# Eiropas Savienības L 244/2007

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 244 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 50. sējums2007. gada 19. septembris |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 244

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

50. sējums2007. gada 19. septembris

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1070/2007 (2007. gada 18. septembris), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem | 1 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 1071/2007 (2007. gada 18. septembris), ar ko Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes akmeņogļu koksa importam (gabalu diametrs lielāks par 80 mm (kokss 80+)) piemēro pagaidu antidempinga maksājumu | 3 |

Saturs

I   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

REGULAS

Komisijas Regula (EK) Nr. 1070/2007 (2007. gada 18. septembris), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

1

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 1071/2007 (2007. gada 18. septembris), ar ko Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes akmeņogļu koksa importam (gabalu diametrs lielāks par 80 mm (kokss 80+)) piemēro pagaidu antidempinga maksājumu

3

| | | II   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta |
| --- | --- | --- |
| | | LĒMUMI |
| | | Komisija |
| | | 2007/613/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2007. gada 10. maijs) par pasākumiem C 1/06 (ex NN 103/05), ko Spānija īstenojusi par labu Chupa Chups

  (izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 1710)

   (
  1
  ) | 20 |

II   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Komisija

2007/613/EK

*

Komisijas Lēmums (2007. gada 10. maijs) par pasākumiem C 1/06 (ex NN 103/05), ko Spānija īstenojusi par labu Chupa Chups

  (izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 1710)

   (
  1
  )

Chupa Chups

(izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 1710)

1

20

| | | Labojums |
| --- | --- | --- |
| | * | Labojums Komisijas 2005. gada 30. jūnija Regulā (EK) Nr. 1043/2005, ar ko īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 3448/93 attiecībā uz eksporta kompensāciju piešķiršanas sistēmu noteiktiem lauksaimniecības produktiem, kurus eksportē tādu preču veidā, kas nav ietvertas Līguma I Pielikumā, un šadu kompensāciju apjomu noteikšanas kritērijus (OV L 172, 5.7.2005.) | 30 |

Labojums

*

Labojums Komisijas 2005. gada 30. jūnija Regulā (EK) Nr. 1043/2005, ar ko īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 3448/93 attiecībā uz eksporta kompensāciju piešķiršanas sistēmu noteiktiem lauksaimniecības produktiem, kurus eksportē tādu preču veidā, kas nav ietvertas Līguma I Pielikumā, un šadu kompensāciju apjomu noteikšanas kritērijus (OV L 172, 5.7.2005.)

30

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

REGULAS

| 19.9.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 244/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 244/1

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1070/2007

(2007. gada 18. septembris),

ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1994. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 3223/94 par sīki izstrādātiem augļu un dārzeņu ievešanas režīma izpildes noteikumiem (1), un jo īpaši tās 4. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem.

| (2) | Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā, |
| --- | --- |

(2)

Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta ievešanas vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 3223/94 4. pantā, ir tādas, kā norādīts tabulā, kas pievienota pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2007. gada 19. septembrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2007. gada 18. septembrī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 337, 24.12.1994., 66. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 756/2007 (OV L 172, 30.6.2007., 41. lpp.).

1

---

PIELIKUMS

Komisijas 2007. gada 18. septembra Regulai, ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | MK | 70,6 |
| XK | 55,1 |
| XS | 45,9 |
| ZZ | 57,2 |
| 0707 00 05 | JO | 151,2 |
| MK | 43,7 |
| TR | 129,2 |
| ZZ | 108,0 |
| 0709 90 70 | TR | 110,1 |
| ZZ | 110,1 |
| 0805 50 10 | AR | 78,5 |
| UY | 83,7 |
| ZA | 64,1 |
| ZZ | 75,4 |
| 0806 10 10 | IL | 51,3 |
| MK | 28,3 |
| TR | 116,2 |
| ZZ | 65,3 |
| 0808 10 80 | AU | 215,7 |
| BR | 117,4 |
| CL | 85,0 |
| CN | 79,8 |
| NZ | 98,0 |
| US | 97,8 |
| ZA | 83,3 |
| ZZ | 111,0 |
| 0808 20 50 | CN | 57,2 |
| TR | 123,0 |
| ZA | 103,8 |
| ZZ | 94,7 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | TR | 152,3 |
| US | 189,2 |
| ZZ | 170,8 |
| 0809 40 05 | BA | 49,8 |
| IL | 110,5 |
| MK | 49,8 |
| TR | 107,3 |
| ZZ | 79,4 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

MK

70,6

XK

55,1

XS

45,9

ZZ

57,2

0707 00 05

JO

151,2

MK

43,7

TR

129,2

ZZ

108,0

0709 90 70

TR

110,1

ZZ

110,1

0805 50 10

AR

78,5

UY

83,7

ZA

64,1

ZZ

75,4

0806 10 10

IL

51,3

MK

28,3

TR

116,2

ZZ

65,3

0808 10 80

AU

215,7

BR

117,4

CL

85,0

CN

79,8

NZ

98,0

US

97,8

ZA

83,3

ZZ

111,0

0808 20 50

CN

57,2

TR

123,0

ZA

103,8

ZZ

94,7

0809 30 10, 0809 30 90

TR

152,3

US

189,2

ZZ

170,8

0809 40 05

BA

49,8

IL

110,5

MK

49,8

TR

107,3

ZZ

79,4

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 19.9.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 244/3 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 244/3

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1071/2007

(2007. gada 18. septembris),

ar ko Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes akmeņogļu koksa importam (gabalu diametrs lielāks par 80 mm (kokss 80+)) piemēro pagaidu antidempinga maksājumu

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 7. pantu,

apspriedusies ar Padomdevēju komiteju,

tā kā:

A.   PROCEDŪRA

1.   Procedūras uzsākšana

| (1) | Atbilstīgi pamatregulas 5. pantam Komisija 2006. gada 20. decembrī, Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2) publicējot paziņojumu (“paziņojums par procedūras uzsākšanu”), informēja par antidempinga procedūras uzsākšanu attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas (turpmāk tekstā – “ĶTR” jeb “attiecīgā valsts”) akmeņogļu koksa importu (gabalu diametrs lielāks par 80 mm) (turpmāk tekstā – “kokss 80+”)). |
| --- | --- |

(1)

Atbilstīgi pamatregulas 5. pantam Komisija 2006. gada 20. decembrī, Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2) publicējot paziņojumu (“paziņojums par procedūras uzsākšanu”), informēja par antidempinga procedūras uzsākšanu attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas (turpmāk tekstā – “ĶTR” jeb “attiecīgā valsts”) akmeņogļu koksa importu (gabalu diametrs lielāks par 80 mm) (turpmāk tekstā – “kokss 80+”)).

| (2) | Procedūru uzsāka pēc tam, kad 2006. gada 20. novembrī sūdzību iesniedza trīs Kopienas ražotāji (“sūdzības iesniedzēji”), kuru produkcija veido lielāko daļu, šajā gadījumā vairāk nekā 30 %, Kopienas kopējās koksa 80+ produkcijas. Sūdzībā bija ietverti sākotnēji šķietami pamatoti pierādījumi par minētā ražojuma dempingu un par no tā izrietošu būtisku kaitējumu, kas ir uzskatāms par pietiekamu, lai pamatotu procedūras sākšanu. |
| --- | --- |

(2)

Procedūru uzsāka pēc tam, kad 2006. gada 20. novembrī sūdzību iesniedza trīs Kopienas ražotāji (“sūdzības iesniedzēji”), kuru produkcija veido lielāko daļu, šajā gadījumā vairāk nekā 30 %, Kopienas kopējās koksa 80+ produkcijas. Sūdzībā bija ietverti sākotnēji šķietami pamatoti pierādījumi par minētā ražojuma dempingu un par no tā izrietošu būtisku kaitējumu, kas ir uzskatāms par pietiekamu, lai pamatotu procedūras sākšanu.

| (3) | No 2000. gada jūnija līdz 2004. gadam uz attiecīgo ražojumu jau attiecās antidempinga pasākumi. Ar Komisijas Lēmumu Nr. 1238/2000/EOTK (3) piemēroja pagaidu pasākumus, un ar Komisijas Lēmumu Nr. 2730/2000/EOTK (4) piemēroja galīgos pasākumus (“iepriekšējie pasākumi”), tomēr, noritot pagaidu izmaiņām tirgus nosacījumos, 2004. gada martā galīgos pasākumus apturēja ar Komisijas Lēmumu 2004/264/EK (5). Pasākumu termiņam beidzoties, ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2117/2004 (6) pagarināja Lēmuma 2004/264/EK darbību līdz 2005. gada 15. decembrim. |
| --- | --- |

(3)

No 2000. gada jūnija līdz 2004. gadam uz attiecīgo ražojumu jau attiecās antidempinga pasākumi. Ar Komisijas Lēmumu Nr. 1238/2000/EOTK (3) piemēroja pagaidu pasākumus, un ar Komisijas Lēmumu Nr. 2730/2000/EOTK (4) piemēroja galīgos pasākumus (“iepriekšējie pasākumi”), tomēr, noritot pagaidu izmaiņām tirgus nosacījumos, 2004. gada martā galīgos pasākumus apturēja ar Komisijas Lēmumu 2004/264/EK (5). Pasākumu termiņam beidzoties, ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2117/2004 (6) pagarināja Lēmuma 2004/264/EK darbību līdz 2005. gada 15. decembrim.

2.   Procedūrā iesaistītās personas

| (4) | Par procedūras uzsākšanu Komisija oficiāli informēja sūdzības iesniedzējus, citus zināmos Kopienas ražotājus, ĶTR pārstāvjus, ražotājus eksportētājus Ķīnas Tautas Republikā, importētājus/tirgotājus un citus zināmos iesaistītos lietotājus, kā arī zināmās iesaistītās asociācijas. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja rakstveidā paust viedokli un paziņojumā par procedūras uzsākšanu noteiktajā termiņā pieprasīt, lai tās uzklausa. Viens eksportētājs no ĶTR, kā arī ražotāji, lietotāji un viens importētājs Kopienā rakstveidā darīja zināmu savu viedokli. Visas personas, kas to pieprasīja iepriekš minētajā termiņā un norādīja, ka ir īpaši iemesli, kāpēc tās būtu jāuzklausa, tika uzklausītas. |
| --- | --- |

(4)

Par procedūras uzsākšanu Komisija oficiāli informēja sūdzības iesniedzējus, citus zināmos Kopienas ražotājus, ĶTR pārstāvjus, ražotājus eksportētājus Ķīnas Tautas Republikā, importētājus/tirgotājus un citus zināmos iesaistītos lietotājus, kā arī zināmās iesaistītās asociācijas. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja rakstveidā paust viedokli un paziņojumā par procedūras uzsākšanu noteiktajā termiņā pieprasīt, lai tās uzklausa. Viens eksportētājs no ĶTR, kā arī ražotāji, lietotāji un viens importētājs Kopienā rakstveidā darīja zināmu savu viedokli. Visas personas, kas to pieprasīja iepriekš minētajā termiņā un norādīja, ka ir īpaši iemesli, kāpēc tās būtu jāuzklausa, tika uzklausītas.

| (5) | Ņemot vērā izmeklēšanā iesaistīto ražotāju eksportētāju un importētāju acīm redzami lielo skaitu, izlases metožu piemērošana tika paredzēta paziņojumā par procedūras uzsākšanu saskaņā ar pamatregulas 17. pantu. |
| --- | --- |

(5)

Ņemot vērā izmeklēšanā iesaistīto ražotāju eksportētāju un importētāju acīm redzami lielo skaitu, izlases metožu piemērošana tika paredzēta paziņojumā par procedūras uzsākšanu saskaņā ar pamatregulas 17. pantu.

| (6) | Lai Komisija varētu lemt, vai jāizmanto izlases metode un vajadzības gadījumā, lai veiktu atlasi, ražotājiem eksportētājiem un importētājiem bija jāpaziņo par sevi Komisijai un jāsniedz informācija par darbību, kā norādīts paziņojumā par procedūras uzsākšanu. Tikai viens ražotājs eksportētājs piekrita sadarboties. Tāpēc tika nolemts, ka atlase nav vajadzīga. |
| --- | --- |

(6)

Lai Komisija varētu lemt, vai jāizmanto izlases metode un vajadzības gadījumā, lai veiktu atlasi, ražotājiem eksportētājiem un importētājiem bija jāpaziņo par sevi Komisijai un jāsniedz informācija par darbību, kā norādīts paziņojumā par procedūras uzsākšanu. Tikai viens ražotājs eksportētājs piekrita sadarboties. Tāpēc tika nolemts, ka atlase nav vajadzīga.

| (7) | Ņemot vērā arī to, ka tikai viens koksa 80+ importētājs izrādīja vēlmi sadarboties, tika nolemts ka atlase nav vajadzīga. |
| --- | --- |

(7)

Ņemot vērā arī to, ka tikai viens koksa 80+ importētājs izrādīja vēlmi sadarboties, tika nolemts ka atlase nav vajadzīga.

| (8) | Lai vienīgais ražotājs eksportētājs ĶTR, kas sadarbojās, varētu iesniegt pieteikumu par tirgus ekonomikas režīmu (“TER”) atbilstīgi pamatregulas 2. panta 7. punktam vai atsevišķu režīmu (“AR”) atbilstīgi pamatregulas 9. panta 5. punktam (ja attiecīgais ražotājs eksportētājs to vēlētos), Komisija nosūtīja pieprasījuma veidlapas vienīgajam uzņēmumam ĶTR, kas sadarbojās. Ražotājs eksportētājs nepieprasīja ne TER, ne AR. |
| --- | --- |

(8)

Lai vienīgais ražotājs eksportētājs ĶTR, kas sadarbojās, varētu iesniegt pieteikumu par tirgus ekonomikas režīmu (“TER”) atbilstīgi pamatregulas 2. panta 7. punktam vai atsevišķu režīmu (“AR”) atbilstīgi pamatregulas 9. panta 5. punktam (ja attiecīgais ražotājs eksportētājs to vēlētos), Komisija nosūtīja pieprasījuma veidlapas vienīgajam uzņēmumam ĶTR, kas sadarbojās. Ražotājs eksportētājs nepieprasīja ne TER, ne AR.

| (9) | Komisija nosūtīja anketas visām tai zināmajām attiecīgajām personām un visiem pārējiem uzņēmumiem, kas pieteicās termiņā, kurš noteikts paziņojumā par procedūras uzsākšanu. Tika saņemtas atbildes no vienīgā ražotāja eksportētāja ĶTR, kas sadarbojās, pieciem Kopienas ražotājiem, viena importētāja un 36 lietotājiem. Turklāt vairāki lietotāji iesniedza komentārus, neatbildot uz anketas jautājumiem. Savu locekļu vārdā viedokli pauda arī Eiropas Lietuvju asociācija (“CAEF”) (asociācijas locekļi ir valstu lietuvju asociācijas no 17 ES dalībvalstīm). |
| --- | --- |

(9)

Komisija nosūtīja anketas visām tai zināmajām attiecīgajām personām un visiem pārējiem uzņēmumiem, kas pieteicās termiņā, kurš noteikts paziņojumā par procedūras uzsākšanu. Tika saņemtas atbildes no vienīgā ražotāja eksportētāja ĶTR, kas sadarbojās, pieciem Kopienas ražotājiem, viena importētāja un 36 lietotājiem. Turklāt vairāki lietotāji iesniedza komentārus, neatbildot uz anketas jautājumiem. Savu locekļu vārdā viedokli pauda arī Eiropas Lietuvju asociācija (“CAEF”) (asociācijas locekļi ir valstu lietuvju asociācijas no 17 ES dalībvalstīm).

| (10) | Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu dempinga, tā radītā kaitējuma un Kopienas interešu provizoriskas noteikšanas nolūkā. Pārbaudes apmeklējumus veica šādos uzņēmumos:






  a) | Kopienas ražotāji:






  — | Industrial Química del Nalón, S.A., Oviedo, Asturias, Spānija, |
| --- | --- | --- | --- |

(10)

Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu dempinga, tā radītā kaitējuma un Kopienas interešu provizoriskas noteikšanas nolūkā. Pārbaudes apmeklējumus veica šādos uzņēmumos:

a)

Kopienas ražotāji:

—

Industrial Química del Nalón, S.A., Oviedo, Asturias, Spānija,

| — | Industrias Doy Manuel Mórate, S.L., Oviedo, Asturias, Spānija, |
| --- | --- |

—

Industrias Doy Manuel Mórate, S.L., Oviedo, Asturias, Spānija,

| — | Italiana Coke SpA, Savona, Itālija, |
| --- | --- |

—

Italiana Coke SpA, Savona, Itālija,

| — | OKD, OKK, a.s., Ostrava-Přívoz, Čehija, |
| --- | --- |

—

OKD, OKK, a.s., Ostrava-Přívoz, Čehija,

| — | Productos de Fundición, S.A., Baracaldo, Vizcaya, Spānija; |
| --- | --- |

—

Productos de Fundición, S.A., Baracaldo, Vizcaya, Spānija;

| b) | nesaistītie importētāji Kopienā:






  — | ThyssenKrupp MinEnergy GmbH, Essen, Vācija; |
| --- | --- | --- |

b)

nesaistītie importētāji Kopienā:

—

ThyssenKrupp MinEnergy GmbH, Essen, Vācija;

| c) | lietotāji Kopienā:






  — | Rockwool International A/S un meitasuzņēmums Rockwool A/S, Hedehusene, Dānija, |
| --- | --- | --- |

c)

lietotāji Kopienā:

—

Rockwool International A/S un meitasuzņēmums Rockwool A/S, Hedehusene, Dānija,

| — | Fritz Winter Eisengiesserei GmbH & Co, Stadttalendorf, Vācija. |
| --- | --- |

—

Fritz Winter Eisengiesserei GmbH & Co, Stadttalendorf, Vācija.

| (11) | Tā kā pieteikumi par TER vai AR netika iesniegti un ņemot vērā to, ka ir jānosaka normālā vērtība ražotājiem eksportētājiem ĶTR, pamatojoties uz izvēlētās analogas valsts datiem, pārbaudes apmeklējums notika šādos uzņēmumos:

  Ražotāji analogajā valstī – ASV:






  — | Tonawanda Coke Co., New York, |
| --- | --- | --- |

(11)

Tā kā pieteikumi par TER vai AR netika iesniegti un ņemot vērā to, ka ir jānosaka normālā vērtība ražotājiem eksportētājiem ĶTR, pamatojoties uz izvēlētās analogas valsts datiem, pārbaudes apmeklējums notika šādos uzņēmumos:

Ražotāji analogajā valstī – ASV:

—

Tonawanda Coke Co., New York,

| — | Erie Coke Co., Pennsylvania. |
| --- | --- |

—

Erie Coke Co., Pennsylvania.

3.   Izmeklēšanas periods

| (12) | Dempinga un kaitējuma izmeklēšana notika no 2005. gada 1. oktobra līdz 2006. gada 30. septembrim (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude notika no 2003. gada 1. janvāra līdz IP beigām (“attiecīgais periods”). |
| --- | --- |

(12)

Dempinga un kaitējuma izmeklēšana notika no 2005. gada 1. oktobra līdz 2006. gada 30. septembrim (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude notika no 2003. gada 1. janvāra līdz IP beigām (“attiecīgais periods”).

B.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

1.   Attiecīgais ražojums

| (13) | Attiecīgais ražojums ir Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes akmeņogļu koksa gabali, kuru diametrs pārsniedz 80 mm (kokss 80+) (“attiecīgais ražojums”) un ko parasti deklarē ar KN kodu ex 2704 00 19. |
| --- | --- |

(13)

Attiecīgais ražojums ir Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes akmeņogļu koksa gabali, kuru diametrs pārsniedz 80 mm (kokss 80+) (“attiecīgais ražojums”) un ko parasti deklarē ar KN kodu ex 2704 00 19.

| (14) | Akmeņogļu koksa gabalus, kuru diametrs pārsniedz 80 mm (kokss 80+), iegūst no bitumenoglēm, kas ir organiski nogulumiežu izrakteņi. Tērauda ražošanas nozarē galvenokārt izmanto maza un vidēja izmēra koksu (kokss 80–, tā dēvētais “domnās izmantojamais kokss”), bet čuguna un izolācijas materiālu ražošanas nozarēs stāvcepļos izmanto liela izmēra koksu (kokss 80+ jeb “lietuvēs izmantojamais kokss”). Abus koksa veidus deklarē ar vienādu KN kodu. |
| --- | --- |

(14)

Akmeņogļu koksa gabalus, kuru diametrs pārsniedz 80 mm (kokss 80+), iegūst no bitumenoglēm, kas ir organiski nogulumiežu izrakteņi. Tērauda ražošanas nozarē galvenokārt izmanto maza un vidēja izmēra koksu (kokss 80–, tā dēvētais “domnās izmantojamais kokss”), bet čuguna un izolācijas materiālu ražošanas nozarēs stāvcepļos izmanto liela izmēra koksu (kokss 80+ jeb “lietuvēs izmantojamais kokss”). Abus koksa veidus deklarē ar vienādu KN kodu.

| (15) | Izmeklēšanā ir konstatēts, ka, lai gan pastāv atšķirības akmeņogļu kvalitātes (izejviela), ražošanas metožu un gabalu izmēru ziņā, attiecīgajiem ražojuma veidiem ir vienādas ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības un tos izmanto kā degšanas aktīvo vielu stāvcepļos. |
| --- | --- |

(15)

Izmeklēšanā ir konstatēts, ka, lai gan pastāv atšķirības akmeņogļu kvalitātes (izejviela), ražošanas metožu un gabalu izmēru ziņā, attiecīgajiem ražojuma veidiem ir vienādas ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības un tos izmanto kā degšanas aktīvo vielu stāvcepļos.

| (16) | Tādēļ jāsecina, ka attiecīgais ražojums ir ĶTR izcelsmes lietuvēs izmantojamais kokss, t. i., akmeņogļu kokss gabalos, kuru diametrs pārsniedz 80 mm, un ko izmanto stāvcepļos. Jāsecina arī tas, ka visu veidu lietuvēs izmantojamais kokss ir viens un tas pats ražojums, jo tam ir vienādas tehniskas un ķīmiskas pamatīpašības, kā arī izmantošanas veids. |
| --- | --- |

(16)

Tādēļ jāsecina, ka attiecīgais ražojums ir ĶTR izcelsmes lietuvēs izmantojamais kokss, t. i., akmeņogļu kokss gabalos, kuru diametrs pārsniedz 80 mm, un ko izmanto stāvcepļos. Jāsecina arī tas, ka visu veidu lietuvēs izmantojamais kokss ir viens un tas pats ražojums, jo tam ir vienādas tehniskas un ķīmiskas pamatīpašības, kā arī izmantošanas veids.

2.   Līdzīgais ražojums

| (17) | Izmeklēšanā konstatēja, ka fizikālās, tehniskās un ķīmiskās pamatīpašības, kas piemīt Kopienas ražošanas nozarē ražotajam un Kopienā pārdotajam koksam 80+ un koksam 80+, kas ražots un pārdots analogajā valstī (ASV), ir vienādas un ka šos ražojumus izmanto vienādi. Tādēļ šos ražojumus uzskata par līdzīgiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(17)

Izmeklēšanā konstatēja, ka fizikālās, tehniskās un ķīmiskās pamatīpašības, kas piemīt Kopienas ražošanas nozarē ražotajam un Kopienā pārdotajam koksam 80+ un koksam 80+, kas ražots un pārdots analogajā valstī (ASV), ir vienādas un ka šos ražojumus izmanto vienādi. Tādēļ šos ražojumus uzskata par līdzīgiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

C.   DEMPINGS

1.   Sadarbība

| (18) | Kā minēts 6. apsvērumā, tikai viens ĶTR ražotājs eksportētājs sadarbojās izmeklēšanā. Šā ražotāja eksportētāja eksporta apjoms bija mazāks par 30 % no kopējā ĶTR izcelsmes koksa 80+ importa, ko pārdeva Kopienā izmeklēšanas periodā. Tādējādi secina, ka sadarbības līmenis bija ļoti zems. ĶTR pārstāvjus informēja, ka tik zema sadarbības līmeņa rezultātā varētu piemērot pamatregulas 18. pantu. |
| --- | --- |

(18)

Kā minēts 6. apsvērumā, tikai viens ĶTR ražotājs eksportētājs sadarbojās izmeklēšanā. Šā ražotāja eksportētāja eksporta apjoms bija mazāks par 30 % no kopējā ĶTR izcelsmes koksa 80+ importa, ko pārdeva Kopienā izmeklēšanas periodā. Tādējādi secina, ka sadarbības līmenis bija ļoti zems. ĶTR pārstāvjus informēja, ka tik zema sadarbības līmeņa rezultātā varētu piemērot pamatregulas 18. pantu.

2.   Normālā vērtība

a)   Analogā valsts

| (19) | Paziņojumā par procedūras uzsākšanu ASV bija paredzēta kā attiecīgā analogā valsts, lai noteiktu normālo vērtību attiecībā uz ĶTR, un ieinteresētās personas tika aicinātas iesniegt apsvērumus par šīs izvēles atbilstību. Par šo jautājumu piezīmes vai iebildumi netika saņemti. |
| --- | --- |

(19)

Paziņojumā par procedūras uzsākšanu ASV bija paredzēta kā attiecīgā analogā valsts, lai noteiktu normālo vērtību attiecībā uz ĶTR, un ieinteresētās personas tika aicinātas iesniegt apsvērumus par šīs izvēles atbilstību. Par šo jautājumu piezīmes vai iebildumi netika saņemti.

| (20) | ASV ir relatīvi liels un atvērts koksa 80+ iekšējais tirgus, t. i., šajā tirgū darbojas pieci ražotāji (izmeklēšanas periodā) un importa apjoms ir pietiekams. Turklāt attiecīgā ražojuma ražošanā tāpat kā ĶTR ir izmantoti līdzīgi procesi. |
| --- | --- |

(20)

ASV ir relatīvi liels un atvērts koksa 80+ iekšējais tirgus, t. i., šajā tirgū darbojas pieci ražotāji (izmeklēšanas periodā) un importa apjoms ir pietiekams. Turklāt attiecīgā ražojuma ražošanā tāpat kā ĶTR ir izmantoti līdzīgi procesi.

| (21) | Tika veikta to valstu atbilstības pārbaude, par kurām uzskatīja, ka tajās, iespējams, pastāv kosa 80+ ražošana. Attiecībā uz Austrāliju, t. i., vienīgo valsti, par kuru atrada pierādījumus par attiecīgā izstrādājuma ražošanu, saskaņā ar informāciju, ko iesniedza vienīgais ražotājs Austrālijā, Austrālijas iekšējas tirgus ir ievērojami ierobežots. |
| --- | --- |

(21)

Tika veikta to valstu atbilstības pārbaude, par kurām uzskatīja, ka tajās, iespējams, pastāv kosa 80+ ražošana. Attiecībā uz Austrāliju, t. i., vienīgo valsti, par kuru atrada pierādījumus par attiecīgā izstrādājuma ražošanu, saskaņā ar informāciju, ko iesniedza vienīgais ražotājs Austrālijā, Austrālijas iekšējas tirgus ir ievērojami ierobežots.

| (22) | Pamatojoties uz iepriekšminēto, tika nolemts par analogo valsti izvēlēties ASV. Tāpēc aicināja sadarboties Amerikas Akmeņogļu ražotāju asociāciju (American Association of coke producers). |
| --- | --- |

(22)

Pamatojoties uz iepriekšminēto, tika nolemts par analogo valsti izvēlēties ASV. Tāpēc aicināja sadarboties Amerikas Akmeņogļu ražotāju asociāciju (American Association of coke producers).

b)   Normālās vērtības noteikšana

| (23) | Atbilstoši pamatregulas 2. panta 7. punktam normālā vērtība tika noteikta, pamatojoties uz pārbaudītu informāciju, ko saņēma no diviem uzņēmumiem ASV, kas sadarbojās. |
| --- | --- |

(23)

Atbilstoši pamatregulas 2. panta 7. punktam normālā vērtība tika noteikta, pamatojoties uz pārbaudītu informāciju, ko saņēma no diviem uzņēmumiem ASV, kas sadarbojās.

| (24) | Nosakot normālo vērtību, Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu vispirms pārbaudīja, vai divu ražotāju ASV kopējais līdzīgā ražojuma pārdošanas apjoms neatkarīgiem lietotājiem vietējā tirgū bija uzskatāms par reprezentatīvu, t. i., vai šādu pārdevumu kopējais apjoms bija vismaz 5 % no attiecīgā ražojuma eksporta apjoma uz Kopienu. Šajā sakarā ir jāatgādina, ka attiecīgais ražojums ir viens un tas pats ražojuma veids. |
| --- | --- |

(24)

Nosakot normālo vērtību, Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu vispirms pārbaudīja, vai divu ražotāju ASV kopējais līdzīgā ražojuma pārdošanas apjoms neatkarīgiem lietotājiem vietējā tirgū bija uzskatāms par reprezentatīvu, t. i., vai šādu pārdevumu kopējais apjoms bija vismaz 5 % no attiecīgā ražojuma eksporta apjoma uz Kopienu. Šajā sakarā ir jāatgādina, ka attiecīgais ražojums ir viens un tas pats ražojuma veids.

| (25) | Pēc tam Komisija pārbaudīja, vai iepriekšminēto pārdošanas apjomu vietējā tirgū var uzskatīt par tādu, kas iegūts parastā tirdzniecības apritē saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu. Tika konstatēts, ka rentablu pārdevumu apjoms vietējā tirgū bija lielāks par 95 %. |
| --- | --- |

(25)

Pēc tam Komisija pārbaudīja, vai iepriekšminēto pārdošanas apjomu vietējā tirgū var uzskatīt par tādu, kas iegūts parastā tirdzniecības apritē saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu. Tika konstatēts, ka rentablu pārdevumu apjoms vietējā tirgū bija lielāks par 95 %.

| (26) | Rezultātā par normālo vērtību noteica sadarbībā iesaistīto divu ASV ražotāju rūpnīcas cenas nesaistītiem lietotājiem vietējā tirgū. |
| --- | --- |

(26)

Rezultātā par normālo vērtību noteica sadarbībā iesaistīto divu ASV ražotāju rūpnīcas cenas nesaistītiem lietotājiem vietējā tirgū.

3.   Eksporta cena

| (27) | Ņemot vērā ĶTR zemo sadarbības līmeni, saskaņā ar pamatregulas 18. pantu eksporta cenu noteica, pamatojoties uz visticamāko informāciju. Kopš 2006. gada janvāra koksu 80+ vairs nedeklarē ar konkrētu Taric kodu. Līdz ar to nevarēja izmantot Eurostat datus, lai aprēķinātu ĶTR koksa 80+ eksporta cenas vai apjomu izmeklēšanas periodā. Tomēr sīku informāciju par koksa apjomu un cenām, ko importēja no ĶTR izmeklēšanas periodā, ieguva no importētāju dalībvalstu muitas iestādēm. |
| --- | --- |

(27)

Ņemot vērā ĶTR zemo sadarbības līmeni, saskaņā ar pamatregulas 18. pantu eksporta cenu noteica, pamatojoties uz visticamāko informāciju. Kopš 2006. gada janvāra koksu 80+ vairs nedeklarē ar konkrētu Taric kodu. Līdz ar to nevarēja izmantot Eurostat datus, lai aprēķinātu ĶTR koksa 80+ eksporta cenas vai apjomu izmeklēšanas periodā. Tomēr sīku informāciju par koksa apjomu un cenām, ko importēja no ĶTR izmeklēšanas periodā, ieguva no importētāju dalībvalstu muitas iestādēm.

| (28) | Sakarā ar to, ka iepriekš minētā informācija par attiecīgā ražojuma importu izmeklēšanas periodā bija visticamākā pieejamā informācija atbilstīgi pamatregulas 18. pantam, to izmantoja, lai novērtētu ĶTR eksporta apjomu un cenas izmeklēšanas periodā. Tomēr, ņemot vērā faktu, ka vienīgais ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, bija iesniedzis informāciju pa eksporta cenām, attiecīgo informāciju izskatīja un konstatēja, ka iesniegtā informācija atbilst informācijai, ko ieguva no iepriekšminētajām muitas iestādēm. Vidējā svērtā rūpnīcas eksporta cena, ko noteica, pamatojoties uz šiem datiem, bija EUR 107,73 par metrisko tonnu. |
| --- | --- |

(28)

Sakarā ar to, ka iepriekš minētā informācija par attiecīgā ražojuma importu izmeklēšanas periodā bija visticamākā pieejamā informācija atbilstīgi pamatregulas 18. pantam, to izmantoja, lai novērtētu ĶTR eksporta apjomu un cenas izmeklēšanas periodā. Tomēr, ņemot vērā faktu, ka vienīgais ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, bija iesniedzis informāciju pa eksporta cenām, attiecīgo informāciju izskatīja un konstatēja, ka iesniegtā informācija atbilst informācijai, ko ieguva no iepriekšminētajām muitas iestādēm. Vidējā svērtā rūpnīcas eksporta cena, ko noteica, pamatojoties uz šiem datiem, bija EUR 107,73 par metrisko tonnu.

4.   Salīdzinājums

| (29) | Normālo vērtību un eksporta cenas salīdzināja, pamatojoties uz ražotāja noteikto cenu. Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika izdarītas korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību. Atbilstošas korekcijas, ja tās bija atbilstošas un pamatotas ar ticamiem pierādījumiem, attiecināja uz fizisko īpašību atšķirībām un atšķirībām cenu atlaidēs, transporta un apdrošināšanas izmaksās, iepakošanas izmaksās, kredīta un garantijas izmaksās. |
| --- | --- |

(29)

Normālo vērtību un eksporta cenas salīdzināja, pamatojoties uz ražotāja noteikto cenu. Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika izdarītas korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību. Atbilstošas korekcijas, ja tās bija atbilstošas un pamatotas ar ticamiem pierādījumiem, attiecināja uz fizisko īpašību atšķirībām un atšķirībām cenu atlaidēs, transporta un apdrošināšanas izmaksās, iepakošanas izmaksās, kredīta un garantijas izmaksās.

| (30) | Vienīgais ĶTR ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, apgalvoja, ka attiecīgā no ĶTR izmeklēšanas periodā importētā ražojuma kvalitāte atšķiroties no līdzīgā analogā valstī ražotā ražojuma kvalitātes un, pirms ražojumu pārdod, esot jāveic papildu sijāšana. |
| --- | --- |

(30)

Vienīgais ĶTR ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, apgalvoja, ka attiecīgā no ĶTR izmeklēšanas periodā importētā ražojuma kvalitāte atšķiroties no līdzīgā analogā valstī ražotā ražojuma kvalitātes un, pirms ražojumu pārdod, esot jāveic papildu sijāšana.

| (31) | Tika salīdzināts attiecīgā ražojuma un analogajā valstī ražotā līdzīgā ražojuma ķīmiskais saturs un gabalu lielums, veicot atbilstošu pielāgojumu attiecībā uz konstatētām kvalitātes atšķirībām. Attiecībā uz sijāšanu Eiropā pielāgojums nav vajadzīgs, jo šo darbību veic pēc CIF vērtības noteikšanas, kas ir sākumpunkts ražotāja eksporta cenas noteikšanai. |
| --- | --- |

(31)

Tika salīdzināts attiecīgā ražojuma un analogajā valstī ražotā līdzīgā ražojuma ķīmiskais saturs un gabalu lielums, veicot atbilstošu pielāgojumu attiecībā uz konstatētām kvalitātes atšķirībām. Attiecībā uz sijāšanu Eiropā pielāgojums nav vajadzīgs, jo šo darbību veic pēc CIF vērtības noteikšanas, kas ir sākumpunkts ražotāja eksporta cenas noteikšanai.

5.   Dempinga starpība

| (32) | Dempinga starpību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu noteica, pamatojoties uz vidējās svērtās normālās ražotāja cenas un vidējās svērtās ražotāja eksporta cenas salīdzinājumu. Noteiktā valsts mēroga dempinga starpība, kas izteikta procentos no CIF cenas līdz Kopienas robežai pirms nodokļu nomaksas, ir 53,3 %. |
| --- | --- |

(32)

Dempinga starpību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu noteica, pamatojoties uz vidējās svērtās normālās ražotāja cenas un vidējās svērtās ražotāja eksporta cenas salīdzinājumu. Noteiktā valsts mēroga dempinga starpība, kas izteikta procentos no CIF cenas līdz Kopienas robežai pirms nodokļu nomaksas, ir 53,3 %.

D.   KAITĒJUMS

1.   Vispārīga informācija

| (33) | Kā minēts 3. apsvērumā, antidempinga pasākumus ĶTR izcelsmes koksa 80+ importam ieviesa 2000. gadā. Attiecīgos pasākumus 2004. gada martā apturēja, bet 2005. gada decembrī pasākumu piemērošanas termiņš beidzās. Tādējādi attiecīgā perioda sākumā bija spēkā pasākumi attiecībā uz importu no attiecīgās valsts. |
| --- | --- |

(33)

Kā minēts 3. apsvērumā, antidempinga pasākumus ĶTR izcelsmes koksa 80+ importam ieviesa 2000. gadā. Attiecīgos pasākumus 2004. gada martā apturēja, bet 2005. gada decembrī pasākumu piemērošanas termiņš beidzās. Tādējādi attiecīgā perioda sākumā bija spēkā pasākumi attiecībā uz importu no attiecīgās valsts.

2.   Kopienas produkcija un Kopienas ražošanas nozare

| (34) | Kopienā līdzīgo ražojumu ražo septiņi ražotāji. Tāpēc tiek uzskatīts, ka šo septiņu Kopienas ražotāju saražotā produkcija ir Kopienas produkcija pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(34)

Kopienā līdzīgo ražojumu ražo septiņi ražotāji. Tāpēc tiek uzskatīts, ka šo septiņu Kopienas ražotāju saražotā produkcija ir Kopienas produkcija pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē.

| (35) | No šiem septiņiem ražotājiem kopumā pieci termiņā, kas noteikts paziņojumā par procedūras uzsākšanu, paziņoja par ieinteresētību sadarboties procedūrā un atbilstoši sadarbojās izmeklēšanā. Tika konstatēts, ka šie pieci ražotāji ražo lielāko daļu no Kopienas kopējās līdzīgā ražojuma produkcijas, t. i., šajā gadījumā aptuveni 75 %. Tāpēc uzskata, ka šie pieci ražotāji, kas sadarbojās, ir Kopienas ražošanas nozare pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē, un turpmāk tekstā tie ir minēti kā “Kopienas ražošanas nozare”. Kopienas pārējie divi ražotāji turpmāk tekstā ir minēti kā “Kopienas pārējie ražotāji”. Šie divi Kopienas ražotāji neiebilda pret sūdzību. |
| --- | --- |

(35)

No šiem septiņiem ražotājiem kopumā pieci termiņā, kas noteikts paziņojumā par procedūras uzsākšanu, paziņoja par ieinteresētību sadarboties procedūrā un atbilstoši sadarbojās izmeklēšanā. Tika konstatēts, ka šie pieci ražotāji ražo lielāko daļu no Kopienas kopējās līdzīgā ražojuma produkcijas, t. i., šajā gadījumā aptuveni 75 %. Tāpēc uzskata, ka šie pieci ražotāji, kas sadarbojās, ir Kopienas ražošanas nozare pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē, un turpmāk tekstā tie ir minēti kā “Kopienas ražošanas nozare”. Kopienas pārējie divi ražotāji turpmāk tekstā ir minēti kā “Kopienas pārējie ražotāji”. Šie divi Kopienas ražotāji neiebilda pret sūdzību.

3.   Kopienas patēriņš

| (36) | Kopienas patēriņš tika noteikts pēc Kopienas ražošanas nozares pašu produkcijas apjoma, kas paredzēts brīvai pārdošanai Kopienas tirgū un šo ražotāju pašu vajadzībām, pēc datiem par pārdevumiem EK, ko ieguva no citiem Kopienas ražotājiem un salīdzināja ar Kopienas ražošanas nozares ražotāju aplēsēm un informāciju, ko ieguva no lietotājiem, kā arī pēc importa apjoma. Attiecībā uz ĶTR importa apjomu sakarā ar to, ka koksu 80+ vairs nedeklarē ar konkrētu Taric kodu 2006. gadā, Eurostat dati nebija pieejami. Tādēļ importa apjomu izmeklēšanas periodā, kā minēts 27. apsvērumā, provizoriski noteica, pamatojoties uz sīku informāciju, ko ieguva no EK muitas iestādēm. 2003. un 2005. gadā importa apjomu aprēķināja, pamatojoties uz Eurostat datiem, kurus provizoriski salīdzināja ar tirgus datiem, ko ieguva izmeklēšanā no lietotājiem un importētājiem. Attiecībā uz 2004. gada Eurostat datiem par importa apjomu jāatzīmē, ka tie krasi atšķiras no ražotāju, importētāju un lietotāju izmeklēšanā sniegtās informācijas. Vēl jo vairāk, lai gan saskaņā ar tirgus informāciju ĶTR importa apjoms bija nenozīmīgs 2004. gadā, Eurostat dati gluži pretēji liecina par šāda importa augstāko līmeni 2004. gadā. Acīmredzot pēc iepriekšējo pasākumu apturēšanas 2004. gada martā importētāji deklarēja daļu koksa 80– ar Taric kodu, kas piešķirts koksam 80+, tādēļ Eurostat dati nesniedz precīzu importa apjoma ainu par 2004. gadu. Šā iemesla dēļ un sakarā ar ļoti ierobežotu ĶTR ražotāju eksportētāju un importētāju sadarbību šajā izmeklēšanas posmā importa apjomu 2004. gadam noteica, pamatojoties uz sūdzībā iesniegto informāciju, kas ir saskaņā ar izmeklēšanā iegūto informāciju no importētājiem un lietotājiem. Komisija turpinās izmeklēšanu par importa apjomu, pirms izdara galīgo slēdzienu. |
| --- | --- |

(36)

Kopienas patēriņš tika noteikts pēc Kopienas ražošanas nozares pašu produkcijas apjoma, kas paredzēts brīvai pārdošanai Kopienas tirgū un šo ražotāju pašu vajadzībām, pēc datiem par pārdevumiem EK, ko ieguva no citiem Kopienas ražotājiem un salīdzināja ar Kopienas ražošanas nozares ražotāju aplēsēm un informāciju, ko ieguva no lietotājiem, kā arī pēc importa apjoma. Attiecībā uz ĶTR importa apjomu sakarā ar to, ka koksu 80+ vairs nedeklarē ar konkrētu Taric kodu 2006. gadā, Eurostat dati nebija pieejami. Tādēļ importa apjomu izmeklēšanas periodā, kā minēts 27. apsvērumā, provizoriski noteica, pamatojoties uz sīku informāciju, ko ieguva no EK muitas iestādēm. 2003. un 2005. gadā importa apjomu aprēķināja, pamatojoties uz Eurostat datiem, kurus provizoriski salīdzināja ar tirgus datiem, ko ieguva izmeklēšanā no lietotājiem un importētājiem. Attiecībā uz 2004. gada Eurostat datiem par importa apjomu jāatzīmē, ka tie krasi atšķiras no ražotāju, importētāju un lietotāju izmeklēšanā sniegtās informācijas. Vēl jo vairāk, lai gan saskaņā ar tirgus informāciju ĶTR importa apjoms bija nenozīmīgs 2004. gadā, Eurostat dati gluži pretēji liecina par šāda importa augstāko līmeni 2004. gadā. Acīmredzot pēc iepriekšējo pasākumu apturēšanas 2004. gada martā importētāji deklarēja daļu koksa 80– ar Taric kodu, kas piešķirts koksam 80+, tādēļ Eurostat dati nesniedz precīzu importa apjoma ainu par 2004. gadu. Šā iemesla dēļ un sakarā ar ļoti ierobežotu ĶTR ražotāju eksportētāju un importētāju sadarbību šajā izmeklēšanas posmā importa apjomu 2004. gadam noteica, pamatojoties uz sūdzībā iesniegto informāciju, kas ir saskaņā ar izmeklēšanā iegūto informāciju no importētājiem un lietotājiem. Komisija turpinās izmeklēšanu par importa apjomu, pirms izdara galīgo slēdzienu.

| (37) | Pamatojoties uz iepriekšminēto, tika konstatēts, ka Kopienas patēriņš attiecīgajā periodā palielinājās un ka izmeklēšanas periodā attiecīgā ražojuma tirgus un līdzīgā ražojuma tirgus bija par aptuveni 25 % lielāks nekā 2003. gadā. | 2003 | 2004 | 2005 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopējais EK patēriņš (tūkst. tonnu) (robežas) (7) | 1 100–1 500 | 1 300–1 700 | 1 350–1 750 | 1 400–1 800 |
| Indekss (2003 = 100) | 100 | 119 | 122 | 125 |

(37)

Pamatojoties uz iepriekšminēto, tika konstatēts, ka Kopienas patēriņš attiecīgajā periodā palielinājās un ka izmeklēšanas periodā attiecīgā ražojuma tirgus un līdzīgā ražojuma tirgus bija par aptuveni 25 % lielāks nekā 2003. gadā.

2003

2004

2005

IP

Kopējais EK patēriņš (tūkst. tonnu) (robežas) (7)

1 100–1 500

1 300–1 700

1 350–1 750

1 400–1 800

Indekss (2003 = 100)

100

119

122

125

4.   Imports no attiecīgās valsts

a)   Attiecīgā importa apjoms un tirgus daļa

| (38) | Pamatojoties uz pieejamo informāciju no muitas iestādēm un ieinteresētajām personām, kas sadarbojās, ĶTR attiecīgajā periodā ir bijusi vienīgais attiecīgā ražojuma importētājs EK. Tāpēc uzskata, ka attiecīgajā periodā visa importa izcelsme uz Eiropas Kopienu ir ĶTR. |
| --- | --- |

(38)

Pamatojoties uz pieejamo informāciju no muitas iestādēm un ieinteresētajām personām, kas sadarbojās, ĶTR attiecīgajā periodā ir bijusi vienīgais attiecīgā ražojuma importētājs EK. Tāpēc uzskata, ka attiecīgajā periodā visa importa izcelsme uz Eiropas Kopienu ir ĶTR.

| (39) | Šajā posmā, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem, kā minēts 36. apsvērumā, tika konstatēts, ka attiecīgā ražojuma importa apjoms no ĶTR Kopienā no 2003. gada (aptuveni 311 tūkstoši tonnu) līdz izmeklēšanas periodam (vairāk par 452 tūkstošiem tonnu) pieauga par 45 %. |
| --- | --- |

(39)

Šajā posmā, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem, kā minēts 36. apsvērumā, tika konstatēts, ka attiecīgā ražojuma importa apjoms no ĶTR Kopienā no 2003. gada (aptuveni 311 tūkstoši tonnu) līdz izmeklēšanas periodam (vairāk par 452 tūkstošiem tonnu) pieauga par 45 %.

| (40) | Attiecīgās valsts tirgus daļa palielinājās no 24 % 2003. gadā līdz 28 % izmeklēšanas periodā, t. i., par 4 procentu punktiem. Izmeklēšanas periodā tirgus daļa importam no attiecīgās valsts palielinājās par 3 procentu punktiem salīdzinājumā ar 2005. gadu. | 2003 | 2004 | 2005 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ĶTR importa apjoms (tonnās) | 310 755 | 150 000 | 386 485 | 452 011 |
| Indekss (2003 = 100) | 100 | 48 | 124 | 145 |
| Tirgus daļa importam no ĶTR | 24 % | 10 % | 25 % | 28 % |

(40)

Attiecīgās valsts tirgus daļa palielinājās no 24 % 2003. gadā līdz 28 % izmeklēšanas periodā, t. i., par 4 procentu punktiem. Izmeklēšanas periodā tirgus daļa importam no attiecīgās valsts palielinājās par 3 procentu punktiem salīdzinājumā ar 2005. gadu.

2003

2004

2005

IP

ĶTR importa apjoms (tonnās)

310 755

150 000

386 485

452 011

Indekss (2003 = 100)

100

48

124

145

Tirgus daļa importam no ĶTR

24 %

10 %

25 %

28 %

b)   Cenas

| (41) | Ņemot vērā to, ka attiecībā uz 2006. gadu nav Eurostat datu par attiecīgā ražojuma importu no ĶTR (sk. 36. apsvērumu), un sakarā ar ļoti ierobežotu ĶTR ražotāju eksportētāju un importētāju sadarbību izmeklēšanas periodā, ĶTR izcelsmes attiecīgā ražojuma vidējo importa cenu provizoriski aprēķināja, pamatojoties uz sīku informāciju, ko ieguva no EK muitas iestādēm, kas minētas 27. apsvērumā. Attiecībā uz 2003.–2005. gada periodu vidējo importa cenu provizoriski aprēķināja, pamatojoties uz Eurostat datiem, kas ir saskaņā ar izmeklēšanā iegūtajiem datiem. Saistībā ar Eurostat datiem par 2004. gadu, lai gan, šķiet, tie ir neprecīzi attiecībā uz importa apjomu (sk. 36. apsvērumu), Eurostat dati par importa cenām 2004. gadā atbilst izmeklēšanā iegūtajiem datiem un koksa 80+ un koksa 80– cenu tendenču salīdzinājumam visā izmeklēšanas periodā. Tāpēc, arī nosakot importa cenas 2004. gadā, provizoriski izmantoja Eurostat datus. Tomēr Komisija joprojām turpinās izmeklēšanu par importa cenām, pirms izdara galīgo slēdzienu. |
| --- | --- |

(41)

Ņemot vērā to, ka attiecībā uz 2006. gadu nav Eurostat datu par attiecīgā ražojuma importu no ĶTR (sk. 36. apsvērumu), un sakarā ar ļoti ierobežotu ĶTR ražotāju eksportētāju un importētāju sadarbību izmeklēšanas periodā, ĶTR izcelsmes attiecīgā ražojuma vidējo importa cenu provizoriski aprēķināja, pamatojoties uz sīku informāciju, ko ieguva no EK muitas iestādēm, kas minētas 27. apsvērumā. Attiecībā uz 2003.–2005. gada periodu vidējo importa cenu provizoriski aprēķināja, pamatojoties uz Eurostat datiem, kas ir saskaņā ar izmeklēšanā iegūtajiem datiem. Saistībā ar Eurostat datiem par 2004. gadu, lai gan, šķiet, tie ir neprecīzi attiecībā uz importa apjomu (sk. 36. apsvērumu), Eurostat dati par importa cenām 2004. gadā atbilst izmeklēšanā iegūtajiem datiem un koksa 80+ un koksa 80– cenu tendenču salīdzinājumam visā izmeklēšanas periodā. Tāpēc, arī nosakot importa cenas 2004. gadā, provizoriski izmantoja Eurostat datus. Tomēr Komisija joprojām turpinās izmeklēšanu par importa cenām, pirms izdara galīgo slēdzienu.

| (42) | Pamatojoties uz iepriekšminētajiem datiem, ĶTR attiecīgā ražojuma vidēja importa cena ir gandrīz dubultojusies no EUR 122 par tonnu 2003. gadā līdz EUR 275 par tonnu 2004. gadā, bet 2005. gadā samazinājās līdz EUR 224 par tonnu (tendence, kas turpinājās izmeklēšanas periodā (EUR 156/tonna)). Rēķinot procentos, no 2004. gada līdz izmeklēšanas periodam cenas saruka par 35 %, tomēr visā attiecīgajā periodā (2003. gads – izmeklēšanas periods) cenas pieauga par 27 %. | 2003 | 2004 | 2005 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ĶTR izcelsmes CIF cena līdz Kopienas robežai (EUR/tonna) | 122 | 275 | 224 | 156 |
| Indekss (2003 = 100) | 100 | 225 | 184 | 127 |

(42)

Pamatojoties uz iepriekšminētajiem datiem, ĶTR attiecīgā ražojuma vidēja importa cena ir gandrīz dubultojusies no EUR 122 par tonnu 2003. gadā līdz EUR 275 par tonnu 2004. gadā, bet 2005. gadā samazinājās līdz EUR 224 par tonnu (tendence, kas turpinājās izmeklēšanas periodā (EUR 156/tonna)). Rēķinot procentos, no 2004. gada līdz izmeklēšanas periodam cenas saruka par 35 %, tomēr visā attiecīgajā periodā (2003. gads – izmeklēšanas periods) cenas pieauga par 27 %.

2003

2004

2005

IP

ĶTR izcelsmes CIF cena līdz Kopienas robežai (EUR/tonna)

122

275

224

156

Indekss (2003 = 100)

100

225

184

127

c)   Cenu samazinājums

| (43) | Lai noteiktu cenu samazinājumu, tika analizēti dati, kas attiecas uz izmeklēšanas periodu. Kopienas ražošanas nozares attiecīgās pārdošanas cenas ir neto cenas neatkarīgiem klientiem pēc visu atlaižu atskaitīšanas. Vajadzības gadījumā šīs cenas tika pielāgotas ražotāja cenas līmenim, t. i., atskaitot transportēšanas izmaksas uz Kopienu. Kā minēts 41. apsvērumā, pamatojoties uz pieejamajiem datiem, attiecīgā importa cenas vajadzības gadījumā pielāgoja CIF cenām līdz kopienas robežai, izdarot atbilstošas korekcijas attiecībā uz pēcimportēšanas izmaksām (sijāšanas un muitošanas izmaksas). |
| --- | --- |

(43)

Lai noteiktu cenu samazinājumu, tika analizēti dati, kas attiecas uz izmeklēšanas periodu. Kopienas ražošanas nozares attiecīgās pārdošanas cenas ir neto cenas neatkarīgiem klientiem pēc visu atlaižu atskaitīšanas. Vajadzības gadījumā šīs cenas tika pielāgotas ražotāja cenas līmenim, t. i., atskaitot transportēšanas izmaksas uz Kopienu. Kā minēts 41. apsvērumā, pamatojoties uz pieejamajiem datiem, attiecīgā importa cenas vajadzības gadījumā pielāgoja CIF cenām līdz kopienas robežai, izdarot atbilstošas korekcijas attiecībā uz pēcimportēšanas izmaksām (sijāšanas un muitošanas izmaksas).

| (44) | Šis salīdzinājums apliecināja, ka izmeklēšanas periodā attiecīgo ražojumu, kura izcelsme ir ĶTR, Kopienā pārdeva par cenām, kuras bija daudz zemākas par Kopienas ražošanas nozares cenām, izsakot procentos, tās bija par 10,2 % zemākas nekā Kopienas ražošanas nozares cenas. |
| --- | --- |

(44)

Šis salīdzinājums apliecināja, ka izmeklēšanas periodā attiecīgo ražojumu, kura izcelsme ir ĶTR, Kopienā pārdeva par cenām, kuras bija daudz zemākas par Kopienas ražošanas nozares cenām, izsakot procentos, tās bija par 10,2 % zemākas nekā Kopienas ražošanas nozares cenas.

5.   Situācija Kopienas ražošanas nozarē

| (45) | Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu Komisija izvērtēja visus attiecīgos ekonomiskos faktorus un rādītājus, kas attiecas uz Kopienas ražošanas nozares stāvokli attiecīgajā periodā. |
| --- | --- |

(45)

Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu Komisija izvērtēja visus attiecīgos ekonomiskos faktorus un rādītājus, kas attiecas uz Kopienas ražošanas nozares stāvokli attiecīgajā periodā.

a)   Ražošana

| (46) | Kopienas ražošanas nozares ražošanas apjoms palielinājās no 824 000 tonnām 2003. gadā līdz visaugstākajam līmenim, t. i., 1 017 000 tonnām 2004. gadā, bet 2005. gadā samazinājās un izmeklēšanas periodā nedaudz palielinājās. Šo ievērojamu Kopienas ražošanas nozares ražošanas apjoma pieaugumu 2004. gadā var skaidrot ar zemu piedāvājumu tirgū sakarā ar zemu importa apjomu no ĶTR, kā arī ar citu rūpnīcu slēgšanu, kas ražo koksu 80+ Kopienā. Kopumā attiecīgajā periodā ražošanas apjoms palielinājās par 18 % līdz aptuveni 971 000 tonnām izmeklēšanas periodā. | 2003 | 2004 | 2005 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražošanas apjoms (tonnas) | 823 728 | 1 016 682 | 953 522 | 971 137 |
| Indekss (2003 = 100) | 100 | 123 | 116 | 118 |

(46)

Kopienas ražošanas nozares ražošanas apjoms palielinājās no 824 000 tonnām 2003. gadā līdz visaugstākajam līmenim, t. i., 1 017 000 tonnām 2004. gadā, bet 2005. gadā samazinājās un izmeklēšanas periodā nedaudz palielinājās. Šo ievērojamu Kopienas ražošanas nozares ražošanas apjoma pieaugumu 2004. gadā var skaidrot ar zemu piedāvājumu tirgū sakarā ar zemu importa apjomu no ĶTR, kā arī ar citu rūpnīcu slēgšanu, kas ražo koksu 80+ Kopienā. Kopumā attiecīgajā periodā ražošanas apjoms palielinājās par 18 % līdz aptuveni 971 000 tonnām izmeklēšanas periodā.

2003

2004

2005

IP

Ražošanas apjoms (tonnas)

823 728

1 016 682

953 522

971 137

Indekss (2003 = 100)

100

123

116

118

b)   Ražošanas jauda un jaudas izmantojums

| (47) | Kopienas ražošanas nozares jauda attiecīgajā periodā bija stabila, t. i., 1,1 miljons tonnu. Jaudas izmantojums 2003. gadā bija 75 %. 2004. gadā jaudas izmantojums palielinājās līdz 93 %, 2005. gadā šis skaitlis mazliet pazeminājās līdz 87 %, bet izmeklēšanas periodā atkal palielinājās līdz 89 %. Jāatgādina, ka šī ražošanas nozare ir īpaša tādā nozīmē, ka tās ražošanas jaudas izmantojuma rādītājs ir zināmā mērā fiksēts, jo ražošanas procesu nevar pārtraukt uz laiku. | 2003 | 2004 | 2005 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražošanas jauda (tonnas) | 1 092 472 | 1 092 472 | 1 092 472 | 1 092 472 |
| Indekss (2003 = 100) | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Ražošanas jaudas izmantojums | 75 % | 93 % | 87 % | 89 % |
| Indekss (2003 = 100) | 100 | 123 | 116 | 118 |

(47)

Kopienas ražošanas nozares jauda attiecīgajā periodā bija stabila, t. i., 1,1 miljons tonnu. Jaudas izmantojums 2003. gadā bija 75 %. 2004. gadā jaudas izmantojums palielinājās līdz 93 %, 2005. gadā šis skaitlis mazliet pazeminājās līdz 87 %, bet izmeklēšanas periodā atkal palielinājās līdz 89 %. Jāatgādina, ka šī ražošanas nozare ir īpaša tādā nozīmē, ka tās ražošanas jaudas izmantojuma rādītājs ir zināmā mērā fiksēts, jo ražošanas procesu nevar pārtraukt uz laiku.

2003

2004

2005

IP

Ražošanas jauda (tonnas)

1 092 472

1 092 472

1 092 472

1 092 472

Indekss (2003 = 100)

100

100

100

100

Ražošanas jaudas izmantojums

75 %

93 %

87 %

89 %

Indekss (2003 = 100)

100

123

116

118

c)   Pārdošanas apjoms

| (48) | Kopienas ražošanas nozares pašu produkcijas pārdošanas apjoms nesaistītiem klientiem Kopienas tirgū vispirms strauji palielinājās par 40 % 2004. gadā, bet samazinājās par 12 procentu punktiem 2005. gadā un par 3 procentu punktiem izmeklēšanas periodā. Kopumā visā attiecīgajā periodā pārdošanas apjoms palielinājās par 25 %, t. i., rēķinot procentos, atbilstīgi Kopienas patēriņa pieaugumam. | 2003 | 2004 | 2005 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pārdošanas apjoms (tonnas) Eiropas Kopienā | 658 641 | 921 347 | 845 688 | 825 013 |
| Indekss (2003 = 100) | 100 | 140 | 128 | 125 |

(48)

Kopienas ražošanas nozares pašu produkcijas pārdošanas apjoms nesaistītiem klientiem Kopienas tirgū vispirms strauji palielinājās par 40 % 2004. gadā, bet samazinājās par 12 procentu punktiem 2005. gadā un par 3 procentu punktiem izmeklēšanas periodā. Kopumā visā attiecīgajā periodā pārdošanas apjoms palielinājās par 25 %, t. i., rēķinot procentos, atbilstīgi Kopienas patēriņa pieaugumam.

2003

2004

2005

IP

Pārdošanas apjoms (tonnas) Eiropas Kopienā

658 641

921 347

845 688

825 013

Indekss (2003 = 100)

100

140

128

125

d)   Tirgus daļa

| (49) | Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa attiecīgajā periodā bija relatīvi stabila, t. i., aptuveni 51 % gan 2003. gadā, gan izmeklēšanas periodā. Visaugstāko tirgus daļu sasniedza 2004. gadā sakarā ar ĶTR importa samazināšanos. Visā attiecīgajā periodā Kopienas ražošanas nozare spēja gūt labumu no tirgus izaugsmes, t. i., no pieaugoša Kopienas patēriņa, saglabājot tirgus daļu. Tomēr izmeklēšanas periodā Kopienas ražošanas nozare zaudēja 2,5 % tirgus daļas salīdzinājumā ar 2005. gadu. | 2003 | 2004 | 2005 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa | 51,2 % | 60,3 % | 53,8 % | 51,3 % |
| Indekss (2003 = 100) | 100 | 118 | 105 | 100 |

(49)

Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa attiecīgajā periodā bija relatīvi stabila, t. i., aptuveni 51 % gan 2003. gadā, gan izmeklēšanas periodā. Visaugstāko tirgus daļu sasniedza 2004. gadā sakarā ar ĶTR importa samazināšanos. Visā attiecīgajā periodā Kopienas ražošanas nozare spēja gūt labumu no tirgus izaugsmes, t. i., no pieaugoša Kopienas patēriņa, saglabājot tirgus daļu. Tomēr izmeklēšanas periodā Kopienas ražošanas nozare zaudēja 2,5 % tirgus daļas salīdzinājumā ar 2005. gadu.

2003

2004

2005

IP

Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa

51,2 %

60,3 %

53,8 %

51,3 %

Indekss (2003 = 100)

100

118

105

100

e)   Izaugsme

| (50) | Laikā no 2003. gada līdz izmeklēšanas periodam, kad Kopienas patēriņš palielinājās par 25 procentu punktiem, Kopienas ražošanas nozares pārdevumi Kopienas tirgū palielinājās par attiecīgu skaitli, tādējādi tirgus daļa nemainījās. Tajā pašā periodā importa par dempinga cenām tirgus daļa palielinājās par aptuveni 4 procentu punktiem, kas nozīmē, ka palielinājums bija apmēram 141 000 tonnu, ko pārdeva Kopienas tirgū. |
| --- | --- |

(50)

Laikā no 2003. gada līdz izmeklēšanas periodam, kad Kopienas patēriņš palielinājās par 25 procentu punktiem, Kopienas ražošanas nozares pārdevumi Kopienas tirgū palielinājās par attiecīgu skaitli, tādējādi tirgus daļa nemainījās. Tajā pašā periodā importa par dempinga cenām tirgus daļa palielinājās par aptuveni 4 procentu punktiem, kas nozīmē, ka palielinājums bija apmēram 141 000 tonnu, ko pārdeva Kopienas tirgū.

f)   Pārdošanas cenas Kopienā

| (51) | Kopienas produkcijas vienības vidējās cenas nesaistītiem klientiem ievērojami palielinājās no EUR 154 par tonnu 2003. gadā līdz EUR 244 par tonnu 2005. gadā, bet izmeklēšanas periodā samazinājās, joprojām paliekot par 29 % augstākas nekā 2003. gadā (EUR 199/tonna). | 2003 | 2004 | 2005 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vienības cena EK tirgū (EUR/tonna) | 154 | 192 | 244 | 199 |
| Indekss (2003 = 100) | 100 | 125 | 158 | 129 |

(51)

Kopienas produkcijas vienības vidējās cenas nesaistītiem klientiem ievērojami palielinājās no EUR 154 par tonnu 2003. gadā līdz EUR 244 par tonnu 2005. gadā, bet izmeklēšanas periodā samazinājās, joprojām paliekot par 29 % augstākas nekā 2003. gadā (EUR 199/tonna).

2003

2004

2005

IP

Vienības cena EK tirgū (EUR/tonna)

154

192

244

199

Indekss (2003 = 100)

100

125

158

129

| (52) | Ņemot vērā attiecīgā importa cenu samazinājuma apjomu un līmeni, šis imports noteikti bija faktors, kas ietekmēja Kopienas ražošanas nozares cenas. |
| --- | --- |

(52)

Ņemot vērā attiecīgā importa cenu samazinājuma apjomu un līmeni, šis imports noteikti bija faktors, kas ietekmēja Kopienas ražošanas nozares cenas.

g)   Krājumi

| (53) | Kopienas ražošanas nozares noslēguma krājumu līmenis attiecīgajā periodā ievērojami palielinājās. Krājumi 2004. gadā palielinājās par 29 %, 2005. gadā vēl pieauga par 41 procentu punktu, bet izmeklēšanas periodā – par 88 procentu punktiem. Tomēr krājumu līmenis salīdzinājumā ar gada produkcijas apjomu ir relatīvi nenozīmīgs (aptuveni 3,5 % 2003. gadā un 7,6 % izmeklēšanas periodā). Kā minēts 48. apsvērumā, tā kā Kopienas ražošanas nozares pārdevumi Kopienā kopumā attiecīgajā periodā palielinājās, noslēguma krājumu palielinājumu var izskaidrot ar Kopienas ražošanas nozares eksporta apjoma samazinājumu attiecīgajā periodā (kā izklāstīts 70. apsvērumā). | 2003 | 2004 | 2005 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Noslēguma krājumi (tonnas) | 28 761 | 37 007 | 48 834 | 74 127 |
| Indekss (2003 = 100) | 100 | 129 | 170 | 258 |

(53)

Kopienas ražošanas nozares noslēguma krājumu līmenis attiecīgajā periodā ievērojami palielinājās. Krājumi 2004. gadā palielinājās par 29 %, 2005. gadā vēl pieauga par 41 procentu punktu, bet izmeklēšanas periodā – par 88 procentu punktiem. Tomēr krājumu līmenis salīdzinājumā ar gada produkcijas apjomu ir relatīvi nenozīmīgs (aptuveni 3,5 % 2003. gadā un 7,6 % izmeklēšanas periodā). Kā minēts 48. apsvērumā, tā kā Kopienas ražošanas nozares pārdevumi Kopienā kopumā attiecīgajā periodā palielinājās, noslēguma krājumu palielinājumu var izskaidrot ar Kopienas ražošanas nozares eksporta apjoma samazinājumu attiecīgajā periodā (kā izklāstīts 70. apsvērumā).

2003

2004

2005

IP

Noslēguma krājumi (tonnas)

28 761

37 007

48 834

74 127

Indekss (2003 = 100)

100

129

170

258

h)   Ieguldījumi

| (54) | Kopienas ražošanas nozares ikgadējie ieguldījumi līdzīgā ražojuma ražošanā attiecīgajā periodā bija nemainīgi, t. i., EUR 9 miljoni gadā, izņemot 2004. gadā, kad šis rādītājs īslaicīgi bija zemāks. Kopienas ražošanas nozare veica ieguldījumus, lai uzturētu un atjaunotu esošo aprīkojumu (daļēji, lai izpildītu konkrētas ES vides tiesību aktu prasības), nevis lai palielinātu jaudu. | 2003 | 2004 | 2005 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Neto ieguldījumi (EUR 1 000) | 8 951 | 8 139 | 9 059 | 9 070 |
| Indekss (2003 = 100) | 100 | 91 | 101 | 101 |

(54)

Kopienas ražošanas nozares ikgadējie ieguldījumi līdzīgā ražojuma ražošanā attiecīgajā periodā bija nemainīgi, t. i., EUR 9 miljoni gadā, izņemot 2004. gadā, kad šis rādītājs īslaicīgi bija zemāks. Kopienas ražošanas nozare veica ieguldījumus, lai uzturētu un atjaunotu esošo aprīkojumu (daļēji, lai izpildītu konkrētas ES vides tiesību aktu prasības), nevis lai palielinātu jaudu.

2003

2004

2005

IP

Neto ieguldījumi (EUR 1 000)

8 951

8 139

9 059

9 070

Indekss (2003 = 100)

100

91

101

101

i)   Rentabilitāte, ienākums no ieguldījumiem, naudas plūsma un spēja piesaistīt kapitālu

| (55) | Attiecīgajā periodā Kopienas ražošanas nozares rentabilitāte, izsakot procentos no neto pārdevumiem, ievērojami palielinājās no 11 % 2003. gadā līdz 18 % 2005. gadā, tomēr izmeklēšanas periodā situācija krasi mainījās, Kopienas ražošanas nozarei ciešot zaudējumus (– 1 %). Kopienas ražošanas nozares rentabilitātes ievērojamā pasliktināšanās ir saistīta ar strauju pārdošanas cenu kritumu laikā no 2005. gada līdz izmeklēšanas periodam. |
| --- | --- |

(55)

Attiecīgajā periodā Kopienas ražošanas nozares rentabilitāte, izsakot procentos no neto pārdevumiem, ievērojami palielinājās no 11 % 2003. gadā līdz 18 % 2005. gadā, tomēr izmeklēšanas periodā situācija krasi mainījās, Kopienas ražošanas nozarei ciešot zaudējumus (– 1 %). Kopienas ražošanas nozares rentabilitātes ievērojamā pasliktināšanās ir saistīta ar strauju pārdošanas cenu kritumu laikā no 2005. gada līdz izmeklēšanas periodam.

| (56) | Ienākums no ieguldījumiem (“INI”), ko izsaka kā peļņu procentos no ieguldījumu uzskaites neto vērtības, kopumā atbilst rentabilitātes tendencei. |
| --- | --- |

(56)

Ienākums no ieguldījumiem (“INI”), ko izsaka kā peļņu procentos no ieguldījumu uzskaites neto vērtības, kopumā atbilst rentabilitātes tendencei.

| (57) | Attiecībā uz Kopienas ražošanas nozares radīto naudas plūsmu atklājās līdzīga negatīva tendence, kas izmeklēšanas periodā izraisīja krasu, vispārēju Kopienas ražošanas nozares finansiālā stāvokļa pasliktināšanos. |
| --- | --- |

(57)

Attiecībā uz Kopienas ražošanas nozares radīto naudas plūsmu atklājās līdzīga negatīva tendence, kas izmeklēšanas periodā izraisīja krasu, vispārēju Kopienas ražošanas nozares finansiālā stāvokļa pasliktināšanos.

| (58) | Kopienas ražošanas nozare nav ziņojusi par grūtībām kapitāla piesaistīšanā. Tomēr, ņemot vērā īpašas ražošanas nozares iezīmes, t. i., ražošanas procesu nevar pārtraukt, neiznīcinot krāsnis, dažu krāšņu apturēšana un vēlāka atkārtota iedarbināšana prasītu lielus papildu ieguldījumus (saskaņā ar Kopienas ražošanas nozares aplēsēm – EUR 2 miljoni par krāsni). Atbilstīgi Kopienas ražošanas nozares aplēsēm spēja piesaistīt papildu kapitālu šāda veida ieguldījumiem būtu ierobežota, investoriem nepaļaujoties uz koksa 80+ tirgus rentabilitāti. Tāpēc ir neizbēgami, ka Kopienas ražošanas nozares jauda ir zināmā mērā fiksēta. | 2003 | 2004 | 2005 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EK pārdevumu rentabilitāte nesaistītiem klientiem (% no neto pārdevumiem) | 11 % | 17 % | 18 % | –1 % |
| Indekss (2003 = 100) | 100 | 158 | 169 | –8 |
| INI (peļņa % no ieguldījumu neto uzskaites vērtības) | 5 % | 23 % | 17 % | –9 % |
| Indekss (2003 = 100) | 100 | 460 | 340 | – 180 |
| Naudas plūsma (EUR 1 000) | 17 641 | 13 633 | 34 600 | 4 669 |
| Indekss (2003 = 100) | 100 | 77 | 196 | 26 |

(58)

Kopienas ražošanas nozare nav ziņojusi par grūtībām kapitāla piesaistīšanā. Tomēr, ņemot vērā īpašas ražošanas nozares iezīmes, t. i., ražošanas procesu nevar pārtraukt, neiznīcinot krāsnis, dažu krāšņu apturēšana un vēlāka atkārtota iedarbināšana prasītu lielus papildu ieguldījumus (saskaņā ar Kopienas ražošanas nozares aplēsēm – EUR 2 miljoni par krāsni). Atbilstīgi Kopienas ražošanas nozares aplēsēm spēja piesaistīt papildu kapitālu šāda veida ieguldījumiem būtu ierobežota, investoriem nepaļaujoties uz koksa 80+ tirgus rentabilitāti. Tāpēc ir neizbēgami, ka Kopienas ražošanas nozares jauda ir zināmā mērā fiksēta.

2003

2004

2005

IP

EK pārdevumu rentabilitāte nesaistītiem klientiem (% no neto pārdevumiem)

11 %

17 %

18 %

–1 %

Indekss (2003 = 100)

100

158

169

–8

INI (peļņa % no ieguldījumu neto uzskaites vērtības)

5 %

23 %

17 %

–9 %

Indekss (2003 = 100)

100

460

340

– 180

Naudas plūsma (EUR 1 000)

17 641

13 633

34 600

4 669

Indekss (2003 = 100)

100

77

196

26

j)   Nodarbinātība, ražīgums un algas

| (59) | No 2003. gada līdz izmeklēšanas periodam Kopienas ražošanas nozares nodarbinātības līmenis palielinājās par 13 %. Salīdzinājumā ar ražošanas piegumu Kopienas ražošanas nozares darbaspēka ražīgums, ko mēra kā produkciju (tonnās) uz personu, kura nodarbināta vienu gadu, bija stabils. Attiecīgajā periodā vidējās darbaspēka izmaksas palielinājās par 9 %. | 2003 | 2004 | 2005 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Darbinieku skaits | 680 | 754 | 734 | 767 |
| Indekss (2003 = 100) | 100 | 111 | 108 | 113 |
| Darba ražīgums (tonnas uz darbinieku) | 1 676 | 1 954 | 1 760 | 1 697 |
| Indekss (2003 = 100) | 100 | 117 | 105 | 101 |
| Gada darbaspēka izmaksas uz nodarbināto (EUR 1 000) | 28 | 28 | 29 | 31 |
| Indekss (2003 = 100) | 100 | 100 | 105 | 109 |

(59)

No 2003. gada līdz izmeklēšanas periodam Kopienas ražošanas nozares nodarbinātības līmenis palielinājās par 13 %. Salīdzinājumā ar ražošanas piegumu Kopienas ražošanas nozares darbaspēka ražīgums, ko mēra kā produkciju (tonnās) uz personu, kura nodarbināta vienu gadu, bija stabils. Attiecīgajā periodā vidējās darbaspēka izmaksas palielinājās par 9 %.

2003

2004

2005

IP

Darbinieku skaits

680

754

734

767

Indekss (2003 = 100)

100

111

108

113

Darba ražīgums (tonnas uz darbinieku)

1 676

1 954

1 760

1 697

Indekss (2003 = 100)

100

117

105

101

Gada darbaspēka izmaksas uz nodarbināto (EUR 1 000)

28

28

29

31

Indekss (2003 = 100)

100

100

105

109

k)   Dempinga starpības lielums

| (60) | Ņemot vērā importa par dempinga cenām tirgus daļu un cenas, nevar uzskatīt, ka faktiskās dempinga starpības lieluma ietekme uz Kopienas ražošanas nozari ir nenozīmīga. |
| --- | --- |

(60)

Ņemot vērā importa par dempinga cenām tirgus daļu un cenas, nevar uzskatīt, ka faktiskās dempinga starpības lieluma ietekme uz Kopienas ražošanas nozari ir nenozīmīga.

| (61) | Kā minēts 3. apsvērumā, 2004. gada martā iepriekšējos antidempinga pasākumus apturēja, jo, noritot pagaidu izmaiņām tirgus nosacījumos, tika uzskatīts, ka tā kaitējuma atkārtošanās iespēja, kas saistīts ĶTR izcelsmes attiecīgo ražojumu, ir neliela. Periods, par kuru veica izmeklēšanu attiecībā uz attiecīgā ražojuma apjomu un cenām, bija no 2002. gada 1. oktobra līdz 2003. gada 30. septembrim. Pasākumu termiņam beidzoties, pasākumus pagarināja līdz 2005. gada decembrim. Sakarā ar šo tiek uzskatīts, ka iepriekšējais dempings būtiski neietekmēja Kopienas ražošanas nozares stāvokli šajā izmeklēšanā aplūkotajā periodā. |
| --- | --- |

(61)

Kā minēts 3. apsvērumā, 2004. gada martā iepriekšējos antidempinga pasākumus apturēja, jo, noritot pagaidu izmaiņām tirgus nosacījumos, tika uzskatīts, ka tā kaitējuma atkārtošanās iespēja, kas saistīts ĶTR izcelsmes attiecīgo ražojumu, ir neliela. Periods, par kuru veica izmeklēšanu attiecībā uz attiecīgā ražojuma apjomu un cenām, bija no 2002. gada 1. oktobra līdz 2003. gada 30. septembrim. Pasākumu termiņam beidzoties, pasākumus pagarināja līdz 2005. gada decembrim. Sakarā ar šo tiek uzskatīts, ka iepriekšējais dempings būtiski neietekmēja Kopienas ražošanas nozares stāvokli šajā izmeklēšanā aplūkotajā periodā.

6.   Secinājums par kaitējumu

| (62) | No 2003. gada līdz izmeklēšanas periodam attiecīgā ĶTR izcelsmes ražojuma importa apjoms par dempinga cenām pieauga par 45 %, un šā importa tirgus daļa Kopienā pieauga par aptuveni 4 procentu punktiem. Attiecīgajā laikposmā importa par dempinga cenām vidējās cenas bija zemākas nekā Kopienas ražošanas nozares cenas ar izņēmumu 2004. gadā. Turklāt izmeklēšanas periodā attiecīgās valsts importa cenas bija būtiski zemākas par Kopienas ražošanas nozares cenām. Vēl jo vairāk – cenu samazinājuma starpība bija 10,2 %. |
| --- | --- |

(62)

No 2003. gada līdz izmeklēšanas periodam attiecīgā ĶTR izcelsmes ražojuma importa apjoms par dempinga cenām pieauga par 45 %, un šā importa tirgus daļa Kopienā pieauga par aptuveni 4 procentu punktiem. Attiecīgajā laikposmā importa par dempinga cenām vidējās cenas bija zemākas nekā Kopienas ražošanas nozares cenas ar izņēmumu 2004. gadā. Turklāt izmeklēšanas periodā attiecīgās valsts importa cenas bija būtiski zemākas par Kopienas ražošanas nozares cenām. Vēl jo vairāk – cenu samazinājuma starpība bija 10,2 %.

| (63) | Vairumam kaitējuma rādītāju līdz 2005. gadam bija pozitīva attīstība (lai gan jau 2005. gadā pēc 2004. gada (izņēmuma gads) bija vērojama stabilizēšanās), tomēr izmeklēšanas periodā bija vērojams negatīvas tendences. Šis ir gadījums, kas konkrēti attiecas uz Kopienas ražošanas nozares finanšu rādītājiem, īpaši attiecībā uz rentabilitāti. 2004.–2005. gada periodā 17–18 % sasniegtā peļņas norma izmeklēšanas periodā ievērojami samazinājās un Kopienas ražošanas nozare cieta zaudējumus. Turklāt arī ienākuma no ieguldījumiem un naudas plūsmas rādītāju tendences bija negatīvas. Šī ievērojamā pasliktināšanās ir saistīta ar strauju pārdošanas cenu kritumu laikā no 2005. gada līdz izmeklēšanas periodam, kad Kopienas ražošanas nozarē ražota līdzīgā ražojuma pārdevumu vidējās cenas samazinājās par 19 %, kaitējot rentabilitātei. |
| --- | --- |

(63)

Vairumam kaitējuma rādītāju līdz 2005. gadam bija pozitīva attīstība (lai gan jau 2005. gadā pēc 2004. gada (izņēmuma gads) bija vērojama stabilizēšanās), tomēr izmeklēšanas periodā bija vērojams negatīvas tendences. Šis ir gadījums, kas konkrēti attiecas uz Kopienas ražošanas nozares finanšu rādītājiem, īpaši attiecībā uz rentabilitāti. 2004.–2005. gada periodā 17–18 % sasniegtā peļņas norma izmeklēšanas periodā ievērojami samazinājās un Kopienas ražošanas nozare cieta zaudējumus. Turklāt arī ienākuma no ieguldījumiem un naudas plūsmas rādītāju tendences bija negatīvas. Šī ievērojamā pasliktināšanās ir saistīta ar strauju pārdošanas cenu kritumu laikā no 2005. gada līdz izmeklēšanas periodam, kad Kopienas ražošanas nozarē ražota līdzīgā ražojuma pārdevumu vidējās cenas samazinājās par 19 %, kaitējot rentabilitātei.

| (64) | Attiecībā uz daudziem citiem kaitējuma rādītājiem laikā no 2005. gada līdz izmeklēšanas periodam bija vērojamas negatīvas tendences, lai gan ne tik negatīvas kā attiecībā uz rentabilitāti, proti, Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjoms samazinājās par aptuveni 3 %, Kopienas ražošanas nozare zaudēja 2,5 % tirgus daļas, bet tās vidējās pārdošanas cenas saruka par 19 %. Turpretim ražošanas apjoma, jaudas izmantojuma un nodarbinātības rādītāju tendences no 2005. gada līdz izmeklēšanas periodam bija samērā pozitīvas. |
| --- | --- |

(64)

Attiecībā uz daudziem citiem kaitējuma rādītājiem laikā no 2005. gada līdz izmeklēšanas periodam bija vērojamas negatīvas tendences, lai gan ne tik negatīvas kā attiecībā uz rentabilitāti, proti, Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjoms samazinājās par aptuveni 3 %, Kopienas ražošanas nozare zaudēja 2,5 % tirgus daļas, bet tās vidējās pārdošanas cenas saruka par 19 %. Turpretim ražošanas apjoma, jaudas izmantojuma un nodarbinātības rādītāju tendences no 2005. gada līdz izmeklēšanas periodam bija samērā pozitīvas.

| (65) | Pamatojoties uz iepriekšminēto, tiek provizoriski secināts, ka Kopienas ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(65)

Pamatojoties uz iepriekšminēto, tiek provizoriski secināts, ka Kopienas ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē.

E.   CĒLOŅSAKARĪBA

1.   Ievads

| (66) | Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. un 7. punktu Komisija ir pārbaudījusi, vai attiecīgā ražojuma imports par dempinga cenām, kura izcelsme ir ĶTR, Kopienas ražošanas nozarei ir nodarījis kaitējumu tādā līmenī, lai to varētu uzskatīt par būtisku. Tika pārbaudīti citi zināmi faktori, kas nav imports par dempinga cenām un kas vienlaikus varētu kaitēt Kopienas ražošanas nozarei, lai nodrošinātu, ka šo citu faktoru radītais iespējamais kaitējums netiek attiecināts uz importu par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(66)

Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. un 7. punktu Komisija ir pārbaudījusi, vai attiecīgā ražojuma imports par dempinga cenām, kura izcelsme ir ĶTR, Kopienas ražošanas nozarei ir nodarījis kaitējumu tādā līmenī, lai to varētu uzskatīt par būtisku. Tika pārbaudīti citi zināmi faktori, kas nav imports par dempinga cenām un kas vienlaikus varētu kaitēt Kopienas ražošanas nozarei, lai nodrošinātu, ka šo citu faktoru radītais iespējamais kaitējums netiek attiecināts uz importu par dempinga cenām.

2.   Ietekme, ko radīja imports par dempinga cenām

| (67) | No 2003. gada līdz izmeklēšanas periodam attiecīgā ĶTR izcelsmes ražojuma importa apjoms pieauga par 45 %, un šā importa tirgus daļa Kopienā bija nozīmīga visa attiecīgā perioda laikā, t. i., 24 % vai vairāk. Izmeklēšanas periodā šī tirgus daļa bija 28 %. Šā importa vidējā cena no 2003. gada līdz izmeklēšanas periodam palielinājās par 46 %, tomēr attiecīgajā periodā cenas parasti bija zemākas nekā Kopienas ražošanas nozares cenas ar izņēmumu 2004. gadā. Cenas importam no ĶTR izmeklēšanas periodā bija zemākas par vidējām Kopienas ražošanas nozares cenām par 10,2 %. Lai saglabātu pozīcijas vietējā tirgū, un sakarā ar zemām tirgus cenām, kuras ietekmēja imports no ĶTR, Kopienas ražošanas nozarei izmeklēšanas periodā bija jāsamazina pārdošanas cenas par 29 %. Tomēr no 2005. gada līdz izmeklēšanas periodam tā zaudēja 2,5 % tirgus daļas. |
| --- | --- |

(67)

No 2003. gada līdz izmeklēšanas periodam attiecīgā ĶTR izcelsmes ražojuma importa apjoms pieauga par 45 %, un šā importa tirgus daļa Kopienā bija nozīmīga visa attiecīgā perioda laikā, t. i., 24 % vai vairāk. Izmeklēšanas periodā šī tirgus daļa bija 28 %. Šā importa vidējā cena no 2003. gada līdz izmeklēšanas periodam palielinājās par 46 %, tomēr attiecīgajā periodā cenas parasti bija zemākas nekā Kopienas ražošanas nozares cenas ar izņēmumu 2004. gadā. Cenas importam no ĶTR izmeklēšanas periodā bija zemākas par vidējām Kopienas ražošanas nozares cenām par 10,2 %. Lai saglabātu pozīcijas vietējā tirgū, un sakarā ar zemām tirgus cenām, kuras ietekmēja imports no ĶTR, Kopienas ražošanas nozarei izmeklēšanas periodā bija jāsamazina pārdošanas cenas par 29 %. Tomēr no 2005. gada līdz izmeklēšanas periodam tā zaudēja 2,5 % tirgus daļas.

| (68) | ĶTR importa par dempinga cenām netaisnīgās cenu veidošanas sekas bija tādas, ka Kopienas ražošanas nozares cenas tika negatīvi ietekmētas un ar tām nevarēja segt augstās izejvielu izmaksas. Vēlāk to apstiprināja arī ievērojamais rentabilitātes kritums Kopienas ražošanas nozarē. |
| --- | --- |

(68)

ĶTR importa par dempinga cenām netaisnīgās cenu veidošanas sekas bija tādas, ka Kopienas ražošanas nozares cenas tika negatīvi ietekmētas un ar tām nevarēja segt augstās izejvielu izmaksas. Vēlāk to apstiprināja arī ievērojamais rentabilitātes kritums Kopienas ražošanas nozarē.

| (69) | Ņemot vērā iepriekšminētos apsvērumus, provizoriski secina, ka ĶTR importam par zemām cenām, kas attiecīgajā periodā ievērojami samazināja cenas Kopienas ražošanas nozarē un kura pārdošanas apjoms palielinājās, bija noteicošā loma stāvokļa pasliktināšanai Kopienas ražošanas nozarē, ko īpaši atspoguļo rentabilitātes un citu finanšu rādītāju samazinājums izmeklēšanas periodā, kā arī tirgus daļas zaudējums. |
| --- | --- |

(69)

Ņemot vērā iepriekšminētos apsvērumus, provizoriski secina, ka ĶTR importam par zemām cenām, kas attiecīgajā periodā ievērojami samazināja cenas Kopienas ražošanas nozarē un kura pārdošanas apjoms palielinājās, bija noteicošā loma stāvokļa pasliktināšanai Kopienas ražošanas nozarē, ko īpaši atspoguļo rentabilitātes un citu finanšu rādītāju samazinājums izmeklēšanas periodā, kā arī tirgus daļas zaudējums.

3.   Citu faktoru ietekme

a)   Kopienas ražošanas nozares eksporta darbības rezultāti

| (70) | Kā redzams nākamajā tabulā, Kopienas ražošanas nozarē ražotā koksa 80+ pārdošanas apjoms attiecīgajā periodā palielinājās par 36 %. Tomēr izmeklēšanas periodā Kopienas ražošanas nozarē notiekot ievērojamam rentabilitātes kritumam, eksporta pārdevumu apjoms būtiski palielinājās. Taču Kopienas ražošanas nozares kopējo pārdevumu apjoma kontekstā eksporta pārdevumu līmenim nav būtiskas nozīmes, jo izmeklēšanas periodā tas veidoja tikai 10 % no kopējiem pārdevumiem. Tādēļ uzskata, ka šā eksporta samazinājums būtiski neietekmēja Kopienas ražošanas nozarei nodarīto ievērojamo kaitējumu. | 2003 | 2004 | 2005 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eksporta pārdevumu apjoms (tonnas) | 140 511 | 103 409 | 56 453 | 90 402 |
| Indekss (2003 = 100) | 100 | 74 | 40 | 64 |

(70)

Kā redzams nākamajā tabulā, Kopienas ražošanas nozarē ražotā koksa 80+ pārdošanas apjoms attiecīgajā periodā palielinājās par 36 %. Tomēr izmeklēšanas periodā Kopienas ražošanas nozarē notiekot ievērojamam rentabilitātes kritumam, eksporta pārdevumu apjoms būtiski palielinājās. Taču Kopienas ražošanas nozares kopējo pārdevumu apjoma kontekstā eksporta pārdevumu līmenim nav būtiskas nozīmes, jo izmeklēšanas periodā tas veidoja tikai 10 % no kopējiem pārdevumiem. Tādēļ uzskata, ka šā eksporta samazinājums būtiski neietekmēja Kopienas ražošanas nozarei nodarīto ievērojamo kaitējumu.

2003

2004

2005

IP

Eksporta pārdevumu apjoms (tonnas)

140 511

103 409

56 453

90 402

Indekss (2003 = 100)

100

74

40

64

b)   Imports no citām trešām valstīm

| (71) | Kā minēts 38. apsvērumā, saskaņā ar visticamākajiem faktiem attiecīgajā periodā citas valstis, izņemot ĶTR, neimportēja attiecīgo ražojumu uz Kopienu. Tādēļ tiek secināts, ka imports Eiropas Kopienā no pārējām trešām valstīm nav sekmējis Kopienas ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu. |
| --- | --- |

(71)

Kā minēts 38. apsvērumā, saskaņā ar visticamākajiem faktiem attiecīgajā periodā citas valstis, izņemot ĶTR, neimportēja attiecīgo ražojumu uz Kopienu. Tādēļ tiek secināts, ka imports Eiropas Kopienā no pārējām trešām valstīm nav sekmējis Kopienas ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu.

c)   Pārējo Kopienas ražotāju radītā konkurence

| (72) | Kā norādīts 35. apsvērumā, pārējie Kopienas ražotāji nesadarbojās izmeklēšanā. Tomēr šie divi ražotāji sniedza Komisijai konkrētu informāciju attiecībā uz kopējo ražošanas un pārdevumu apjomu, ko salīdzināja ar informāciju, kuru ieguva no citiem Kopienas ražotājiem, kas sadarbojās. Informācija par šo pārējo Kopienas ražotāju cenām nebija pieejama. |
| --- | --- |

(72)

Kā norādīts 35. apsvērumā, pārējie Kopienas ražotāji nesadarbojās izmeklēšanā. Tomēr šie divi ražotāji sniedza Komisijai konkrētu informāciju attiecībā uz kopējo ražošanas un pārdevumu apjomu, ko salīdzināja ar informāciju, kuru ieguva no citiem Kopienas ražotājiem, kas sadarbojās. Informācija par šo pārējo Kopienas ražotāju cenām nebija pieejama.

| (73) | Pamatojoties uz pieejamajiem datiem, tiek lēsts, ka šo divu pārējo Kopienas ražotāju pārdevumu apjoms Kopienā izmeklēšanas periodā bija no 280 līdz 380 tūkstošiem tonnu (8). Līdzīgi atbilstošā tirgus daļa bija aptuveni 20 %. Kā secināts iepriekš, Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa attiecīgajā periodā bija relatīvi stabila visā izmeklēšanas periodā, taču ĶTR importa tirgus daļā šajā pašā periodā palielinājās par 4 procentu punktiem. Izdarot loģisku secinājumu, ĶTR imports visā attiecīgajā periodā pārsvarā ir palielinājies uz citu Kopienas ražotāju rēķina. Tomēr, importam no ĶTR izmeklēšanas periodā iegūstot papildu tirgus daļu 3 procentu punktu apmērā, Kopienas ražošanas nozarei nācās zaudēt atbilstošu tirgus daļu 2,5 procentu punktu apmērā. |
| --- | --- |

(73)

Pamatojoties uz pieejamajiem datiem, tiek lēsts, ka šo divu pārējo Kopienas ražotāju pārdevumu apjoms Kopienā izmeklēšanas periodā bija no 280 līdz 380 tūkstošiem tonnu (8). Līdzīgi atbilstošā tirgus daļa bija aptuveni 20 %. Kā secināts iepriekš, Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa attiecīgajā periodā bija relatīvi stabila visā izmeklēšanas periodā, taču ĶTR importa tirgus daļā šajā pašā periodā palielinājās par 4 procentu punktiem. Izdarot loģisku secinājumu, ĶTR imports visā attiecīgajā periodā pārsvarā ir palielinājies uz citu Kopienas ražotāju rēķina. Tomēr, importam no ĶTR izmeklēšanas periodā iegūstot papildu tirgus daļu 3 procentu punktu apmērā, Kopienas ražošanas nozarei nācās zaudēt atbilstošu tirgus daļu 2,5 procentu punktu apmērā.

| (74) | Ņemot vērā iepriekšminēto un to, ka nav informācijas, kas pierādītu pretējo, tiek secināts, ka pārējie Kopienas ražotāji nav veicinājuši Kopienas ražošanas nozarei nodarītā kaitējumu radīšanu. |
| --- | --- |

(74)

Ņemot vērā iepriekšminēto un to, ka nav informācijas, kas pierādītu pretējo, tiek secināts, ka pārējie Kopienas ražotāji nav veicinājuši Kopienas ražošanas nozarei nodarītā kaitējumu radīšanu.

d)   Izejvielu cenas

| (75) | Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Kopienas ražošanas nozarei nodarītais kaitējums esot saistīts ar izejvielu cenu pieaugumu. Šajā sakarā konstatēja, ka tās pamatizejvielas (koksa ogļu) izmaksas, ko izmanto koksa 80+ ražošanā, veido aptuveni 50 % no koksa 80+ ražošanas izmaksām. Koksa ogles, ko izmanto Kopienas ražošanas nozare, piegādā no ASV. Izņēmums ir viens Kopienas ražošanas nozares ražotājs, kas ražošanā izmanto vietējo produkciju. Attiecībā uz Kopienas ražošanas nozarē izmantojamo koksa ogļu cenām izmeklēšanā konstatēja, ka tās attiecīgajā periodā būtiski un pastāvīgi palielinājās, kā parādīts nākamajā tabulā: | 2003 | 2004 | 2005 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidējās koksa ogļu izmaksas (EUR/tonna saražotā koksa 80+) | 77 | 97 | 126 | 127 |
| Indekss (2003 = 100) | 100 | 125 | 163 | 164 |

(75)

Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Kopienas ražošanas nozarei nodarītais kaitējums esot saistīts ar izejvielu cenu pieaugumu. Šajā sakarā konstatēja, ka tās pamatizejvielas (koksa ogļu) izmaksas, ko izmanto koksa 80+ ražošanā, veido aptuveni 50 % no koksa 80+ ražošanas izmaksām. Koksa ogles, ko izmanto Kopienas ražošanas nozare, piegādā no ASV. Izņēmums ir viens Kopienas ražošanas nozares ražotājs, kas ražošanā izmanto vietējo produkciju. Attiecībā uz Kopienas ražošanas nozarē izmantojamo koksa ogļu cenām izmeklēšanā konstatēja, ka tās attiecīgajā periodā būtiski un pastāvīgi palielinājās, kā parādīts nākamajā tabulā:

2003

2004

2005

IP

Vidējās koksa ogļu izmaksas (EUR/tonna saražotā koksa 80+)

77

97

126

127

Indekss (2003 = 100)

100

125

163

164

| (76) | Šajā sakarā jāatgādina, ka izejvielas cenu paaugstinājums no 2003. līdz 2005. gadam ietekmēja Kopienas ražošanas nozares pārdošanas cenas, kas, kā minēts 51. apsvērumā, palielinājās šajā pašā periodā, Kopienas ražošanas nozarei sasniedzot augstāku peļņas normu. Turpretim izmeklēšanas periodā, neraugoties uz izejvielas cenas palielināšanos par tikai 1 procentu punktu salīdzinājumā ar 2005. gadu, Kopienas ražošanas nozares finansiālais stāvoklis krasi pasliktinājās, jo pārdošanas cenas ievērojami saruka. |
| --- | --- |

(76)

Šajā sakarā jāatgādina, ka izejvielas cenu paaugstinājums no 2003. līdz 2005. gadam ietekmēja Kopienas ražošanas nozares pārdošanas cenas, kas, kā minēts 51. apsvērumā, palielinājās šajā pašā periodā, Kopienas ražošanas nozarei sasniedzot augstāku peļņas normu. Turpretim izmeklēšanas periodā, neraugoties uz izejvielas cenas palielināšanos par tikai 1 procentu punktu salīdzinājumā ar 2005. gadu, Kopienas ražošanas nozares finansiālais stāvoklis krasi pasliktinājās, jo pārdošanas cenas ievērojami saruka.

| (77) | Tādēļ uzskata, ka izejvielu cenas neradīja būtisku kaitējumu, kas radās Kopienas ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(77)

Tādēļ uzskata, ka izejvielu cenas neradīja būtisku kaitējumu, kas radās Kopienas ražošanas nozarei.

4.   Secinājums par cēloņsakarību

| (78) | Iepriekšminētā analīze ir pierādījusi, ka imports no ĶTR izmeklēšanas periodā izraisīja būtisku cenu pazemināšanos Kopienas tirgū, kad cenas importam no ĶTR izmeklēšanas periodā bija ievērojami zemākas par Kopienas ražošanas nozares cenām. Šis cenu spiediens radīja ievērojamu Kopienas ražošanas nozares pārdošanas cenu pazeminājumu, kas notika līdztekus ar strauju rentabilitātes līmeņa, ienākuma no ieguldījumiem un naudas plūsmas samazināšanos. Turklāt, importam no ĶTR izmeklēšanas periodā iegūstot papildu tirgus daļu 3 procentu punktu apmērā, Kopienas ražošanas nozarei nācās zaudēt atbilstošu tirgus daļu 2,5 procentu punktu apmērā. |
| --- | --- |

(78)

Iepriekšminētā analīze ir pierādījusi, ka imports no ĶTR izmeklēšanas periodā izraisīja būtisku cenu pazemināšanos Kopienas tirgū, kad cenas importam no ĶTR izmeklēšanas periodā bija ievērojami zemākas par Kopienas ražošanas nozares cenām. Šis cenu spiediens radīja ievērojamu Kopienas ražošanas nozares pārdošanas cenu pazeminājumu, kas notika līdztekus ar strauju rentabilitātes līmeņa, ienākuma no ieguldījumiem un naudas plūsmas samazināšanos. Turklāt, importam no ĶTR izmeklēšanas periodā iegūstot papildu tirgus daļu 3 procentu punktu apmērā, Kopienas ražošanas nozarei nācās zaudēt atbilstošu tirgus daļu 2,5 procentu punktu apmērā.

| (79) | Savukārt, izpētot citus faktorus, kas būtu varējuši nodarīt kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei, atklājās, ka nevienam no tiem nav varējusi būt ievērojama negatīva ietekme. |
| --- | --- |

(79)

Savukārt, izpētot citus faktorus, kas būtu varējuši nodarīt kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei, atklājās, ka nevienam no tiem nav varējusi būt ievērojama negatīva ietekme.

| (80) | Pamatojoties uz iepriekšminēto analīzi, kurā visu zināmo faktoru ietekme uz Kopienas ražošanas nozares stāvokli pienācīgi nošķirta un atdalīta no importa dempinga ietekmes, kas rada zaudējumus, tiek provizoriski secināts, ka imports par dempinga cenām no attiecīgās valsts ir radījis būtisku kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei pamatregulas 3. panta 6. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(80)

Pamatojoties uz iepriekšminēto analīzi, kurā visu zināmo faktoru ietekme uz Kopienas ražošanas nozares stāvokli pienācīgi nošķirta un atdalīta no importa dempinga ietekmes, kas rada zaudējumus, tiek provizoriski secināts, ka imports par dempinga cenām no attiecīgās valsts ir radījis būtisku kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei pamatregulas 3. panta 6. punkta nozīmē.

F.   KOPIENAS INTERESES

| (81) | Komisija pārbaudīja, vai, neraugoties uz secinājumiem par dempingu, kaitējumu un cēloņsakarību, tomēr nav pārliecinošu iemeslu, kas liktu secināt, ka šajā konkrētajā gadījumā pasākumu ieviešana neatbilst Kopienas interesēm. Šim nolūkam un saskaņā ar pamatregulas 21. panta 1. punktu Komisija izvērtēja pasākumu iespējamo ietekmi uz visām ieinteresētajām personām, kā arī to, kādas sekas varētu rasties, ja netiktu veikti pasākumi. Konfidencialitātes dēļ faktisku datu vietā rādītāji attiecībā uz atsevišķiem importētājiem vai lietotājiem sniegti kā skala. |
| --- | --- |

(81)

Komisija pārbaudīja, vai, neraugoties uz secinājumiem par dempingu, kaitējumu un cēloņsakarību, tomēr nav pārliecinošu iemeslu, kas liktu secināt, ka šajā konkrētajā gadījumā pasākumu ieviešana neatbilst Kopienas interesēm. Šim nolūkam un saskaņā ar pamatregulas 21. panta 1. punktu Komisija izvērtēja pasākumu iespējamo ietekmi uz visām ieinteresētajām personām, kā arī to, kādas sekas varētu rasties, ja netiktu veikti pasākumi. Konfidencialitātes dēļ faktisku datu vietā rādītāji attiecībā uz atsevišķiem importētājiem vai lietotājiem sniegti kā skala.

1.   Kopienas ražošanas nozares intereses

| (82) | Kā norādīts iepriekš 35. apsvērumā, Kopienas ražošanas nozarē iekļauti pieci uzņēmumi ar ražotnēm Čehijā, Itālijā un Spānijā, un tajā nodarbināti aptuveni 750 cilvēki, kuri ir tieši iesaistīti līdzīgā ražojuma izgatavošanā, realizācijā un pārvaldībā. Ja piemēros pasākumus, ir paredzams, ka cenas spiediens uz Kopienas ražošanas nozari izbeigsies, bet Kopienas ražošanas nozares cenas paaugstināsies, kā rezultātā uzlabosies nozares finansiālais stāvoklis. |
| --- | --- |

(82)

Kā norādīts iepriekš 35. apsvērumā, Kopienas ražošanas nozarē iekļauti pieci uzņēmumi ar ražotnēm Čehijā, Itālijā un Spānijā, un tajā nodarbināti aptuveni 750 cilvēki, kuri ir tieši iesaistīti līdzīgā ražojuma izgatavošanā, realizācijā un pārvaldībā. Ja piemēros pasākumus, ir paredzams, ka cenas spiediens uz Kopienas ražošanas nozari izbeigsies, bet Kopienas ražošanas nozares cenas paaugstināsies, kā rezultātā uzlabosies nozares finansiālais stāvoklis.

| (83) | Turpretim, ja antidempinga pasākumus nepiemēros, ļoti iespējams, ka negatīvās tendences Kopienas ražošanas nozares finanšu rādītāju ziņā turpināsies, jo īpaši rentabilitātes ziņā. Šādā gadījumā Kopienas ražošanas nozare, visticamāk, turpinās zaudēt tirgus daļu, jo tā vairs nebūs spējīga sekot tirgus cenu tendencēm, ko nosaka imports par dempinga cenām no ĶTR. Tas, iespējams, radīs ražošanas un ieguldījumu zaudējumus, dažu ražotņu slēgšanu un turpmāku darba vietu skaita samazināšanos Kopienā. |
| --- | --- |

(83)

Turpretim, ja antidempinga pasākumus nepiemēros, ļoti iespējams, ka negatīvās tendences Kopienas ražošanas nozares finanšu rādītāju ziņā turpināsies, jo īpaši rentabilitātes ziņā. Šādā gadījumā Kopienas ražošanas nozare, visticamāk, turpinās zaudēt tirgus daļu, jo tā vairs nebūs spējīga sekot tirgus cenu tendencēm, ko nosaka imports par dempinga cenām no ĶTR. Tas, iespējams, radīs ražošanas un ieguldījumu zaudējumus, dažu ražotņu slēgšanu un turpmāku darba vietu skaita samazināšanos Kopienā.

| (84) | Jāsecina, ka antidempinga pasākumu ieviešana ļautu Kopienas ražošanas nozarei atgūties no konstatētā dempinga kaitējuma sekām. |
| --- | --- |

(84)

Jāsecina, ka antidempinga pasākumu ieviešana ļautu Kopienas ražošanas nozarei atgūties no konstatētā dempinga kaitējuma sekām.

2.   Nesaistīto importētāju un tirgotāju intereses Kopienā

| (85) | Kā minēts iepriekš 9. apsvērumā, tikai viens importētājs/tirgotājs sniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Pamatojoties uz 36. apsvērumā minēto informāciju, šā uzņēmuma attiecīgā ražojuma imports izmeklēšanas periodā veidoja gandrīz visu importa apjomu Kopienā. |
| --- | --- |

(85)

Kā minēts iepriekš 9. apsvērumā, tikai viens importētājs/tirgotājs sniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Pamatojoties uz 36. apsvērumā minēto informāciju, šā uzņēmuma attiecīgā ražojuma imports izmeklēšanas periodā veidoja gandrīz visu importa apjomu Kopienā.

| (86) | Pamatojoties uz attiecīgā importētāja sniegto informāciju, tika konstatēts, ka attiecīgā ražojuma ĶTR izcelsmes importa daļa uzņēmuma kopējā apgrozījumā izmeklēšanas periodā bija aptuveni 20 %. Importētājs/tirgotājs iegādājas koksu 80+ ne tikai no ĶTR, bet arī no citiem avotiem, tostarp no Kopienas ražošanas nozares. Vidējā peļņas norma, ko iegūst attiecīgais importētājs, veicot darījumus ar koksu 80+, ir aptuveni 5–10 %. |
| --- | --- |

(86)

Pamatojoties uz attiecīgā importētāja sniegto informāciju, tika konstatēts, ka attiecīgā ražojuma ĶTR izcelsmes importa daļa uzņēmuma kopējā apgrozījumā izmeklēšanas periodā bija aptuveni 20 %. Importētājs/tirgotājs iegādājas koksu 80+ ne tikai no ĶTR, bet arī no citiem avotiem, tostarp no Kopienas ražošanas nozares. Vidējā peļņas norma, ko iegūst attiecīgais importētājs, veicot darījumus ar koksu 80+, ir aptuveni 5–10 %.

| (87) | Importētājs, kas sadarbojās, ir pret pasākumu ieviešanu. Tomēr, ņemot vērā importētāja noturīgo stāvokli attiecīgā ražojuma importa tirgū, tas, visticamāk, spēs iekļaut lielāko daļu, ja ne visas papildu izmaksas, kas saistītas ar antidempinga pasākumu piemērošanu, pārdošanas cenās lietotājiem. Attiecībā uz iepriekšminēto antidempinga maksājumu piemērošana importam no ĶTR, kā minēts 82. apsvērumā, visticamāk, veicinās tirgus cenu paaugstināšanos. Tādējādi ir gaidāms, ka importētāji, kas pērk ražojumu ĶTR, spēs iekļaut šīs nodevu izmaksas cenā gala patērētājam. Jebkurā gadījumā, ņemot vērā relatīvi ierobežotu šā ražojuma nozīmi importētāja darbībā un pašreizējo koksa 80+ tirdzniecības peļņas normu, ir paredzams, ka provizoriski noteiktie nodokļi būtiski neietekmēs tirgus dalībnieka finansiālo stāvokli. |
| --- | --- |

(87)

Importētājs, kas sadarbojās, ir pret pasākumu ieviešanu. Tomēr, ņemot vērā importētāja noturīgo stāvokli attiecīgā ražojuma importa tirgū, tas, visticamāk, spēs iekļaut lielāko daļu, ja ne visas papildu izmaksas, kas saistītas ar antidempinga pasākumu piemērošanu, pārdošanas cenās lietotājiem. Attiecībā uz iepriekšminēto antidempinga maksājumu piemērošana importam no ĶTR, kā minēts 82. apsvērumā, visticamāk, veicinās tirgus cenu paaugstināšanos. Tādējādi ir gaidāms, ka importētāji, kas pērk ražojumu ĶTR, spēs iekļaut šīs nodevu izmaksas cenā gala patērētājam. Jebkurā gadījumā, ņemot vērā relatīvi ierobežotu šā ražojuma nozīmi importētāja darbībā un pašreizējo koksa 80+ tirdzniecības peļņas normu, ir paredzams, ka provizoriski noteiktie nodokļi būtiski neietekmēs tirgus dalībnieka finansiālo stāvokli.

3.   Lietotāju intereses

| (88) | Kā minēts iepriekš 9. apsvērumā, atbildes uz anketas jautājumiem un citu informāciju saņēma no daudziem lietotājiem un lietotāju asociācijām. Kopienas lietotāju nozarē ietilpst akmens vates ražotāji un lietuves. |
| --- | --- |

(88)

Kā minēts iepriekš 9. apsvērumā, atbildes uz anketas jautājumiem un citu informāciju saņēma no daudziem lietotājiem un lietotāju asociācijām. Kopienas lietotāju nozarē ietilpst akmens vates ražotāji un lietuves.

a)   Akmens vates ražotāji

| (89) | Atbildes uz anketas jautājumiem sniedza Rockwool International A/S meitas uzņēmumi (Rockwool), kas ir lielākā akmens vates ražotāju grupa Kopienā. Rockwool izmanto koksu 80+ akmens vates ražošanā kā degšanas aktīvo vielu, lai kausētu akmeni. Akmens vati pārsvarā izmanto kā izolācijas materiālu. Peļņas norma, ko ieguva Rockwool grupa kopumā izmeklēšanas periodā, bija virs 10 %. |
| --- | --- |

(89)

Atbildes uz anketas jautājumiem sniedza Rockwool International A/S meitas uzņēmumi (Rockwool), kas ir lielākā akmens vates ražotāju grupa Kopienā. Rockwool izmanto koksu 80+ akmens vates ražošanā kā degšanas aktīvo vielu, lai kausētu akmeni. Akmens vati pārsvarā izmanto kā izolācijas materiālu. Peļņas norma, ko ieguva Rockwool grupa kopumā izmeklēšanas periodā, bija virs 10 %.

| (90) | Tika konstatēts, ka Rockwool izmeklēšanas periodā patērēja 13 % no kopējā koksa 80+ patēriņa Kopienā un aptuveni 18 % nokopējā koksa 80+ importa apjoma no ĶTR. |
| --- | --- |

(90)

Tika konstatēts, ka Rockwool izmeklēšanas periodā patērēja 13 % no kopējā koksa 80+ patēriņa Kopienā un aptuveni 18 % nokopējā koksa 80+ importa apjoma no ĶTR.

| (91) | Uzņēmumam ir 15 ražotnes Kopienā, kurās nodarbināti 6 600 cilvēku. Rockwool izmanto ĶTR izcelsmes koksu 80+ trijās dalībvalstīs, kopā nodarbinot 2 400 darba ņēmējus, savukārt pārējās ražotnēs izmanto koksu 80+ no EK. Izmeklēšanas periodā kokss 80+ veidoja 4–8 % no kopējām akmens vates ražošanas izmaksām tajos Rockwool uzņēmumos, kas izmantoja ĶTR izcelsmes koksu 80+. |
| --- | --- |

(91)

Uzņēmumam ir 15 ražotnes Kopienā, kurās nodarbināti 6 600 cilvēku. Rockwool izmanto ĶTR izcelsmes koksu 80+ trijās dalībvalstīs, kopā nodarbinot 2 400 darba ņēmējus, savukārt pārējās ražotnēs izmanto koksu 80+ no EK. Izmeklēšanas periodā kokss 80+ veidoja 4–8 % no kopējām akmens vates ražošanas izmaksām tajos Rockwool uzņēmumos, kas izmantoja ĶTR izcelsmes koksu 80+.

b)   Lietuves

| (92) | Saskaņā ar aplēsēm lietuves patērē gandrīz 80 % no kopējā koksa 80+ patēriņa Kopienā. Lietuvēs koksu 80+ izmanto kā degšanas aktīvo vielu, lai kausētu metāllūžņus dzelzs lējumu ražošanā, ko izmanto kā izejvielu automobiļu, mašīnbūves, iekārtu un komunālo pakalpojumu nozarē. |
| --- | --- |

(92)

Saskaņā ar aplēsēm lietuves patērē gandrīz 80 % no kopējā koksa 80+ patēriņa Kopienā. Lietuvēs koksu 80+ izmanto kā degšanas aktīvo vielu, lai kausētu metāllūžņus dzelzs lējumu ražošanā, ko izmanto kā izejvielu automobiļu, mašīnbūves, iekārtu un komunālo pakalpojumu nozarē.

| (93) | Antidempinga pasākumu iespējamo ietekmi noteica, pamatojoties uz lietotāju atbildēm uz anketas jautājumiem, ko saņēma no Kopienas lietuvēm, kas izmeklēšanas periodā patērēja aptuveni 18 % no kopējā koksa 80+ patēriņa Kopienā un aptuveni 18 % no kopējā koksa 80+ importa apjoma no ĶTR. Turklāt tika saņemti pamatoti pieprasījumi no Eiropas Lietuvju asociācijas komitejas un Vācijas Nacionālās lietuvju asociācijas. |
| --- | --- |

(93)

Antidempinga pasākumu iespējamo ietekmi noteica, pamatojoties uz lietotāju atbildēm uz anketas jautājumiem, ko saņēma no Kopienas lietuvēm, kas izmeklēšanas periodā patērēja aptuveni 18 % no kopējā koksa 80+ patēriņa Kopienā un aptuveni 18 % no kopējā koksa 80+ importa apjoma no ĶTR. Turklāt tika saņemti pamatoti pieprasījumi no Eiropas Lietuvju asociācijas komitejas un Vācijas Nacionālās lietuvju asociācijas.

| (94) | Tika konstatēts, ka kokss 80+ izmeklēšanas periodā veidoja 3–6 % no kopējām to lietuvju ražošanas izmaksām, kas bija iekļautas analīzē. Tas atšķiras no Eiropas Lietuvju asociācijas komitejas aplēsēm, saskaņā ar kurām koksa cena var veidot līdz pat 15 % no lējumu ražošanas izmaksām. |
| --- | --- |

(94)

Tika konstatēts, ka kokss 80+ izmeklēšanas periodā veidoja 3–6 % no kopējām to lietuvju ražošanas izmaksām, kas bija iekļautas analīzē. Tas atšķiras no Eiropas Lietuvju asociācijas komitejas aplēsēm, saskaņā ar kurām koksa cena var veidot līdz pat 15 % no lējumu ražošanas izmaksām.

c)   Lietotāju argumenti

| (95) | Pirmais galvenais lietotāju arguments pret pasākumu ieviešanu ir tas, ka Eiropas ražotāji nevar apmierināt koksa pieprasījumu Kopienā. To apstiprināja arī Kopienas ražošanas nozare, un tas ir uzskatāmi atspoguļots faktā, ka EK patēriņš izmeklēšanas periodā bija 1,6 miljoni tonnu (saskaņā ar lietotāju aplēsēm, visticamāk, nākamajos gados Kopienas patēriņš pieaugs), bet kopējais Kopienas ražošanas apjoms, pamatojoties uz informāciju, ko ieguva gan no Kopienas ražošanas nozares ražotājiem, gan no citiem Kopienas ražotājiem (sk. iepriekš 72. apsvērumu), bija 1,3 miljoni tonnu. Ņemot vērā to, ka Kopienas ražošanas nozarē jaudu izmantojums ir ļoti augsts, ir skaidrs, ka ir vajadzīgs imports, lai apmierinātu lietotāju pieprasījumu pat tādā gadījumā, ja visu EK produkciju patērētu Kopienā. |
| --- | --- |

(95)

Pirmais galvenais lietotāju arguments pret pasākumu ieviešanu ir tas, ka Eiropas ražotāji nevar apmierināt koksa pieprasījumu Kopienā. To apstiprināja arī Kopienas ražošanas nozare, un tas ir uzskatāmi atspoguļots faktā, ka EK patēriņš izmeklēšanas periodā bija 1,6 miljoni tonnu (saskaņā ar lietotāju aplēsēm, visticamāk, nākamajos gados Kopienas patēriņš pieaugs), bet kopējais Kopienas ražošanas apjoms, pamatojoties uz informāciju, ko ieguva gan no Kopienas ražošanas nozares ražotājiem, gan no citiem Kopienas ražotājiem (sk. iepriekš 72. apsvērumu), bija 1,3 miljoni tonnu. Ņemot vērā to, ka Kopienas ražošanas nozarē jaudu izmantojums ir ļoti augsts, ir skaidrs, ka ir vajadzīgs imports, lai apmierinātu lietotāju pieprasījumu pat tādā gadījumā, ja visu EK produkciju patērētu Kopienā.

| (96) | Šajā sakarā jāatgādina, ka antidempinga pasākumu mērķis ir koriģēt netaisnīgu tirdzniecības praksi, kas rada kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei, un atjaunot efektīvas konkurences stāvokli Kopienas tirgu, nevis apturēt importu. Attiecībā uz konkurenci Kopienas tirgū jāatgādina, ka, lai gan antidempinga pasākumu ieviešanas ietekmē ĶTR izcelsmes eksporta cenas Kopienā paaugstinātos, paredzētie pasākumi nav domāti Kopienas tirgus slēgšanai eksportētājiem no ĶTR, tādējādi ĶTR ražojumiem varēs nokļūt tirdzniecības apritē. |
| --- | --- |

(96)

Šajā sakarā jāatgādina, ka antidempinga pasākumu mērķis ir koriģēt netaisnīgu tirdzniecības praksi, kas rada kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei, un atjaunot efektīvas konkurences stāvokli Kopienas tirgu, nevis apturēt importu. Attiecībā uz konkurenci Kopienas tirgū jāatgādina, ka, lai gan antidempinga pasākumu ieviešanas ietekmē ĶTR izcelsmes eksporta cenas Kopienā paaugstinātos, paredzētie pasākumi nav domāti Kopienas tirgus slēgšanai eksportētājiem no ĶTR, tādējādi ĶTR ražojumiem varēs nokļūt tirdzniecības apritē.

| (97) | Turklāt lietotāji apgalvoja, ka pasākumu ieviešanas rezultātā palielināšoties pirkuma izmaksas, kas varētu ietekmēt konkurētspēju un apdraudēt ražošanu Kopienā. Tika apgalvots, ka to lietotāju stāvoklis, kas nevar pārorientēties no ĶTR izcelsmes koksa 80+ uz Eiropas koksu 80+, pasliktināšoties vēl vairāk, jo tiem nebūšot citas izvēles, kā uzņemties papildu slogu, ko radītu antidempinga maksājums. |
| --- | --- |

(97)

Turklāt lietotāji apgalvoja, ka pasākumu ieviešanas rezultātā palielināšoties pirkuma izmaksas, kas varētu ietekmēt konkurētspēju un apdraudēt ražošanu Kopienā. Tika apgalvots, ka to lietotāju stāvoklis, kas nevar pārorientēties no ĶTR izcelsmes koksa 80+ uz Eiropas koksu 80+, pasliktināšoties vēl vairāk, jo tiem nebūšot citas izvēles, kā uzņemties papildu slogu, ko radītu antidempinga maksājums.

| (98) | Izmeklēšanā konstatēja, ka kokss 80+ veido 4–8 % no akmens vates ražošanas izmaksām un 3–6 % no lietuvju kopējām izmaksām. Tāpēc pat tad, ja importētāji pilnībā iekļautu maksājuma izmaksas pārdošanas cenā pircējiem, antidempinga maksājums maksimāli palielinātu hipotētiskās ražošanas izmaksas par aptuveni 1 % gan Rockwool, gan lietuvēm. |
| --- | --- |

(98)

Izmeklēšanā konstatēja, ka kokss 80+ veido 4–8 % no akmens vates ražošanas izmaksām un 3–6 % no lietuvju kopējām izmaksām. Tāpēc pat tad, ja importētāji pilnībā iekļautu maksājuma izmaksas pārdošanas cenā pircējiem, antidempinga maksājums maksimāli palielinātu hipotētiskās ražošanas izmaksas par aptuveni 1 % gan Rockwool, gan lietuvēm.

| (99) | Turklāt jāatgādina, ka gadījumā, ja Kopienas koksa 80+ ražošanas nozare ierobežos vai pārtrauks darbību, pieejamie piegādes avoti arī samazināsies, atbilstoši negatīvi ietekmējot Kopienas lietotājus, kuriem kokss 80+ ir stratēģiski svarīgs. Šādā gadījumā koksa 80+ piegāde Kopienā kļūtu pilnībā atkarīga no ĶTR produkcijas, kas iegūtu dominējošo stāvokli Kopienas tirgū. Šajā sakarā uzskata, ka alternatīvu piegādes avotu esamība ir vitāla, lai nodrošinātu pienācīgu piekļuvi izejvielām. |
| --- | --- |

(99)

Turklāt jāatgādina, ka gadījumā, ja Kopienas koksa 80+ ražošanas nozare ierobežos vai pārtrauks darbību, pieejamie piegādes avoti arī samazināsies, atbilstoši negatīvi ietekmējot Kopienas lietotājus, kuriem kokss 80+ ir stratēģiski svarīgs. Šādā gadījumā koksa 80+ piegāde Kopienā kļūtu pilnībā atkarīga no ĶTR produkcijas, kas iegūtu dominējošo stāvokli Kopienas tirgū. Šajā sakarā uzskata, ka alternatīvu piegādes avotu esamība ir vitāla, lai nodrošinātu pienācīgu piekļuvi izejvielām.

| (100) | Komisijai pieejamā informācija liecina, ka pašreizējie ĶTR izcelsmes koksa 80+ piegāžu deficīta iemesli ir saistīti nevis ar antidempinga procedūru, bet ar ĶTR valdības pieņemtajiem pasākumiem eksporta apturēšanai, inter alia, attiecīga ražojuma eksporta apturēšanai. Eksporta nodoklis koksam 80+ sākot ar 2007. gada 1. jūniju ir paaugstināts no 5 līdz 15 %. Kopienas ražošanas nozares daļēja vai pat pilnīga likvidācija varētu saasināt šādas problēmas un veidot piegāžu deficītu lietotāju nozarē. Turpretim tādu netaisnīgu priekšrocību novēršana, kas iegūtas, īstenojot dempinga praksi, ir radīta, lai novērstu turpmāku Kopienas ražošanas nozares stāvokļa pasliktināšanos un palīdzētu saglabāt plašas piegādes avotu izvēles pieejamību, stiprinot konkurenci esošo ražotāju vidū. |
| --- | --- |

(100)

Komisijai pieejamā informācija liecina, ka pašreizējie ĶTR izcelsmes koksa 80+ piegāžu deficīta iemesli ir saistīti nevis ar antidempinga procedūru, bet ar ĶTR valdības pieņemtajiem pasākumiem eksporta apturēšanai, inter alia, attiecīga ražojuma eksporta apturēšanai. Eksporta nodoklis koksam 80+ sākot ar 2007. gada 1. jūniju ir paaugstināts no 5 līdz 15 %. Kopienas ražošanas nozares daļēja vai pat pilnīga likvidācija varētu saasināt šādas problēmas un veidot piegāžu deficītu lietotāju nozarē. Turpretim tādu netaisnīgu priekšrocību novēršana, kas iegūtas, īstenojot dempinga praksi, ir radīta, lai novērstu turpmāku Kopienas ražošanas nozares stāvokļa pasliktināšanos un palīdzētu saglabāt plašas piegādes avotu izvēles pieejamību, stiprinot konkurenci esošo ražotāju vidū.

d)   Secinājums

| (101) | Komisijai pieejamie pierādījumi šajā posmā liecina par to, ka koksa izmaksu īpatsvars attiecībā pret kopējām akmens vates ražotāju un lietuvju izmaksām ir nenozīmīgs, tādējādi jebkādu antidempinga pasākumu ietekme uz ražošanas izmaksām, visticamāk, būs ierobežota. Turklāt nav izslēgts, ka importētāji uzņemsies daļu no šīm izmaksām vai lietotāji iekļaus daļu vai visas papildu izmaksas pārdošanas cenā galapatērētājiem. Tāpēc tiek secināts, ka ierosinātie antidempinga pasākumi būtiski neietekmēs Kopienas lietuvju ekonomisko stāvokli. Ņemot vērā ierobežotu antidempinga pasākumu ietekmi uz lietotāju izmaksām, maz ticams, ka antidempinga pasākumu ieviešanas rezultātā ir iespējama ražotņu slēgšana. Tādējādi maz ticams, ka ietekme uz nodarbinātību lietotāju nozarē būs nozīmīga. |
| --- | --- |

(101)

Komisijai pieejamie pierādījumi šajā posmā liecina par to, ka koksa izmaksu īpatsvars attiecībā pret kopējām akmens vates ražotāju un lietuvju izmaksām ir nenozīmīgs, tādējādi jebkādu antidempinga pasākumu ietekme uz ražošanas izmaksām, visticamāk, būs ierobežota. Turklāt nav izslēgts, ka importētāji uzņemsies daļu no šīm izmaksām vai lietotāji iekļaus daļu vai visas papildu izmaksas pārdošanas cenā galapatērētājiem. Tāpēc tiek secināts, ka ierosinātie antidempinga pasākumi būtiski neietekmēs Kopienas lietuvju ekonomisko stāvokli. Ņemot vērā ierobežotu antidempinga pasākumu ietekmi uz lietotāju izmaksām, maz ticams, ka antidempinga pasākumu ieviešanas rezultātā ir iespējama ražotņu slēgšana. Tādējādi maz ticams, ka ietekme uz nodarbinātību lietotāju nozarē būs nozīmīga.

4.   Secinājums par Kopienas interesēm

| (102) | Paredzams, ka, piemērojot pasākumus, Kopienas ražošanas nozare paaugstinās rentabilitāti, uzlabojot konkurences nosacījumus Kopienas tirgū. Ņemot vērā Kopienas ražošanas nozares stāvokļa pasliktināšanos, pastāv risks, ka šādu pasākumu nepiemērošanas gadījumā Kopienas ražošanas nozare varētu slēgt ražotnes un atlaist darbiniekus. Šādā gadījumā Kopienas tirgus kļūtu atkarīgs no importa. |
| --- | --- |

(102)

Paredzams, ka, piemērojot pasākumus, Kopienas ražošanas nozare paaugstinās rentabilitāti, uzlabojot konkurences nosacījumus Kopienas tirgū. Ņemot vērā Kopienas ražošanas nozares stāvokļa pasliktināšanos, pastāv risks, ka šādu pasākumu nepiemērošanas gadījumā Kopienas ražošanas nozare varētu slēgt ražotnes un atlaist darbiniekus. Šādā gadījumā Kopienas tirgus kļūtu atkarīgs no importa.

| (103) | Attiecībā uz importētājiem, lai gan negatīvas ietekmes rezultātā varētu paaugstināties cenas, to iedarbība var tikt ierobežota, samazinot peļņas normas vai iekļaujot papildu izmaksas pārdošanas cenās lietotāju nozarei. |
| --- | --- |

(103)

Attiecībā uz importētājiem, lai gan negatīvas ietekmes rezultātā varētu paaugstināties cenas, to iedarbība var tikt ierobežota, samazinot peļņas normas vai iekļaujot papildu izmaksas pārdošanas cenās lietotāju nozarei.

| (104) | Attiecībā uz lietotājiem ierosinātajam antidempinga maksājumam būtu ļoti ierobežota ietekme uz ražošanas izmaksām. |
| --- | --- |

(104)

Attiecībā uz lietotājiem ierosinātajam antidempinga maksājumam būtu ļoti ierobežota ietekme uz ražošanas izmaksām.

| (105) | Ievērojot iepriekš izklāstīto, tiek provizoriski secināts, ka šajā lietā nav pārliecinošu iemeslu nenoteikt antidempinga pasākumus un pasākumu piemērošana būtu Kopienas interesēs. |
| --- | --- |

(105)

Ievērojot iepriekš izklāstīto, tiek provizoriski secināts, ka šajā lietā nav pārliecinošu iemeslu nenoteikt antidempinga pasākumus un pasākumu piemērošana būtu Kopienas interesēs.

G.   PRIEKŠLIKUMS PAGAIDU ANTIDEMPIGA PASĀKUMIEM

| (106) | Ņemot vērā izdarītos secinājumus attiecībā uz dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Kopienas interesēm, jānosaka pagaidu pasākumi, lai novērstu importa par dempinga cenām turpmāku kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(106)

Ņemot vērā izdarītos secinājumus attiecībā uz dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Kopienas interesēm, jānosaka pagaidu pasākumi, lai novērstu importa par dempinga cenām turpmāku kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei.

1.   Kaitējuma novēršanas līmenis

| (107) | Nepārsniedzot konstatēto dempinga starpību, antidempinga pagaidu pasākumi jānosaka tādā apmērā, lai novērstu kaitējumu, ko Kopienas ražošanas nozarei nodarījis imports par dempinga cenām. Aprēķinot kaitējumu izraisošā dempinga novēršanai nepieciešamā maksājuma apjomu, tika uzskatīts, ka pasākumiem jābūt tādiem, lai Kopienas ražošanas nozare varētu segt ražošanas izmaksas un gūt tādu peļņu pirms nodokļu nomaksas, ko būtu iespējams panākt normālos konkurences apstākļos, t. i., ja nebūtu importa par dempinga cenām. Aprēķinos izmantotā provizoriskā peļņas norma pirms nodokļu nomaksas bija 15,3 % no apgrozījuma, kas atbilst peļņas normai, ko Kopienas ražošanas nozare guva 2003.–2005. gada periodā. |
| --- | --- |

(107)

Nepārsniedzot konstatēto dempinga starpību, antidempinga pagaidu pasākumi jānosaka tādā apmērā, lai novērstu kaitējumu, ko Kopienas ražošanas nozarei nodarījis imports par dempinga cenām. Aprēķinot kaitējumu izraisošā dempinga novēršanai nepieciešamā maksājuma apjomu, tika uzskatīts, ka pasākumiem jābūt tādiem, lai Kopienas ražošanas nozare varētu segt ražošanas izmaksas un gūt tādu peļņu pirms nodokļu nomaksas, ko būtu iespējams panākt normālos konkurences apstākļos, t. i., ja nebūtu importa par dempinga cenām. Aprēķinos izmantotā provizoriskā peļņas norma pirms nodokļu nomaksas bija 15,3 % no apgrozījuma, kas atbilst peļņas normai, ko Kopienas ražošanas nozare guva 2003.–2005. gada periodā.

| (108) | Vajadzīgais cenu palielinājums tika noteikts, vidējo importa cenu, kas noteikta cenu samazinājuma aprēķināšanai (sk. 43. apsvērumu), salīdzinot ar cenu, kas nerada kaitējumu, līdzīgam ražojumam, kuru Kopienas ražošanas nozare pārdod Kopienas tirgū. Cena, kas nerada kaitējumu, ir noteikta, koriģējot Kopienas ražošanas nozares pārdošanas cenu, lai atspoguļotu iepriekš minēto peļņas normu. Starpību, ko noteica minētajā salīdzinājumā, pēc tam izteica procentos no vidējās importa CIF vērtības; tā bija 35,7 %, t. i., zemāka par konstatēto dempinga starpību. |
| --- | --- |

(108)

Vajadzīgais cenu palielinājums tika noteikts, vidējo importa cenu, kas noteikta cenu samazinājuma aprēķināšanai (sk. 43. apsvērumu), salīdzinot ar cenu, kas nerada kaitējumu, līdzīgam ražojumam, kuru Kopienas ražošanas nozare pārdod Kopienas tirgū. Cena, kas nerada kaitējumu, ir noteikta, koriģējot Kopienas ražošanas nozares pārdošanas cenu, lai atspoguļotu iepriekš minēto peļņas normu. Starpību, ko noteica minētajā salīdzinājumā, pēc tam izteica procentos no vidējās importa CIF vērtības; tā bija 35,7 %, t. i., zemāka par konstatēto dempinga starpību.

| (109) | Ņemot vērā to, ka neviens no ražotājiem eksportētājiem ĶTR nepieprasīja atsevišķu režīmu, tika aprēķināts vienots valsts kaitējuma novēršanas līmenis visiem eksportētājiem ĶTR. |
| --- | --- |

(109)

Ņemot vērā to, ka neviens no ražotājiem eksportētājiem ĶTR nepieprasīja atsevišķu režīmu, tika aprēķināts vienots valsts kaitējuma novēršanas līmenis visiem eksportētājiem ĶTR.

2.   Pagaidu pasākumi

| (110) | Ņemot vērā iepriekš minēto, saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu tiek uzskatīts, ka ir jāuzliek pagaidu antidempinga maksājums zemākās konstatētās dempinga un kaitējuma starpības līmenī saskaņā ar noteikumu par mazāko nodokli. |
| --- | --- |

(110)

Ņemot vērā iepriekš minēto, saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu tiek uzskatīts, ka ir jāuzliek pagaidu antidempinga maksājums zemākās konstatētās dempinga un kaitējuma starpības līmenī saskaņā ar noteikumu par mazāko nodokli.

| (111) | Pamatojoties uz iepriekšminēto, antidempinga maksājuma pagaidu likmei jābūt 35,7 %. |
| --- | --- |

(111)

Pamatojoties uz iepriekšminēto, antidempinga maksājuma pagaidu likmei jābūt 35,7 %.

3.   Pasākumu veids

| (112) | Antidempinga pasākumu veidi var būt dažādi, lai gan tiem ir viens mērķis – novērst kaitējumu radošā dempinga ietekmi. Pēc izmeklēšanas perioda bija vērojams būtisks cenu paaugstinājums attiecīgā ražojuma importam no ĶTR, cenām sasniedzot līmeni, kas vairs nav kaitējumu izraisošs. Šajos apstākļos un ņemot vērā to, ka šo tirgu raksturo cenu svārstības pagātnē, tiek uzskatīts, ka vispiemērotākais pasākumu veids šajā lietā ir minimālā importa cena (“MIC”). MIC nodrošinās to, ka attiecīgo ražojumu nepārdos par cenām, kas izraisa kaitējumu, vienlaikus MIC rezultātā cenas nepalielināsies nepamatoti gadījumos, kad tās ir pietiekami augstā līmenī. Paredzams, ka MIC ieviesīs stabilitāti tirgū, jo tā nodrošinās atbilstīgu cenu līmeni Kopienas ražošanas nozarē, ļaujot nozarei darboties pieņemamos ekonomiskos apstākļos. Vienlaikus MIC būs atskaites punkts importētājiem un ražotājiem, lai plānotu nākotnes tirgus darbību savlaicīgi. |
| --- | --- |

(112)

Antidempinga pasākumu veidi var būt dažādi, lai gan tiem ir viens mērķis – novērst kaitējumu radošā dempinga ietekmi. Pēc izmeklēšanas perioda bija vērojams būtisks cenu paaugstinājums attiecīgā ražojuma importam no ĶTR, cenām sasniedzot līmeni, kas vairs nav kaitējumu izraisošs. Šajos apstākļos un ņemot vērā to, ka šo tirgu raksturo cenu svārstības pagātnē, tiek uzskatīts, ka vispiemērotākais pasākumu veids šajā lietā ir minimālā importa cena (“MIC”). MIC nodrošinās to, ka attiecīgo ražojumu nepārdos par cenām, kas izraisa kaitējumu, vienlaikus MIC rezultātā cenas nepalielināsies nepamatoti gadījumos, kad tās ir pietiekami augstā līmenī. Paredzams, ka MIC ieviesīs stabilitāti tirgū, jo tā nodrošinās atbilstīgu cenu līmeni Kopienas ražošanas nozarē, ļaujot nozarei darboties pieņemamos ekonomiskos apstākļos. Vienlaikus MIC būs atskaites punkts importētājiem un ražotājiem, lai plānotu nākotnes tirgus darbību savlaicīgi.

| (113) | Minimālā importa cena izriet no kaitējuma normas piemērošanas eksporta cenām, ko izmeklēšanas laikā izmanto kaitējuma novēršanas līmeņa aprēķināšanā. Tādējādi minimālā importa cena ir EUR 227 par tonnu. |
| --- | --- |

(113)

Minimālā importa cena izriet no kaitējuma normas piemērošanas eksporta cenām, ko izmeklēšanas laikā izmanto kaitējuma novēršanas līmeņa aprēķināšanā. Tādējādi minimālā importa cena ir EUR 227 par tonnu.

4.   Īstenošana

| (114) | Kā paskaidrots 14. apsvērumā, koksu 80+ un koksu 80– importē ar vienādu KN kodu. Šos ražojumus atšķir tikai pēc lieluma, tomēr tie ir paredzēti divām dažādām nozarēm, turklāt Kopienā pārsvarā tos ražo dažādi ražotāji. Ar šo regulu paredzēts reglamentēt tikai koksa 80+ importu, ko laiž brīvā apgrozībā Kopienā. Sakarā ar to, ka koksa 80– imports var saturēt zināmu koksa 80+ daudzumu, ir jānodrošina, ka maksājuma ieviešana attiecībā uz koksu 80+ nerada neatbilstīgu maksājumu piemērošanu koksam 80– jauktu kravu pārvadājumu gadījumos. |
| --- | --- |

(114)

Kā paskaidrots 14. apsvērumā, koksu 80+ un koksu 80– importē ar vienādu KN kodu. Šos ražojumus atšķir tikai pēc lieluma, tomēr tie ir paredzēti divām dažādām nozarēm, turklāt Kopienā pārsvarā tos ražo dažādi ražotāji. Ar šo regulu paredzēts reglamentēt tikai koksa 80+ importu, ko laiž brīvā apgrozībā Kopienā. Sakarā ar to, ka koksa 80– imports var saturēt zināmu koksa 80+ daudzumu, ir jānodrošina, ka maksājuma ieviešana attiecībā uz koksu 80+ nerada neatbilstīgu maksājumu piemērošanu koksam 80– jauktu kravu pārvadājumu gadījumos.

| (115) | Tāpēc antidempinga maksājumu piemēro akmeņogļu koksam gabalos, kuru diametrs ir lielāks par 80 mm, ja ražojumu pārvadā jauktās kravās, kas satur gan akmeņogļu koksu gabalos, kuru diametrs ir lielāks par 80 mm, gan akmeņogļu koksu gabalos, kuru diametrs ir mazākas, ja vien nav noteikts, ka daudzums, ko veido akmeņogļu kokss gabalos, kuru diametrs ir lielāks par 80 mm, nav lielāks 20 % jauktās kravas sausa neto svara. Daudzumu, ko jauktās kravās veido akmeņogļu kokss gabalos, kuru diametrs ir lielāks par 80 mm, var noteikt, pamatojoties uz paraugiem saskaņā ar 68. līdz 70. pantu Padomes Regulā (EEK) Nr. 2913/92 (9). Gadījumos, kad daudzumu, ko veido akmeņogļu kokss gabalos, kuru diametrs ir lielāks par 80 mm, nosaka, pamatojoties uz paraugiem, paraugu izvēlas saskaņā ar normu ISO 18238:2006. |
| --- | --- |

(115)

Tāpēc antidempinga maksājumu piemēro akmeņogļu koksam gabalos, kuru diametrs ir lielāks par 80 mm, ja ražojumu pārvadā jauktās kravās, kas satur gan akmeņogļu koksu gabalos, kuru diametrs ir lielāks par 80 mm, gan akmeņogļu koksu gabalos, kuru diametrs ir mazākas, ja vien nav noteikts, ka daudzums, ko veido akmeņogļu kokss gabalos, kuru diametrs ir lielāks par 80 mm, nav lielāks 20 % jauktās kravas sausa neto svara. Daudzumu, ko jauktās kravās veido akmeņogļu kokss gabalos, kuru diametrs ir lielāks par 80 mm, var noteikt, pamatojoties uz paraugiem saskaņā ar 68. līdz 70. pantu Padomes Regulā (EEK) Nr. 2913/92 (9). Gadījumos, kad daudzumu, ko veido akmeņogļu kokss gabalos, kuru diametrs ir lielāks par 80 mm, nosaka, pamatojoties uz paraugiem, paraugu izvēlas saskaņā ar normu ISO 18238:2006.

| (116) | Tomēr, ja konstatē, ka jauktais akmeņogļu kokss (kokss 80+ un kokss 80–) ir piegādāts un laists brīvā apgrozībā Kopienā, to deklarējot ar KN kodu ex 2704 00 19, bet pēc tam sijāts un pārdots kā kokss 80+, to uzskatīs par attiecīgo ražojumu, uz kuru attieksies šīs regulas noteikumi. |
| --- | --- |

(116)

Tomēr, ja konstatē, ka jauktais akmeņogļu kokss (kokss 80+ un kokss 80–) ir piegādāts un laists brīvā apgrozībā Kopienā, to deklarējot ar KN kodu ex 2704 00 19, bet pēc tam sijāts un pārdots kā kokss 80+, to uzskatīs par attiecīgo ražojumu, uz kuru attieksies šīs regulas noteikumi.

5.   Nobeiguma noteikums

| (117) | Tiek atzīts, ka, pirms izdara galīgo slēdzienu, ir jāveic turpmākā analīze attiecībā uz vairākiem elementiem, piemēram, attiecībā uz importa apjomu un cenām, īpaši par 2004. gadu, attiecībā uz ietekmi, ko radīja nesenie ĶTR valdības lēmumi saistībā ar koksa eksportu uz Kopienas un pasaules tirgiem, kā arī attiecībā uz indeksācijas sistēmas iespējamību, kas jāpiemēro MIC. Tomēr informācija, ko ieguva un pārbaudīja līdz šim izmeklēšanas posmam, liecina par dempinga, kaitējuma un cēloņsakarības esamību starp dempingu un kaitējumu, kā arī par to, ka pasākumu ieviešana nebūs pretrunā Kopienas interesēm. Tāpēc secina, ka vajadzība iegūt vairāk informācijas un veikt vēl dziļāku analīzi attiecībā uz iepriekšminētajiem elementiem pirms galīgā slēdziena izdarīšanas, nekādā ziņā nekavē pagaidu pasākumu ieviešanu. |
| --- | --- |

(117)

Tiek atzīts, ka, pirms izdara galīgo slēdzienu, ir jāveic turpmākā analīze attiecībā uz vairākiem elementiem, piemēram, attiecībā uz importa apjomu un cenām, īpaši par 2004. gadu, attiecībā uz ietekmi, ko radīja nesenie ĶTR valdības lēmumi saistībā ar koksa eksportu uz Kopienas un pasaules tirgiem, kā arī attiecībā uz indeksācijas sistēmas iespējamību, kas jāpiemēro MIC. Tomēr informācija, ko ieguva un pārbaudīja līdz šim izmeklēšanas posmam, liecina par dempinga, kaitējuma un cēloņsakarības esamību starp dempingu un kaitējumu, kā arī par to, ka pasākumu ieviešana nebūs pretrunā Kopienas interesēm. Tāpēc secina, ka vajadzība iegūt vairāk informācijas un veikt vēl dziļāku analīzi attiecībā uz iepriekšminētajiem elementiem pirms galīgā slēdziena izdarīšanas, nekādā ziņā nekavē pagaidu pasākumu ieviešanu.

| (118) | Pareizas pārvaldības labad jānosaka laikposms, kurā ieinteresētās personas, kas pieteicās paziņojumā par procedūras uzsākšanu noteiktajā termiņā, var rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt, lai tas uzklausa. Turklāt jānosaka, ka konstatējumi, kuri attiecas uz maksājumu noteikšanu šajā regulā, ir provizoriski un tos var pārskatīt, nosakot galīgo maksājumu, |
| --- | --- |

(118)

Pareizas pārvaldības labad jānosaka laikposms, kurā ieinteresētās personas, kas pieteicās paziņojumā par procedūras uzsākšanu noteiktajā termiņā, var rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt, lai tas uzklausa. Turklāt jānosaka, ka konstatējumi, kuri attiecas uz maksājumu noteikšanu šajā regulā, ir provizoriski un tos var pārskatīt, nosakot galīgo maksājumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Ar šo piemēro pagaidu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes akmeņogļu koksa importam (gabalu diametrs lielāks par 80 mm (kokss 80+)), ko deklarē ar KN kodu ex 2704 00 19 (Taric kods 2704001910). Gabalu diametru nosaka saskaņā ar normu ISO 728:1995.

2.   Pagaidu antidempinga maksājuma likme, ko piemēro 1. pantā minētajiem ražojumiem, ir starpība starp minimālo importa cenu, kas ir EUR 227 par tonnu, un Kopienas brīvas robežpiegādes neto cenu pirms muitošanas visos gadījumos, kad pēdējā ir mazāka par minimālo importa cenu.

3.   Antidempinga maksājumu piemēro arī akmeņogļu koksam gabalos, kuru diametrs ir lielāks par 80 mm, ja ražojumu pārvadā jauktās kravās, kas satur gan akmeņogļu koksu gabalos, kuru diametrs ir lielāks par 80 mm, gan akmeņogļu koksu gabalos, kuru diametrs ir mazākas, ja vien nav noteikts, ka daudzums, ko veido akmeņogļu kokss gabalos, kuru diametrs ir lielāks par 80 mm, nav lielāks 20 % jauktās kravas sausa neto svara. Daudzumu, ko jauktās kravās veido akmeņogļu kokss gabalos, kuru diametrs ir lielāks par 80 mm, var noteikt, pamatojoties uz paraugiem saskaņā ar 68. līdz 70. pantu Regulā (EEK) Nr. 2913/92. Gadījumos, kad daudzumu, ko veido akmeņogļu kokss gabalos, kuru diametrs ir lielāks par 80 mm, nosaka, pamatojoties uz paraugiem, paraugu izvēlas saskaņā ar normu ISO 18238:2006.

4.   Gadījumos, kad preces ir guvušas bojājumus pirms laišanas brīvā apgrozībā un tādēļ faktiski samaksāto vai maksājamo cenu sadala muitas vērtības noteikšanas nolūkā saskaņā ar Komisijas Regulas (EEK) Nr. 2454/93 (10) 145. pantu, iepriekšminēto minimālo importa cenu procentuāli samazina atbilstīgi faktiski samaksātās vai maksājamās cenas sadalījumam. Tad maksājamā summa ir vienāda ar starpību starp samazināto minimālo importa cenu un samazināto Kopienas brīvas robežpiegādes neto cenu pirms muitošanas.

5.   Par 1. punktā norādītā ražojuma laišanu brīvā apgrozībā Kopienā jāiemaksā drošības nauda, kas vienāda ar pagaidu maksājuma summu.

6.   Ja nav noteikts citādi, tad piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodevām.

2. pants

Neierobežojot Regulas (EK) Nr. 384/96 20. pantu, ieinteresētās personas viena mēneša laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas var lūgt, lai tām izpauž būtiskos faktus un apsvērumus, uz kuru pamata pieņemta šī regula, rakstveidā darīt zināmu savu viedokli un lūgt mutvārdu uzklausīšanu Komisijā.

Ievērojot Regulas (EK) Nr. 384/96 21. panta 4. punktu, attiecīgās personas viena mēneša laikā pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas var izteikt piezīmes par tās piemērošanu.

3. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šīs regulas 1. pantu piemēro sešus mēnešus.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2007. gada 18. septembrī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Peter MANDELSON

---

(1)  OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2117/2005 (OV L 340, 23.12.2005., 17. lpp.).

1

(2)  OV C 313, 20.12.2006., 15. lpp.

2

(3)  OV L 141, 15.6.2000., 9. lpp.

3

(4)  OV L 316, 15.12.2000., 30. lpp. Lēmumā grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 997/2004 (OV L 183, 20.5.2004., 1. lpp.).

4

(5)  OV L 81, 19.3.2004., 89. lpp.

5

(6)  OV L 367, 14.12.2004., 3. lpp.

6

(7)  Konfidenciālu iemeslu dēļ, tā kā analīze kategorijā “Citi Kopienas ražotāji” attiecas tikai uz diviem uzņēmumiem, EK patēriņa rādītāji sniegti robežu veidā.

7

(8)  Konfidenciālu iemeslu dēļ, tā kā analīze attiecas tikai uz diviem uzņēmumiem, rādītāji sniegti robežu veidā.

8

(9)  OV L 302, 19.10.1992., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1791/2006 (OV L 363, 20.12.2006., 1. lpp.).

9

(10)  OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 214/2007 (OV L 62, 1.3.2007., 6. lpp.).

10

---

II Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Komisija

| 19.9.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 244/20 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 244/20

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2007. gada 10. maijs)

par pasākumiem C 1/06 (ex NN 103/05), ko Spānija īstenojusi par labu Chupa Chups

(izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 1710)

(Autentisks ir tikai teksts spāņu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2007/613/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 88. panta 2. punkta pirmo daļu,

pēc tam, kad ieinteresētās personas ir aicinātas iesniegt savus apsvērumus atbilstīgi iepriekš minētajam pantam (1), un ņemot vērā šos apsvērumus,

tā kā:

I.   PROCEDŪRA

| (1) | Komisija ar 2005. gada 22. aprīlī reģistrētu vēstuli saņēma no konkurenta sūdzību par iespējamu atbalsta pasākumu par labu Chupa Chups SA. Komisija 2005. gada 10. jūnijā un 2005. gada 7. septembrī datētās vēstulēs pieprasīja informāciju, uz ko Spānija atbildēja 2005. gada 11. augustā, 2005. gada 26. oktobrī, 2005. gada 18. novembrī un 2005. gada 12. decembrī reģistrētās vēstulēs. |
| --- | --- |

(1)

Komisija ar 2005. gada 22. aprīlī reģistrētu vēstuli saņēma no konkurenta sūdzību par iespējamu atbalsta pasākumu par labu Chupa Chups SA. Komisija 2005. gada 10. jūnijā un 2005. gada 7. septembrī datētās vēstulēs pieprasīja informāciju, uz ko Spānija atbildēja 2005. gada 11. augustā, 2005. gada 26. oktobrī, 2005. gada 18. novembrī un 2005. gada 12. decembrī reģistrētās vēstulēs.

| (2) | Ņemot vērā šaubas par dažādo pasākumu, ko valsts iestādes veikušas Chupa Chups labā, saderību ar kopējo tirgu, Komisija 2006. gada 25. janvārī pieņēma lēmumu uzsākt Līguma 88. panta 2. punktā paredzēto procedūru. |
| --- | --- |

(2)

Ņemot vērā šaubas par dažādo pasākumu, ko valsts iestādes veikušas Chupa Chups labā, saderību ar kopējo tirgu, Komisija 2006. gada 25. janvārī pieņēma lēmumu uzsākt Līguma 88. panta 2. punktā paredzēto procedūru.

| (3) | Spānija iesniedza savus apsvērumus 2006. gada 2. marta vēstulē. Komisija 2006. gada 25. aprīlī, 2006. gada 6. jūlijā un 2006. gada 24. novembrī pieprasīja papildu informāciju no Spānijas iestādēm. Minētās iestādes sniedza atbildes vēstulēs, kas reģistrētas 2006. gada 22. maijā, 2006. gada 5. septembrī, 2006. gada 7. septembrī, 2006. gada 20. oktobrī, 2007. gada 1. februārī, 2007. gada 6. februārī un 2007. gada 12. martā. |
| --- | --- |

(3)

Spānija iesniedza savus apsvērumus 2006. gada 2. marta vēstulē. Komisija 2006. gada 25. aprīlī, 2006. gada 6. jūlijā un 2006. gada 24. novembrī pieprasīja papildu informāciju no Spānijas iestādēm. Minētās iestādes sniedza atbildes vēstulēs, kas reģistrētas 2006. gada 22. maijā, 2006. gada 5. septembrī, 2006. gada 7. septembrī, 2006. gada 20. oktobrī, 2007. gada 1. februārī, 2007. gada 6. februārī un 2007. gada 12. martā.

| (4) | Komisijas lēmums uzsākt procedūru ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2). Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt savus apsvērumus par atbalstu. Komisija saņēma Chupa Chups apsvērumus, kas reģistrēti 2006. gada 30. maijā, un Inmobiliaria Casa Batlló apsvērumus, kas reģistrēti 2006. gada 8. augustā. Šie apsvērumi tika pārsūtīti Spānijas iestādēm 2006. gada 28. septembrī. Spānija uz šiem apsvērumiem neatbildēja. |
| --- | --- |

(4)

Komisijas lēmums uzsākt procedūru ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2). Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt savus apsvērumus par atbalstu. Komisija saņēma Chupa Chups apsvērumus, kas reģistrēti 2006. gada 30. maijā, un Inmobiliaria Casa Batlló apsvērumus, kas reģistrēti 2006. gada 8. augustā. Šie apsvērumi tika pārsūtīti Spānijas iestādēm 2006. gada 28. septembrī. Spānija uz šiem apsvērumiem neatbildēja.

| (5) | Apsvērumi no citām trešajām personām netika saņemti. Sūdzības iesniedzējs neizteicās. |
| --- | --- |

(5)

Apsvērumi no citām trešajām personām netika saņemti. Sūdzības iesniedzējs neizteicās.

II.   ATBALSTA SAŅĒMĒJA UN ATBALSTA PASĀKUMU APRAKSTS

| (6) | Chupa Chups SA ir 1940. gadā Spānijā dibinātas rūpniecības grupas kontrolakciju sabiedrība. Tās galvenais uzņēmējdarbības veids ir saldumu, konkrēti, chupa-chups konfekšu, ražošana un tirdzniecība. Šobrīd grupai ir četri ražošanas centri, kas izvietoti Krievijā, Meksikā, Sant Esteve de Sesrovires (Barselona) un Villamajorā (Astūrija). 2006. gada jūnijā Chupa Chups, kas līdz tam bija vienai ģimenei piederoša uzņēmumu grupa, tika pārdots Itālijas un Nīderlandes saldumu uzņēmumam Perfetti Van Melle
   (3). |
| --- | --- |

(6)

Chupa Chups SA ir 1940. gadā Spānijā dibinātas rūpniecības grupas kontrolakciju sabiedrība. Tās galvenais uzņēmējdarbības veids ir saldumu, konkrēti, chupa-chups konfekšu, ražošana un tirdzniecība. Šobrīd grupai ir četri ražošanas centri, kas izvietoti Krievijā, Meksikā, Sant Esteve de Sesrovires (Barselona) un Villamajorā (Astūrija). 2006. gada jūnijā Chupa Chups, kas līdz tam bija vienai ģimenei piederoša uzņēmumu grupa, tika pārdots Itālijas un Nīderlandes saldumu uzņēmumam Perfetti Van Melle
   (3).

| (7) | Kopš 2002. gada Chupa Chups grupai ir nopietnas ekonomiskas problēmas, 2002. gadā konsolidētie zaudējumi sasniedza EUR 22 500 000, 2003. gadā zaudējumi bija 4 720 000 un 2004. gadā – EUR 5 950 000, turklāt samazinājās arī apgrozījums (4). Ņemot vērā šos apstākļus, uzņēmuma vadība 2002. gadā uzsāka restrukturizācijas plānu uzņēmuma finansiālās situācijas uzlabošanai:






  — | 2002. gada jūlijā privāto banku apvienība piešķīra Chupa Chups sindicēto aizdevumu 75 miljonu euro apmērā. Līgums paredzēja uzņēmumam vairākas saistības, tostarp pienākumu izpildīt atsevišķus finanšu radītājus. Par aizdevuma nodrošinājumu kalpoja vairāki grupai piederoši uzņēmumi (5). 2005. gadā bankas piedāvāja Chupa Chups pārjaunot finansējumu, bet uzņēmums atteicās no šā piedāvājuma, |
| --- | --- | --- |

(7)

Kopš 2002. gada Chupa Chups grupai ir nopietnas ekonomiskas problēmas, 2002. gadā konsolidētie zaudējumi sasniedza EUR 22 500 000, 2003. gadā zaudējumi bija 4 720 000 un 2004. gadā – EUR 5 950 000, turklāt samazinājās arī apgrozījums (4). Ņemot vērā šos apstākļus, uzņēmuma vadība 2002. gadā uzsāka restrukturizācijas plānu uzņēmuma finansiālās situācijas uzlabošanai:

—

2002. gada jūlijā privāto banku apvienība piešķīra Chupa Chups sindicēto aizdevumu 75 miljonu euro apmērā. Līgums paredzēja uzņēmumam vairākas saistības, tostarp pienākumu izpildīt atsevišķus finanšu radītājus. Par aizdevuma nodrošinājumu kalpoja vairāki grupai piederoši uzņēmumi (5). 2005. gadā bankas piedāvāja Chupa Chups pārjaunot finansējumu, bet uzņēmums atteicās no šā piedāvājuma,

| — | 2003. gada martā Chupa Chups īpašnieki palielināja uzņēmuma kapitālu, ieguldot papildu finanšu līdzekļus 8 miljonu euro apmērā, |
| --- | --- |

—

2003. gada martā Chupa Chups īpašnieki palielināja uzņēmuma kapitālu, ieguldot papildu finanšu līdzekļus 8 miljonu euro apmērā,

| — | uzņēmuma restrukturizācijas rezultātā tā kapitāls palielinājās vēl par EUR 6 790 000 (6). |
| --- | --- |

—

uzņēmuma restrukturizācijas rezultātā tā kapitāls palielinājās vēl par EUR 6 790 000 (6).

| (8) | Sakarā ar uzņēmuma finanšu pārstrukturēšanu Instituto Catalán de Finanzas (ICF, Katalonijas reģionālās valdības kredītiestāde) 2003. gada 5. septembrī piešķīra Chupa Chups filiālei Inmobiliaria Casa Batlló, S.L. (ICB) kredītu 35 miljonu euro apmērā. Kredīta nodrošinājums bija ICB piederoša nekustamā īpašuma (7) hipotēka, ieķīlātā īpašuma vērtība saskaņā ar neatkarīga eksperta novērtējumu bija 71 miljons euro. Šis kredīts (pasākums Nr. 1), ko ICB nekavējoties nodeva tālāk Chupa Chups rīcībā subordinēta aizdevuma veidā (8), ir iemesls sūdzībai, pamatojoties uz kuru Komisija uzsāka šo izmeklēšanas procedūru. Chupa Chups izmantoja šos līdzekļus, lai daļēji dzēstu 2002. gadā piešķirto sindicēto aizdevumu (20 miljonus euro) un segtu pārējās kapitāla vajadzības. |
| --- | --- |

(8)

Sakarā ar uzņēmuma finanšu pārstrukturēšanu Instituto Catalán de Finanzas (ICF, Katalonijas reģionālās valdības kredītiestāde) 2003. gada 5. septembrī piešķīra Chupa Chups filiālei Inmobiliaria Casa Batlló, S.L. (ICB) kredītu 35 miljonu euro apmērā. Kredīta nodrošinājums bija ICB piederoša nekustamā īpašuma (7) hipotēka, ieķīlātā īpašuma vērtība saskaņā ar neatkarīga eksperta novērtējumu bija 71 miljons euro. Šis kredīts (pasākums Nr. 1), ko ICB nekavējoties nodeva tālāk Chupa Chups rīcībā subordinēta aizdevuma veidā (8), ir iemesls sūdzībai, pamatojoties uz kuru Komisija uzsāka šo izmeklēšanas procedūru. Chupa Chups izmantoja šos līdzekļus, lai daļēji dzēstu 2002. gadā piešķirto sindicēto aizdevumu (20 miljonus euro) un segtu pārējās kapitāla vajadzības.

| (9) | Komisija iepriekšējas izmeklēšanas laikā vēlāk konstatēja vēl citus šādus papildu atbalsta pasākumus par labu Chupa Chups:






  — | Spānijas Lauksaimniecības un zivsaimniecības ministrijas subsīdijas EUR 1 580 000 apmērā investīcijām Barselonas ražotnē (1989.–1994. gads) (pasākums Nr. 2), |
| --- | --- | --- |

(9)

Komisija iepriekšējas izmeklēšanas laikā vēlāk konstatēja vēl citus šādus papildu atbalsta pasākumus par labu Chupa Chups:

—

Spānijas Lauksaimniecības un zivsaimniecības ministrijas subsīdijas EUR 1 580 000 apmērā investīcijām Barselonas ražotnē (1989.–1994. gads) (pasākums Nr. 2),

| — | “citu publisko iestāžu” subsīdijas EUR 4 330 000 apmērā Astūrijas ražotnes būvniecībai (1994.–1997. gads) (pasākums Nr. 3), |
| --- | --- |

—

“citu publisko iestāžu” subsīdijas EUR 4 330 000 apmērā Astūrijas ražotnes būvniecībai (1994.–1997. gads) (pasākums Nr. 3),

| — | “citu publisko iestāžu” subsīdijas EUR 6 710 000 apmērā tās pašas Astūrijas ražotnes paplašināšanai (1999.–2003. gads) (pasākums Nr. 4), |
| --- | --- |

—

“citu publisko iestāžu” subsīdijas EUR 6 710 000 apmērā tās pašas Astūrijas ražotnes paplašināšanai (1999.–2003. gads) (pasākums Nr. 4),

| — | bezprocentu aizdevums EUR 2 800 000 apmērā, ko 2004. gadā izsniegusi Spānijas Zinātnes un tehnoloģiju ministrija (Ministerio español de Ciencia y Tecnología) (pasākums Nr. 5), |
| --- | --- |

—

bezprocentu aizdevums EUR 2 800 000 apmērā, ko 2004. gadā izsniegusi Spānijas Zinātnes un tehnoloģiju ministrija (Ministerio español de Ciencia y Tecnología) (pasākums Nr. 5),

| — | citas papildu subsīdijas bez konkrēta mērķa EUR1 540 000 apmērā (2004) (pasākums Nr. 6), |
| --- | --- |

—

citas papildu subsīdijas bez konkrēta mērķa EUR1 540 000 apmērā (2004) (pasākums Nr. 6),

| — | no pasākumu Nr. 3 un Nr. 4 kopējās vērtības (EUR 11 150 000) 2004. gada beigās Chupa Chups vēl bija jāsaņem 5 miljoni euro. 2005. gadā privāta banka piešķīra Chupa Chups EUR 4 480 000 aizdevumu. Par aizdevumu galvoja Astūrijas reģionālā valdība, kurai Chupa Chups kā garantiju piedāvāja vēl nesaņemtās subsīdijas EUR 4 480 000 apmērā un bankas depozītu EUR 300 000 apmērā (pasākums Nr. 7), |
| --- | --- |

—

no pasākumu Nr. 3 un Nr. 4 kopējās vērtības (EUR 11 150 000) 2004. gada beigās Chupa Chups vēl bija jāsaņem 5 miljoni euro. 2005. gadā privāta banka piešķīra Chupa Chups EUR 4 480 000 aizdevumu. Par aizdevumu galvoja Astūrijas reģionālā valdība, kurai Chupa Chups kā garantiju piedāvāja vēl nesaņemtās subsīdijas EUR 4 480 000 apmērā un bankas depozītu EUR 300 000 apmērā (pasākums Nr. 7),

| — | 2004. gada februārī Spānijas Nodokļu iestāde (Agencia Tributaria española) atļāva Chupa Chups sadalīt tās PVN un uzņēmuma ienākuma nodokļa maksājumu parādus vairākos ceturkšņa maksājumos ar samaksas termiņu līdz 2008. gada 20. februārim. Šīs nodokļu samaksas atlikšanas nodrošinājumam Casa Batlló tika reģistrēta vēl viena hipotēka (pasākums Nr. 8). |
| --- | --- |

—

2004. gada februārī Spānijas Nodokļu iestāde (Agencia Tributaria española) atļāva Chupa Chups sadalīt tās PVN un uzņēmuma ienākuma nodokļa maksājumu parādus vairākos ceturkšņa maksājumos ar samaksas termiņu līdz 2008. gada 20. februārim. Šīs nodokļu samaksas atlikšanas nodrošinājumam Casa Batlló tika reģistrēta vēl viena hipotēka (pasākums Nr. 8).

III.   PROCEDŪRAS UZSĀKŠANAS IEMESLI

| (10) | Komisija 2005. gada 25. janvāra lēmumā par oficiālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu (“uzsākšanas lēmums”) izteica aizdomas, ka Chupa Chups ir guvis priekšrocības no ICF piešķirtajiem finanšu līdzekļiem (iepriekšminētais pasākums Nr. 1) turpmāk minēto iemeslu dēļ:






  — | kredīts ICB tika piešķirts bez neviena no ierobežojošajiem noteikumiem, kas bija paredzēti pirms gada noslēgtajā sindicētā aizdevuma līgumā starp Chupa Chups un privātajām bankām, |
| --- | --- | --- |

(10)

Komisija 2005. gada 25. janvāra lēmumā par oficiālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu (“uzsākšanas lēmums”) izteica aizdomas, ka Chupa Chups ir guvis priekšrocības no ICF piešķirtajiem finanšu līdzekļiem (iepriekšminētais pasākums Nr. 1) turpmāk minēto iemeslu dēļ:

—

kredīts ICB tika piešķirts bez neviena no ierobežojošajiem noteikumiem, kas bija paredzēti pirms gada noslēgtajā sindicētā aizdevuma līgumā starp Chupa Chups un privātajām bankām,

| — | ICF piedāvātie noteikumi, visticamāk, uzņēmumu grupai bija izdevīgāki par tiem, ko bankas piedāvāja sindicētajam aizdevumam 2002. gadā, jo ICF piešķirtie naudas līdzekļi nekavējoties tika izmantoti sindicētā aizdevuma daļējai dzēšanai, |
| --- | --- |

—

ICF piedāvātie noteikumi, visticamāk, uzņēmumu grupai bija izdevīgāki par tiem, ko bankas piedāvāja sindicētajam aizdevumam 2002. gadā, jo ICF piešķirtie naudas līdzekļi nekavējoties tika izmantoti sindicētā aizdevuma daļējai dzēšanai,

| — | ICF piešķirtā kredīta procenti, šķiet, bija atbilstoši tirgus procentu likmēm rentabliem uzņēmumiem, kaut arī kredīta izsniegšanas brīdī Chupa Chups saskaņā ar Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēm bija grūtībās nonācis uzņēmums (9), |
| --- | --- |

—

ICF piešķirtā kredīta procenti, šķiet, bija atbilstoši tirgus procentu likmēm rentabliem uzņēmumiem, kaut arī kredīta izsniegšanas brīdī Chupa Chups saskaņā ar Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēm bija grūtībās nonācis uzņēmums (9),

| — | Spānijas valsts iestādes nav norādījušas, kāpēc neviena privātā banka neizrādīja interesi piedāvāt finansējumu ar noteikumiem, kas būtu līdzvērtīgi ICF piedāvātajiem noteikumiem, ne arī to, kādi bija 2002. gada 30. jūlija piešķirtā sindicētā aizdevuma noteikumi. |
| --- | --- |

—

Spānijas valsts iestādes nav norādījušas, kāpēc neviena privātā banka neizrādīja interesi piedāvāt finansējumu ar noteikumiem, kas būtu līdzvērtīgi ICF piedāvātajiem noteikumiem, ne arī to, kādi bija 2002. gada 30. jūlija piešķirtā sindicētā aizdevuma noteikumi.

| (11) | Attiecībā uz iepriekšminētajiem pasākumiem Nr. 2 un Nr. 8 lēmumā par izmeklēšanas uzsākšanu ir norādīts, ka Spānijas iestādes nav atbildējušas uz Komisijas pieprasījumu sniegt informāciju par šo pasākumu būtību un pamatojumu. |
| --- | --- |

(11)

Attiecībā uz iepriekšminētajiem pasākumiem Nr. 2 un Nr. 8 lēmumā par izmeklēšanas uzsākšanu ir norādīts, ka Spānijas iestādes nav atbildējušas uz Komisijas pieprasījumu sniegt informāciju par šo pasākumu būtību un pamatojumu.

IV.   SPĀNIJAS APSVĒRUMI

| (12) | Spānija apstrīdēja Komisijas sākotnējo novērtējumu, ka ICF piešķirtais kredīts deva Chupa Chups grupai priekšrocības un tāpēc ir uzskatāms par valsts atbalstu. Spānijas iestādes jo īpaši norādīja uz turpmāk minētajiem argumentiem:






  — | sindicētā aizdevuma līgums 2002. gadā tika noslēgts starp Chupa Chups un privāto banku apvienību, bet ICF kredītu piešķīra ICB, kura ir Chupa Chups filiāle un kurai tuvākajā laikā bija jākļūst pilnīgi neatkarīgai no grupas (10). Tādējādi abos darījumos gan aizdevēji, gan aizņēmēji bija dažādi, |
| --- | --- | --- |

(12)

Spānija apstrīdēja Komisijas sākotnējo novērtējumu, ka ICF piešķirtais kredīts deva Chupa Chups grupai priekšrocības un tāpēc ir uzskatāms par valsts atbalstu. Spānijas iestādes jo īpaši norādīja uz turpmāk minētajiem argumentiem:

—

sindicētā aizdevuma līgums 2002. gadā tika noslēgts starp Chupa Chups un privāto banku apvienību, bet ICF kredītu piešķīra ICB, kura ir Chupa Chups filiāle un kurai tuvākajā laikā bija jākļūst pilnīgi neatkarīgai no grupas (10). Tādējādi abos darījumos gan aizdevēji, gan aizņēmēji bija dažādi,

| — | būtiski atšķirīgas bija arī garantijas. 2002. gada sindicētais aizdevums Chupa Chups nebija nodrošināts ne ar vienu nekustamo īpašumu. Proti, uzņēmums nevarēja piedāvāt minēto pirmo hipotēku, jo nekustamais īpašums piederēja ICB
   (11). Tā vietā Chupa Chups nodrošināja aizdevumu, uzņemoties vairākas saistības, kā arī apņemoties izpildīt noteiktus finanšu rādītājus, |
| --- | --- |

—

būtiski atšķirīgas bija arī garantijas. 2002. gada sindicētais aizdevums Chupa Chups nebija nodrošināts ne ar vienu nekustamo īpašumu. Proti, uzņēmums nevarēja piedāvāt minēto pirmo hipotēku, jo nekustamais īpašums piederēja ICB
   (11). Tā vietā Chupa Chups nodrošināja aizdevumu, uzņemoties vairākas saistības, kā arī apņemoties izpildīt noteiktus finanšu rādītājus,

| — | sindicētā aizdevuma procentu likme bija atkarīga no minēto saistību izpildes. Ņemot vērā uzņēmuma darbības rādītājus kopš 2004. gada, procentu likme rezultātā ir samazinājusies līdz tādai pašai vai pat zemākai par to, ko ICF piedāvāja ICB, |
| --- | --- |

—

sindicētā aizdevuma procentu likme bija atkarīga no minēto saistību izpildes. Ņemot vērā uzņēmuma darbības rādītājus kopš 2004. gada, procentu likme rezultātā ir samazinājusies līdz tādai pašai vai pat zemākai par to, ko ICF piedāvāja ICB,

| — | ICB neatrodas grūtībās, tas ir rentabls nekustamo īpašumu uzņēmums ar pietiekamiem ienākumiem, lai segtu savas finanšu saistības. Turklāt piedāvātais nodrošinājums bija vairāk nekā pietiekams, lai garantētu ICF izsniegto kredītu. Tādējādi šis kredīts tika noslēgts normālos hipotekāro kredītu tirgus apstākļos (kurā procentu likmes parasti ir zemākas nekā cita veida aizdevumiem (12)) un tam nebija vajadzīga nekāda riska prēmija vai darbību ierobežojošas saistības, kādas bija paredzētas sindicētajā aizdevumā Chupa Chups. Šādu kredīta līgumu ar tādiem pašiem noteikumiem būtu iespējams noslēgt ar jebkuru privātu banku, |
| --- | --- |

—

ICB neatrodas grūtībās, tas ir rentabls nekustamo īpašumu uzņēmums ar pietiekamiem ienākumiem, lai segtu savas finanšu saistības. Turklāt piedāvātais nodrošinājums bija vairāk nekā pietiekams, lai garantētu ICF izsniegto kredītu. Tādējādi šis kredīts tika noslēgts normālos hipotekāro kredītu tirgus apstākļos (kurā procentu likmes parasti ir zemākas nekā cita veida aizdevumiem (12)) un tam nebija vajadzīga nekāda riska prēmija vai darbību ierobežojošas saistības, kādas bija paredzētas sindicētajā aizdevumā Chupa Chups. Šādu kredīta līgumu ar tādiem pašiem noteikumiem būtu iespējams noslēgt ar jebkuru privātu banku,

| — | jāsecina, ka uz galveno aizdevumu, ko ICF piešķīra ICB, attiecas tirgus ekonomikas ieguldītāja princips, savukārt ICB subordinētais aizdevums Chupa Chups pēc būtības ir finanšu darījums starp divām privātām darījuma pusēm (tādējādi uz to neattiecas valsts atbalsta kontrole). |
| --- | --- |

—

jāsecina, ka uz galveno aizdevumu, ko ICF piešķīra ICB, attiecas tirgus ekonomikas ieguldītāja princips, savukārt ICB subordinētais aizdevums Chupa Chups pēc būtības ir finanšu darījums starp divām privātām darījuma pusēm (tādējādi uz to neattiecas valsts atbalsta kontrole).

| (13) | Saskaņā ar Spānijas iestāžu sniegto informāciju pasākums Nr. 2 tika veikts laikā starp 1989. gadu un 1994. gadu, tas ir, vairāk nekā desmit gadus pirms Komisija pirmo reizi iesaistījās šajā lietā, pieprasot informāciju 2005. gada maijā. |
| --- | --- |

(13)

Saskaņā ar Spānijas iestāžu sniegto informāciju pasākums Nr. 2 tika veikts laikā starp 1989. gadu un 1994. gadu, tas ir, vairāk nekā desmit gadus pirms Komisija pirmo reizi iesaistījās šajā lietā, pieprasot informāciju 2005. gada maijā.

| (14) | Saskaņā ar Spānijas iestāžu sniegto informāciju pasākumu Nr. 3 var sadalīt šādās daļās:






  — | EUR 3 600 000 atbalsts, kas piešķirts pirms 1995. gada, |
| --- | --- | --- |

(14)

Saskaņā ar Spānijas iestāžu sniegto informāciju pasākumu Nr. 3 var sadalīt šādās daļās:

—

EUR 3 600 000 atbalsts, kas piešķirts pirms 1995. gada,

| — | EUR 730 000 atbalsts atbilstošs 13 % atbalsta intensitātei, ko 1997. gada 14. martā Astūrijas reģionālā valdība piešķīrusi saskaņā ar 15. februāra Dekrētu Nr. 7/96, ar kuru izveidoja dažādas MVU atbalsta programmas (13) (turpmāk – Dekrēts Nr. 7/96). Saskaņā ar Spānijas iestāžu viedokli šis atbalsts uzskatāms par Astūrijas MVU atbalsta shēmas N 448/94 turpinājumu (izņēmuma kārtā tā bija attiecināma arī uz lieliem uzņēmumiem, kas dod ieguldījumu reģiona attīstībā) (14). Pasākums papildināja Spānijas 1994. gadā saskaņā ar 27. decembra likumu Nr. 50/85 piešķirto un Komisijas apstiprināto reģionālā atbalsta shēmu reģionālajām iniciatīvām ar mērķi izlīdzināt reģionu savstarpējo ekonomisko nevienlīdzību (LIR) (15). |
| --- | --- |

—

EUR 730 000 atbalsts atbilstošs 13 % atbalsta intensitātei, ko 1997. gada 14. martā Astūrijas reģionālā valdība piešķīrusi saskaņā ar 15. februāra Dekrētu Nr. 7/96, ar kuru izveidoja dažādas MVU atbalsta programmas (13) (turpmāk – Dekrēts Nr. 7/96). Saskaņā ar Spānijas iestāžu viedokli šis atbalsts uzskatāms par Astūrijas MVU atbalsta shēmas N 448/94 turpinājumu (izņēmuma kārtā tā bija attiecināma arī uz lieliem uzņēmumiem, kas dod ieguldījumu reģiona attīstībā) (14). Pasākums papildināja Spānijas 1994. gadā saskaņā ar 27. decembra likumu Nr. 50/85 piešķirto un Komisijas apstiprināto reģionālā atbalsta shēmu reģionālajām iniciatīvām ar mērķi izlīdzināt reģionu savstarpējo ekonomisko nevienlīdzību (LIR) (15).

| (15) | Saskaņā ar Spānijas iestāžu sniegto informāciju pasākumu Nr. 4 var sadalīt šādās daļās.









  Gads | Publiskā iestāde, kas piešķīrusi atbalstu | Valsts juridiskais pamatojums | Subsīdija
  (miljonos euro) | Atbalsta intensitāte |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2000 | Ekonomikas un finanšu ministrija | LIR | 2,55 | 13 % |
| 1999 | Rūpniecības, tūrisma un tirdzniecības ministrija | 6.3.1998. rīkojums (Minería 1) (16) | 1,98 | 14 % |
| 2003 | Rūpniecības, tūrisma un tirdzniecības ministrija | 17.12.2001. rīkojums (Minería 2) (17) | 0,8 | 12 % |
| 2000 | Astūrijas reģionālā valdība | Dekrēts Nr. 41/2000 (18) | 0,69 | 13 % |
| 2002 | Astūrijas reģionālā valdība | Dekrēts Nr. 41/2000 | 0,69 | 9 % |

(15)

Saskaņā ar Spānijas iestāžu sniegto informāciju pasākumu Nr. 4 var sadalīt šādās daļās.

Gads

Publiskā iestāde, kas piešķīrusi atbalstu

Valsts juridiskais pamatojums

Subsīdija

(miljonos euro)

Atbalsta intensitāte

2000

Ekonomikas un finanšu ministrija

LIR

2,55

13 %

1999

Rūpniecības, tūrisma un tirdzniecības ministrija

6.3.1998. rīkojums (Minería 1) (16)

1,98

14 %

2003

Rūpniecības, tūrisma un tirdzniecības ministrija

17.12.2001. rīkojums (Minería 2) (17)

0,8

12 %

2000

Astūrijas reģionālā valdība

Dekrēts Nr. 41/2000 (18)

0,69

13 %

2002

Astūrijas reģionālā valdība

Dekrēts Nr. 41/2000

0,69

9 %

| (16) | Saskaņā ar Spānijas sniegto informāciju pasākums Nr. 5 tika veikts atbilstoši atbalsta shēmai Actividades del Centro para el Desarrollo Industrial – CDTI – Desarrollo Tecnológico
   (19). |
| --- | --- |

(16)

Saskaņā ar Spānijas sniegto informāciju pasākums Nr. 5 tika veikts atbilstoši atbalsta shēmai Actividades del Centro para el Desarrollo Industrial – CDTI – Desarrollo Tecnológico
   (19).

| (17) | Spānijas iestādes norāda, ka pasākums Nr. 6 ir subsīdija EUR 1 590 000 apmērā, ko izsniedzis Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonds (ELVGF) kā kompensācijas eksportam uz trešām valstīm. |
| --- | --- |

(17)

Spānijas iestādes norāda, ka pasākums Nr. 6 ir subsīdija EUR 1 590 000 apmērā, ko izsniedzis Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonds (ELVGF) kā kompensācijas eksportam uz trešām valstīm.

| (18) | Spānijas iestādes pauda uzskatu, ka kredīta darījums, par kuru galvoja Astūrijas reģionālā valdība, nozīmēja tikai iepriekšēju finanšu līdzekļu izmaksu, kas atbilda Chupa Chups jau pienākošos subsīdiju apmēram. Šīs subsīdijas bija piešķirtas Astūrijas ražotnes paplašināšanai, ko uzņēmums jau bija veicis pirms kredīta piešķiršanas. Apmaiņā pret publisko galvojumu Chupa Chups kā nodrošinājumu Astūrijas reģionālajai valdībai piedāvāja savas tiesības uz subsīdijām EUR 4 480 000 apmērā. |
| --- | --- |

(18)

Spānijas iestādes pauda uzskatu, ka kredīta darījums, par kuru galvoja Astūrijas reģionālā valdība, nozīmēja tikai iepriekšēju finanšu līdzekļu izmaksu, kas atbilda Chupa Chups jau pienākošos subsīdiju apmēram. Šīs subsīdijas bija piešķirtas Astūrijas ražotnes paplašināšanai, ko uzņēmums jau bija veicis pirms kredīta piešķiršanas. Apmaiņā pret publisko galvojumu Chupa Chups kā nodrošinājumu Astūrijas reģionālajai valdībai piedāvāja savas tiesības uz subsīdijām EUR 4 480 000 apmērā.

| (19) | Tādējādi Astūrijas reģionālās valdības galvojums bija nodrošināts ar vairāku publisko iestāžu saistībām pret Chupa Chups. |
| --- | --- |

(19)

Tādējādi Astūrijas reģionālās valdības galvojums bija nodrošināts ar vairāku publisko iestāžu saistībām pret Chupa Chups.

| (20) | Spānijas iestādes pauda uzskatu, ka PVN un uzņēmuma ienākuma nodokļa maksājumu sadale un atlikšana izrietēja no Spānijas tiesību aktiem nodokļu jomā (20), kuros ir noteikti atbilstības kritēriji – jo īpaši attiecībā uz uzņēmuma finansiālo stāvokli un nepieciešamo nodrošinājumu – un procentu likmes, kas piemērojamas atliktajiem maksājumiem (procentu likmes, kas uzņēmumam patiešām tika piemērotas). Tādējādi tās uzskata, ka nodokļu iestādēm nebija nekādas iespējas lemt pēc saviem ieskatiem. |
| --- | --- |

(20)

Spānijas iestādes pauda uzskatu, ka PVN un uzņēmuma ienākuma nodokļa maksājumu sadale un atlikšana izrietēja no Spānijas tiesību aktiem nodokļu jomā (20), kuros ir noteikti atbilstības kritēriji – jo īpaši attiecībā uz uzņēmuma finansiālo stāvokli un nepieciešamo nodrošinājumu – un procentu likmes, kas piemērojamas atliktajiem maksājumiem (procentu likmes, kas uzņēmumam patiešām tika piemērotas). Tādējādi tās uzskata, ka nodokļu iestādēm nebija nekādas iespējas lemt pēc saviem ieskatiem.

V.   TREŠO PERSONU APSVĒRUMI

| (21) | Chupa Chups apsvērumos atkārtoti tie paši argumenti, kurus minējušas Spānijas iestādes, pamatojot uzskatu, ka ICF kredīts nav uzskatāms par valsts atbalstu. Turklāt iesniegti sīkāki dati, kas saskan ar Spānijas jau iesniegtajiem datiem, par pārējiem pasākumiem, uz kuriem norādīts lēmumā par izmeklēšanas uzsākšanu. Chupa Chups tāpat apgalvoja, ka papildus kompensācijām, kas saņemtas no ELVGF, pasākumā Nr. 6 ietilpa EUR 100 000 subsīdija, ko 2003. gadā piešķīris Instituto de Comercio Exterior (ICEX), īstenojot saskaņā ar Komisijas 2000. gada 30. maija Regulu (EK) Nr. 1159/2000 (21) par informācijas un publicitātes pasākumiem, kas dalībvalstīm jāveic sakarā ar palīdzību no struktūrfondiem, izveidotu programmu. |
| --- | --- |

(21)

Chupa Chups apsvērumos atkārtoti tie paši argumenti, kurus minējušas Spānijas iestādes, pamatojot uzskatu, ka ICF kredīts nav uzskatāms par valsts atbalstu. Turklāt iesniegti sīkāki dati, kas saskan ar Spānijas jau iesniegtajiem datiem, par pārējiem pasākumiem, uz kuriem norādīts lēmumā par izmeklēšanas uzsākšanu. Chupa Chups tāpat apgalvoja, ka papildus kompensācijām, kas saņemtas no ELVGF, pasākumā Nr. 6 ietilpa EUR 100 000 subsīdija, ko 2003. gadā piešķīris Instituto de Comercio Exterior (ICEX), īstenojot saskaņā ar Komisijas 2000. gada 30. maija Regulu (EK) Nr. 1159/2000 (21) par informācijas un publicitātes pasākumiem, kas dalībvalstīm jāveic sakarā ar palīdzību no struktūrfondiem, izveidotu programmu.

| (22) | Inmobiliara Casa Batlló iesniedza savus gada pārskatus par periodu no 2001. gada līdz 2004. gadam un ar to saistītās nekustamo īpašumu sabiedrības Casa Batlló, S.L. uzņēmuma gada pārskatus par to pašu periodu. |
| --- | --- |

(22)

Inmobiliara Casa Batlló iesniedza savus gada pārskatus par periodu no 2001. gada līdz 2004. gadam un ar to saistītās nekustamo īpašumu sabiedrības Casa Batlló, S.L. uzņēmuma gada pārskatus par to pašu periodu.

VI.   ATBALSTA NOVĒRTĒJUMS

1.   Valsts atbalsta esība

| (23) | Saskaņā ar EK līguma 87. panta 1. punktu ar kopējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences traucējumus, dodot priekšroku atsevišķiem uzņēmumiem vai atsevišķu preču ražošanai, ciktāl šāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(23)

Saskaņā ar EK līguma 87. panta 1. punktu ar kopējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences traucējumus, dodot priekšroku atsevišķiem uzņēmumiem vai atsevišķu preču ražošanai, ciktāl šāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm.

1.1.   Pasākums Nr. 1: ICF kredīts (2003)

| (24) | Attiecībā uz ICF kredītu ir jānosaka, vai tas sniedz Chupa Chups atbalstu, ko uzņēmums nevarētu saņemt tirgus apstākļos. Tas nozīmē, ka Komisijai ir jānovērtē, vai minētā publiskā iestāde rīkojās tā, kā līdzīgos apstākļos būtu rīkojies hipotētisks ieguldītājs, kas darbojas saskaņā ar tirgus ekonomikas principiem. |
| --- | --- |

(24)

Attiecībā uz ICF kredītu ir jānosaka, vai tas sniedz Chupa Chups atbalstu, ko uzņēmums nevarētu saņemt tirgus apstākļos. Tas nozīmē, ka Komisijai ir jānovērtē, vai minētā publiskā iestāde rīkojās tā, kā līdzīgos apstākļos būtu rīkojies hipotētisks ieguldītājs, kas darbojas saskaņā ar tirgus ekonomikas principiem.

| (25) | Kā norādīts IV nodaļā, pēc lēmuma par izmeklēšanas sākšanu Spānija iesniedza informāciju, kurā norādīja, ka 2002. gada sindicētais aizdevums un ICF kredīts nav salīdzināmi, jo abos darījumos aizņēmēji ir dažādi, atšķirīgs ir arī nodrošinājums, turklāt ICB neatradās grūtībās un piedāvātais nodrošinājums bija vairāk nekā pietiekams, lai nodrošinātu ICF izsniegto kredītu. |
| --- | --- |

(25)

Kā norādīts IV nodaļā, pēc lēmuma par izmeklēšanas sākšanu Spānija iesniedza informāciju, kurā norādīja, ka 2002. gada sindicētais aizdevums un ICF kredīts nav salīdzināmi, jo abos darījumos aizņēmēji ir dažādi, atšķirīgs ir arī nodrošinājums, turklāt ICB neatradās grūtībās un piedāvātais nodrošinājums bija vairāk nekā pietiekams, lai nodrošinātu ICF izsniegto kredītu.

| (26) | Pamatojoties uz Spānijas sniegto informāciju un argumentiem, Komisija uzskata, ka ir pamatoti pierādīts, ka kredīta darījums starp ICF un ICB atbilst tirgus ekonomikas ieguldītāja principam un subordinētais aizdevums starp ICB un Chupa Chups ir finanšu darījums starp divām privātām darījuma pusēm. |
| --- | --- |

(26)

Pamatojoties uz Spānijas sniegto informāciju un argumentiem, Komisija uzskata, ka ir pamatoti pierādīts, ka kredīta darījums starp ICF un ICB atbilst tirgus ekonomikas ieguldītāja principam un subordinētais aizdevums starp ICB un Chupa Chups ir finanšu darījums starp divām privātām darījuma pusēm.

| (27) | Tādējādi Komisija uzskata, ka pasākums Nr. 1 nav valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(27)

Tādējādi Komisija uzskata, ka pasākums Nr. 1 nav valsts atbalsts.

1.2.   Pasākumi Nr. 2–5

| (28) | Pasākumi Nr. 2–5 bija publiskas, Chupa Chups tieši piešķirtas subsīdijas, kas nozīmēja valsts līdzekļu izmantošanu, lai radītu priekšrocības vienam konkrētam uzņēmumam. Īpaši attiecībā uz pasākumu Nr. 5 Spānija izmantoja valsts līdzekļus, lai piešķirtu uzņēmumam bezprocentu aizdevumu. Pasākumi ir devuši Chupa Chups priekšrocības attiecībā pret konkurentiem, kas traucē konkurenci tādējādi, ka uzņēmums atjaunoja savu finansiālo stāvokli un paaugstināja savas ieguldījumu piesaistīšanas spējas. Tā kā Chupa Chups darbojas konfekšu tirgus nozarē, kurā pastāv tirdzniecība starp dalībvalstīm, un uzņēmums darbojas starptautiskajā tirgū, Kopienas tirgus iespaidošanas kritērijs arī ir izpildīts. |
| --- | --- |

(28)

Pasākumi Nr. 2–5 bija publiskas, Chupa Chups tieši piešķirtas subsīdijas, kas nozīmēja valsts līdzekļu izmantošanu, lai radītu priekšrocības vienam konkrētam uzņēmumam. Īpaši attiecībā uz pasākumu Nr. 5 Spānija izmantoja valsts līdzekļus, lai piešķirtu uzņēmumam bezprocentu aizdevumu. Pasākumi ir devuši Chupa Chups priekšrocības attiecībā pret konkurentiem, kas traucē konkurenci tādējādi, ka uzņēmums atjaunoja savu finansiālo stāvokli un paaugstināja savas ieguldījumu piesaistīšanas spējas. Tā kā Chupa Chups darbojas konfekšu tirgus nozarē, kurā pastāv tirdzniecība starp dalībvalstīm, un uzņēmums darbojas starptautiskajā tirgū, Kopienas tirgus iespaidošanas kritērijs arī ir izpildīts.

| (29) | Tāpēc Komisija secina, ka pasākumi Nr. 2–5 ir valsts atbalsts EK Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē. Spānijas iestādes šo slēdzienu neapstrīd. |
| --- | --- |

(29)

Tāpēc Komisija secina, ka pasākumi Nr. 2–5 ir valsts atbalsts EK Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē. Spānijas iestādes šo slēdzienu neapstrīd.

1.3.   Pasākums Nr. 6: papildu nekonkretizētas subsīdijas EUR 1 540 000 apmērā

| (30) | Saskaņā ar informāciju, kas saņemta no Spānijas un Chupa Chups, jāsecina, ka pasākums Nr. 6 sastāv no šādiem elementiem:






  — | subsīdija EUR 1 590 000 apmērā, ko piešķīris ELVGF saistībā ar kompensācijām par eksportu uz trešām valstīm (22). Komisija norāda, ka saskaņā ar Eiropas Kopienu tiesu praksi (sk. 22. punktu 1982. gada 13. oktobra spriedumā apvienotajās lietās Norddeutsches Vieh- und Fleischkontor) kompensācijas, ko ELVGF piešķir saskaņā ar Kopējo lauksaimniecības politiku (KLP), nav valsts atbalsts (23). Tādējādi šis pasākums nav valsts atbalsts, |
| --- | --- | --- |

(30)

Saskaņā ar informāciju, kas saņemta no Spānijas un Chupa Chups, jāsecina, ka pasākums Nr. 6 sastāv no šādiem elementiem:

—

subsīdija EUR 1 590 000 apmērā, ko piešķīris ELVGF saistībā ar kompensācijām par eksportu uz trešām valstīm (22). Komisija norāda, ka saskaņā ar Eiropas Kopienu tiesu praksi (sk. 22. punktu 1982. gada 13. oktobra spriedumā apvienotajās lietās Norddeutsches Vieh- und Fleischkontor) kompensācijas, ko ELVGF piešķir saskaņā ar Kopējo lauksaimniecības politiku (KLP), nav valsts atbalsts (23). Tādējādi šis pasākums nav valsts atbalsts,

| — | saskaņā ar Chupa Chups2006. gada 30. maijā iesniegtajiem apsvērumiem pasākumā Nr. 6 ietilpst arī ICEX 2003. gadā piešķirtās subsīdijas EUR 100 000 apmērā programmas Plan de Marcas Españolas ietvaros Chupa Chups preču zīmes popularizēšanai Dienvidkorejā. Šo programmu ICEX izveidoja 2003. gadā, un Chupa Chups apgalvo, ka Spānijas iestādes uzskatīja, ka subsīdijas laikā, kad tās tika piešķirtas uzņēmumam, atbilda Regulai (EK) Nr. 1159/2000. Spānija nenoliedza Chupa Chups apgalvojumu, ka šīs subsīdijas ir daļa no lēmuma par izmeklēšanas uzsākšanu 5. panta 5. punktā minētajām “papildu nekonkretizētajām subsīdijām” EUR 1 540 000 apmērā. Tāpat Spānija nav sniegusi nekādus paskaidrojumus par šo subsīdiju būtību. Neskatoties uz nelielo summu un Komisijas jautājumiem šajā sakarībā, Spānija nav apgalvojusi, ka šim atbalstam tika piemēroti tajā laikā spēkā esošie de minimis atbalsta noteikumi (24). |
| --- | --- |

—

saskaņā ar Chupa Chups2006. gada 30. maijā iesniegtajiem apsvērumiem pasākumā Nr. 6 ietilpst arī ICEX 2003. gadā piešķirtās subsīdijas EUR 100 000 apmērā programmas Plan de Marcas Españolas ietvaros Chupa Chups preču zīmes popularizēšanai Dienvidkorejā. Šo programmu ICEX izveidoja 2003. gadā, un Chupa Chups apgalvo, ka Spānijas iestādes uzskatīja, ka subsīdijas laikā, kad tās tika piešķirtas uzņēmumam, atbilda Regulai (EK) Nr. 1159/2000. Spānija nenoliedza Chupa Chups apgalvojumu, ka šīs subsīdijas ir daļa no lēmuma par izmeklēšanas uzsākšanu 5. panta 5. punktā minētajām “papildu nekonkretizētajām subsīdijām” EUR 1 540 000 apmērā. Tāpat Spānija nav sniegusi nekādus paskaidrojumus par šo subsīdiju būtību. Neskatoties uz nelielo summu un Komisijas jautājumiem šajā sakarībā, Spānija nav apgalvojusi, ka šim atbalstam tika piemēroti tajā laikā spēkā esošie de minimis atbalsta noteikumi (24).

| (31) | Tāpēc Komisija secina, ka pasākums Nr. 6 ir valsts atbalsts EK Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē EUR 100 000 apmērā. |
| --- | --- |

(31)

Tāpēc Komisija secina, ka pasākums Nr. 6 ir valsts atbalsts EK Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē EUR 100 000 apmērā.

1.4.   Pasākums Nr. 7: Astūrijas reģionālās valdības galvojums (2005. gads)

| (32) | Ņemot vērā Spānijas sniegto informāciju, kas aprakstīta iepriekš IV nodaļā, Komisija uzskata, ka Astūrijas reģionālās valdības galvojums bija nodrošināts ar kredīta saistībām, kas vairākām publiskām iestādēm bija pret Chupa Chups. Komisija uzskata, ka laikā, kad tika panākta vienošanās par kredīta piešķiršanu, Chupa Chups formāli bija tiesības saņemt attiecīgās subsīdijas, un, ņemot vērā turpmāk sniegto situācijas analīzi (pasākuma Nr. 4 novērtējums), visas minētās subsīdijas, izņemot EUR 800 000, bija pieļaujamas. |
| --- | --- |

(32)

Ņemot vērā Spānijas sniegto informāciju, kas aprakstīta iepriekš IV nodaļā, Komisija uzskata, ka Astūrijas reģionālās valdības galvojums bija nodrošināts ar kredīta saistībām, kas vairākām publiskām iestādēm bija pret Chupa Chups. Komisija uzskata, ka laikā, kad tika panākta vienošanās par kredīta piešķiršanu, Chupa Chups formāli bija tiesības saņemt attiecīgās subsīdijas, un, ņemot vērā turpmāk sniegto situācijas analīzi (pasākuma Nr. 4 novērtējums), visas minētās subsīdijas, izņemot EUR 800 000, bija pieļaujamas.

| (33) | Ņemot vērā iepriekšminēto, Komisija secina, ka Astūrijas reģionālās valdības iejaukšanās neradīja nekādu ievērojamu risku un tāpēc nav uzskatāma par valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(33)

Ņemot vērā iepriekšminēto, Komisija secina, ka Astūrijas reģionālās valdības iejaukšanās neradīja nekādu ievērojamu risku un tāpēc nav uzskatāma par valsts atbalstu.

1.5.   Pasākums Nr. 8: nodokļu pārvaldes atliktā nodokļu parāda samaksa

| (34) | No Spānijas iestāžu sniegtās informācijas, atbildot uz lēmumu par izmeklēšanas sākšanu, var secināt šādus faktus:






  — | Spānijas valsts pārvaldes iestādēm ir jāievēro Vispārīgais nodokļu likums Nr. 58/2003 (Ley General Tributaria 58/2003) un noteikumi par tā piemērošanu. Šīs ir administratīva rakstura procedūras, un tikai dažos, likumos īpaši noteiktos gadījumos valsts pārvaldes iestādei ir jāuzsāk tiesas process, |
| --- | --- | --- |

(34)

No Spānijas iestāžu sniegtās informācijas, atbildot uz lēmumu par izmeklēšanas sākšanu, var secināt šādus faktus:

—

Spānijas valsts pārvaldes iestādēm ir jāievēro Vispārīgais nodokļu likums Nr. 58/2003 (Ley General Tributaria 58/2003) un noteikumi par tā piemērošanu. Šīs ir administratīva rakstura procedūras, un tikai dažos, likumos īpaši noteiktos gadījumos valsts pārvaldes iestādei ir jāuzsāk tiesas process,

| — | juridiski konkrēti skaitļi, kad ir iespējama maksājumu atlikšana vai sadalīšana, ir paredzēti Likuma Nr. 58/2003 65. pantā, |
| --- | --- |

—

juridiski konkrēti skaitļi, kad ir iespējama maksājumu atlikšana vai sadalīšana, ir paredzēti Likuma Nr. 58/2003 65. pantā,

| — | katrs nodokļu maksātājs ir tiesīgs pieprasīt maksājumu atlikšanu, |
| --- | --- |

—

katrs nodokļu maksātājs ir tiesīgs pieprasīt maksājumu atlikšanu,

| — | maksājuma atlikšanas pieprasījuma apmierināšana ir atkarīga no piedāvātā nodrošinājuma, kam jāsedz atliktā maksājuma summa, procenti par atlikšanu un 25 % uzrēķins no kopējās summas. Konkrētajā gadījumā Chupa Chups kā nodrošinājumu piedāvāja hipotēku EUR 15 240 000 apmērā, kas sedza visu iepriekšminēto aprēķinu kopsummu, |
| --- | --- |

—

maksājuma atlikšanas pieprasījuma apmierināšana ir atkarīga no piedāvātā nodrošinājuma, kam jāsedz atliktā maksājuma summa, procenti par atlikšanu un 25 % uzrēķins no kopējās summas. Konkrētajā gadījumā Chupa Chups kā nodrošinājumu piedāvāja hipotēku EUR 15 240 000 apmērā, kas sedza visu iepriekšminēto aprēķinu kopsummu,

| — | Chupa Chups guva labumu nevis no nodokļu atlikšanas (moratoria fiscal), bet gan no iespējas tos samaksāt pa daļām. Tādējādi atliktie maksājumi par katru periodu tika aplikti ar procentiem saskaņā ar Spānijas tiesību aktiem budžeta jomā. Šīs procentu likmes bija tādas pašas kā tirgū esošās procentu likmes cita veida kredītiem, |
| --- | --- |

—

Chupa Chups guva labumu nevis no nodokļu atlikšanas (moratoria fiscal), bet gan no iespējas tos samaksāt pa daļām. Tādējādi atliktie maksājumi par katru periodu tika aplikti ar procentiem saskaņā ar Spānijas tiesību aktiem budžeta jomā. Šīs procentu likmes bija tādas pašas kā tirgū esošās procentu likmes cita veida kredītiem,

| — | Chupa Chups pieprasīja nodokļu parāda maksājuma atlikšanu, pirms bija beidzies labprātīgas nomaksas termiņš, tādējādi saskaņā ar minēto Likuma Nr. 58/2003 65. pantu tika novērsta piespiedu izpildes procesa uzsākšana, |
| --- | --- |

—

Chupa Chups pieprasīja nodokļu parāda maksājuma atlikšanu, pirms bija beidzies labprātīgas nomaksas termiņš, tādējādi saskaņā ar minēto Likuma Nr. 58/2003 65. pantu tika novērsta piespiedu izpildes procesa uzsākšana,

| — | vienošanās par maksājumu atlikšanu paredzēja, ka jebkādi Chupa Chups kredīta prasījumi pret nodokļu pārvaldi tiks izmantoti, lai dzēstu atliktos maksājumus. Ņemot vērā, ka Chupa Chups eksporta darījumu rezultātā bieži veidojās PVN nodokļa pārmaksa, iepriekš paredzētais atmaksas grafiks ievērojami saīsinājās. |
| --- | --- |

—

vienošanās par maksājumu atlikšanu paredzēja, ka jebkādi Chupa Chups kredīta prasījumi pret nodokļu pārvaldi tiks izmantoti, lai dzēstu atliktos maksājumus. Ņemot vērā, ka Chupa Chups eksporta darījumu rezultātā bieži veidojās PVN nodokļa pārmaksa, iepriekš paredzētais atmaksas grafiks ievērojami saīsinājās.

| (35) | Pamatojoties uz iepriekšminētajiem argumentiem, Komisija uzskata, ka Spānija ir sniegusi pietiekošus pierādījumus tam, ka Chupa Chups PVN un uzņēmuma ienākuma nodokļa maksājumu atlikšana izrietēja no Spānijas tiesību aktu nodokļu jomā piemērošanas un nodokļu iestādēm nebija iespēju lemt pēc saviem ieskatiem par uzņēmuma atbilstību kritērijiem, nepieciešamo nodrošinājumu un piemērojamām procentu likmēm. |
| --- | --- |

(35)

Pamatojoties uz iepriekšminētajiem argumentiem, Komisija uzskata, ka Spānija ir sniegusi pietiekošus pierādījumus tam, ka Chupa Chups PVN un uzņēmuma ienākuma nodokļa maksājumu atlikšana izrietēja no Spānijas tiesību aktu nodokļu jomā piemērošanas un nodokļu iestādēm nebija iespēju lemt pēc saviem ieskatiem par uzņēmuma atbilstību kritērijiem, nepieciešamo nodrošinājumu un piemērojamām procentu likmēm.

| (36) | Ņemot vērā visu iepriekšminēto, Komisija uzskata, ka pasākums Nr. 8 ir vispārīgs un tādējādi nav valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(36)

Ņemot vērā visu iepriekšminēto, Komisija uzskata, ka pasākums Nr. 8 ir vispārīgs un tādējādi nav valsts atbalsts.

2.   Pasākumu Nr. 2–6 saderība ar kopējo tirgu

2.1.   Pasākums Nr. 2: Spānijas Lauksaimniecības un zivsaimniecības ministrijas subsīdijas EUR 1 580 000 apmērā kā atbalsts ieguldījumiem Barselonas ražotnē (1989.–1994. gads)

| (37) | Saskaņā ar Spānijas sniegto informāciju pasākums Nr. 2 tika veikts starp 1989. un 1994. gadu, tas ir, vairāk nekā desmit gadus pirms Komisija pirmo reizi iesaistījās šajā lietā, pieprasot informāciju 2005. gada maijā. |
| --- | --- |

(37)

Saskaņā ar Spānijas sniegto informāciju pasākums Nr. 2 tika veikts starp 1989. un 1994. gadu, tas ir, vairāk nekā desmit gadus pirms Komisija pirmo reizi iesaistījās šajā lietā, pieprasot informāciju 2005. gada maijā.

| (38) | Tādējādi Komisija secina, ka attiecībā uz pasākumu Nr. 2 ir beidzies noilguma termiņš, kas noteikts 15. pantā Padomes 1999. gada 22. marta Regulā (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai (25), un pasākums ir uzskatāms par pastāvošu atbalstu. |
| --- | --- |

(38)

Tādējādi Komisija secina, ka attiecībā uz pasākumu Nr. 2 ir beidzies noilguma termiņš, kas noteikts 15. pantā Padomes 1999. gada 22. marta Regulā (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai (25), un pasākums ir uzskatāms par pastāvošu atbalstu.

2.2.   Pasākums Nr. 3: “citu publisko iestāžu” subsīdijas EUR 4 330 000 apmērā Astūrijas ražotnes būvniecībai (1994.–1997. gads)

| (39) | Komisija norāda, ka saskaņā ar Spānijas sniegto informāciju, pasākuma Nr. 3 subsīdijas EUR 3 600 000 apmērā tika piešķirtas pirms 1995. gada, tas ir, vairāk nekā desmit gadus pirms Komisija pirmo reizi iesaistījās šajā lietā, un tādējādi ir beidzies noilguma termiņš, kas noteikts 15. pantā Padomes Regulā (EK) Nr. 659/1999. Tādējādi subsīdijas ir pastāvošs atbalsts. |
| --- | --- |

(39)

Komisija norāda, ka saskaņā ar Spānijas sniegto informāciju, pasākuma Nr. 3 subsīdijas EUR 3 600 000 apmērā tika piešķirtas pirms 1995. gada, tas ir, vairāk nekā desmit gadus pirms Komisija pirmo reizi iesaistījās šajā lietā, un tādējādi ir beidzies noilguma termiņš, kas noteikts 15. pantā Padomes Regulā (EK) Nr. 659/1999. Tādējādi subsīdijas ir pastāvošs atbalsts.

| (40) | Attiecībā uz atbalstu EUR 730 000 apmērā, ko 1997. gada 14. martā Astūrijas reģionālā valdība piešķīra saskaņā ar Dekrētu Nr. 7/96, Spānijas iestādes apgalvo, ka šis atbalsts ir jāuzskata par Astūrijas MVU atbalsta shēmas Nr. 448/94 pagarinājumu (izņēmuma kārtā attiecināma arī uz lieliem uzņēmumiem, kas dod ieguldījumu reģiona attīstībā) un papildina reģionālo atbalstu, ko saskaņā ar Likumu Nr. 50/85 (LIR) Spānija piešķīra 1994. gadā. Komisija norāda, ka shēma N 448/94 beidzās 1996. gada beigās un pēc tam to nepagarināja. Tomēr Komisija uzskata, ka Astūrijas reģionālās valdības piešķirtās papildu subsīdijas var vērtēt ad hoc, ņemot vērā Dekrētu Nr. 7/96 un Spānijas reģionālā atbalsta maksimālo robežu, kas noteikta Komisijas Lēmumā Nr. 463/94 (26). Pamatojoties uz iepriekšminēto, atbalstu var atzīt par saderīgu ar kopējo tirgu, jo 1) tas ir reģionālais atbalsts, kas tika piešķirts LIR ietvaros paredzētiem ieguldījumiem konkrētā nekustamā īpašumā, 2) atbalsta kopēja intensitāte nepārsniedza 50 % no tā laika Astūrijas reģionālā atbalsta maksimālās robežas. |
| --- | --- |

(40)

Attiecībā uz atbalstu EUR 730 000 apmērā, ko 1997. gada 14. martā Astūrijas reģionālā valdība piešķīra saskaņā ar Dekrētu Nr. 7/96, Spānijas iestādes apgalvo, ka šis atbalsts ir jāuzskata par Astūrijas MVU atbalsta shēmas Nr. 448/94 pagarinājumu (izņēmuma kārtā attiecināma arī uz lieliem uzņēmumiem, kas dod ieguldījumu reģiona attīstībā) un papildina reģionālo atbalstu, ko saskaņā ar Likumu Nr. 50/85 (LIR) Spānija piešķīra 1994. gadā. Komisija norāda, ka shēma N 448/94 beidzās 1996. gada beigās un pēc tam to nepagarināja. Tomēr Komisija uzskata, ka Astūrijas reģionālās valdības piešķirtās papildu subsīdijas var vērtēt ad hoc, ņemot vērā Dekrētu Nr. 7/96 un Spānijas reģionālā atbalsta maksimālo robežu, kas noteikta Komisijas Lēmumā Nr. 463/94 (26). Pamatojoties uz iepriekšminēto, atbalstu var atzīt par saderīgu ar kopējo tirgu, jo 1) tas ir reģionālais atbalsts, kas tika piešķirts LIR ietvaros paredzētiem ieguldījumiem konkrētā nekustamā īpašumā, 2) atbalsta kopēja intensitāte nepārsniedza 50 % no tā laika Astūrijas reģionālā atbalsta maksimālās robežas.

2.3.   Pasākums Nr. 4: “citu publisko iestāžu” subsīdijas EUR 6 710 000 apmērā tās pašas Astūrijas ražotnes paplašināšanai (1999.–2003. gads)

| (41) | Komisija apstiprināja LIR shēmu ar 1987. gada 1. septembra lēmumu. Tādējādi EUR 2 550 000 subsīdijas, kas piešķirtas Chupa Chups saskaņā ar šo reģionālā atbalsta shēmu, ir saderīgas ar kopējo tirgu. |
| --- | --- |

(41)

Komisija apstiprināja LIR shēmu ar 1987. gada 1. septembra lēmumu. Tādējādi EUR 2 550 000 subsīdijas, kas piešķirtas Chupa Chups saskaņā ar šo reģionālā atbalsta shēmu, ir saderīgas ar kopējo tirgu.

| (42) | Attiecībā uz EUR 1 980 000 subsīdijām, ko Chupa Chups saņēma 1999. gadā saskaņā ar Minería 1 shēmu, Komisija norāda, ka šī programma nav apstiprināta atbalsta shēma. Tomēr, individuāli izvērtējot pasākumu, Komisija secina, ka šīs subsīdijas ir ar kopējo tirgu saderīgs reģionālais atbalsts saskaņā ar 1998. gada Komisijas Valstu reģionālā atbalsta pamatnostādnēm (27). Konkrēti, Spānija ir sniegusi pierādījumus, ka atbalsts aprobežojās tikai ar sākotnēju ieguldījumu, attaisnotās izmaksas ietilpa 1998. gada pamatnostādnēs minētajās, atbalsta intensitāte atbilda reģionālā atbalsta maksimālajai robežai, kas tajā laikā bija noteikta Astūrijai, noteikumi par uzkrājumiem bija ievēroti, vismaz 25 % ieguldījuma sedza pats labuma guvējs un ieguldījums turpināja pastāvēt vairāk nekā piecus gadus pēc atbalsta piešķiršanas. |
| --- | --- |

(42)

Attiecībā uz EUR 1 980 000 subsīdijām, ko Chupa Chups saņēma 1999. gadā saskaņā ar Minería 1 shēmu, Komisija norāda, ka šī programma nav apstiprināta atbalsta shēma. Tomēr, individuāli izvērtējot pasākumu, Komisija secina, ka šīs subsīdijas ir ar kopējo tirgu saderīgs reģionālais atbalsts saskaņā ar 1998. gada Komisijas Valstu reģionālā atbalsta pamatnostādnēm (27). Konkrēti, Spānija ir sniegusi pierādījumus, ka atbalsts aprobežojās tikai ar sākotnēju ieguldījumu, attaisnotās izmaksas ietilpa 1998. gada pamatnostādnēs minētajās, atbalsta intensitāte atbilda reģionālā atbalsta maksimālajai robežai, kas tajā laikā bija noteikta Astūrijai, noteikumi par uzkrājumiem bija ievēroti, vismaz 25 % ieguldījuma sedza pats labuma guvējs un ieguldījums turpināja pastāvēt vairāk nekā piecus gadus pēc atbalsta piešķiršanas.

| (43) | Attiecībā uz EUR 800 000 reģionālo atbalstu, ko Chupa Chups saņēma 2003. gadā saskaņā ar Minería 2 shēmu, Komisija atzīst to, ka Minería 2 ir apstiprināta atbalsta shēma (28). Tomēr Komisijas vēstulē, ar kuru apstiprina shēmu, ir skaidri norādīts, ka to nedrīkst piemērot uzņēmumiem, kas nonākuši grūtībās. Komisija norāda, ka, ņemot vērā lielos zaudējumus, ko uzņēmums cieta 2002. gadā (29), un tā darbības rādītājus 2003. gadā (30), Chupa Chups atbalsta piešķiršanas laikā bija jāuzskata par grūtībās nonākušu uzņēmumu (31). Tādējādi Chupa Chups neatbilda atbalsta piešķiršanas kritērijiem. Spānijas iestādes ir apstiprinājušas, ka šis atbalsts vēl nav izmaksāts. |
| --- | --- |

(43)

Attiecībā uz EUR 800 000 reģionālo atbalstu, ko Chupa Chups saņēma 2003. gadā saskaņā ar Minería 2 shēmu, Komisija atzīst to, ka Minería 2 ir apstiprināta atbalsta shēma (28). Tomēr Komisijas vēstulē, ar kuru apstiprina shēmu, ir skaidri norādīts, ka to nedrīkst piemērot uzņēmumiem, kas nonākuši grūtībās. Komisija norāda, ka, ņemot vērā lielos zaudējumus, ko uzņēmums cieta 2002. gadā (29), un tā darbības rādītājus 2003. gadā (30), Chupa Chups atbalsta piešķiršanas laikā bija jāuzskata par grūtībās nonākušu uzņēmumu (31). Tādējādi Chupa Chups neatbilda atbalsta piešķiršanas kritērijiem. Spānijas iestādes ir apstiprinājušas, ka šis atbalsts vēl nav izmaksāts.

| (44) | Attiecībā uz abām subsīdijām, kas piešķirtas saskaņā ar Dekrētu Nr. 41/2000, Komisija norāda, ka minētais dekrēts bija apstiprināts ar 2000. gada 30. maija lēmumu, ka 2000. gadā un arī 2002. gadā (kad subsīdijas tika piešķirtas) Chupa Chups vēl joprojām bija tiesības saņemt reģionālo atbalstu un ka reģionālā atbalsta maksimālā robeža Astūrijai bija ievērota. Tādējādi abas minētās subsīdijas ir ar kopējo tirgu saderīgs reģionālais atbalsts. |
| --- | --- |

(44)

Attiecībā uz abām subsīdijām, kas piešķirtas saskaņā ar Dekrētu Nr. 41/2000, Komisija norāda, ka minētais dekrēts bija apstiprināts ar 2000. gada 30. maija lēmumu, ka 2000. gadā un arī 2002. gadā (kad subsīdijas tika piešķirtas) Chupa Chups vēl joprojām bija tiesības saņemt reģionālo atbalstu un ka reģionālā atbalsta maksimālā robeža Astūrijai bija ievērota. Tādējādi abas minētās subsīdijas ir ar kopējo tirgu saderīgs reģionālais atbalsts.

| (45) | Noslēgumā Komisija uzskata, ka no pasākumā Nr. 4 ietvertajām subsīdijām EUR 5 910 000 ir ar kopējo tirgu saderīgs reģionālais atbalsts, bet atbalsts EUR 800 000 apmērā nav saderīgs ar kopējo tirgu. Pēdējo Spānijas iestādes vēl nav izmaksājušas. |
| --- | --- |

(45)

Noslēgumā Komisija uzskata, ka no pasākumā Nr. 4 ietvertajām subsīdijām EUR 5 910 000 ir ar kopējo tirgu saderīgs reģionālais atbalsts, bet atbalsts EUR 800 000 apmērā nav saderīgs ar kopējo tirgu. Pēdējo Spānijas iestādes vēl nav izmaksājušas.

2.4.   Pasākums Nr. 5: bezprocentu aizdevums EUR 2 800 000 apmērā, ko 2004. gadā izsniegusi Spānijas Zinātnes un tehnoloģiju ministrija

| (46) | Spānijas iestādes ir sniegušas pierādījumus, ka pasākums Nr. 5 tika veikts atbilstoši pastāvošajai atbalsta shēmai Actividades del Centro para el Desarrollo Industrial – CDTI – Desarrollo Tecnológico. Tādējādi pasākums ir ar kopējo tirgu saderīgs valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(46)

Spānijas iestādes ir sniegušas pierādījumus, ka pasākums Nr. 5 tika veikts atbilstoši pastāvošajai atbalsta shēmai Actividades del Centro para el Desarrollo Industrial – CDTI – Desarrollo Tecnológico. Tādējādi pasākums ir ar kopējo tirgu saderīgs valsts atbalsts.

2.5.   Pasākums Nr. 6: ICEX saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1159/2000 piešķirtās subsīdijas EUR 100 000 apmērā

| (47) | Komisija norāda, ka Regula (EK) Nr. 1159/2000 attiecas uz informācijas un publicitātes pasākumiem, kas dalībvalstīm jāveic sakarā ar palīdzību no struktūrfondiem, un tā nav juridisks pamats atbalsta piešķiršanai. Neskatoties uz Komisijas pieprasījumu šajā sakarā, Spānija nav sniegusi nekādu citu minētās subsīdijas saderības pamatojumu. Jo īpaši Spānija nav sniegusi nekādus pierādījumus tam, ka valsts atbalsts ICEX programmas Plan de Marcas Españolas ietvaros būtu pastāvoša atbalsta shēma. |
| --- | --- |

(47)

Komisija norāda, ka Regula (EK) Nr. 1159/2000 attiecas uz informācijas un publicitātes pasākumiem, kas dalībvalstīm jāveic sakarā ar palīdzību no struktūrfondiem, un tā nav juridisks pamats atbalsta piešķiršanai. Neskatoties uz Komisijas pieprasījumu šajā sakarā, Spānija nav sniegusi nekādu citu minētās subsīdijas saderības pamatojumu. Jo īpaši Spānija nav sniegusi nekādus pierādījumus tam, ka valsts atbalsts ICEX programmas Plan de Marcas Españolas ietvaros būtu pastāvoša atbalsta shēma.

| (48) | Tā kā trūkst informācijas, kas pierādītu pretējo, Komisija uzskata, ka subsīdijām nav piemērojams neviens no EK līguma 87. panta 2. un 3. punktā minētajiem izņēmumiem, un tādējādi secina, ka atbalsts ir uzskatāms par nesaderīgu ar kopējo tirgu. |
| --- | --- |

(48)

Tā kā trūkst informācijas, kas pierādītu pretējo, Komisija uzskata, ka subsīdijām nav piemērojams neviens no EK līguma 87. panta 2. un 3. punktā minētajiem izņēmumiem, un tādējādi secina, ka atbalsts ir uzskatāms par nesaderīgu ar kopējo tirgu.

VII.   SECINĀJUMS

| (49) | Komisija konstatē:






  a) | pasākumi Nr. 1, 7, 8 un EUR 1 590 000 finansējums pasākumā Nr. 6 nav valsts atbalsts; |
| --- | --- | --- |

(49)

Komisija konstatē:

a)

pasākumi Nr. 1, 7, 8 un EUR 1 590 000 finansējums pasākumā Nr. 6 nav valsts atbalsts;

| b) | pasākumus Nr. 2, 3, 5 un EUR 5 910 000 finansējumu pasākumā Nr. 4 var uzskatīt par saderīgiem ar kopējo tirgu; |
| --- | --- |

b)

pasākumus Nr. 2, 3, 5 un EUR 5 910 000 finansējumu pasākumā Nr. 4 var uzskatīt par saderīgiem ar kopējo tirgu;

| c) | finansējums EUR 800 000 apmērā pasākumā Nr. 4 un finansējums EUR 100 000 apmērā pasākumā Nr. 6 ir valsts atbalsts, ko nevar uzskatīt par saderīgu ar kopējo tirgu un uz to neattiecas neviens no EK līgumā minētajiem izņēmumiem. Saskaņā ar Spānijas iestāžu sniegto informāciju pasākumā Nr. 4 paredzētie EUR 800 000 vēl nav izmaksāti, un tāpēc ir nepieciešams atgūt tikai pasākumā Nr. 6 piešķirtos EUR 100 000, |
| --- | --- |

c)

finansējums EUR 800 000 apmērā pasākumā Nr. 4 un finansējums EUR 100 000 apmērā pasākumā Nr. 6 ir valsts atbalsts, ko nevar uzskatīt par saderīgu ar kopējo tirgu un uz to neattiecas neviens no EK līgumā minētajiem izņēmumiem. Saskaņā ar Spānijas iestāžu sniegto informāciju pasākumā Nr. 4 paredzētie EUR 800 000 vēl nav izmaksāti, un tāpēc ir nepieciešams atgūt tikai pasākumā Nr. 6 piešķirtos EUR 100 000,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

1.   Spānijas nelikumīgi un pretrunā ar EK līguma 88. panta 3. punktu piešķirtais valsts atbalsts EUR 100 000 apmērā par labu Chupa Chups ir nesaderīgs ar kopējo tirgu.

2.   Valsts atbalsts EUR 800 000 apmērā, ko Spānija plāno piešķirt Chupa Chups, ir nesaderīgs ar kopējo tirgu. Tādējādi šo atbalstu nedrīkst īstenot.

3.   Pārējie valsts atbalsta pasākumi, ko Spānija ir īstenojusi Chupa Chups labā un ko veido subsīdijas EUR 1 580 000 ieguldījumu atbalstam Barselonas ražotnē, subsīdijas EUR 4 330 000 Astūrijas ražotnes celtniecības atbalstam, subsīdijas EUR 5 910 000 minētās Astūrijas ražotnes paplašināšanai un EUR 2 800 000 bezprocentu kredīts, ir saderīgi ar kopējo tirgu.

No minētajām naudas summām EUR 6 640 000 (kas sastāv no EUR 730 000 Astūrijas ražotnes celtniecības atbalstam un EUR 5 910 000 šīs pašas ražotnes paplašināšanai), kā arī EUR 2 800 000 bezprocentu kredīts ir piešķirti saderīgi ar kopējo tirgu saskaņā ar EK līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu, savukārt EUR 5 180 000 (kas sastāv no subsīdijām EUR 1 580 000 ieguldījumu atbalstam Barselonas ražotnē un EUR 3 600 000 Astūrijas ražotnes celtniecības atbalstam) ir uzskatāmi par pastāvošu valsts atbalstu, jo ir beidzies noilguma termiņš.

4.   Pārējie pasākumi Chupa Chups labā, kas minēti šajā lēmumā, proti, ICF piešķirtais kredīts EUR 35 000 000 apmērā, EUR 1 590 000 eksporta kompensācijas no ELVGF, Astūrijas reģionālās valdības galvojums par EUR 4 480 000 komercaizdevumu un nodokļu maksājumu atlikšana, ko apstiprināja Spānijas nodokļu iestāde, nav valsts atbalsts EK līguma 87. panta 1. punkta nozīmē.

2. pants

1.   Spānija atgūst no saņēmēja 1. panta 1. punktā minēto atbalstu.

2.   Atgūstamās summas ietver arī procentus par laika periodu no dienas, kad nelikumīgais atbalsts nodots saņēmēja rīcībā, līdz tā atgūšanas dienai.

3.   Procentus aprēķina pēc salikto procentu formulas saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 794/2004 (32) V nodaļu.

4.   Spānija atceļ visus vēl neveiktos atbalsta maksājumus, kas minēti 1. panta 1. punktā, ar šā lēmuma pieņemšanas brīdi.

3. pants

1.   Atbalsta, kas minēts 1. panta 1. punktā, atgūšana ir tūlītēja un efektīva.

2.   Spānija īsteno šo lēmumu četru mēnešu laikā pēc lēmuma izziņošanas dienas.

4. pants

1.   Divu mēnešu laikā pēc šā lēmuma izziņošanas Spānija Komisijai iesniedz šādu informāciju:

| a) | kopējā no saņēmēja atgūstamā summa (pamatsumma un procenti); |
| --- | --- |

a)

kopējā no saņēmēja atgūstamā summa (pamatsumma un procenti);

| b) | veikto un plānoto pasākumu sīks apraksts, lai nodrošinātu šā lēmuma izpildi; |
| --- | --- |

b)

veikto un plānoto pasākumu sīks apraksts, lai nodrošinātu šā lēmuma izpildi;

| c) | dokumenti, kas apliecina, ka saņēmējam ir pieprasīts atmaksāt atbalstu. |
| --- | --- |

c)

dokumenti, kas apliecina, ka saņēmējam ir pieprasīts atmaksāt atbalstu.

2.   Spānija turpina informēt Komisiju par progresu attiecībā uz valsts pasākumiem šā lēmuma īstenošanai līdz 1. panta 1. punktā minētā atbalsta pilnīgai atgūšanai. Pēc Komisijas pieprasījuma Spānija nekavējoties sniedz informāciju par veiktajiem un plānotajiem pasākumiem šā lēmuma izpildes nodrošināšanai. Turklāt tā sniedz sīku informāciju par atgūstamā atbalsta summām un to procentiem, kas jau ir atgūti no atbalsta saņēmēja.

5. pants

Lēmums ir adresēts Spānijas Karalistei.

Briselē, 2007. gada 10. maijā

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Neelie KROES

---

(1)  OV C 97, 25.4.2006., 2. lpp.

1

(2)  Skatīt 1. zemsvītras piezīmi.

2

(3)  Perfetti Van Melle izveidoja 2001. gadā, apvienojoties itāliešu uzņēmumam Perfetti ar nīderlandiešu uzņēmumu Van Melle. Uzņēmumu grupa ir pārstāvēta 130 valstīs, 2006. gadā tās apgrozījums bija aptuveni 1 500 miljoni euro, un tā nodarbina 12 000 darbinieku.

3

Perfetti Van Melle

Perfetti

Van Melle

euro

(4)  344 miljoni euro 2002. gadā, 294 miljoni euro 2003. gadā un 261 miljons euro 2004. gadā.

4

euro

euro

euro

(5)  Šis aizdevums tika piešķirts tirgus apstākļos un nav šīs izmeklēšanas procedūras priekšmets.

5

(6)  Vairāki pasākumi, ko veica laikposmā starp 2004. gada jūniju un decembri, tostarp vairāku komercdarbības pasākumu nekustamo īpašumu jomā savstarpēja atdalīšana un preču zīmju īpašumtiesību apvienošana, palielinot kapitālu.

6

(7)  Casa Batlló ir simboliska Gaudí ēka Barselonas centrā, kas Spānijā pasludināta par “Valsts nozīmes vēstures un kultūras pieminekli” (Monumento Histórico-Artístico de Interés Nacional). Casa Batlló ēkai reģistrētā hipotēka kredīta nodrošinājumam ir pirmā hipotēka.

7

Casa Batlló

Gaudí

Monumento Histórico-Artístico de Interés Nacional

Casa Batlló

(8)  Procentu likme aizdevumam, ko ICF izsniedza ICB, bija 6 mēnešu Euribor likme + 1 %. Procentu likme, ko ICB noteica subordinētajam aizdevumam Chupa Chups, bija iepriekšminētā likme + 0,125 %.

8

ICF

ICB

Euribor

ICB

Chupa Chups

(9)  Konkrētāk, 2004. gada pārskatā ir redzams, ka uzņēmuma konsolidētie zaudējumi par iepriekšējiem gadiem ir EUR 38 420 000, kas atbilst 360 % no uzņēmuma parakstītā pamatkapitāla 2004. gada beigās (EUR 10 660 000). 2004. gadā zaudējumi bija vēl papildu 55,8 % apmērā no minētā kapitāla.

9

(10)  Spānijas nodokļu iestādes bija saņēmušas apstiprināšanai restrukturizācijas pieteikumu, 7 mēnešus pirms ICF piešķīra kredītu. 2004. gada martā operācijai tika dota zaļā gaisma, tas ir, 14 mēnešus pēc pieteikuma iesniegšanas un 7 mēnešus pēc tam, kad ICF bija piešķīrusi kredītu.

10

ICF

ICF

(11)  Pirms uzņēmuma restrukturizācijas Chupa Chups piederēja 94 % ICB akciju. Atlikušie 6 % piederēja kontrolakciju sabiedrībai, kura savukārt pilnībā piederēja Chupa Chups un ICB kopīgajiem akcionāriem.

11

Chupa Chups

ICB

Chupa Chups

ICB

(12)  ICF piešķirtā kredīta procentu likme bija samērā augsta priekš hipotekāro kredītu tirgus, kur procentu likme bieži ir ap Euribor + 0,5 %.

12

ICF

Euribor

(13)  BOPA, 19.7.1996., 7714. lpp.

13

BOPA

(14)  Komisijas 1995. gada 9. februāra lēmums (SG/01388/1994).

14

(15)  Minēto likumu papildināja 11. decembra Dekrēts Nr. 1535/87, ar kuru tika apstiprināta Likuma Nr. 50/85 izpildes kārtība (Real Decreto 1535/87, de 11 de diciembre, por el que se aprueba el reglamento de desarrollo de la Ley 50/85 de incentivos regionales para la corrección de desequilibrios económicos interterritoriales). LIR shēmu Komisija apstiprināja ar 1987. gada 1. septembra vēstuli (SG(87) D/10875).

15

Real Decreto 1535/87, de 11 de diciembre, por el que se aprueba el reglamento de desarrollo de la Ley 50/85 de incentivos regionales para la corrección de desequilibrios económicos interterritoriales

LIR

(16)  Orden de 6 de Marzo 1998, modificada por la Orden de 6 de abril 1999, por la que se establecen las bases reguladoras para la concesión de ayudas dirigidas a proyectos empresariales generadores de empleo, que promuevan el desarrollo alternativo de las zonas mineras.

16

Orden de 6 de Marzo 1998, modificada por la Orden de 6 de abril 1999, por la que se establecen las bases reguladoras para la concesión de ayudas dirigidas a proyectos empresariales generadores de empleo, que promuevan el desarrollo alternativo de las zonas mineras

(17)  Orden de 17 de diciembre de 2001 por la que se establecen las bases reguladoras para la concesión de ayudas dirigidas a proyectos empresariales generadores de empleo, que promuevan el desarrollo alternativo de las zonas mineras. Minería 2 shēmu Komisija apstiprināja 2001. gada 27. novembrī (vēstule C(2011)3628).

17

Orden de 17 de diciembre de 2001 por la que se establecen las bases reguladoras para la concesión de ayudas dirigidas a proyectos empresariales generadores de empleo, que promuevan el desarrollo alternativo de las zonas mineras. Minería 2

(18)  Decreto 41/2000, de 11 de mayo por el que se establecen diversos programas de ayuda a las empresas. Shēma apstiprināta ar Komisijas 2000. gada 30. maija Lēmumu (OV C 293, 14.10.2000., 7. lpp.).

18

Decreto 41/2000, de 11 de mayo por el que se establecen diversos programas de ayuda a las empresas

(19)  Reģionālās politikas ĢD 1995. gada 8. maija vēstule, reģistrēta ar Nr. DG/95104085, ar kuru Spānijas iestādēm paziņo, ka CDTI atbalsta shēma ir uzskatāma par pastāvošu atbalsta shēmu. Konkurences ĢD 1995. gada 24. februāra vēstule Reģionālās politikas ĢD, reģistrēta ar Nr. D/12874.

19

CDTI

(20)  Vispārīgais nodokļu likums Nr. 58/2003 un Vispārīgie piemērošanas noteikumi (Ley General Tributaria 58/2003 y Reglamento General de Recaudación).

20

Ley General Tributaria 58/2003 y Reglamento General de Recaudación

(21)  OV L 130, 31.5.2000., 30. lpp.

21

(22)  Saskaņā ar 2006. gada 30. maijāChupa Chups iesniegtajiem apsvērumiem ELVGF kompensācijas apmērs bija EUR 1 440 000. Taču Spānija 2006. gada 7. septembrī datētā dokumentā norādīja, ka ELVGF kompensācijas uzņēmumam 2004. gadā kopumā sasniedza EUR 1 590 000.

22

Chupa Chups

(23)  [1982] ECR, 3583. lpp.

23

(24)  Komisijas 2001. gada 12. janvāra Regula (EK) Nr. 69/2001 par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu de minimis atbalstam (OV L 10, 13.1.2001., 30. lpp.).

24

de minimis

(25)  OV L 83, 27.3.1999., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1791/2006 (OV L 363, 20.12.2006., 1. lpp.). Regulas 15. pantā ir noteikts: “1. Uz Komisijas tiesībām atgūt atbalstu attiecas desmit gadu noilguma periods. 2. Noilguma periods sākas dienā, kad nelikumīgais atbalsts piešķirts saņēmējam vai nu kā individuāls atbalsts, vai arī kā atbalsts saskaņā ar atbalsta shēmu. Visas darbības attiecībā uz nelikumīgu atbalstu, kuras veic Komisija vai dalībvalsts pēc Komisijas lūguma, pārtrauc noilguma periodu. Pēc katra pārtraukuma noilgums sākas no jauna.. 3. Jebkāds atbalsts, attiecībā uz kuru ir beidzies noilguma periods, uzskatāms par pastāvošu atbalstu.”

25

(26)  OV C 25, 31.1.1996., 3. lpp.

26

(27)  OV C 74, 10.3.1998., 9. lpp.

27

(28)  Skatīt iepriekš 17. zemsvītras piezīmi.

28

(29)  22,078 miljoni euro, kas atbilst 86,5 % no uzņēmuma parakstītā pamatkapitāla finanšu gada beigās.

29

euro

(30)  4,78 miljoni euro papildu zaudējumi.

30

euro

(31)  5. panta a) apakšpunkta nozīmē 1999. gada Kopienas pamatnostādnēs attiecībā uz valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (OV C 288, 9.10.1999., 2. lpp.).

31

(32)  OV L 140, 30.4.2004., 1. lpp.

32

---

Labojums

| 19.9.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 244/30 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 244/30

---

Labojums Komisijas 2005. gada 30. jūnija Regulā (EK) Nr. 1043/2005, ar ko īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 3448/93 attiecībā uz eksporta kompensāciju piešķiršanas sistēmu noteiktiem lauksaimniecības produktiem, kurus eksportē tādu preču veidā, kas nav ietvertas Līguma I Pielikumā, un šadu kompensāciju apjomu noteikšanas kritērijus

(
  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 172, 2005. gada 5. jūlijs
  )

| 1) | satura rādītājā uz 1. vāka un 24. lappusē virsrakstā: |
| --- | --- |

1)

satura rādītājā uz 1. vāka un 24. lappusē virsrakstā:

tekstu:

“šadu”

lasīt šādi:

“šādu”.

| 2) | 29. lappusē 3. panta 4. punkta a) apakšpunktā: |
| --- | --- |

2)

29. lappusē 3. panta 4. punkta a) apakšpunktā:

tekstu:

“saldinātājvielas”

lasīt šādi:

“saldinātājvielas, saldēti vai ne”.

| 3) | 36. lappusē 32. panta 4. punktā: |
| --- | --- |

3)

36. lappusē 32. panta 4. punktā:

tekstu:

“ieturētais”

lasīt šādi:

“paturētais”.

| 4) | 39. lappusē 44. panta 3. punkta otro teikumu lasīt šādi: |
| --- | --- |

4)

39. lappusē 44. panta 3. punkta otro teikumu lasīt šādi:

“Uz sertifikāta īpašnieka pieteikuma pamata dalībvalstis nodrošinājumu var atbrīvot pa daļām proporcionāli apjomiem, attiecībā uz kuriem saskaņā ar 31. panta 2. un 3. punktu ir izpildīti nosacījumi, ar noteikumu, ka pierādījumi ir sniegti par to, ka ir iesniegts pieteikums par apjomu, kas vismaz ir vienāds ar 5 % no sertifikātā uzrādītā apjoma.”

| 5) | 39. lappusē 44. panta 4. punkta otrajā daļā: |
| --- | --- |

5)

39. lappusē 44. panta 4. punkta otrajā daļā:

tekstu:

“apmjomā”

lasīt šādi:

“apjomā”.

| 6) | 43. lappusē otrajā ailē iepretim KN kodam ex 1006 30: |
| --- | --- |

6)

43. lappusē otrajā ailē iepretim KN kodam ex 1006 30:

tekstu:

“Pilnībā lobīti rīsi”

lasīt šādi:

“Pilnībā slīpēti rīsi”.

| 7) | 43. lappusē otrajā ailē iepretim KN kodam 1006 40 00: |
| --- | --- |

7)

43. lappusē otrajā ailē iepretim KN kodam 1006 40 00:

tekstu:

“Drupināti rīsi”

lasīt šādi:

“Šķelti rīsi”.

| 8) | 58. lappusē 2. zemsvītras piezīmē: |
| --- | --- |

8)

58. lappusē 2. zemsvītras piezīmē:

tekstu:

“noapaļo”

lasīt šādi:

“noapaļo uz leju”.

| 9) | 58. lappusē 4. zemsvītras piezīmē: |
| --- | --- |

9)

58. lappusē 4. zemsvītras piezīmē:

tekstu:

“noapaļojot”

lasīt šādi:

“noapaļojot uz leju”.

| 10) | 58. lappusē 5. zemsvītras piezīmē: |
| --- | --- |

10)

58. lappusē 5. zemsvītras piezīmē:

tekstu:

“pilnībā lobīti rīsi”

lasīt šādi:

“pilnībā slīpēti rīsi”.

| 11) | 58. lappusē 6. zemsvītras piezīmes otrajā teikumā: |
| --- | --- |

11)

58. lappusē 6. zemsvītras piezīmes otrajā teikumā:

tekstu:

“noapaļojot”

lasīt šādi:

“noapaļojot uz leju”.

| 12) | 58. lappusē 6. zemsvītras piezīmes trešajā teikumā: |
| --- | --- |

12)

58. lappusē 6. zemsvītras piezīmes trešajā teikumā:

tekstu:

“noapaļojot”

lasīt šādi:

“noapaļojot uz augšu”.

| 13) | 58. lappusē 7. zemsvītras piezīmes otrajā teikumā: |
| --- | --- |

13)

58. lappusē 7. zemsvītras piezīmes otrajā teikumā:

tekstu:

“noapaļo”

lasīt šādi:

“noapaļo uz leju”.

| 14) | 64. lappusē otrajā ailē iepretim KN kodam 1101 00 11: |
| --- | --- |

14)

64. lappusē otrajā ailē iepretim KN kodam 1101 00 11:

tekstu:

“Cielīdz”

lasīt šādi:

“Cieto”.

| 15) | 67. lappusē VI pielikuma I daļas pirmajā teikumā: |
| --- | --- |

15)

67. lappusē VI pielikuma I daļas pirmajā teikumā:

tekstu:

“ “Kompensācijas sertifikāts produktiem, kas nav iekļauti I Pielikumā” ”

lasīt šādi:

“ “Kompensācijas sertifikāts – ārpus I pielikuma” ”.

| 16) | 67. lappusē VI pielikuma II daļas 2. punktā: |
| --- | --- |

16)

67. lappusē VI pielikuma II daļas 2. punktā:

tekstu:

“Pieteikums par iepriekš noteiktas kompensācijas sertifikāta izsniegšanu”

lasīt šādi:

“Pieteikums par likmes iepriekšēju noteikšanu pēc sertifikāta izsniegšanas”.

| 17) | 67. lappusē VI pielikuma III daļas otrajā teikumā: |
| --- | --- |

17)

67. lappusē VI pielikuma III daļas otrajā teikumā:

tekstu:

“ “Kompensācijas sertifikāts produktiem, kas nav iekļauti I Pielikumā” ”

lasīt šādi:

“ “Kompensācijas sertifikāts – ārpus I pielikuma” ”.

---