslök

Persilja

Snittselleri

Övriga

| vi) | BALJVÄXTER (färska) |
| --- | --- |

vi)

0,05 (1)

Bönor (med skida)

Bönor (utan skida)

Ärter (med skida)

Ärter (utan skida)

Övriga

| vii) | STJÄLKGRÖNSAKER (färska) |
| --- | --- |

vii)

0,05 (1)

Sparris

Kardon

Bladselleri

Fänkål

Kronärtskockor

Purjolök

Rabarber

Övriga

| viii) | SVAMP |
| --- | --- |

viii)

0,05 (1)

| a) | Odlad svamp |
| --- | --- |

a)

Odlad svamp

| b) | Vild svamp |
| --- | --- |

b)

Vild svamp

| 3. | Baljväxter (torkade) |
| --- | --- |

3.

0,05 (1)

Bönor

Linser

Ärter

Lupiner

Övriga

Oljeväxtfröer

Linfrö

Jordnötter

Vallmofrö

Sesamfrö

Solrosfrö

Rapsfrö

Sojabönor

Senapsfrö

Bomullsfrö

0,2

Hampfrö

Övriga

0,05 (1)

| 5. | Potatis |
| --- | --- |

5.

0,05 (1)

Färskpotatis

Övrig matpotatis

| 6. | Te (torkade blad och stjälkar, jästa eller ojästa, av Camellia sinensis) |
| --- | --- |

6.

0,1 (1)

| 7. | Humle (torkad), inkl. pellets och icke-koncentrerat pulver |
| --- | --- |

7.

0,1 (1)

---

(1)  Lägsta analytiska bestämningsgräns

1

(2)  Tillfälligt gränsvärde till och med den 18 september 2008. Efter detta datum kommer gränsvärdet att vara 0,05 () mg/kg om det inte ändras genom ett direktiv eller en förordning.”

2

---

| 18.9.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 243/50 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 243/50

---

KOMMISSIONENS DIREKTIV 2007/56/EG

av den 17 september 2007

om ändring av vissa bilagor till rådets direktiv 86/362/EEG, 86/363/EEG och 90/642/EEG när det gäller gränsvärden för resthalter av azoxystrobin, klortalonil, deltametrin, hexaklorbenzen, ioxynil, oxamyl och quinoxyfen

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets direktiv 86/362/EEG av den 24 juli 1986 om fastställande av gränsvärden för bekämpningsmedelsrester i och på spannmål (1), särskilt artikel 10,

1

med beaktande av rådets direktiv 86/363/EEG av den 24 juli 1986 om fastställande av gränsvärden för bekämpningsmedelsrester i och på livsmedel av animaliskt ursprung (2), särskilt artikel 10,

2

med beaktande av rådets direktiv 90/642/EEG av den 27 november 1990 om fastställande av gränsvärden för bekämpningsmedelsrester i och på produkter av vegetabiliskt ursprung inklusive frukt och grönsaker (3), särskilt artikel 7,

3

med beaktande av rådets direktiv 91/414/EEG av den 15 juli 1991 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden (4), särskilt artikel 4.1 f, och

4

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med direktiv 91/414/EEG är godkännande av växtskyddsmedel för användning på speciella grödor medlemsstaternas ansvar. Sådana godkännanden måste grunda sig på en bedömning av effekterna på människors och djurs hälsa och på miljön. De faktorer som skall tas med i bedömningen är bl.a. vilken exponering som användaren och övriga vid användningen närvarande personer utsätts för samt påverkan på mark, vatten och luft, liksom den påverkan som människor och djur utsätts för vid konsumtion av behandlade grödor som innehåller resthalter av ämnena. |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med direktiv 91/414/EEG är godkännande av växtskyddsmedel för användning på speciella grödor medlemsstaternas ansvar. Sådana godkännanden måste grunda sig på en bedömning av effekterna på människors och djurs hälsa och på miljön. De faktorer som skall tas med i bedömningen är bl.a. vilken exponering som användaren och övriga vid användningen närvarande personer utsätts för samt påverkan på mark, vatten och luft, liksom den påverkan som människor och djur utsätts för vid konsumtion av behandlade grödor som innehåller resthalter av ämnena.

| (2) | Gränsvärdena för resthalter avspeglar de minsta mängder bekämpningsmedel som krävs för effektivt växtskydd, när medlet används på ett sådant sätt att resthalterna blir så låga som är praktiskt möjligt och godtagbart ur toxikologisk synpunkt, särskilt vad gäller det beräknade intaget via födan. |
| --- | --- |

(2)

Gränsvärdena för resthalter avspeglar de minsta mängder bekämpningsmedel som krävs för effektivt växtskydd, när medlet används på ett sådant sätt att resthalterna blir så låga som är praktiskt möjligt och godtagbart ur toxikologisk synpunkt, särskilt vad gäller det beräknade intaget via födan.

| (3) | De gränsvärden för bekämpningsmedelsrester som omfattas av direktiv 90/642/EEG skall ses över regelbundet och kan ändras med hänsyn till nya eller ändrade användningsområden. Kommissionen har fått uppgifter om helt nya eller ändrade användningsområden som bör leda till ändrade resthalter av azoxystrobin, klortalonil, ioxynil och quinoxyfen. |
| --- | --- |

(3)

De gränsvärden för bekämpningsmedelsrester som omfattas av direktiv 90/642/EEG skall ses över regelbundet och kan ändras med hänsyn till nya eller ändrade användningsområden. Kommissionen har fått uppgifter om helt nya eller ändrade användningsområden som bör leda till ändrade resthalter av azoxystrobin, klortalonil, ioxynil och quinoxyfen.

| (4) | I fråga om hexaklorbenzen har kommissionen fått uppgifter om att detta bekämpningsmedel till följd av miljöföroreningar kan förekomma i pumpfrö – en produkt som i flera medlemsstater konsumeras som livsmedel – i halter som överstiger den analytiska bestämningsgränsen. Det är därför nödvändigt att lägga till ”pumpfrö” i bilaga I till direktiv 90/642/EEG och fastställa gränsvärden för pumpfrö för att skydda konsumenterna mot för höga resthalter av hexaklorbenzen. |
| --- | --- |

(4)

I fråga om hexaklorbenzen har kommissionen fått uppgifter om att detta bekämpningsmedel till följd av miljöföroreningar kan förekomma i pumpfrö – en produkt som i flera medlemsstater konsumeras som livsmedel – i halter som överstiger den analytiska bestämningsgränsen. Det är därför nödvändigt att lägga till ”pumpfrö” i bilaga I till direktiv 90/642/EEG och fastställa gränsvärden för pumpfrö för att skydda konsumenterna mot för höga resthalter av hexaklorbenzen.

| (5) | För oxamyl har tillfälliga gränsvärden fastställts i direktiv 90/642/EEG genom kommissionens direktiv 2006/59/EG (5) i avvaktan på att försöksdata lämnas in. Relevanta försöksdata för oxamyl har nu lämnats in och utvärderats. Till följd av detta kan det tillfälliga gränsvärdet för oxamyl bekräftas. |
| --- | --- |

(5)

För oxamyl har tillfälliga gränsvärden fastställts i direktiv 90/642/EEG genom kommissionens direktiv 2006/59/EG (5) i avvaktan på att försöksdata lämnas in. Relevanta försöksdata för oxamyl har nu lämnats in och utvärderats. Till följd av detta kan det tillfälliga gränsvärdet för oxamyl bekräftas.

5

| (6) | Även för deltametrin har tillfälliga gränsvärden fastställts i direktiven 86/362/EEG, 86/363/EEG och 90/642/EEG genom direktiv 2006/59/EG i avvaktan på översynen av den dokumentation som avses i bilaga III till direktiv 91/414/EEG och omregistreringen av deltametrinformuleringar i medlemsstaterna. Vid närmare undersökning har det visat sig att det behövs mer tid för att säkerställa en tillfredsställande genomgång av de användningsområden för deltametrin som är tillåtna i medlemsstaterna. Giltighetstiden för de tillfälliga gränsvärdena för deltametrin bör därför förlängas. |
| --- | --- |

(6)

Även för deltametrin har tillfälliga gränsvärden fastställts i direktiven 86/362/EEG, 86/363/EEG och 90/642/EEG genom direktiv 2006/59/EG i avvaktan på översynen av den dokumentation som avses i bilaga III till direktiv 91/414/EEG och omregistreringen av deltametrinformuleringar i medlemsstaterna. Vid närmare undersökning har det visat sig att det behövs mer tid för att säkerställa en tillfredsställande genomgång av de användningsområden för deltametrin som är tillåtna i medlemsstaterna. Giltighetstiden för de tillfälliga gränsvärdena för deltametrin bör därför förlängas.

| (7) | Konsumenternas livstidsexponering för dessa bekämpningsmedel genom livsmedelsprodukter som kan innehålla rester av bekämpningsmedlen har bedömts och utvärderats i enlighet med gemenskapens förfaranden och praxis, med beaktande av Världshälsoorganisationens riktlinjer (6). Utifrån dessa bedömningar och utvärderingar bör gränsvärdena för resthalter av dessa bekämpningsmedel fastställas så att det säkerställs att det acceptabla dagliga intaget inte överskrids. |
| --- | --- |

(7)

Konsumenternas livstidsexponering för dessa bekämpningsmedel genom livsmedelsprodukter som kan innehålla rester av bekämpningsmedlen har bedömts och utvärderats i enlighet med gemenskapens förfaranden och praxis, med beaktande av Världshälsoorganisationens riktlinjer (6). Utifrån dessa bedömningar och utvärderingar bör gränsvärdena för resthalter av dessa bekämpningsmedel fastställas så att det säkerställs att det acceptabla dagliga intaget inte överskrids.

6

| (8) | I fråga om klortalonil och ioxynil, för vilka det finns en akut referensdos (ARfD), har konsumenternas akuta exponering för bekämpningsmedel i var och en av de livsmedelsprodukter som kan innehålla resthalter av dessa bedömts och utvärderats i enlighet med gemenskapens förfaranden och praxis, med beaktande av Världshälsoorganisationens riktlinjer. Yttrandena från vetenskapliga kommittén för växter (SCP) har beaktats, särskilt dess råd och rekommendationer om konsumentskyddet avseende livsmedelsprodukter som behandlats med bekämpningsmedel (7). Utifrån beräkningarna av intaget via födan bör gränsvärdena för resthalter av dessa bekämpningsmedel fastställas så att det säkerställs att den akuta referensdosen inte överskrids. I fråga om de andra ämnena har bedömningen av tillgängliga uppgifter visat att det inte behövs någon akut referensdos och därmed inte heller någon korttidsberäkning. |
| --- | --- |

(8)

I fråga om klortalonil och ioxynil, för vilka det finns en akut referensdos (ARfD), har konsumenternas akuta exponering för bekämpningsmedel i var och en av de livsmedelsprodukter som kan innehålla resthalter av dessa bedömts och utvärderats i enlighet med gemenskapens förfaranden och praxis, med beaktande av Världshälsoorganisationens riktlinjer. Yttrandena från vetenskapliga kommittén för växter (SCP) har beaktats, särskilt dess råd och rekommendationer om konsumentskyddet avseende livsmedelsprodukter som behandlats med bekämpningsmedel (7). Utifrån beräkningarna av intaget via födan bör gränsvärdena för resthalter av dessa bekämpningsmedel fastställas så att det säkerställs att den akuta referensdosen inte överskrids. I fråga om de andra ämnena har bedömningen av tillgängliga uppgifter visat att det inte behövs någon akut referensdos och därmed inte heller någon korttidsberäkning.

7

| (9) | Gränsvärdena bör fastställas till den lägsta analytiska bestämningsgränsen i de fall där godkänd användning av växtskyddsmedel inte ger upphov till påvisbara halter av bekämpningsmedelsrester i eller på livsmedel, eller då det inte finns några godkända användningsområden, eller då medlemsstaternas beslut om godkännande för vissa användningsområden inte underbyggts med nödvändiga uppgifter, eller då användningsområden i tredjeländer som ger upphov till bekämpningsmedelsrester i eller på sådana livsmedel som får övergå till fri omsättning på gemenskapens marknad inte har underbyggts med nödvändiga uppgifter. |
| --- | --- |

(9)

Gränsvärdena bör fastställas till den lägsta analytiska bestämningsgränsen i de fall där godkänd användning av växtskyddsmedel inte ger upphov till påvisbara halter av bekämpningsmedelsrester i eller på livsmedel, eller då det inte finns några godkända användningsområden, eller då medlemsstaternas beslut om godkännande för vissa användningsområden inte underbyggts med nödvändiga uppgifter, eller då användningsområden i tredjeländer som ger upphov till bekämpningsmedelsrester i eller på sådana livsmedel som får övergå till fri omsättning på gemenskapens marknad inte har underbyggts med nödvändiga uppgifter.

| (10) | Att provisoriska gränsvärden fastställs eller ändras på gemenskapsnivå hindrar inte medlemsstaterna från att fastställa provisoriska gränsvärden för ioxynil och quinoxyfen i enlighet med artikel 4.1 f i direktiv 91/414/EEG och bilaga VI till det direktivet. Fyra år anses vara en tillräckligt lång period för att godkänna ytterligare användningsområden för dessa ämnen. Därefter bör gemenskapens provisoriska gränsvärden göras permanenta. |
| --- | --- |

(10)

Att provisoriska gränsvärden fastställs eller ändras på gemenskapsnivå hindrar inte medlemsstaterna från att fastställa provisoriska gränsvärden för ioxynil och quinoxyfen i enlighet med artikel 4.1 f i direktiv 91/414/EEG och bilaga VI till det direktivet. Fyra år anses vara en tillräckligt lång period för att godkänna ytterligare användningsområden för dessa ämnen. Därefter bör gemenskapens provisoriska gränsvärden göras permanenta.

| (11) | Det är därför nödvändigt att ändra de gränsvärden som fastställs i direktiven 86/362/EEG, 86/363/EEG och 90/642/EEG för att möjliggöra en ändamålsenlig övervakning och kontroll av användningen av bekämpningsmedlen och för att skydda konsumenterna. Om gränsvärden redan har fastställts i bilagorna till dessa direktiv, är det lämpligt att ändra dem. Om gränsvärden ännu inte har fastställts bör de fastställas nu. |
| --- | --- |

(11)

Det är därför nödvändigt att ändra de gränsvärden som fastställs i direktiven 86/362/EEG, 86/363/EEG och 90/642/EEG för att möjliggöra en ändamålsenlig övervakning och kontroll av användningen av bekämpningsmedlen och för att skydda konsumenterna. Om gränsvärden redan har fastställts i bilagorna till dessa direktiv, är det lämpligt att ändra dem. Om gränsvärden ännu inte har fastställts bör de fastställas nu.

| (12) | Direktiven 86/362/EEG, 86/363/EEG och 90/642/EEG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(12)

Direktiven 86/362/EEG, 86/363/EEG och 90/642/EEG bör därför ändras i enlighet med detta.

| (13) | De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(13)

De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Direktiv 86/362/EEG skall ändras i enlighet med bilaga I till det här direktivet.

Artikel 2

Direktiv 86/363/EEG skall ändras i enlighet med bilaga II till det här direktivet.

Artikel 3

Direktiv 90/642/EEG skall ändras på följande sätt:

| 1. | I bilaga I skall ”Pumpfrö” läggas till i grupp 4 ”Oljeväxtfröer”. |
| --- | --- |

1.

I bilaga I skall ”Pumpfrö” läggas till i grupp 4 ”Oljeväxtfröer”.

| 2. | Bilaga II skall ändras i enlighet med bilaga III till det här direktivet. |
| --- | --- |

2.

Bilaga II skall ändras i enlighet med bilaga III till det här direktivet.

Artikel 4

Medlemsstaterna skall senast den 18 december 2007 anta och offentliggöra de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv. De skall genast överlämna texterna till dessa bestämmelser till kommissionen tillsammans med en jämförelsetabell för dessa bestämmelser och bestämmelserna i detta direktiv.

De skall tillämpa dessa bestämmelser från och med den 19 december 2007.

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.

Artikel 5

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Artikel 6

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 17 september 2007.

På kommissionens vägnar

Markos KYPRIANOU

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 221, 7.8.1986, s. 37. Direktivet senast ändrat genom kommissionens direktiv 2007/27/EG (EUT L 128, 16.5.2007, s. 31).

1

(2)  EGT L 221, 7.8.1986, s. 43. Direktivet senast ändrat genom kommissionens direktiv 2007/28/EG (EUT L 135, 26.5.2007, s. 6).

2

(3)  EGT L 350, 14.12.1990, s. 71. Direktivet senast ändrat genom kommissionens direktiv 2007/39/EG (EUT L 165, 27.6.2007, s. 25).

3

(4)  EGT L 230, 19.8.1991, s. 1. Direktivet senast ändrat genom kommissionens direktiv 2007/52/EG (EUT L 214, 17.8.2007, s. 3).

4

(5)  EUT L 175, 29.6.2006, s. 61.

5

(6)  Riktlinjer för beräkning av intaget av bekämpningsmedelsrester (reviderad utgåva), upprättade av GEMS/Livsmedelsprogrammet i samarbete med Codex Alimentarius-kommittén för bekämpningsmedelsrester och utgivna av Världshälsoorganisationen 1997 (WHO/FSF/FOS/97.7).

6

(7)  Yttrande om frågor som gäller ändring av bilagorna till rådets direktiv 86/362/EEG, 86/363/EEG och 90/642/EEG (SCP:s yttrande av den 14 juli 1998); yttrande om varierande resthalter av bekämpningsmedel i frukt och grönsaker (SCP:s yttrande av den 14 juli 1998) (http://europa.eu.int/comm/food/fs/sc/scp/outcome_ppp_en.html).

7

---

BILAGA I

I del A i bilaga II till direktiv 86/362/EEG skall raden för deltametrin ersättas med följande:

| Bekämpningsmedelsrester | Gränsvärden i mg/kg |
| --- | --- |
| ”Deltametrin (cis-deltametrin) (1) | 2
  SPANNMÅL |

Bekämpningsmedelsrester

Gränsvärden i mg/kg

”Deltametrin (cis-deltametrin) (1)

2

SPANNMÅL

---

(1)  Tillfälligt gränsvärde som gäller till och med den 1 november 2008, i avvaktan på översynen av den dokumentation som avses i bilaga III till direktiv 91/414/EEG och omregistreringen av deltametrinformuleringar i medlemsstaterna.”

1

---

BILAGA II

I del A i bilaga II till direktiv 86/363/EEG skall raden för deltametrin (cis-deltametrin) ersättas med följande:

| | Gränsvärden i mg/kg |
| --- | --- |
| Bekämpningsmedelsrester | För fett i kött, köttberedningar, slaktbiprodukter och djurfetter som förtecknas i bilaga I under KN-nummer ex 0201, 0202, 0203, 0204, 0205, 0206, 0207, ex 0208, 0209, 0210, 1601 och 1602
  (1) (4) | För komjölk och helmjölk från ko som förtecknas i bilaga I under KN-nummer 0401; för övriga livsmedel under KN-nummer 0401, 0402, 0405 00 och 0406 i enlighet med
  (2) (4) | För färska ägg utan skal, fågelägg och äggula som förtecknas i bilaga I under KN-nummer 0407 och 0408
  (3) (4) |
| ”Deltametrin (cis-deltametrin) (2) | Lever och njure 0,03 (1), fjäderfä och fjäderfäprodukter 0,1, övriga 0,5 | 0,05 | 0,05 (1) |

Gränsvärden i mg/kg

Bekämpningsmedelsrester

För fett i kött, köttberedningar, slaktbiprodukter och djurfetter som förtecknas i bilaga I under KN-nummer ex 0201, 0202, 0203, 0204, 0205, 0206, 0207, ex 0208, 0209, 0210, 1601 och 1602

(1) (4)

För komjölk och helmjölk från ko som förtecknas i bilaga I under KN-nummer 0401; för övriga livsmedel under KN-nummer 0401, 0402, 0405 00 och 0406 i enlighet med

(2) (4)

För färska ägg utan skal, fågelägg och äggula som förtecknas i bilaga I under KN-nummer 0407 och 0408

(3) (4)

”Deltametrin (cis-deltametrin) (2)

Lever och njure 0,03 (1), fjäderfä och fjäderfäprodukter 0,1, övriga 0,5

0,05

0,05 (1)

---

(1)  Lägsta analytiska bestämningsgräns.

1

(2)  Tillfälligt gränsvärde som gäller till och med den 1 november 2008, i avvaktan på översynen av den dokumentation som avses i bilaga III till direktiv 91/414/EEG och omregistreringen av deltametrinformuleringar i medlemsstaterna.”

2

---

BILAGA III

I del A i bilaga II till direktiv 90/642/EEG skall kolumnerna för azoxystrobin, klortalonil, deltametrin, hexaklorbenzen, ioxynil, oxamyl och quinoxyfen ersättas med följande:

| | ”Bekämpningsmedelsrester och gränsvärden (mg/kg) |
| --- | --- |
| Grupper av och exempel på enskilda produkter för vilka gränsvärdena gäller | Azoxystrobin | Klortalonil | Deltametrin (cis-deltametrin) (2) | Hexaklorbenzen | Ioxynil och dess estrar, uttryckt som ioxynil | Oxamyl | Quinoxyfen |
| 1. | Frukt: färsk, torkad eller okokt, konserverad genom frysning utan tillsats av socker; nötter |

”Bekämpningsmedelsrester och gränsvärden (mg/kg)

Grupper av och exempel på enskilda produkter för vilka gränsvärdena gäller

Azoxystrobin

Klortalonil

Deltametrin (cis-deltametrin) (2)

Hexaklorbenzen

Ioxynil och dess estrar, uttryckt som ioxynil

Oxamyl

Quinoxyfen

1.

0,01 (1)

0,05 (1)
   (3)

| i) | CITRUSFRUKTER |
| --- | --- |

i)

1

0,01 (1)

0,05 (1)

0,02 (1)
   (3)

Grapefrukt

Citroner

Lime

Mandariner (inkl. klementiner och andra hybrider)

0,02 (1)
   (3)

Apelsiner

Pomelo

Övriga

0,01 (1)
   (3)

| ii) | TRÄDNÖTTER (skalade eller oskalade) |
| --- | --- |

ii)

0,1 (1)

0,01 (1)

0,05 (1)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

Mandlar

Paranötter

Cashewnötter

Kastanjer

Kokosnötter

Hasselnötter

Macadamianötter

Pekannötter

Pinjenötter

Pistaschmandlar

Valnötter

Övriga

| iii) | KÄRNFRUKTER |
| --- | --- |

iii)

0,05 (1)

1

0,01 (1)
   (3)

Äpplen

0,2

0,05 (3)

Päron

Kvitten

Övriga

0,1

0,02 (1)
   (3)

| iv) | STENFRUKTER |
| --- | --- |

iv)

0,05 (1)

0,01 (1)
   (3)

Aprikoser

1

0,05 (3)

Körsbär

0,2

0,3 (3)

Persikor (inkl. nektariner och liknande hybrider)

1

0,05 (3)

Plommon

Övriga

0,01 (1)

0,1

0,02 (1)
   (3)

| v) | BÄR OCH SMÅ FRUKTER |
| --- | --- |

v)

0,01 (1)
   (3)

| a) | Bordsdruvor och druvor för vinframställning |
| --- | --- |

a)

Bordsdruvor och druvor för vinframställning

2

0,2

1 (3)

Bordsdruvor

1

Druvor för vinframställning

3

| b) | Jordgubbar (odlade) |
| --- | --- |

b)

Jordgubbar (odlade)

2

3

0,2

0,3 (3)

| c) | Rubusfrukter (odlade) |
| --- | --- |

c)

Rubusfrukter (odlade)

0,01 (1)

0,02 (1)
   (3)

Björnbär

3

0,5

Blåhallon

Loganbär

Hallon

3

Övriga

0,05 (1)

0,05 (1)

| d) | Andra små frukter och bär (odlade) |
| --- | --- |

d)

Andra små frukter och bär (odlade)

0,05 (1)

2 (3)

Blåbär

Tranbär

2

Vinbär (röda, svarta och vita)

10

0,5

Krusbär

10

0,2

Övriga

0,01 (1)

0,05 (1)

| e) | Vilda bär och frukter |
| --- | --- |

e)

Vilda bär och frukter

0,05 (1)

0,01 (1)

0,05 (1)

0,02 (1)
   (3)

| vi) | DIVERSE FRUKTER |
| --- | --- |

vi)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

Avokado

Bananer

2

0,2

Dadlar

Fikon

Kiwifrukter

0,2

Kumquat

Litchiplommon

Mango

0,2

Oliver (bordsoliver)

1

Oliver (för oljeproduktion)

1

Papaya

0,2

20

Passionsfrukt

Ananas

Granatäpplen

Övriga

0,05 (1)

0,01 (1)

0,05 (1)

| 2. | Grönsaker, färska eller okokta, frysta eller torkade |
| --- | --- |

2.

0,01 (1)

| i) | ROT- OCH KNÖLGRÖNSAKER |
| --- | --- |

i)

0,05 (1)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

Rödbetor

Morötter

0,2

1

0,2 (3)

Maniok

Rotselleri

0,3

1

Pepparrot

0,2

Jordärtskockor

Palsternackor

0,2

0,2 (3)

Rotpersilja

0,2

Rädisor

0,2

Haverrot

0,2

Sötpotatis

Kålrötter

Rovor

Jamsrot

Övriga

0,05 (1)

0,01 (1)

0,05 (1)
   (3)

| ii) | LÖKGRÖNSAKER |
| --- | --- |

ii)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

Vitlök

0,5

0,1

0,2 (3)

Kepalök

0,5

0,1

0,2 (3)

Schalottenlök

0,5

0,1

0,2 (3)

Knipplök

2

5

0,1

3 (3)

Övriga

0,05 (1)

0,01 (1)

0,05 (1)

0,05 (1)
   (3)

| iii) | FRUKTGRÖNSAKER |
| --- | --- |

iii)

0,05 (1)
   (3)

| a) | Solanacea |
| --- | --- |

a)

2

2

0,02 (1)
   (3)

Tomater

0,3

0,02 (3)

Paprikor

0,02 (3)

Auberginer

0,3

0,02 (3)

Okra

0,3

Övriga

0,2

0,01 (1)
   (3)

| b) | Gurkväxter – ätligt skal |
| --- | --- |

b)

Gurkväxter – ätligt skal

1

0,2

0,02 (1)
   (3)

Slanggurkor

1

0,02 (3)

Druvgurkor

5

0,02 (3)

Zucchini (sommarsquash)

0,03 (3)

Övriga

0,01 (1)

0,01 (1)
   (3)

| c) | Gurkväxter – oätligt skal |
| --- | --- |

c)

Gurkväxter – oätligt skal

0,5

1

0,2

0,01 (1)
   (3)

0,05 (3)

Meloner

Squash (vintersquash)

Vattenmeloner

Övriga

| d) | Sockermajs |
| --- | --- |

d)

Sockermajs

0,05 (1)

0,01 (1)

0,05 (1)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

| iv) | KÅLGRÖNSAKER |
| --- | --- |

iv)

0,05 (1)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

| a) | Blommande kål |
| --- | --- |

a)

Blommande kål

0,5

3

0,1

Broccoli (inklusive calabrese)

Blomkål

Övriga

| b) | Huvudbildande kål |
| --- | --- |

b)

Huvudbildande kål

0,3

0,1

Brysselkål

3

Vitkål, rödkål

3

Övriga

0,01 (1)

| c) | Bladbildande kål |
| --- | --- |

c)

Bladbildande kål

5

0,01 (1)

0,5

Salladskål

Grönkål

Övriga

| d) | Kålrabbi |
| --- | --- |

d)

Kålrabbi

0,2

0,01 (1)

0,05 (1)

| v) | BLADGRÖNSAKER OCH FÄRSKA ÖRTER |
| --- | --- |

v)

0,05 (1)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

| a) | Sallat och liknande |
| --- | --- |

a)

Sallat och liknande

3

0,01 (1)

0,5

Kryddkrasse

Vårklynne

Sallat

Escarole

Ruccolasallad

Blad och stjälkar av kål (inklusive rovblast)

Övriga

| b) | Spenat och liknande |
| --- | --- |

b)

Spenat och liknande

0,05 (1)

0,01 (1)

0,5

Spenat

Mangold

Övriga

| c) | Vattenkrasse |
| --- | --- |

c)

Vattenkrasse

0,05 (1)

0,01 (1)

0,05 (1)

| d) | Endiviasallat |
| --- | --- |

d)

Endiviasallat

0,2

0,01 (1)

0,05 (1)

| e) | Örter |
| --- | --- |

e)

Örter

3

5

0,5

Körvel

Gräslök

Persilja

Snittselleri

Övriga

| vi) | BALJVÄXTER (färska) |
| --- | --- |

vi)

0,2

0,05 (1)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

Bönor (med skida)

1

5

Bönor (utan skida)

0,2

2

Ärter (med skida)

0,5

2

Ärter (utan skida)

0,2

0,3

Övriga

0,05 (1)

0,01 (1)

| vii) | STJÄLKGRÖNSAKER (färska) |
| --- | --- |

vii)

0,01 (1)
   (3)

Sparris

Kardon

Bladselleri

5

10

Fänkål

5

Kronärtskockor

1

0,1

0,3 (3)

Purjolök

2

10

0,2

3 (3)

Rabarber

Övriga

0,05 (1)

0,01 (1)

0,05 (1)

0,05 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

| viii) | SVAMP |
| --- | --- |

viii)

0,05 (1)

0,05

0,05 (1)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

| a) | Odlad svamp |
| --- | --- |

a)

Odlad svamp

2

| b) | Vild svamp |
| --- | --- |

b)

Vild svamp

0,01 (1)

| 3. | Baljväxter (torkade) |
| --- | --- |

3.

0,1

0,01 (1)

1

0,01 (1)

0,05 (1)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

Bönor

Linser

Ärter

Lupiner

Övriga

| 4. | Oljeväxtfröer |
| --- | --- |

4.

0,1 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

Linfrö

Jordnötter

0,05

Vallmofrö

Sesamfrö

Solrosfrö

Rapsfrö

0,5

0,1

Sojabönor

0,5

Senapsfrö

0,1

Bomullsfrö

Hampfrö

Pumpfrö

0,05

Övriga

0,05 (1)

0,01 (1)

0,05 (1)

0,02 (1)

| 5. | Potatis |
| --- | --- |

5.

0,05 (1)

0,01 (1)

0,05 (1)

0,01

0,05 (1)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)

Färskpotatis

Övrig matpotatis

| 6. | Te (torkade blad och stjälkar, jästa eller ojästa, av Camellia sinensis) |
| --- | --- |

6.

0,1 (1)

0,1 (1)

5

0,02 (1)

0,1 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

| 7. | Humle (torkad), inkl. pellets och icke-koncentrerat pulver |
| --- | --- |

7.

20

50

5

0,02 (1)

0,1 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,5 (3)

---

(1)  Lägsta analytiska bestämningsgräns.

1

(2)  Tillfälligt gränsvärde som gäller till och med den 1 november 2008, i avvaktan på översynen av den dokumentation som avses i bilaga III till direktiv 91/414/EEG och omregistreringen av deltametrinformuleringar i medlemsstaterna.

2

(3)  Provisoriskt gränsvärde har fastställts i enlighet med artikel 4.1 f i direktiv 91/414/EEG.”

3

---

| 18.9.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 243/61 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 243/61

---

KOMMISSIONENS DIREKTIV 2007/57/EG

av den 17 september 2007

om ändring av vissa bilagor till rådets direktiv 76/895/EEG, 86/362/EEG, 86/363/EEG och 90/642/EEG när det gäller gränsvärden för resthalter av ditiokarbamater

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets direktiv 76/895/EEG av den 23 november 1976 om fastställande av gränsvärden för bekämpningsmedelsrester i och på frukt och grönsaker (1), särskilt artikel 5,

med beaktande av rådets direktiv 86/362/EEG av den 24 juli 1986 om fastställande av gränsvärden för bekämpningsmedelsrester i och på spannmål (2), särskilt artikel 10,

med beaktande av rådets direktiv 86/363/EEG av den 24 juli 1986 om fastställande av gränsvärden för bekämpningsmedelsrester i och på livsmedel av animaliskt ursprung (3), särskilt artikel 10,

med beaktande av rådets direktiv 90/642/EEG av den 27 november 1990 om fastställande av gränsvärden för bekämpningsmedelsrester i och på produkter av vegetabiliskt ursprung inklusive frukt och grönsaker (4), särskilt artikel 7, och

av följande skäl:

| (1) | Gränsvärdena för resthalter avspeglar de minsta mängder bekämpningsmedel som krävs för ett effektivt växtskydd, när medlet används på ett sådant sätt att resthalterna blir så låga som är praktiskt möjligt och godtagbart ur toxikologisk synpunkt, särskilt vad gäller det beräknade intaget via födan. |
| --- | --- |

(1)

Gränsvärdena för resthalter avspeglar de minsta mängder bekämpningsmedel som krävs för ett effektivt växtskydd, när medlet används på ett sådant sätt att resthalterna blir så låga som är praktiskt möjligt och godtagbart ur toxikologisk synpunkt, särskilt vad gäller det beräknade intaget via födan.

| (2) | Gränsvärdena för bekämpningsmedelsrester skall ses över regelbundet och ändras med hänsyn till nya uppgifter, bland annat om nya eller ändrade användningsområden. Kommissionen har fått uppgifter om nya eller ändrade användningsområden som bör leda till ändrade resthalter av maneb, mankozeb, metiram, propineb och tiram. |
| --- | --- |

(2)

Gränsvärdena för bekämpningsmedelsrester skall ses över regelbundet och ändras med hänsyn till nya uppgifter, bland annat om nya eller ändrade användningsområden. Kommissionen har fått uppgifter om nya eller ändrade användningsområden som bör leda till ändrade resthalter av maneb, mankozeb, metiram, propineb och tiram.

| (3) | Det verksamma ämnet ziram infördes i bilaga I till rådets direktiv 91/414/EEG (5) genom kommissionens direktiv 2003/81/EG (6). Införandet i bilaga I till direktiv 91/414/EEG grundades på en bedömning av de uppgifter som lämnats in om det föreslagna användningsområdet. Tillgängliga uppgifter har gåtts igenom och har befunnits vara tillräckliga för att vissa gränsvärden skall kunna fastställas. |
| --- | --- |

(3)

Det verksamma ämnet ziram infördes i bilaga I till rådets direktiv 91/414/EEG (5) genom kommissionens direktiv 2003/81/EG (6). Införandet i bilaga I till direktiv 91/414/EEG grundades på en bedömning av de uppgifter som lämnats in om det föreslagna användningsområdet. Tillgängliga uppgifter har gåtts igenom och har befunnits vara tillräckliga för att vissa gränsvärden skall kunna fastställas.

| (4) | Direktiven 76/895/EEG, 86/362/EEG, 86/363/EEG och 90/642/EEG innehåller redan gränsvärden för maneb, mankozeb, metiram, propineb och tiram på gemenskapsnivå. Dessa gränsvärden har beaktats vid anpassningen av de berörda gränsvärdena i det här direktivet. Eftersom resthalter av maneb, mankozeb, metiram, propineb, tiram och ziram inte är individuellt identifierbara vid rutinövervakning, har gränsvärden för resthalter fastställts för hela gruppen av dessa bekämpningsmedel, som också är kända som ditiokarbamater. Det finns visserligen metoder för att individuellt bestämma resthalter av propineb, tiram och ziram, men dessa kan inte användas rutinmässigt. Dessa metoder bör användas när det finns behov av den specifika koncentrationen av propineb, ziram och/eller tiram. |
| --- | --- |

(4)

Direktiven 76/895/EEG, 86/362/EEG, 86/363/EEG och 90/642/EEG innehåller redan gränsvärden för maneb, mankozeb, metiram, propineb och tiram på gemenskapsnivå. Dessa gränsvärden har beaktats vid anpassningen av de berörda gränsvärdena i det här direktivet. Eftersom resthalter av maneb, mankozeb, metiram, propineb, tiram och ziram inte är individuellt identifierbara vid rutinövervakning, har gränsvärden för resthalter fastställts för hela gruppen av dessa bekämpningsmedel, som också är kända som ditiokarbamater. Det finns visserligen metoder för att individuellt bestämma resthalter av propineb, tiram och ziram, men dessa kan inte användas rutinmässigt. Dessa metoder bör användas när det finns behov av den specifika koncentrationen av propineb, ziram och/eller tiram.

| (5) | I kommissionens granskningsrapporter, som utarbetades inför införandet av de berörda verksamma ämnena i bilaga I till direktiv 91/414/EEG, fastställdes acceptabelt dagligt intag (ADI) och vid behov akut referensdos (ARfD) för ämnena. Konsumenternas exponering för livsmedelsprodukter som behandlats med det berörda verksamma ämnet har bedömts och utvärderats i enlighet med gemenskapens förfaranden. Världshälsoorganisationens riktlinjer (7) och yttrandet från vetenskapliga kommittén för växter (8) om de metoder som använts har också beaktats. De föreslagna gränsvärdena bedöms inte leda till att de acceptabla dagliga intagen eller de akuta referensdoserna överskrids. |
| --- | --- |

(5)

I kommissionens granskningsrapporter, som utarbetades inför införandet av de berörda verksamma ämnena i bilaga I till direktiv 91/414/EEG, fastställdes acceptabelt dagligt intag (ADI) och vid behov akut referensdos (ARfD) för ämnena. Konsumenternas exponering för livsmedelsprodukter som behandlats med det berörda verksamma ämnet har bedömts och utvärderats i enlighet med gemenskapens förfaranden. Världshälsoorganisationens riktlinjer (7) och yttrandet från vetenskapliga kommittén för växter (8) om de metoder som använts har också beaktats. De föreslagna gränsvärdena bedöms inte leda till att de acceptabla dagliga intagen eller de akuta referensdoserna överskrids.

| (6) | Gränsvärdena bör fastställas till den lägsta analytiska bestämningsgränsen i de fall där godkänd användning av växtskyddsmedel inte ger upphov till påvisbara halter av bekämpningsmedelsrester i eller på livsmedel, eller då det inte finns några godkända användningsområden, eller då medlemsstaternas beslut om godkännande för vissa användningsområden inte underbyggts med nödvändiga uppgifter, eller då användningsområden i tredjeländer som ger upphov till bekämpningsmedelsrester i eller på sådana livsmedel som får övergå till fri omsättning på gemenskapens marknad inte har underbyggts med nödvändiga uppgifter. |
| --- | --- |

(6)

Gränsvärdena bör fastställas till den lägsta analytiska bestämningsgränsen i de fall där godkänd användning av växtskyddsmedel inte ger upphov till påvisbara halter av bekämpningsmedelsrester i eller på livsmedel, eller då det inte finns några godkända användningsområden, eller då medlemsstaternas beslut om godkännande för vissa användningsområden inte underbyggts med nödvändiga uppgifter, eller då användningsområden i tredjeländer som ger upphov till bekämpningsmedelsrester i eller på sådana livsmedel som får övergå till fri omsättning på gemenskapens marknad inte har underbyggts med nödvändiga uppgifter.

| (7) | Det är därför nödvändigt att ändra de gränsvärden som fastställs i bilagorna till direktiven 76/895/EEG, 86/362/EEG, 86/363/EEG och 90/642/EEG för att möjliggöra en ändamålsenlig övervakning och kontroll av användningsförbudet och för att skydda konsumenterna. Om gränsvärden redan har fastställts i bilagorna till dessa direktiv, är det lämpligt att ändra dem. Om gränsvärden ännu inte har fastställts bör de fastställas nu. |
| --- | --- |

(7)

Det är därför nödvändigt att ändra de gränsvärden som fastställs i bilagorna till direktiven 76/895/EEG, 86/362/EEG, 86/363/EEG och 90/642/EEG för att möjliggöra en ändamålsenlig övervakning och kontroll av användningsförbudet och för att skydda konsumenterna. Om gränsvärden redan har fastställts i bilagorna till dessa direktiv, är det lämpligt att ändra dem. Om gränsvärden ännu inte har fastställts bör de fastställas nu.

| (8) | Direktiven 76/895/EEG, 86/362/EEG, 86/363/EEG och 90/642/EEG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(8)

Direktiven 76/895/EEG, 86/362/EEG, 86/363/EEG och 90/642/EEG bör därför ändras i enlighet med detta.

| (9) | De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(9)

De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

I bilaga II till direktiv 76/895/EEG skall de uppgifter som gäller tiram utgå.

Artikel 2

Direktiv 86/362/EEG skall ändras i enlighet med bilaga I till det här direktivet.

Artikel 3

Direktiv 86/363/EEG skall ändras i enlighet med bilaga II till det här direktivet.

Artikel 4

Direktiv 90/642/EEG skall ändras i enlighet med bilaga III till det här direktivet.

Artikel 5

Medlemsstaterna skall senast den 18 mars 2008 anta och offentliggöra de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv. De skall genast överlämna texterna till dessa bestämmelser till kommissionen tillsammans med en jämförelsetabell för dessa bestämmelser och bestämmelserna i detta direktiv.

De skall tillämpa dessa bestämmelser från och med den 19 mars 2008.

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.

Artikel 6

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 7

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 17 september 2007.

På kommissionens vägnar

Markos KYPRIANOU

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 340, 9.12.1976, s. 26. Direktivet senast ändrat genom kommissionens direktiv 2007/8/EG (EUT L 63, 1.3.2007, s. 9).

1

(2)  EGT L 221, 7.8.1986, s. 37. Direktivet senast ändrat genom kommissionens direktiv 2007/27/EG (EUT L 128, 16.5.2007, s. 31).

2

(3)  EGT L 221, 7.8.1986, s. 43. Direktivet senast ändrat genom kommissionens direktiv 2007/28/EG (EUT L 135, 26.5.2007, s. 6).

3

(4)  EGT L 350, 14.12.1990, s. 71. Direktivet senast ändrat genom kommissionens direktiv 2007/39/EG (EUT L 165, 27.6.2007, s. 25).

4

(5)  EGT L 230, 19.8.1991, s. 1. Direktivet senast ändrat genom kommissionens direktiv 2007/52/EG (EUT L 214, 17.8.2007, s. 3).

5

(6)  EUT L 224, 6.9.2003, s. 29.

6

(7)  Riktlinjer för beräkning av intaget av bekämpningsmedelsrester (reviderad utgåva), upprättade av GEMS/Livsmedelsprogrammet i samarbete med Codex Alimentarius-kommittén för bekämpningsmedelsrester och utgivna av Världshälsoorganisationen 1997 (WHO/FSF/FOS/97.7).

7

(8)  Yttrande från vetenskapliga kommittén för växter om frågor som rör ändring av bilagorna till rådets direktiv 86/362/EEG, 86/363/EEG och 90/642/EEG (yttrande från vetenskapliga kommittén för växter av den 14 juli 1998) (http://europa.eu.int/comm/food/fs/sc/index_en.html).

8

---

BILAGA I

I del A i bilaga II till direktiv 86/362/EEG skall raderna för ”Mankozeb, maneb, metiram, propineb, zineb (summan uttryckt som CS2)” ersättas med följande:

| ”Bekämpningsmedelsrester | Gränsvärden i mg/kg |
| --- | --- |
| Ditiokarbamater, uttryckt som CS2, inklusive mankozeb, maneb, metiram, propineb, tiram och ziram (1), (2) | 1 Vete, råg, rågvete, spelt (ma, mz)
  2 Korn, havre (ma, mz)
  0,05 (4) Övriga spannmål |
| Propineb (uttryckt som propylendiamin) (3) | 0,05 (4)

  SPANNMÅL |
| Tiram (uttryckt som tiram) (3) | 0,1 (4)

  SPANNMÅL |
| Ziram (uttryckt som ziram) (3) | 0,1 (4)

  SPANNMÅL |

”Bekämpningsmedelsrester

Gränsvärden i mg/kg

Ditiokarbamater, uttryckt som CS2, inklusive mankozeb, maneb, metiram, propineb, tiram och ziram (1), (2)

1 Vete, råg, rågvete, spelt (ma, mz)

2 Korn, havre (ma, mz)

0,05 (4) Övriga spannmål

Propineb (uttryckt som propylendiamin) (3)

0,05 (4)

SPANNMÅL

Tiram (uttryckt som tiram) (3)

0,1 (4)

SPANNMÅL

Ziram (uttryckt som ziram) (3)

0,1 (4)

SPANNMÅL

---

(1)  Gränsvärden uttryckta som CS2 kan härledas till olika ditiokarbamater och är därför inte tillräckliga som parameter för god jordbrukarsed. Dessa gränsvärden bör därför inte ligga till grund för en kontroll av om principerna för god jordbrukarsed uppfylls.

1

2

(2)  Källan till resthalten anges inom parentes (mz: mankozeb, ma: maneb, me: metiram, pr: propineb, t: tiram, z: ziram).

2

(3)  Eftersom samtliga ditiokarbamater bidrar till den slutliga resthalten av CS2 är det i allmänhet inte möjligt att åtskilja dem. Det finns dock metoder för att individuellt bestämma resthalter av propineb, ziram och tiram. Dessa metoder bör användas när det finns behov av den specifika koncentrationen av propineb, ziram och/eller tiram.

3

2

(4)  Lägsta analytiska bestämningsgräns.”

4

---

BILAGA II

I del B i bilaga II till direktiv 86/363/EEG skall raderna för ”Mankozeb, maneb, metiram, propineb, zineb (summan uttryckt som CS2)” ersättas med följande:

| | Gränsvärden i mg/kg |
| --- | --- |
| Bekämpningsmedelsrester | av kött, även fett, köttberedningar, slaktbiprodukter och djurfetter som förtecknas i bilaga I med KN-nummer ex 0201, 0202, 0203, 0204, 0205 00 00, 0206, 0207, ex 0208, 0209 00, 0210, 1601 00 och 1602 | för mjölk och mjölkprodukter som förtecknas i bilaga I med KN-nummer 0401, 0402, 0405 00 och 0406 | för färska ägg utan skal, fågelägg och äggula som förtecknas i bilaga I med KN-nummer 0407 00 och 0408 |
| ”Ditiokarbamater, uttryckt som CS2, inklusive mankozeb, maneb, metiram, propineb, tiram och ziram | 0,05 (1) | 0,05 (1) | 0,05 (1) |

Gränsvärden i mg/kg

Bekämpningsmedelsrester

av kött, även fett, köttberedningar, slaktbiprodukter och djurfetter som förtecknas i bilaga I med KN-nummer ex 0201, 0202, 0203, 0204, 0205 00 00, 0206, 0207, ex 0208, 0209 00, 0210, 1601 00 och 1602

för mjölk och mjölkprodukter som förtecknas i bilaga I med KN-nummer 0401, 0402, 0405 00 och 0406

för färska ägg utan skal, fågelägg och äggula som förtecknas i bilaga I med KN-nummer 0407 00 och 0408

”Ditiokarbamater, uttryckt som CS2, inklusive mankozeb, maneb, metiram, propineb, tiram och ziram

0,05 (1)

0,05 (1)

0,05 (1)

---

(1)  Lägsta analytiska bestämningsgräns.”

1

---

BILAGA III

I del A i bilaga II till direktiv 90/642/EEG skall raderna för ”Maneb, mankozeb, metiram, propineb och zineb (summan uttryckt som CS2)” ersättas med följande:

| | ”Bekämpningsmedelsrester och gränsvärden (mg/kg) |
| --- | --- |
| Grupper av och exempel på enskilda produkter för vilka gränsvärdena gäller | Ditiokarbamater, uttryckt som CS2, inklusive maneb, mankozeb, metiram, propineb, tiram och ziram (1), (2) | Propineb (uttryckt som propylendiamin) (3) | Tiram (uttryckt som tiram) (3) | Ziram (uttryckt som ziram) (3) |
| 1.   Frukt: färsk, torkad eller okokt, konserverad genom frysning utan tillsats av socker; nötter |
| i) | CITRUSFRUKTER |

”Bekämpningsmedelsrester och gränsvärden (mg/kg)

Grupper av och exempel på enskilda produkter för vilka gränsvärdena gäller

Ditiokarbamater, uttryckt som CS2, inklusive maneb, mankozeb, metiram, propineb, tiram och ziram (1), (2)

Propineb (uttryckt som propylendiamin) (3)

Tiram (uttryckt som tiram) (3)

Ziram (uttryckt som ziram) (3)

Frukt: färsk, torkad eller okokt, konserverad genom frysning utan tillsats av socker; nötter

i)

5 (mz)

0,05 (4)

0,1 (4)

0,1 (4)

Grapefrukt

Citroner

Lime

Mandariner (inkl. klementiner och andra hybrider)

Apelsiner

Pomelo

Övriga

| ii) | TRÄDNÖTTER (skalade eller oskalade) |
| --- | --- |

ii)

0,05 (4)

0,1 (4)

0,1 (4)

Mandlar

Paranötter

Cashewnötter

Kastanjer

Kokosnötter

Hasselnötter

Macadamianötter

Pekannötter

Pinjenötter

Pistaschmandlar

Valnötter

0,1 (mz)

Övriga

0,05 (4)

| iii) | KÄRNFRUKTER |
| --- | --- |

iii)

5 (ma, mz, me, pr, t, z)

0,3

Äpplen

5

0,1 (4)

Päron

5

1

Kvitten

Övriga

0,1 (4)

0,1 (4)

| iv) | STENFRUKTER |
| --- | --- |

iv)

Aprikoser

2 (mz, t)

3

Körsbär

2 (mz, me, pr, t, z)

0,3

3

5

Persikor (inkl. nektariner och liknande hybrider)

2 (mz, t)

3

Plommon

2 (mz, me, t, z)

2

2

Övriga

0,05 (4)

0,05 (4)

0,1 (4)

0,1 (4)

| v) | BÄR OCH SMÅ FRUKTER |
| --- | --- |

v)

0,1 (4)

| a) | Bordsdruvor och druvor för vinframställning |
| --- | --- |

a)

Bordsdruvor och druvor för vinframställning

5 (ma, mz, me, pr, t)

Bordsdruvor

1

0,1 (4)

Druvor för vinframställning

1

3

| b) | Jordgubbar (odlade) |
| --- | --- |

b)

Jordgubbar (odlade)

10 (t)

0,05 (4)

10

| c) | Rubusfrukter (odlade) |
| --- | --- |

c)

Rubusfrukter (odlade)

0,05 (4)

0,05 (4)

0,1 (4)

Björnbär

Blåhallon

Loganbär

Hallon

Övriga

| d) | Andra små frukter och bär (odlade) |
| --- | --- |

d)

Andra små frukter och bär (odlade)

0,05 (4)

0,1 (4)

Blåbär

Tranbär

Vinbär (röda, svarta och vita)

5 (mz)

Krusbär

Övriga

0,05 (4)

| e) | Vilda bär och frukter |
| --- | --- |

e)

Vilda bär och frukter

0,05 (4)

0,05 (4)

0,1 (4)

| vi) | DIVERSE FRUKTER |
| --- | --- |

vi)

0,1 (4)

0,1 (4)

Avokado

Bananer

2 (mz, me)

Dadlar

Fikon

Kiwifrukter

Kumquat

Litchiplommon

Mango

2 (mz)

Oliver (bordsoliver)

5 (mz, pr)

0,3

Oliver (för oljeproduktion)

5 (mz, pr)

0,3

Papaya

7 (mz)

Passionsfrukt

Ananas

Granatäpplen

Övriga

0,05 (4)

0,05 (4)

| 2. | Grönsaker, färska eller okokta, frysta eller torkade |
| --- | --- |

2.

0,1 (4)

| i) | ROT- OCH KNÖLGRÖNSAKER |
| --- | --- |

i)

0,1 (4)

Rödbetor

0,5 (mz)

Morötter

0,2 (mz)

Maniok

Rotselleri

0,3 (ma, me, pr, t)

0,3

Pepparrot

0,2 (mz)

Jordärtskockor

Palsternackor

0,2 (mz)

Rotpersilja

0,2 (mz)

Rädisor

Haverrot

0,2 (mz)

Sötpotatis

Kålrötter

Rovor

Jamsrot

Övriga

0,05 (4)

0,05 (4)

| ii) | LÖKGRÖNSAKER |
| --- | --- |

ii)

0,05 (4)

0,1 (4)

Vitlök

0,1 (mz)

Kepalök

1 (ma, mz)

Schalottenlök

1 (ma, mz)

Knipplök

1 (mz)

Övriga

0,05 (4)

| iii) | FRUKTGRÖNSAKER |
| --- | --- |

iii)

0,1 (4)

| a) | Solanacea |
| --- | --- |

a)

Tomater

3 (mz, me, pr)

2

Paprikor

5 (mz, pr)

1

Auberginer

3 (mz, me)

Okra

0,5 (mz)

Övriga

0,05 (4)

0,05 (4)

| b) | Gurkväxter — ätligt skal |
| --- | --- |

b)

Gurkväxter — ätligt skal

2 (mz, pr)

Slanggurkor

2

Druvgurkor

Zucchini (sommarsquash)

Övriga

0,05 (4)

| c) | Gurkväxter — oätligt skal |
| --- | --- |

c)

Gurkväxter — oätligt skal

1 (mz, pr)

Meloner

1

Squash (vintersquash)

Vattenmeloner

1

Övriga

0,05 (4)

| d) | Sockermajs |
| --- | --- |

d)

Sockermajs

0,05 (4)

0,05 (4)

| iv) | KÅLGRÖNSAKER |
| --- | --- |

iv)

0,05 (4)

0,1 (4)

| a) | Blommande kål |
| --- | --- |

a)

Blommande kål

1 (mz)

Broccoli (inklusive calabrese)

Blomkål

Övriga

| b) | Huvudbildande kål |
| --- | --- |

b)

Huvudbildande kål

Brysselkål

2 (mz)

Vitkål, rödkål

3 (mz)

Övriga

0,05 (4)

| c) | Bladbildande kål |
| --- | --- |

c)

Bladbildande kål

0,5 (mz)

Salladskål

Grönkål

Övriga

| d) | Kålrabbi |
| --- | --- |

d)

Kålrabbi

1 (mz)

| v) | BLADGRÖNSAKER OCH FÄRSKA ÖRTER |
| --- | --- |

v)

0,05 (4)

| a) | Sallat och liknande |
| --- | --- |

a)

Sallat och liknande

5 (mz, me, t)

Kryddkrasse

Vårklynne

Sallat

2

Escarole

2

Ruccolasallad

Blad och stjälkar av kål (inklusive rovblast)

Övriga

0,1 (4)

| b) | Spenat och liknande |
| --- | --- |

b)

Spenat och liknande

0,05 (4)

0,1 (4)

Spenat

Mangold

Övriga

| c) | Vattenkrasse |
| --- | --- |

c)

Vattenkrasse

0,3 (mz)

0,1 (4)

| d) | Endiviasallat |
| --- | --- |

d)

Endiviasallat

0,5 (mz)

0,1 (4)

| e) | Örter |
| --- | --- |

e)

Örter

5 (mz, me)

0,1 (4)

Körvel

Gräslök

Persilja

Snittselleri

Övriga

| vi) | BALJVÄXTER (färska) |
| --- | --- |

vi)

0,05 (4)

0,1 (4)

Bönor (med skida)

1 (mz)

Bönor (utan skida)

0,1 (mz)

Ärter (med skida)

1 (ma, mz)

Ärter (utan skida)

0,1 (mz)

Övriga

0,05 (4)

| vii) | STJÄLKGRÖNSAKER (färska) |
| --- | --- |

vii)

0,05 (4)

0,1 (4)

Sparris

0,5 (mz)

Kardon

Bladselleri

Fänkål

Kronärtskockor

Purjolök

3 (ma, mz)

Rabarber

0,5 (mz)

Övriga

0,05 (4)

| viii) | SVAMP |
| --- | --- |

viii)

0,05 (4)

0,05 (4)

0,1 (4)

| a) | Odlad svamp |
| --- | --- |

a)

Odlad svamp

| b) | Vild svamp |
| --- | --- |

b)

Vild svamp

| 3. | Baljväxter (torkade) |
| --- | --- |

3.

0,05 (4)

0,1 (4)

0,1 (4)

Bönor

0,1 (mz)

Linser

Ärter

0,1 (mz)

Lupiner

Övriga

0,05 (4)

| 4. | Oljeväxtfröer |
| --- | --- |

4.

0,1 (4)

0,1 (4)

0,1 (4)

Linfrö

Jordnötter

Vallmofrö

Sesamfrö

Solrosfrö

Rapsfrö

0,5 (ma, mz)

Sojabönor

Senapsfrö

Bomullsfrö

Hampfrö

Pumpfrö

Övriga

0,1 (4)

| 5. | Potatis |
| --- | --- |

5.

0,3 (ma, mz, me, pr)

0,2

0,1 (4)

0,1 (4)

Färskpotatis

Övrig matpotatis

| 6. | Te (torkade blad och stjälkar, jästa eller ojästa, av Camellia sinensis) |
| --- | --- |

6.

0,1 (4)

0,1 (4)

0,2 (4)

0,2 (4)

| 7. | Humle (torkad), inkl. pellets och icke-koncentrerat pulver |
| --- | --- |

7.

25 (pr)

50

0,2 (4)

0,2 (4)

---

(1)  Gränsvärden uttryckta som CS2 kan härledas till olika ditiokarbamater och är därför inte tillräckliga som parameter för god jordbrukarsed. Dessa gränsvärden bör därför inte ligga till grund för en kontroll av om principerna för god jordbrukarsed uppfylls.

1

2

(2)  Källan till resthalten anges inom parentes (ma: maneb, mz: mankozeb, me: metiram, pr: propineb, t: tiram, z: ziram).

2

(3)  Eftersom samtliga ditiokarbamater bidrar till den slutliga resthalten av CS2 är det i allmänhet inte möjligt att åtskilja dem. Det finns dock metoder för att individuellt bestämma resthalter av propineb, ziram och tiram. Dessa metoder bör användas när det finns behov av den specifika koncentrationen av propineb, ziram och/eller tiram.

3

2

(4)  Lägsta analytiska bestämningsgräns.”

4

---

II Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt

BESLUT

Kommissionen

| 18.9.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 243/71 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 243/71

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 4 april 2007

om det statliga stöd C 14/06 som Belgien planerar att genomföra för General Motors Belgium i Antwerpen

[delgivet med nr K(2007) 435]

(Endast de franska och nederländska texterna är giltiga)

(Text av betydelse för EES)

(2007/612/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 88.2 första stycket,

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a,

efter att i enlighet med nämnda artiklar ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig (1), och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

| (1) | Genom en skrivelse av den 8 december 2005 anmälde Belgien det planerade utbildningsstödet till General Motors Belgium i Antwerpen till kommissionen som registrerades den 14 december 2005. Kommissionen begärde ytterligare upplysningar den 4 januari 2006, vilket hörsammades av Belgien genom en skrivelse av den 7 februari 2006 som registrerades den 10 februari 2006. Den 15 februari 2006 begärde kommissionen nya klargörande upplysningar, vilka lämnades i en skrivelse av den 2 mars 2006 som registrerades den 8 mars 2006. |
| --- | --- |

(1)

Genom en skrivelse av den 8 december 2005 anmälde Belgien det planerade utbildningsstödet till General Motors Belgium i Antwerpen till kommissionen som registrerades den 14 december 2005. Kommissionen begärde ytterligare upplysningar den 4 januari 2006, vilket hörsammades av Belgien genom en skrivelse av den 7 februari 2006 som registrerades den 10 februari 2006. Den 15 februari 2006 begärde kommissionen nya klargörande upplysningar, vilka lämnades i en skrivelse av den 2 mars 2006 som registrerades den 8 mars 2006.

| (2) | Genom en skrivelse av den 26 april 2006 underrättade kommissionen Belgien om sitt beslut att inleda det förfarande som anges i artikel 88.2 i fördraget avseende det anmälda stödet. Kommissionens beslut om att inleda förfarandet offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning den 1 september 2006 (2). Kommissionen har uppmanat berörda parter att inkomma med sina synpunkter på åtgärden i fråga. Ingen berörd tredje part har inkommit med synpunkter. |
| --- | --- |

(2)

Genom en skrivelse av den 26 april 2006 underrättade kommissionen Belgien om sitt beslut att inleda det förfarande som anges i artikel 88.2 i fördraget avseende det anmälda stödet. Kommissionens beslut om att inleda förfarandet offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning den 1 september 2006 (2). Kommissionen har uppmanat berörda parter att inkomma med sina synpunkter på åtgärden i fråga. Ingen berörd tredje part har inkommit med synpunkter.

| (3) | Genom en skrivelse av den 31 maj 2006, som registrerades den 6 juni 2006, svarade de belgiska myndigheterna på beslutet om att inleda förfarandet. Myndigheterna lämnade kompletterande upplysningar i skrivelser av den 13 december 2006 och den 5 februari 2007. Ett möte hölls den 13 februari 2007 mellan kommissionen och de belgiska myndigheterna. Genom en skrivelse av den 20 februari 2007 lämnade Belgien ytterligare upplysningar. Kommissionen begärde kompletterande upplysningar genom en skrivelse av den 23 februari 2007, som de belgiska myndigheterna svarade på genom en skrivelse av den 28 februari 2007. |
| --- | --- |

(3)

Genom en skrivelse av den 31 maj 2006, som registrerades den 6 juni 2006, svarade de belgiska myndigheterna på beslutet om att inleda förfarandet. Myndigheterna lämnade kompletterande upplysningar i skrivelser av den 13 december 2006 och den 5 februari 2007. Ett möte hölls den 13 februari 2007 mellan kommissionen och de belgiska myndigheterna. Genom en skrivelse av den 20 februari 2007 lämnade Belgien ytterligare upplysningar. Kommissionen begärde kompletterande upplysningar genom en skrivelse av den 23 februari 2007, som de belgiska myndigheterna svarade på genom en skrivelse av den 28 februari 2007.

2.   BESKRIVNING AV PROJEKTET

| (4) | Stödmottagaren är enligt planerna General Motors Belgium i Antwerpen, som utgör en del av General Motors Corporation (”GMC”). GMC:s verksamhet i Europa (”GM Europe”) styrs av en särskild ledningsgrupp. Företaget, som bildades 1924, producerar bildelar för intern användning och för GMC:s andra dotterbolag samt monterar dessutom ihop bilar. Under 2005 producerade företaget 253 000 bilar. Merparten av produktionen exporteras. Fabriken monterar för närvarande modellen Opel Astra, som finns i ett marknadssegment där konkurrensen är särskilt hård, vilket har bekräftats av de belgiska myndigheterna. Företaget sysselsätter för närvarande 5 000 anställda. |
| --- | --- |

(4)

Stödmottagaren är enligt planerna General Motors Belgium i Antwerpen, som utgör en del av General Motors Corporation (”GMC”). GMC:s verksamhet i Europa (”GM Europe”) styrs av en särskild ledningsgrupp. Företaget, som bildades 1924, producerar bildelar för intern användning och för GMC:s andra dotterbolag samt monterar dessutom ihop bilar. Under 2005 producerade företaget 253 000 bilar. Merparten av produktionen exporteras. Fabriken monterar för närvarande modellen Opel Astra, som finns i ett marknadssegment där konkurrensen är särskilt hård, vilket har bekräftats av de belgiska myndigheterna. Företaget sysselsätter för närvarande 5 000 anställda.

| (5) | General Motors Belgium har aviserat ett investeringsprogram på 127 miljoner euro för perioden 2005–2007, som omfattar följande:






  a) | Produktion av en ny version av modellen Astra: utöver de tre versioner som redan produceras skall fabriken tillverka en modell Astra med plåtcabriolet (”cabrio” eller ”Astra TwinTop”). Hittills har inte versionen ”cabrio” tillverkats av GM Europe, utan lagts ut på entrepenad till det italienska företaget Bertone. |
| --- | --- | --- |

(5)

General Motors Belgium har aviserat ett investeringsprogram på 127 miljoner euro för perioden 2005–2007, som omfattar följande:

a)

Produktion av en ny version av modellen Astra: utöver de tre versioner som redan produceras skall fabriken tillverka en modell Astra med plåtcabriolet (”cabrio” eller ”Astra TwinTop”). Hittills har inte versionen ”cabrio” tillverkats av GM Europe, utan lagts ut på entrepenad till det italienska företaget Bertone.

| b) | En fördubbling av kapaciteten i plåtpressverkstaden: utvecklingen av plåtpressverksamheten ingår som ett led i GM Europes strategi för att på ett bättre sätt hantera de lokala behoven. Den förbättrade självförsörjningsnivån vad gäller karosseridelar och en effektiv logistik mellan koncernens olika dotterbolag kommer att göra det möjligt att minska antalet bildelar som transporteras mellan fabrikerna. |
| --- | --- |

b)

En fördubbling av kapaciteten i plåtpressverkstaden: utvecklingen av plåtpressverksamheten ingår som ett led i GM Europes strategi för att på ett bättre sätt hantera de lokala behoven. Den förbättrade självförsörjningsnivån vad gäller karosseridelar och en effektiv logistik mellan koncernens olika dotterbolag kommer att göra det möjligt att minska antalet bildelar som transporteras mellan fabrikerna.

| (6) | Dessa två kompletterande verksamheter gör det möjligt att begränsa minskningen av personalstyrkan i Antwerpen och säkerställa fabrikens framtid. Dessa förutsätter att man inför nya maskiner, nya komponenter, ny monteringsteknik och nya arbetsmetoder. Därför har ett utbildningsprogram som hör ihop med dessa ytterligare verksamheter anordnats för perioden 2005–2007. Kostnaden för programmet uppgår till 19,94 miljoner euro, medan det anmälda stödet uppgår till 5 338 500 euro. Då Antwerpen ligger i en region som inte är stödberättigad, är den högsta stödnivån 50 % för allmän utbildning och 25 % för särskild utbildning. Stödet beviljas i form av ett särskilt stöd från regionen Flandern (Vlaams Gewest). |
| --- | --- |

(6)

Dessa två kompletterande verksamheter gör det möjligt att begränsa minskningen av personalstyrkan i Antwerpen och säkerställa fabrikens framtid. Dessa förutsätter att man inför nya maskiner, nya komponenter, ny monteringsteknik och nya arbetsmetoder. Därför har ett utbildningsprogram som hör ihop med dessa ytterligare verksamheter anordnats för perioden 2005–2007. Kostnaden för programmet uppgår till 19,94 miljoner euro, medan det anmälda stödet uppgår till 5 338 500 euro. Då Antwerpen ligger i en region som inte är stödberättigad, är den högsta stödnivån 50 % för allmän utbildning och 25 % för särskild utbildning. Stödet beviljas i form av ett särskilt stöd från regionen Flandern (Vlaams Gewest).

| (7) | Enligt de belgiska myndigheternas upplysningar omfattar programmet inslag av ”allmän utbildning”, vars kostnad uppgår till 6,22 miljoner euro. Den allmänna utbildningen kommer att omfatta verksamheter relaterade till:






  — | Teknisk utbildning (2,63 miljoner euro) (instruktörer: 90 % externa och 10 % interna): svetsning, gaffeltrucksförare, ”rullbro”, verktygsmakare, fältingenjörer, Allen Bradley och Controllogix. |
| --- | --- | --- |

(7)

Enligt de belgiska myndigheternas upplysningar omfattar programmet inslag av ”allmän utbildning”, vars kostnad uppgår till 6,22 miljoner euro. Den allmänna utbildningen kommer att omfatta verksamheter relaterade till:

—

Teknisk utbildning (2,63 miljoner euro) (instruktörer: 90 % externa och 10 % interna): svetsning, gaffeltrucksförare, ”rullbro”, verktygsmakare, fältingenjörer, Allen Bradley och Controllogix.

| — | Grundläggande utbildning (0,79 miljoner euro) (instruktörer: 95 % externa och 5 % interna): datautbildning (programvara: excel, access, word, power point, etc.), sociala färdigheter (presentation, kommunikation, företagsledning, osv.) och uppgradering av baskunskaper (ekonomi för personal utan ekonomisk utbildning, ISO-standarder, säkerhet). |
| --- | --- |

—

Grundläggande utbildning (0,79 miljoner euro) (instruktörer: 95 % externa och 5 % interna): datautbildning (programvara: excel, access, word, power point, etc.), sociala färdigheter (presentation, kommunikation, företagsledning, osv.) och uppgradering av baskunskaper (ekonomi för personal utan ekonomisk utbildning, ISO-standarder, säkerhet).

| — | Allmän samordning (0,89 miljoner euro) (rådgivare: 100 % interna): en tillfällig grupp som tar emot anställda från olika avdelningar kommer att anförtros att utveckla, följa upp och stödja de allmänna utbildningsåtgärder som ingår i utbildningsprogrammen. Denna post motsvarar inte en utbildningsåtgärd som sådan, utan kostnaden för konsulttjänster i samband med den allmänna delen i utbildningsprogrammet. |
| --- | --- |

—

Allmän samordning (0,89 miljoner euro) (rådgivare: 100 % interna): en tillfällig grupp som tar emot anställda från olika avdelningar kommer att anförtros att utveckla, följa upp och stödja de allmänna utbildningsåtgärder som ingår i utbildningsprogrammen. Denna post motsvarar inte en utbildningsåtgärd som sådan, utan kostnaden för konsulttjänster i samband med den allmänna delen i utbildningsprogrammet.

| — | Simulerad arbetsmiljö (1,89 miljoner euro) (instruktörer: 100 % interna): utbildning om principerna för en globaliserad produktionsmodell som genomförs i en komplex arbetsmiljö. I en simulerad arbetsmiljö, förklaring av följande begrepp och demonstration av deras växande betydelse: organisation av arbetsplatsen, säkerhet, arbete enligt gällande normer, visuell bearbetning, kostnadsbesparingar, ständiga förbättringar osv. Samtliga 5 000 anställda vid General Motors Belgium i Antwerpen kommer att följa den simulerade arbetsmiljöutbildningen i grupper om 17. Den kommer att äga rum i en särskild utbildningssal utrustad med en simulerad produktionslinje med träbilar. |
| --- | --- |

—

Simulerad arbetsmiljö (1,89 miljoner euro) (instruktörer: 100 % interna): utbildning om principerna för en globaliserad produktionsmodell som genomförs i en komplex arbetsmiljö. I en simulerad arbetsmiljö, förklaring av följande begrepp och demonstration av deras växande betydelse: organisation av arbetsplatsen, säkerhet, arbete enligt gällande normer, visuell bearbetning, kostnadsbesparingar, ständiga förbättringar osv. Samtliga 5 000 anställda vid General Motors Belgium i Antwerpen kommer att följa den simulerade arbetsmiljöutbildningen i grupper om 17. Den kommer att äga rum i en särskild utbildningssal utrustad med en simulerad produktionslinje med träbilar.

| (8) | Kostnaden för den särskilda utbildningen uppgår till 13,73 miljoner euro och omfattar följande åtgärder:






  — | Fortbildning (4,54 miljoner euro) (instruktörer: 100 % interna): praktisk utbildning för arbetstagare, som genomförs individuellt, på deras tjänsteställe. |
| --- | --- | --- |

(8)

Kostnaden för den särskilda utbildningen uppgår till 13,73 miljoner euro och omfattar följande åtgärder:

—

Fortbildning (4,54 miljoner euro) (instruktörer: 100 % interna): praktisk utbildning för arbetstagare, som genomförs individuellt, på deras tjänsteställe.

| — | Utbildning som hör ihop med plåtpressverksamhet (4,35 miljoner euro) (instruktörer: 20 % externa och 80 % interna): GM Belgium skall både öka utbudet på metallplåtarna och kvantiteten. För att förbereda sig för detta arbete måste den nuvarande arbetskraften nå en högre teknisk kunskapsnivå. Utbildning kommer därmed att organiseras för att öka plåtpressarnas tekniska kunskaper (perforeringsmatriser, metallskärningsredskap osv.). |
| --- | --- |

—

Utbildning som hör ihop med plåtpressverksamhet (4,35 miljoner euro) (instruktörer: 20 % externa och 80 % interna): GM Belgium skall både öka utbudet på metallplåtarna och kvantiteten. För att förbereda sig för detta arbete måste den nuvarande arbetskraften nå en högre teknisk kunskapsnivå. Utbildning kommer därmed att organiseras för att öka plåtpressarnas tekniska kunskaper (perforeringsmatriser, metallskärningsredskap osv.).

| — | Särskild teknisk utbildning (4,82 miljoner euro) (instruktörer: 20 % externa och 80 % interna): när produktionen av Astra TwinTop inleds påverkar detta fabrikens nuvarande produktionsmetoder, särskilt vad gäller plåtpressningen, karrosserierna, lackningsverkstäderna, monteringen, kvalitetskontrollen och logistiken. Verkstäderna måste byggas om totalt. En grupp som företräder ingenjörer och arbetstagare kommer att bistå avdelningscheferna vid utformningen av dessa ändrade produktionsmetoder. |
| --- | --- |

—

Särskild teknisk utbildning (4,82 miljoner euro) (instruktörer: 20 % externa och 80 % interna): när produktionen av Astra TwinTop inleds påverkar detta fabrikens nuvarande produktionsmetoder, särskilt vad gäller plåtpressningen, karrosserierna, lackningsverkstäderna, monteringen, kvalitetskontrollen och logistiken. Verkstäderna måste byggas om totalt. En grupp som företräder ingenjörer och arbetstagare kommer att bistå avdelningscheferna vid utformningen av dessa ändrade produktionsmetoder.

3.   SKÄL TILL ATT FÖRFARANDET INLETTS

| (9) | I sitt beslut av den 26 april 2006 om att inleda granskningsförfarandet, uttryckte kommissionen sitt tvivel beträffande stödets nödvändighet och ifrågasatte om inte utbildningsåtgärderna skulle ha organiserats även utan stöd. Eftersom stödet inte verkade leda till att stödmottagaren genomförde några ytterligare utbildningsåtgärder föreföll det inte ha någon positiv effekt, utan ledde bara till en snedvridning av konkurrensen. Om denna bedömning bekräftades skulle stödet inte kunna godkännas. |
| --- | --- |

(9)

I sitt beslut av den 26 april 2006 om att inleda granskningsförfarandet, uttryckte kommissionen sitt tvivel beträffande stödets nödvändighet och ifrågasatte om inte utbildningsåtgärderna skulle ha organiserats även utan stöd. Eftersom stödet inte verkade leda till att stödmottagaren genomförde några ytterligare utbildningsåtgärder föreföll det inte ha någon positiv effekt, utan ledde bara till en snedvridning av konkurrensen. Om denna bedömning bekräftades skulle stödet inte kunna godkännas.

| (10) | Beträffande de utbildningsåtgärder som hör ihop med lanseringen av en ny modell har kommissionen konstaterat att produktionen av en ny modell är något normalt och regelbundet förekommande som är nödvändigt för att upprätthålla konkurrenskraften inom bilindustrin. Utbildningskostnaderna i samband med lanseringen av en ny modell uppstår därför normalt hos alla biltillverkare, helt enkelt för att marknaden fordrar detta. För att producera nya modeller måste biltillverkarna utbilda arbetskraften i den nya teknik som skall användas. Det är därför mer än troligt att GM Europe i vilket fall som helst skulle ha organiserat utbildningsåtgärderna i fråga, även utan stöd. Detta verkar vara också vara beteendet bland merparten av konkurrenterna inom sektorn. |
| --- | --- |

(10)

Beträffande de utbildningsåtgärder som hör ihop med lanseringen av en ny modell har kommissionen konstaterat att produktionen av en ny modell är något normalt och regelbundet förekommande som är nödvändigt för att upprätthålla konkurrenskraften inom bilindustrin. Utbildningskostnaderna i samband med lanseringen av en ny modell uppstår därför normalt hos alla biltillverkare, helt enkelt för att marknaden fordrar detta. För att producera nya modeller måste biltillverkarna utbilda arbetskraften i den nya teknik som skall användas. Det är därför mer än troligt att GM Europe i vilket fall som helst skulle ha organiserat utbildningsåtgärderna i fråga, även utan stöd. Detta verkar vara också vara beteendet bland merparten av konkurrenterna inom sektorn.

| (11) | Kommissionen har tagit upp liknande frågor beträffande stödets stimulanseffekt för att stödja utvecklingen av plåtpressverksamheten. Utbildningskostnaderna för denna verksamhet är nödvändiga för (att öka) produktionen av bildelar, som är en normal verksamhet inom bilindustrin. Bildelar är en viktig och oundgänglig insatsvara vid monteringen och utgör en betydande del av bilkostnaden. Enbart marknadskrafterna borde vara tillräckliga för att ge företaget incitament att åta sig utbildningskostnaderna. Det är därmed troligt att de utbildningsåtgärder som omfattas skulle ha genomförts i vilket fall som helst, även utan stöd. |
| --- | --- |

(11)

Kommissionen har tagit upp liknande frågor beträffande stödets stimulanseffekt för att stödja utvecklingen av plåtpressverksamheten. Utbildningskostnaderna för denna verksamhet är nödvändiga för (att öka) produktionen av bildelar, som är en normal verksamhet inom bilindustrin. Bildelar är en viktig och oundgänglig insatsvara vid monteringen och utgör en betydande del av bilkostnaden. Enbart marknadskrafterna borde vara tillräckliga för att ge företaget incitament att åta sig utbildningskostnaderna. Det är därmed troligt att de utbildningsåtgärder som omfattas skulle ha genomförts i vilket fall som helst, även utan stöd.

| (12) | Kommissionen anmodade därför de belgiska myndigheterna att förklara varför de, i detta fall och tvärtemot vad som iakttagits hos merparten av biltillverkarna inom gemenskapen, anser att stödmottagaren inte skulle ha kapacitet (eller vilja) att täcka de väntade kostnaderna för utbildningsåtgärderna genom de vinster den skulle uppnå (särskilt kapaciteten att framställa en ny produkt eller en ökad produktivitet hos den utbildade arbetskraften). Kommissionen hävdade också att Belgien, i detta skede av förfarandet, inte har lämnat några bevis på att det inte skulle ha räckt med bara marknadskrafterna för att få företaget att genomföra det planerade utbildningsprogrammet. |
| --- | --- |

(12)

Kommissionen anmodade därför de belgiska myndigheterna att förklara varför de, i detta fall och tvärtemot vad som iakttagits hos merparten av biltillverkarna inom gemenskapen, anser att stödmottagaren inte skulle ha kapacitet (eller vilja) att täcka de väntade kostnaderna för utbildningsåtgärderna genom de vinster den skulle uppnå (särskilt kapaciteten att framställa en ny produkt eller en ökad produktivitet hos den utbildade arbetskraften). Kommissionen hävdade också att Belgien, i detta skede av förfarandet, inte har lämnat några bevis på att det inte skulle ha räckt med bara marknadskrafterna för att få företaget att genomföra det planerade utbildningsprogrammet.

| (13) | Kommissionens beslut om att inleda förfarandet offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning den 1 september 2006 (3). Kommissionen har uppmanat berörda parter att inkomma med sina synpunkter på åtgärden i fråga. Ingen berörd tredje part har inkommit med synpunkter. |
| --- | --- |

(13)

Kommissionens beslut om att inleda förfarandet offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning den 1 september 2006 (3). Kommissionen har uppmanat berörda parter att inkomma med sina synpunkter på åtgärden i fråga. Ingen berörd tredje part har inkommit med synpunkter.

4.   KOMMENTARER FRÅN BELGIEN

| (14) | De belgiska myndigheterna bestrider kommissionens preliminära bedömning av två skäl. I första hand anser de att principerna om rättssäkerhet, likabehandling och god förvaltning har kränkts. De belgiska myndigheterna påpekar att kommissionen tidigare systematiskt har godkänt liknande utbildningsstöd, bland annat till förmån för GM Belgium. De belgiska myndigheterna påpekar också att kommissionen på ett omfattande sätt ändrade sin tolkning av kommissionens förordning (EG) nr 68/2001 av den 12 januari 2001 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på stöd till utbildning (4), bara sex månader innan den löpte ut. Enligt deras åsikt hade förordning (EG) nr 68/2001 tillämpats enhetligt under fyra och ett halvt år. Enligt principen om god förvaltning skulle kommissionen ha väntat till dess förordningen löpte ut och vid den tidpunkten ändrat den i enlighet med den nya strategin. |
| --- | --- |

(14)

De belgiska myndigheterna bestrider kommissionens preliminära bedömning av två skäl. I första hand anser de att principerna om rättssäkerhet, likabehandling och god förvaltning har kränkts. De belgiska myndigheterna påpekar att kommissionen tidigare systematiskt har godkänt liknande utbildningsstöd, bland annat till förmån för GM Belgium. De belgiska myndigheterna påpekar också att kommissionen på ett omfattande sätt ändrade sin tolkning av kommissionens förordning (EG) nr 68/2001 av den 12 januari 2001 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på stöd till utbildning (4), bara sex månader innan den löpte ut. Enligt deras åsikt hade förordning (EG) nr 68/2001 tillämpats enhetligt under fyra och ett halvt år. Enligt principen om god förvaltning skulle kommissionen ha väntat till dess förordningen löpte ut och vid den tidpunkten ändrat den i enlighet med den nya strategin.

| (15) | Som ett ytterligare skäl påstår de belgiska myndigheterna att utbildningsåtgärderna i fråga har stora positiva effekter på ekonomin. Vidare försäkrar de att detta utbildningsprogram sträcker sig utöver företagets behov. Denna försäkran gäller dock bara vissa delar av utbildningsprogrammet. |
| --- | --- |

(15)

Som ett ytterligare skäl påstår de belgiska myndigheterna att utbildningsåtgärderna i fråga har stora positiva effekter på ekonomin. Vidare försäkrar de att detta utbildningsprogram sträcker sig utöver företagets behov. Denna försäkran gäller dock bara vissa delar av utbildningsprogrammet.

| (16) | De belgiska myndigheterna gör också gällande att Astra TwinTop kunde ha tillverkats av Bertone, liksom de tidigare versionerna av modellen. |
| --- | --- |

(16)

De belgiska myndigheterna gör också gällande att Astra TwinTop kunde ha tillverkats av Bertone, liksom de tidigare versionerna av modellen.

| (17) | Slutligen påpekade de belgiska myndigheterna att redan innan förfarandet inleddes (5) hade GM Europe genomfört jämförande studier för att bestämma den bästa lokaliseringen för produktionen av Astra TwinTop, och att utbildningsstödet hade varit en faktor vid beviljandet av projektet till GM Belgium. Under dessa omständigheter anser de belgiska myndigheterna att stödet är nödvändigt. |
| --- | --- |

(17)

Slutligen påpekade de belgiska myndigheterna att redan innan förfarandet inleddes (5) hade GM Europe genomfört jämförande studier för att bestämma den bästa lokaliseringen för produktionen av Astra TwinTop, och att utbildningsstödet hade varit en faktor vid beviljandet av projektet till GM Belgium. Under dessa omständigheter anser de belgiska myndigheterna att stödet är nödvändigt.

5.   BEDÖMNING AV STÖDET

5.1   Förekomst av stöd

| (18) | Kommissionen anser att åtgärden utgör statligt stöd enligt artikel 87.1 i EG-fördraget. Det beviljas i form av ett bidrag från den flamländska regeringen och finansieras därmed med statliga medel. Stödåtgärden är selektiv då den begränsar sig till General Motors Belgium. Detta selektiva bidrag kan snedvrida konkurrensen mellan GM Europes produktionsanläggningar genom att ge General Motors Belgium en fördel framför de andra produktionsanläggningarna inom koncernen. Den riskerar också att snedvrida konkurrensen med andra bilproducenter. Vidare karaktäriseras marknaden för motorfordon av en omfattande handel mellan medlemsstaterna. Kommissionen noterar också att GM Europes anläggningar är lokaliserade i olika medlemsstater. Stödåtgärden kan därmed komma att snedvrida konkurrensen och påverka handeln mellan medlemsstaterna. Mot bakgrund av ovanstående drar kommissionen slutsatsen att den föreslagna stödordningen utgör statligt stöd. De belgiska myndigheterna bestrider inte denna slutsats. |
| --- | --- |

(18)

Kommissionen anser att åtgärden utgör statligt stöd enligt artikel 87.1 i EG-fördraget. Det beviljas i form av ett bidrag från den flamländska regeringen och finansieras därmed med statliga medel. Stödåtgärden är selektiv då den begränsar sig till General Motors Belgium. Detta selektiva bidrag kan snedvrida konkurrensen mellan GM Europes produktionsanläggningar genom att ge General Motors Belgium en fördel framför de andra produktionsanläggningarna inom koncernen. Den riskerar också att snedvrida konkurrensen med andra bilproducenter. Vidare karaktäriseras marknaden för motorfordon av en omfattande handel mellan medlemsstaterna. Kommissionen noterar också att GM Europes anläggningar är lokaliserade i olika medlemsstater. Stödåtgärden kan därmed komma att snedvrida konkurrensen och påverka handeln mellan medlemsstaterna. Mot bakgrund av ovanstående drar kommissionen slutsatsen att den föreslagna stödordningen utgör statligt stöd. De belgiska myndigheterna bestrider inte denna slutsats.

5.2   Rättslig grund för bedömningen

| (19) | De belgiska myndigheterna begär att stödet skall godkännas på grundval av förordning (EG) nr 68/2001, då stödet är relaterat till ett utbildningsprogram. |
| --- | --- |

(19)

De belgiska myndigheterna begär att stödet skall godkännas på grundval av förordning (EG) nr 68/2001, då stödet är relaterat till ett utbildningsprogram.

| (20) | I enlighet med artikel 5 i förordning (EG) nr 68/2001 gäller att om det stödbelopp som beviljats ett företag för ett enskilt utbildningsprojekt överstiger 1 miljon euro, undantas inte stödet från anmälningsskyldigheten i artikel 88.3 i fördraget. Kommissionen noterar att det föreslagna stödet uppgår till 5,338 miljoner euro, att det skall beviljas ett företag och att utbildningsprojektet är ett individuellt projekt. Den anser därför att anmälningsskyldigheten gäller för stödet i fråga och att det vederbörligen har iakttagits av de belgiska myndigheterna. |
| --- | --- |

(20)

I enlighet med artikel 5 i förordning (EG) nr 68/2001 gäller att om det stödbelopp som beviljats ett företag för ett enskilt utbildningsprojekt överstiger 1 miljon euro, undantas inte stödet från anmälningsskyldigheten i artikel 88.3 i fördraget. Kommissionen noterar att det föreslagna stödet uppgår till 5,338 miljoner euro, att det skall beviljas ett företag och att utbildningsprojektet är ett individuellt projekt. Den anser därför att anmälningsskyldigheten gäller för stödet i fråga och att det vederbörligen har iakttagits av de belgiska myndigheterna.

| (21) | I punkt 16 i förordning (EG) nr 68/2001 förklaras att detta slags stöd inte automatiskt kan undantas: ”Det är lämpligt att stora stödbelopp fortfarande blir föremål för en enskild granskning av kommissionen innan de genomförs”. |
| --- | --- |

(21)

I punkt 16 i förordning (EG) nr 68/2001 förklaras att detta slags stöd inte automatiskt kan undantas: ”Det är lämpligt att stora stödbelopp fortfarande blir föremål för en enskild granskning av kommissionen innan de genomförs”.

| (22) | Redan i beslutet om att inleda förfarandet påpekar kommissionen att eftersom stödåtgärden inte kan undantas enligt förordning (EG) nr 68/2001, måste den bedömas direkt på grundval av artikel 87.3 c i fördraget, där det anges att ”stöd för att underlätta utveckling av vissa näringsverksamheter eller vissa regioner, när det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset” kan anses vara förenligt med den gemensamma marknaden. När kommissionen bedömer ett individuellt utbildningsstöd som, på grund av beloppets storlek, inte uppfyller undantaget i förordning (EG) nr 68/2001 och därför måste bedömas direkt på grundval av artikel 87.3 c i fördraget, tillämpar kommissionen analogt samma riktlinjer som i förordning (EG) nr 68/2001. Detta innebär bland annat en kontroll av att alla de andra undantagskriterierna som anges i förordningen är uppfyllda. Kommissionen begränsar sig dock inte till att kontrollera att dessa kriterier iakttas, utan måste genomföra en grundligare bedömning av stödåtgärdens förenlighet. Syftet med en individuell anmälan är en detaljerad bedömning av stödet mot bakgrund av de särskilda omständigheterna i ärendet i fråga. |
| --- | --- |

(22)

Redan i beslutet om att inleda förfarandet påpekar kommissionen att eftersom stödåtgärden inte kan undantas enligt förordning (EG) nr 68/2001, måste den bedömas direkt på grundval av artikel 87.3 c i fördraget, där det anges att ”stöd för att underlätta utveckling av vissa näringsverksamheter eller vissa regioner, när det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset” kan anses vara förenligt med den gemensamma marknaden. När kommissionen bedömer ett individuellt utbildningsstöd som, på grund av beloppets storlek, inte uppfyller undantaget i förordning (EG) nr 68/2001 och därför måste bedömas direkt på grundval av artikel 87.3 c i fördraget, tillämpar kommissionen analogt samma riktlinjer som i förordning (EG) nr 68/2001. Detta innebär bland annat en kontroll av att alla de andra undantagskriterierna som anges i förordningen är uppfyllda. Kommissionen begränsar sig dock inte till att kontrollera att dessa kriterier iakttas, utan måste genomföra en grundligare bedömning av stödåtgärdens förenlighet. Syftet med en individuell anmälan är en detaljerad bedömning av stödet mot bakgrund av de särskilda omständigheterna i ärendet i fråga.

5.3   Förenlighet med den gemensamma marknaden

| (23) | Kommissionen anser att det anmälda projektet uppfyller de formella undantagskriterier som anges i artikel 4 i förordning (EG) nr 68/2001. För det första är de stödberättigande kostnader som anmälts förenliga med artikel 4.7 i förordning (EG) nr 68/2001. För det andra förefaller personalkostnaderna för dem som deltar i utbildningsprojektet och som omfattas av stödet att ha begränsats till det totala beloppet för övriga stödberättigande kostnader (6). För det tredje har stödnivån, i enlighet med artikel 4.2 och 4.3, begränsats till 25 % för den särskilda utbildningen och till 50 % för den allmänna utbildningen. GM Belgium är ett stort företag beläget i en icke-stödberättigad region och utbildningen inte är avsedd för mindre gynnade kategorier av arbetstagare. |
| --- | --- |

(23)

Kommissionen anser att det anmälda projektet uppfyller de formella undantagskriterier som anges i artikel 4 i förordning (EG) nr 68/2001. För det första är de stödberättigande kostnader som anmälts förenliga med artikel 4.7 i förordning (EG) nr 68/2001. För det andra förefaller personalkostnaderna för dem som deltar i utbildningsprojektet och som omfattas av stödet att ha begränsats till det totala beloppet för övriga stödberättigande kostnader (6). För det tredje har stödnivån, i enlighet med artikel 4.2 och 4.3, begränsats till 25 % för den särskilda utbildningen och till 50 % för den allmänna utbildningen. GM Belgium är ett stort företag beläget i en icke-stödberättigad region och utbildningen inte är avsedd för mindre gynnade kategorier av arbetstagare.

| (24) | Kommissionen påpekar dock att en stödåtgärd bara kan anses vara förenlig med den gemensamma marknaden enligt artikel 87.3 c i fördraget när den är nödvändig för att ge stödmottagaren möjlighet att genomföra verksamheten i fråga. Kommissionen noterar att stödets nödvändighet är ett allmänt kriterium för förenlighet. Om stödet inte leder till att stödmottagaren genomför ytterligare verksamhet som inte skulle ha genomförts bara med hjälp av marknadskrafterna kan inte stödet anses ha positiva effekter som kan uppväga en snedvridning av handeln och kan därför inte godkännas. Beträffande förenligheten med artikel 87.3 c i fördraget ”underlättar” inte stödet utvecklingen av vissa näringsverksamheter om företaget i vilket fall som helst skulle ha genomfört de subventionerade verksamheterna, även utan stöd. |
| --- | --- |

(24)

Kommissionen påpekar dock att en stödåtgärd bara kan anses vara förenlig med den gemensamma marknaden enligt artikel 87.3 c i fördraget när den är nödvändig för att ge stödmottagaren möjlighet att genomföra verksamheten i fråga. Kommissionen noterar att stödets nödvändighet är ett allmänt kriterium för förenlighet. Om stödet inte leder till att stödmottagaren genomför ytterligare verksamhet som inte skulle ha genomförts bara med hjälp av marknadskrafterna kan inte stödet anses ha positiva effekter som kan uppväga en snedvridning av handeln och kan därför inte godkännas. Beträffande förenligheten med artikel 87.3 c i fördraget ”underlättar” inte stödet utvecklingen av vissa näringsverksamheter om företaget i vilket fall som helst skulle ha genomfört de subventionerade verksamheterna, även utan stöd.

| (25) | Vad gäller utbildningsstöd anges i skäl 10 i förordning (EG) nr 68/2001 att ”Utbildning har i de flesta fall positiva externa effekter för samhället i stort eftersom den ökar utbudet på yrkesutbildad arbetskraft som andra företag kan dra nytta av, stärker den gemenskapsindustrins konkurrenskraft och spelar en viktig roll i sysselsättningsstrategin. Eftersom företag i Europeiska gemenskapen i allmänhet investerar för lite i utbildning av sina anställda skulle statligt stöd kunna hjälpa till att korrigera denna marknadsbrist och kan därför på vissa villkor anses vara förenligt med den gemensamma marknaden och av det skälet undantas från förhandsanmälan”. I punkt 11 tilläggs att det skall säkerställas att ”statligt stöd begränsas till det som är absolut nödvändigt för att förverkliga det gemenskapsmål som inte kan uppnås enbart genom marknadskrafternas försorg [...].” |
| --- | --- |

(25)

Vad gäller utbildningsstöd anges i skäl 10 i förordning (EG) nr 68/2001 att ”Utbildning har i de flesta fall positiva externa effekter för samhället i stort eftersom den ökar utbudet på yrkesutbildad arbetskraft som andra företag kan dra nytta av, stärker den gemenskapsindustrins konkurrenskraft och spelar en viktig roll i sysselsättningsstrategin. Eftersom företag i Europeiska gemenskapen i allmänhet investerar för lite i utbildning av sina anställda skulle statligt stöd kunna hjälpa till att korrigera denna marknadsbrist och kan därför på vissa villkor anses vara förenligt med den gemensamma marknaden och av det skälet undantas från förhandsanmälan”. I punkt 11 tilläggs att det skall säkerställas att ”statligt stöd begränsas till det som är absolut nödvändigt för att förverkliga det gemenskapsmål som inte kan uppnås enbart genom marknadskrafternas försorg [...].”

| (26) | Det marknadsmisslyckande som medges i förordning (EG) nr 68/2001 beror på att företagen ”investerar för lite i utbildning av sina anställda”. När ett företag planerar nya utbildningsåtgärder jämför det i allmänhet kostnaderna för åtgärderna med de vinster det kan få från dem (som en produktivitetsökning eller kapaciteten att producera nya produkter). Företaget tar i allmänhet inte hänsyn till vinsterna vad gäller gemenskapens ekonomi som helhet, som det inte kan uppnå för egen räkning. Företaget kommer också att undersöka om det finns (billigare) alternativ till utbildning, som att rekrytera redan kvalificerad arbetskraft (eventuellt till nackdel för redan anställd personal). Därmed kan utbildningsstöd, i vissa fall, effektivt åtgärda ett särskilt marknadsmisslyckande. Under dessa omständigheter är stödet ”nödvändigt för att förverkliga det gemenskapsmål som inte kan uppnås enbart genom marknadskrafternas försorg”. |
| --- | --- |

(26)

Det marknadsmisslyckande som medges i förordning (EG) nr 68/2001 beror på att företagen ”investerar för lite i utbildning av sina anställda”. När ett företag planerar nya utbildningsåtgärder jämför det i allmänhet kostnaderna för åtgärderna med de vinster det kan få från dem (som en produktivitetsökning eller kapaciteten att producera nya produkter). Företaget tar i allmänhet inte hänsyn till vinsterna vad gäller gemenskapens ekonomi som helhet, som det inte kan uppnå för egen räkning. Företaget kommer också att undersöka om det finns (billigare) alternativ till utbildning, som att rekrytera redan kvalificerad arbetskraft (eventuellt till nackdel för redan anställd personal). Därmed kan utbildningsstöd, i vissa fall, effektivt åtgärda ett särskilt marknadsmisslyckande. Under dessa omständigheter är stödet ”nödvändigt för att förverkliga det gemenskapsmål som inte kan uppnås enbart genom marknadskrafternas försorg”.

| (27) | Beträffande kontrollen av nödvändigheten avseende utbildningsstödet till bilindustrin konstaterar kommissionen att den under de senaste 18 månderna har samlat bevis på att vissa biltillverkare låter sina produktionsanläggningar lokaliserade i olika medlemsstater konkurrera med varandra när det gäller produktionen av nya modeller. Biltillverkarna jämför flera anläggningar när de planerar att lansera en ny produkt och bestämmer sedan vart de skall lokalisera produktionen på grundval av de totala produktionskostnaderna, det vill säga alla sorters kostnader, inklusive allt slags statligt stöd, också utbildningsstöd. Denna utveckling verkar bero på att de stora biltillverkarna för närvarande har en produktionskapacitet som överstiger efterfrågan och att deras produktionslinjer blivit flexiblare. En anläggning kan därmed lättare ge utrymme för produktion av ytterligare modeller. Mot bakgrund av denna ekonomiska realitet där konkurrensen mellan produktionsanläggningar är intensivare och risken finns för att vissa utbildningsstöd inte bidrar till det gemenskapsmål som anges i skäl 10 i förordning (EG) nr 68/2001, utan bara utgör ett driftstöd som snedvrider konkurrensen måste kommissionen noggrannare undersöka stödets nödvändighet ”för att säkerställa att statligt stöd begränsas till det som är absolut nödvändigt för att förverkliga det gemenskapsmål som inte kan uppnås enbart genom marknadskrafternas försorg” (skäl 11 i förordningen) (7). Denna bedömning motiveras än mer mot bakgrund av nuvarande marknadssituation inom bilindustrin som karaktäriseras av stor överkapacitet inom gemenskapen och som består på grund av en svag efterfrågan och de betydande produktivitetsökningar som regelbundet uppnås (8). |
| --- | --- |

(27)

Beträffande kontrollen av nödvändigheten avseende utbildningsstödet till bilindustrin konstaterar kommissionen att den under de senaste 18 månderna har samlat bevis på att vissa biltillverkare låter sina produktionsanläggningar lokaliserade i olika medlemsstater konkurrera med varandra när det gäller produktionen av nya modeller. Biltillverkarna jämför flera anläggningar när de planerar att lansera en ny produkt och bestämmer sedan vart de skall lokalisera produktionen på grundval av de totala produktionskostnaderna, det vill säga alla sorters kostnader, inklusive allt slags statligt stöd, också utbildningsstöd. Denna utveckling verkar bero på att de stora biltillverkarna för närvarande har en produktionskapacitet som överstiger efterfrågan och att deras produktionslinjer blivit flexiblare. En anläggning kan därmed lättare ge utrymme för produktion av ytterligare modeller. Mot bakgrund av denna ekonomiska realitet där konkurrensen mellan produktionsanläggningar är intensivare och risken finns för att vissa utbildningsstöd inte bidrar till det gemenskapsmål som anges i skäl 10 i förordning (EG) nr 68/2001, utan bara utgör ett driftstöd som snedvrider konkurrensen måste kommissionen noggrannare undersöka stödets nödvändighet ”för att säkerställa att statligt stöd begränsas till det som är absolut nödvändigt för att förverkliga det gemenskapsmål som inte kan uppnås enbart genom marknadskrafternas försorg” (skäl 11 i förordningen) (7). Denna bedömning motiveras än mer mot bakgrund av nuvarande marknadssituation inom bilindustrin som karaktäriseras av stor överkapacitet inom gemenskapen och som består på grund av en svag efterfrågan och de betydande produktivitetsökningar som regelbundet uppnås (8).

| (28) | Eftersom flera anläggningar konkurrerar i detta ärende och då stödet kan ha beviljats för andra syften än för att uppmuntra företaget att genomföra ytterligare utbildningsåtgärder anser kommissionen det nödvändigt att kontrollera stödets nödvändighet. Tvärtemot vad de belgiska myndigheterna hävdade i sitt svar på beslutet om att inleda förfarandet anser kommissionen att den har rätt att genomföra denna kontroll. De belgiska myndigheterna påpekar att kommissionen i tidigare ärenden inte genomfört en detaljerad bedömning av nödvändigheten vad gäller ett särskilt utbildningsstöd för kostnaderna för lanseringen av en ny modell. Det hindrar dock inte kommissionen från att göra det då den konstaterar att de ekonomiska villkoren har ändrats på de relevanta marknaderna (9). |
| --- | --- |

(28)

Eftersom flera anläggningar konkurrerar i detta ärende och då stödet kan ha beviljats för andra syften än för att uppmuntra företaget att genomföra ytterligare utbildningsåtgärder anser kommissionen det nödvändigt att kontrollera stödets nödvändighet. Tvärtemot vad de belgiska myndigheterna hävdade i sitt svar på beslutet om att inleda förfarandet anser kommissionen att den har rätt att genomföra denna kontroll. De belgiska myndigheterna påpekar att kommissionen i tidigare ärenden inte genomfört en detaljerad bedömning av nödvändigheten vad gäller ett särskilt utbildningsstöd för kostnaderna för lanseringen av en ny modell. Det hindrar dock inte kommissionen från att göra det då den konstaterar att de ekonomiska villkoren har ändrats på de relevanta marknaderna (9).

| (29) | Kommissionen konstaterar att utbildningsprogrammet i fråga hör ihop med anläggningens två nya verksamheter, produktionen av Astra TwinTop och utvecklingen av plåtpressverksamheten. |
| --- | --- |

(29)

Kommissionen konstaterar att utbildningsprogrammet i fråga hör ihop med anläggningens två nya verksamheter, produktionen av Astra TwinTop och utvecklingen av plåtpressverksamheten.

| (30) | De belgiska myndigheterna hävdar i sin anmälan (10) att monteringen av Astra TwinTop innebär att det krävs fler manuella operationer, som svetsning. De försäkrar att produktionen av denna bilmodell påverkar all verksamhet i företaget (karosseri, lackeringsverkstäder, plåtpressverkstäder, logistik och montering) och att införandet av varje ny modell för med sig






  — | montering av nya delar, |
| --- | --- | --- |

(30)

De belgiska myndigheterna hävdar i sin anmälan (10) att monteringen av Astra TwinTop innebär att det krävs fler manuella operationer, som svetsning. De försäkrar att produktionen av denna bilmodell påverkar all verksamhet i företaget (karosseri, lackeringsverkstäder, plåtpressverkstäder, logistik och montering) och att införandet av varje ny modell för med sig

—

montering av nya delar,

| — | införandet av moderna arbetsmetoder, och |
| --- | --- |

—

införandet av moderna arbetsmetoder, och

| — | nya monteringstekniker. |
| --- | --- |

—

nya monteringstekniker.

| (31) | De hävdar att en ny modell inte bara innebär att en ny produkt införs, utan också att många arbetstagare måste anpassa sig till nya maskiner, bildelar, monteringstekniker och arbetsmetoder. |
| --- | --- |

(31)

De hävdar att en ny modell inte bara innebär att en ny produkt införs, utan också att många arbetstagare måste anpassa sig till nya maskiner, bildelar, monteringstekniker och arbetsmetoder.

| (32) | Denna beskrivning bekräftar att införandet av en ny modell i en produktionslinje, liksom i föreliggande ärende, i allmänhet kan genomföras med framgång först efter det att arbetstagarna genomgått en omfattande utbildning. Med andra ord är omfattande utbildningsåtgärder nödvändiga för att producera den nya modellen. |
| --- | --- |

(32)

Denna beskrivning bekräftar att införandet av en ny modell i en produktionslinje, liksom i föreliggande ärende, i allmänhet kan genomföras med framgång först efter det att arbetstagarna genomgått en omfattande utbildning. Med andra ord är omfattande utbildningsåtgärder nödvändiga för att producera den nya modellen.

| (33) | När GM Europe beslutat sig för att producera denna modell blir utbildningskostnaderna nödvändiga för genomförandet av detta affärsmässiga beslut. |
| --- | --- |

(33)

När GM Europe beslutat sig för att producera denna modell blir utbildningskostnaderna nödvändiga för genomförandet av detta affärsmässiga beslut.

| (34) | Kommissionen noterar, vilket det nämner redan i beslutet om att inleda förfarandet, att lanseringen av en ny modell är något normalt och regelbundet förekommande som är ofrånkomligt för att behålla marknadsandelar och lönsamhet. Då nya modeller kräver att arbetskraften utbildas i de nya produktionsteknikerna bärs de utbildningskostnader som hör ihop med en ny modell av biltillverkarna helt enkelt för att marknaden fordrar detta. |
| --- | --- |

(34)

Kommissionen noterar, vilket det nämner redan i beslutet om att inleda förfarandet, att lanseringen av en ny modell är något normalt och regelbundet förekommande som är ofrånkomligt för att behålla marknadsandelar och lönsamhet. Då nya modeller kräver att arbetskraften utbildas i de nya produktionsteknikerna bärs de utbildningskostnader som hör ihop med en ny modell av biltillverkarna helt enkelt för att marknaden fordrar detta.

| (35) | De belgiska myndigheterna har inte lagt fram några nya inslag som strider mot denna bedömning. Trots en uppmaning i beslutet om att inleda förfarandet har de belgiska myndigheterna inte lämnat några övertygande argument som grund för att GM inte skulle ha organiserat utbildningsåtgärderna även utan stöd. |
| --- | --- |

(35)

De belgiska myndigheterna har inte lagt fram några nya inslag som strider mot denna bedömning. Trots en uppmaning i beslutet om att inleda förfarandet har de belgiska myndigheterna inte lämnat några övertygande argument som grund för att GM inte skulle ha organiserat utbildningsåtgärderna även utan stöd.

| (36) | I detta avseende hävdade Belgien bara att utbildningsstödet var nödvändigt för att GM Belgium skulle bli den anläggning som GM Europes ledning valde för produktionen av Astra TwinTop. Bevis har lagts fram som stöd för detta påstående. Dessutom hävdade de belgiska myndigheterna att produktionen av den nya modellen kunde ha anförtrotts Bertone, som är mer van att producera denna slags bilmodell. |
| --- | --- |

(36)

I detta avseende hävdade Belgien bara att utbildningsstödet var nödvändigt för att GM Belgium skulle bli den anläggning som GM Europes ledning valde för produktionen av Astra TwinTop. Bevis har lagts fram som stöd för detta påstående. Dessutom hävdade de belgiska myndigheterna att produktionen av den nya modellen kunde ha anförtrotts Bertone, som är mer van att producera denna slags bilmodell.

| (37) | Kommissionen påpekar dock att syftet med förordning (EG) nr 68/2001, i motsats till regionalt investeringsstöd, inte är att påverka valet av lokalisering för en ekonomisk verksamhet, utan att åtgärda den brist på utbildningsinvesteringar inom gemenskapen som nämns ovan. Belgien har inte heller förklarat varför det hypotetiska alternativa dotterbolaget till GM Europe, som skulle ha anförtrotts produktionen av bilmodellen, inte skulle ha organiserat liknande utbildningsåtgärder (11). Tvärtom visar de upplysningar som Belgien lämnat att, under dessa omständigheter, skulle varje annan anläggning inom GM Europe med sannolikhet ha varit tvingad att organisera ett liknande utbildningsprogram. Det går därför inte att dra slutsatsen att stödet ledde till att GM Europe organiserade fler utbildningsåtgärder inom gemenskapen. |
| --- | --- |

(37)

Kommissionen påpekar dock att syftet med förordning (EG) nr 68/2001, i motsats till regionalt investeringsstöd, inte är att påverka valet av lokalisering för en ekonomisk verksamhet, utan att åtgärda den brist på utbildningsinvesteringar inom gemenskapen som nämns ovan. Belgien har inte heller förklarat varför det hypotetiska alternativa dotterbolaget till GM Europe, som skulle ha anförtrotts produktionen av bilmodellen, inte skulle ha organiserat liknande utbildningsåtgärder (11). Tvärtom visar de upplysningar som Belgien lämnat att, under dessa omständigheter, skulle varje annan anläggning inom GM Europe med sannolikhet ha varit tvingad att organisera ett liknande utbildningsprogram. Det går därför inte att dra slutsatsen att stödet ledde till att GM Europe organiserade fler utbildningsåtgärder inom gemenskapen.

| (38) | Det framgår inte klart för kommissionen vilka slutsatser som skall dras av de belgiska myndigheternas argument enligt vilket produktionen av den nya modellen skulle ha kunnat anförtrotts Bertone. De belgiska myndigheterna har inte lagt fram några konkreta bevis på att Bertones produktion skulle ha krävt en mindre omfattande utbildningsinsats än i fallet med GM Europe (12). Vidare har inte de belgiska myndigheterna bevisat att stödet spelat någon roll för GM Europes beslut att upphöra med att lägga ut produktionen av modellen på entreprenad. Det är tvärtom sannolikt att detta viktiga strategiska beslut hade fattats redan innan de belgiska myndigheterna utlovade stödet. Sammanfattningsvis leder inte det faktum att produktionen av Astra TwinTop, liksom tidigare modeller, kunde ha lagts ut på entrepenad till Bertone till att utbildningsstödet blir nödvändigt och förenligt. |
| --- | --- |

(38)

Det framgår inte klart för kommissionen vilka slutsatser som skall dras av de belgiska myndigheternas argument enligt vilket produktionen av den nya modellen skulle ha kunnat anförtrotts Bertone. De belgiska myndigheterna har inte lagt fram några konkreta bevis på att Bertones produktion skulle ha krävt en mindre omfattande utbildningsinsats än i fallet med GM Europe (12). Vidare har inte de belgiska myndigheterna bevisat att stödet spelat någon roll för GM Europes beslut att upphöra med att lägga ut produktionen av modellen på entreprenad. Det är tvärtom sannolikt att detta viktiga strategiska beslut hade fattats redan innan de belgiska myndigheterna utlovade stödet. Sammanfattningsvis leder inte det faktum att produktionen av Astra TwinTop, liksom tidigare modeller, kunde ha lagts ut på entrepenad till Bertone till att utbildningsstödet blir nödvändigt och förenligt.

| (39) | De belgiska myndigheterna påstår att utvidgningen av plåtpressverkstaden ingår som ett led i GM:s strategi i Europa för att bättre uppfylla de lokala behoven, så att man kan minska transporterna av bildelar mellan dotterbolagen. Beträffande anläggningen i Antwerpen planeras genom projektet följande:






  — | Ytterligare två plåtpressar. |
| --- | --- | --- |

(39)

De belgiska myndigheterna påstår att utvidgningen av plåtpressverkstaden ingår som ett led i GM:s strategi i Europa för att bättre uppfylla de lokala behoven, så att man kan minska transporterna av bildelar mellan dotterbolagen. Beträffande anläggningen i Antwerpen planeras genom projektet följande:

—

Ytterligare två plåtpressar.

| — | Produktion av ytterligare karrosseridelar. |
| --- | --- |

—

Produktion av ytterligare karrosseridelar.

| — | Införande av ny teknik. |
| --- | --- |

—

Införande av ny teknik.

| (40) | De belgiska myndigheterna hävdar att utvidgningen även förutsätter att ett stort antal arbetstagare måste lära sig att använda nya maskiner, bildelar, plåtpresstekniker och arbetsmetoder. Utbildningsprogrammet är utformat för att uppfylla detta behov. |
| --- | --- |

(40)

De belgiska myndigheterna hävdar att utvidgningen även förutsätter att ett stort antal arbetstagare måste lära sig att använda nya maskiner, bildelar, plåtpresstekniker och arbetsmetoder. Utbildningsprogrammet är utformat för att uppfylla detta behov.

| (41) | I beskrivningen ovan bekräftas det att i allmänhet, liksom i fallet i fråga, kan en utvidgning av plåtpressverksamheten bara lyckas om den åtföljs av en omfattande utbildning av arbetskraften. Utbildningen är med andra ord nödvändig för en utvidgning av plåtpressverksamheten. |
| --- | --- |

(41)

I beskrivningen ovan bekräftas det att i allmänhet, liksom i fallet i fråga, kan en utvidgning av plåtpressverksamheten bara lyckas om den åtföljs av en omfattande utbildning av arbetskraften. Utbildningen är med andra ord nödvändig för en utvidgning av plåtpressverksamheten.

| (42) | I sitt beslut om att inleda förfarandet ifrågasatte kommissionen stödets stimulerande effekt vad gäller utvidgningen av plåtpressverksamheten (13). De belgiska myndigheterna har inte lagt fram några nya inslag som strider mot denna bedömning. De har inte förklarat varför GM inte skulle ha organiserat utbildningen i fråga, även utan stöd. |
| --- | --- |

(42)

I sitt beslut om att inleda förfarandet ifrågasatte kommissionen stödets stimulerande effekt vad gäller utvidgningen av plåtpressverksamheten (13). De belgiska myndigheterna har inte lagt fram några nya inslag som strider mot denna bedömning. De har inte förklarat varför GM inte skulle ha organiserat utbildningen i fråga, även utan stöd.

| (43) | På grundval av vad som anges ovan kan man dra slutsatsen att all utbildning som ger arbetstagarna den kompetens som är nödvändig för ett framgångsrikt genomförande av de två projekten (produktion av den nya modellen och utvidgning av plåtpressverksamheten) skulle ha organiserats, även utan stöd. Motsvarande stöd leder följaktligen inte till kompletterande utbildning, utan täcker företagets normala rörelsekostnader och det minskar därigenom sina normala kostnader. Kommissionen anser därför att stödet kommer att snedvrida konkurrensen och påverka handelsvillkoren i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset (14). Under dessa omständigheter kan inte stödet berättigas på grundval av artikel 87.3 c i fördraget. Eftersom inget annat av undantagen som anges i artikel 87.2 och 87.3 i fördraget kan tillämpas i detta ärende, är stödet oförenligt med den gemensamma marknaden. |
| --- | --- |

(43)

På grundval av vad som anges ovan kan man dra slutsatsen att all utbildning som ger arbetstagarna den kompetens som är nödvändig för ett framgångsrikt genomförande av de två projekten (produktion av den nya modellen och utvidgning av plåtpressverksamheten) skulle ha organiserats, även utan stöd. Motsvarande stöd leder följaktligen inte till kompletterande utbildning, utan täcker företagets normala rörelsekostnader och det minskar därigenom sina normala kostnader. Kommissionen anser därför att stödet kommer att snedvrida konkurrensen och påverka handelsvillkoren i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset (14). Under dessa omständigheter kan inte stödet berättigas på grundval av artikel 87.3 c i fördraget. Eftersom inget annat av undantagen som anges i artikel 87.2 och 87.3 i fördraget kan tillämpas i detta ärende, är stödet oförenligt med den gemensamma marknaden.

| (44) | Denna slutsats tillämpas oavsett om utbildningen i fråga är av allmän eller särskild karaktär. Kommissionen noterar att den allmänna utbildningsåtgärd som kallas ”teknisk utbildning” (15) avser kompetens som är nödvändig för de två nya verksamheterna och mer allmänt för driften av en konkurrenskraftig bilfabrik (16). De belgiska myndigheterna har lämnat bevis på att en del av den allmänna”tekniska utbildningen” avser kvalifikationer som kräver en lång utbildningsperiod och att en icke försumbar andel av de berörda arbetstagarna varje år lämnar företaget. Det beror på de stora bristerna på dessa kvalifikationer som finns på den belgiska arbetsmarknaden (så kallade bottleneck jobs). Kommissionen anser att de belgiska myndigheterna i tillräcklig utsträckning har underbyggt sina argument vad gäller tre av de allmänna ”tekniska utbildningsåtgärderna”.









  Utbildningens längd | Utbildningens totala längd | Personalomsättning: procentuell andel av arbetstagarna som årligen lämnar företaget | Stödberättigande kostnader: deltagare | Stödberättigande kostnader: andra kostnader |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gaffeltruckförare | 40 | 58 % | 132 000 | 42 500 |
| Verktygsmakare | 2 000 | 13 % | 660 000 | 355 000 |
| Teknik för underhåll | 400 | 20 % | 198 000 | 197 500 |
| Märk: Vad gäller ”svetsning”, har Belgien lämnat upplysningar om en total utbildningstid på 60 timmar och en personalomsättning i fabriken på 4 %. Kommissionen anser att dessa siffror är ganska låga och att de inte hindrar företaget från att tillämpa vinsterna till följd av utbildningen. Personalomsättningen är därmed inte tillräcklig för att avskräcka företaget från att ingå åtaganden för sådana kostnader. |

(44)

Denna slutsats tillämpas oavsett om utbildningen i fråga är av allmän eller särskild karaktär. Kommissionen noterar att den allmänna utbildningsåtgärd som kallas ”teknisk utbildning” (15) avser kompetens som är nödvändig för de två nya verksamheterna och mer allmänt för driften av en konkurrenskraftig bilfabrik (16). De belgiska myndigheterna har lämnat bevis på att en del av den allmänna”tekniska utbildningen” avser kvalifikationer som kräver en lång utbildningsperiod och att en icke försumbar andel av de berörda arbetstagarna varje år lämnar företaget. Det beror på de stora bristerna på dessa kvalifikationer som finns på den belgiska arbetsmarknaden (så kallade bottleneck jobs). Kommissionen anser att de belgiska myndigheterna i tillräcklig utsträckning har underbyggt sina argument vad gäller tre av de allmänna ”tekniska utbildningsåtgärderna”.

Utbildningens längd

Utbildningens totala längd

Personalomsättning: procentuell andel av arbetstagarna som årligen lämnar företaget

Stödberättigande kostnader: deltagare

Stödberättigande kostnader: andra kostnader

Gaffeltruckförare

40

58 %

132 000

42 500

Verktygsmakare

2 000

13 %

660 000

355 000

Teknik för underhåll

400

20 %

198 000

197 500

Märk: Vad gäller ”svetsning”, har Belgien lämnat upplysningar om en total utbildningstid på 60 timmar och en personalomsättning i fabriken på 4 %. Kommissionen anser att dessa siffror är ganska låga och att de inte hindrar företaget från att tillämpa vinsterna till följd av utbildningen. Personalomsättningen är därmed inte tillräcklig för att avskräcka företaget från att ingå åtaganden för sådana kostnader.

Det är därmed uppenbart att den höga personalomsättningen faktiskt hindrar företaget från att nå tillräckliga vinster genom denna slags utbildning för att kompensera kostnaderna. Det är därmed troligt att företaget inte skulle ingå åtaganden för dessa kostnader utan stöd.

| (45) | Mot bakgrund av det som anges ovan anser kommissionen att stödet är nödvändigt för de tre utbildningsåtgärderna i fråga (i motsats till resten av den allmänna”tekniska utbildningen”). |
| --- | --- |

(45)

Mot bakgrund av det som anges ovan anser kommissionen att stödet är nödvändigt för de tre utbildningsåtgärderna i fråga (i motsats till resten av den allmänna”tekniska utbildningen”).

| (46) | I sin anmälan beskrev de belgiska myndigheterna hela utbildningsprogrammet som utformat för att stödja de två projekten i fråga (17). De ytterligare upplysningar som de belgiska myndigheterna lämnade efter beslutet om att inleda förfarandet visar emellertid att en del av utbildningsåtgärderna avser kompetens som i verkligheten inte är oundgänglig för förverkligandet av dessa projekt. Det rör följande utbildningar (se beskrivningen ovan):






  — | Grundutbildning. |
| --- | --- | --- |

(46)

I sin anmälan beskrev de belgiska myndigheterna hela utbildningsprogrammet som utformat för att stödja de två projekten i fråga (17). De ytterligare upplysningar som de belgiska myndigheterna lämnade efter beslutet om att inleda förfarandet visar emellertid att en del av utbildningsåtgärderna avser kompetens som i verkligheten inte är oundgänglig för förverkligandet av dessa projekt. Det rör följande utbildningar (se beskrivningen ovan):

—

Grundutbildning.

| — | Simulerad arbetsmiljö. |
| --- | --- |

—

Simulerad arbetsmiljö.

| (47) | Kommissionen noterar att i motsats till resten av utbildningsprogrammet gäller grundutbildningen och den simulerade arbetsmiljön kvalifikationer som inte är nödvändiga för genomförandet av de två projekten i fråga. Projekten kan förverkligas och produktionen inledas utan att man behöver organisera denna slags utbildning. De rör inte heller kompetens som omedelbart krävs för bilproduktionen. Det resonemang om utbildningens nödvändighet som utvecklats ovan är inte tillämplig på projekten. Då denna utbildning förefaller gå utöver företagets behov är det omöjligt att dra slutsatsen att den skulle ha organiserats även utan stöd. I brist på andra inslag som bevisar motsatsen anser kommissionen att det statliga stödet verkar vara nödvändigt för att utbildningen i fråga skall kunna organiseras. |
| --- | --- |

(47)

Kommissionen noterar att i motsats till resten av utbildningsprogrammet gäller grundutbildningen och den simulerade arbetsmiljön kvalifikationer som inte är nödvändiga för genomförandet av de två projekten i fråga. Projekten kan förverkligas och produktionen inledas utan att man behöver organisera denna slags utbildning. De rör inte heller kompetens som omedelbart krävs för bilproduktionen. Det resonemang om utbildningens nödvändighet som utvecklats ovan är inte tillämplig på projekten. Då denna utbildning förefaller gå utöver företagets behov är det omöjligt att dra slutsatsen att den skulle ha organiserats även utan stöd. I brist på andra inslag som bevisar motsatsen anser kommissionen att det statliga stödet verkar vara nödvändigt för att utbildningen i fråga skall kunna organiseras.

| (48) | Slutligen noterar kommissionen att utgiftsposten ”allmän samordning” inte avser en utbildningsåtgärd som sådan, utan rådgivning för att stödja den allmänna utbildningen. Den kan därför delvis inkluderas i de stödberättigande kostnaderna i den omfattning den täcker ”grundutbildning”, ”simulerad arbetsmiljö” och en del av den allmänna ”tekniska utbildningen” för vilken ett stöd har bedömts vara nödvändigt (18). |
| --- | --- |

(48)

Slutligen noterar kommissionen att utgiftsposten ”allmän samordning” inte avser en utbildningsåtgärd som sådan, utan rådgivning för att stödja den allmänna utbildningen. Den kan därför delvis inkluderas i de stödberättigande kostnaderna i den omfattning den täcker ”grundutbildning”, ”simulerad arbetsmiljö” och en del av den allmänna ”tekniska utbildningen” för vilken ett stöd har bedömts vara nödvändigt (18).

| (49) | Med hänsyn tagen till bestämmelsen i förordning (EG) nr 68/2001 som begränsar kostnaderna för deltagarna i utbildningsprojektet till det totala beloppet för övriga kostnader, uppgår de stödberättigande kostnaderna för de delar av utbildningsprogrammet för vilka ett stöd är nödvändigt till 4,362 miljoner euro, och själva stödet till 2,181 miljoner euro. Eftersom övriga formella villkor som fastställs i förordning (EG) nr 68/2001 också iakttas, vilket anges i skäl 23, drar kommissionen slutsatsen att denna del av det anmälda stödet är förenligt med den gemensamma marknaden. |
| --- | --- |

(49)

Med hänsyn tagen till bestämmelsen i förordning (EG) nr 68/2001 som begränsar kostnaderna för deltagarna i utbildningsprojektet till det totala beloppet för övriga kostnader, uppgår de stödberättigande kostnaderna för de delar av utbildningsprogrammet för vilka ett stöd är nödvändigt till 4,362 miljoner euro, och själva stödet till 2,181 miljoner euro. Eftersom övriga formella villkor som fastställs i förordning (EG) nr 68/2001 också iakttas, vilket anges i skäl 23, drar kommissionen slutsatsen att denna del av det anmälda stödet är förenligt med den gemensamma marknaden.

6.   SLUTSATSER

| (50) | Kommissionen anser att den del av stödåtgärderna som de belgiska myndigheterna anmält och som utgörs av stödberättigande kostnader som uppgår till 4,362 miljoner euro, vilket motsvarar ett stödbelopp på 2,181 miljoner euro, överensstämmer med kriterierna om förenlighet med den gemensamma marknaden i enlighet med artikel 87.3 c i fördraget. |
| --- | --- |

(50)

Kommissionen anser att den del av stödåtgärderna som de belgiska myndigheterna anmält och som utgörs av stödberättigande kostnader som uppgår till 4,362 miljoner euro, vilket motsvarar ett stödbelopp på 2,181 miljoner euro, överensstämmer med kriterierna om förenlighet med den gemensamma marknaden i enlighet med artikel 87.3 c i fördraget.

| (51) | Kommissionen anser att resterande stöd inte är nödvändigt för förverkligandet av motsvarande utbildningsåtgärder. Detta stöd är inte förenligt med den gemensamma marknaden enligt något av undantagen i fördraget och bör följaktligen förbjudas. Enligt de belgiska myndigheterna har stödet ännu inte beviljats och det finns därför inget behov av att återkräva det. |
| --- | --- |

(51)

Kommissionen anser att resterande stöd inte är nödvändigt för förverkligandet av motsvarande utbildningsåtgärder. Detta stöd är inte förenligt med den gemensamma marknaden enligt något av undantagen i fördraget och bör följaktligen förbjudas. Enligt de belgiska myndigheterna har stödet ännu inte beviljats och det finns därför inget behov av att återkräva det.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det statliga stöd som Belgien planerar att genomföra för ett utbildningsprojekt hos General Motors Belgium i Antwerpen är oförenligt med den gemensamma marknaden vad gäller 3 157 338,40 euro.

Denna del av stödet får därför inte genomföras.

Det resterande statliga stödet, som uppgår till 2 181 161,60 euro, är förenligt med den gemensamma marknaden i enlighet med artikel 87.3 c i fördraget.

Artikel 2

De belgiska myndigheterna skall inom två månader räknat från dagen för delgivningen av detta beslut underrätta kommissionen om alla åtgärder som vidtagits för att följa det.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till Konungariket Belgien.

Utfärdat i Bryssel den 4 april 2007.

På kommissionens vägnar

Neelie KROES

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT C 210, 1.9.2006, s. 6.

1

(2)  Se fotnot 1.

2

(3)  Se fotnot 1.

3

(4)  EGT L 10, 13.1.2001, s. 20. Förordningens giltighetstid har förlängts till och med den 30 juni 2008 genom kommissionens förordning (EG) nr 1976/2006 (EUT L 368, 23.12.2006, s. 85).

4

(5)  Skrivelse av den 7 februari 2006.

5

(6)  På grund av de begränsade stödberättigande kostnaderna för dem som deltar i utbildningen har de stödberättigande kostnaderna för den allmänna utbildningen minskats till 5 438 000 euro och för den särskilda utbildningen till 10 478 000 euro.

6

(7)  Kommissionen drog liknande slutsatser i skäl 33 i sitt beslut av den 4 juli 2006 om Ford Genk (EUT L 366, 21.12.2006, s. 32).

7

(8)  Mot bakgrund av en svag efterfrågan, produktivitetsvinster och sjunkande priser har flera stora biltillverkare stängt anläggningar eller minskat sin personalstyrka inom gemenskapen under senare år. GM Europe tillkännagav för övrigt vid utgången av 2004 en omfattande omstruktureringsplan som medför en minskning av personalstyrkan på 12 000 personer (http://www.gmeurope.com/news/archive_0410.html)

8

(9)  I punkt 52 i EG-domstolens dom av den 30 september 2003 i de förenade målen C-57/00 P och C-61/00 P, anger domstolen att ”Oavsett hur kommissionen tidigare tolkat artikel 92.2 c i fördraget [numera artikel 87.2 c] påverkar detta i alla händelser inte bedömningen av dess tolkning i det omtvistade beslutet, och heller inte det beslutets giltighet.” På samma sätt anger förstainstansrätten i punkt 177 i sin dom av den 15 juni 2005 i mål T-171/02: ”Det är nämligen endast inom ramen för artikel 87.3 c EG som lagenligheten av ett beslut av kommissionen, i vilket denna fastställer att ett nytt stöd inte uppfyller villkoren för tillämpning av detta undantag, skall bedömas och inte med hänsyn till kommissionens tidigare beslutspraxis, om det finns en sådan”.

9

(10)  Bilaga 2 i anmälan.

10

(11)  De mest sannolika kandidaterna var de anläggningar som redan producerade andra Astramodeller, särskilt anläggningen i Bochum (Tyskland).

11

(12)  På Bertones webbplats anges att ”la Carrozzeria Bertone har alltid gett den mänskliga faktorn en strategisk betydelse. [...] Därför har Carrozzeria Bertone alltid ägnat fortbildning och utnyttjande av arbetskraften särskild uppmärksamhet. Mer konkret innebär denna strategi att företaget under de två senaste åren har avsatt 240 timmar för utbildning [per person], det vill säga en investering på tre miljoner euro” (http://www.bertone.it/carrozzeria3.htm)

12

(13)  Se skäl 11.

13

(14)  Se förstainstansrättens beslut i mål T-459/93, Siemens SA mot kommissionen, REG 1995, s. II-1675, punkt 48.

14

(15)  Se skäl 7.

15

(16)  Produktionen av den nya modellen kräver exempelvis svetsning av ett större antal bildelar och företaget behöver därför ett större antal svetsare.

16

(17)  Bilaga 2 i anmälan.

17

(18)  På grundval av antalet utbildningstimmar drar kommissionen slutsatsen att 80,71 % av kostnaderna för den ”allmänna samordningen”, dvs. ett belopp på 0,723 miljoner euro, kan tilldelas grundutbildningen, simulerad arbetsmiljö och den allmänna tekniska utbildning för vilken stödet är nödvändigt. Dessa utbildningstimmar omfattar: i) Teknisk utbildning (de belgiska myndigheternas skrivelse av den 28 februari 2007): 50 800 timmar, varav 30 000 avser de tre utbildningsåtgärder för vilka ett stöd anses vara nödvändigt. ii) Grundutbildning (de belgiska myndigheternas skrivelse av den 7 februari 2006: antalet deltagare multiplicerat med det genomsnittliga antalet utbildningstimmar per deltagare under en period på tre år): 17 000 timmar. iii) Simulerad arbetsmiljö (idem): 40 000 timmar.

18

allmänna

Teknisk utbildning

Grundutbildning

Simulerad arbetsmiljö

---