# Az Európai Unió L 255/2007

| | ISSN 1725-5090 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 255 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 50. évfolyam2007. szeptember 29. |

ISSN 1725-5090

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 255

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

50. évfolyam2007. szeptember 29.

---

| Tartalom | | I   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Tanács 1124/2007/EK rendelete (2007. szeptember 28.) az Indiából származó polietilén-tereftalát (PET) fólia behozatala vonatkozásában végleges kiegyenlítő vám kivetéséről szóló 367/2006/EK rendelet módosításáról | 1 |
| | | A Bizottság 1125/2007/EK rendelete (2007. szeptember 28.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 12 |
| | * | A Bizottság 1126/2007/EK rendelete (2007. szeptember 28.) az élelmiszerekben előforduló egyes szennyező anyagok felső határértékeinek meghatározásáról szóló 1881/2006/EK rendeletnek a kukoricában és kukoricakészítményekben előforduló Fusarium-toxinok tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 14 |
| | * | A Bizottság 1127/2007/EK rendelete (2007. szeptember 28.) a Közösség legrászorulóbb személyeinek az intervenciós készletekből származó élelmiszerekkel történő ellátására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 3149/92/EGK rendelet módosításáról | 18 |
| | | A Bizottság 1128/2007/EK rendelete (2007. szeptember 28.) a gabonaágazatban 2007. október 1-jén alkalmazandó behozatali vámok megállapításáról | 24 |
| | | A Bizottság 1129/2007/EK rendelete (2007. szeptember 28.) a gabonafélék, a lisztek és a búzából vagy rozsból készült dara és durva őrlemény exportjára alkalmazandó visszatérítések rögzítéséről | 27 |
| | | A Bizottság 1130/2007/EK rendelete (2007. szeptember 28.) a gabonafélékre járó visszatérítésre alkalmazandó korrekciós tényező rögzítéséről | 29 |
| | | A Bizottság 1131/2007/EK rendelete (2007. szeptember 28.) a maláta exportjára adható visszatérítések rögzítéséről | 31 |
| | | A Bizottság 1132/2007/EK rendelete (2007. szeptember 28.) a malátára járó visszatérítésre alkalmazandó korrekciós tényező rögzítéséről | 33 |
| | | A Bizottság 1133/2007/EK rendelete (2007. szeptember 28.) a gabonaágazat termékeire és a rizsre a közösségi és nemzeti élelmiszersegély-akciók keretében alkalmazandó visszatérítések rögzítéséről | 35 |

Tartalom

I   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező

Oldal

RENDELETEK

*

A Tanács 1124/2007/EK rendelete (2007. szeptember 28.) az Indiából származó polietilén-tereftalát (PET) fólia behozatala vonatkozásában végleges kiegyenlítő vám kivetéséről szóló 367/2006/EK rendelet módosításáról

1

A Bizottság 1125/2007/EK rendelete (2007. szeptember 28.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

12

*

A Bizottság 1126/2007/EK rendelete (2007. szeptember 28.) az élelmiszerekben előforduló egyes szennyező anyagok felső határértékeinek meghatározásáról szóló 1881/2006/EK rendeletnek a kukoricában és kukoricakészítményekben előforduló Fusarium-toxinok tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

Fusarium

1

14

*

A Bizottság 1127/2007/EK rendelete (2007. szeptember 28.) a Közösség legrászorulóbb személyeinek az intervenciós készletekből származó élelmiszerekkel történő ellátására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 3149/92/EGK rendelet módosításáról

18

A Bizottság 1128/2007/EK rendelete (2007. szeptember 28.) a gabonaágazatban 2007. október 1-jén alkalmazandó behozatali vámok megállapításáról

24

A Bizottság 1129/2007/EK rendelete (2007. szeptember 28.) a gabonafélék, a lisztek és a búzából vagy rozsból készült dara és durva őrlemény exportjára alkalmazandó visszatérítések rögzítéséről

27

A Bizottság 1130/2007/EK rendelete (2007. szeptember 28.) a gabonafélékre járó visszatérítésre alkalmazandó korrekciós tényező rögzítéséről

29

A Bizottság 1131/2007/EK rendelete (2007. szeptember 28.) a maláta exportjára adható visszatérítések rögzítéséről

31

A Bizottság 1132/2007/EK rendelete (2007. szeptember 28.) a malátára járó visszatérítésre alkalmazandó korrekciós tényező rögzítéséről

33

A Bizottság 1133/2007/EK rendelete (2007. szeptember 28.) a gabonaágazat termékeire és a rizsre a közösségi és nemzeti élelmiszersegély-akciók keretében alkalmazandó visszatérítések rögzítéséről

35

| | | II   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező |
| --- | --- | --- |
| | | HATÁROZATOK |
| | | Tanács |
| | | 2007/626/EK |
| | * | A Tanács határozata (2007. szeptember 28.) az Európai Gazdasági Közösség és az Indiai Köztársaság között a nádcukorról szóló megállapodásnak a Közösség nevében történő felmondásáról | 37 |
| | | 2007/627/EK |
| | * | A Tanács határozata (2007. szeptember 28.) az AKCS-EGK loméi egyezményben szereplő AKCS-cukorról szóló 3. jegyzőkönyvnek és az egyezményhez mellékelt, az AKCS-EK partnerségi megállapodás V. mellékletéhez csatolt 3. jegyzőkönyvben szereplő megfelelő nyilatkozatoknak Barbados, Belize, az Elefántcsontparti Köztársaság, a Fidzsi-szigeteki Köztársaság, a Guyanai Köztársaság, Jamaica, a Kenyai Köztársaság, a Kongói Köztársaság, a Madagaszkári Köztársaság, a Malawi Köztársaság, a Mauritiusi Köztársaság, a Mozambiki Köztársaság, a Saint Kitts és Nevis Államszövetség, a Suriname Köztársaság, a Szváziföldi Királyság, a Tanzániai Egyesült Köztársaság, a Trinidad és Tobago Köztársaság, az Ugandai Köztársaság, a Zambiai Köztársaság és a Zimbabwei Köztársaság tekintetében a Közösség részéről történő felmondásáról | 38 |
| | | Bizottság |
| | | 2007/628/EK |
| | * | A Bizottság határozata (2007. szeptember 19.) a metomilnak a 91/414/EGK tanácsi irányelv I. mellékletébe történő felvétele megtagadásáról és az e hatóanyagot tartalmazó növényvédő szerek engedélyének visszavonásáról
  (az értesítés a C(2007) 4258. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 40 |
| | | 2007/629/EK |
| | * | A Bizottság határozata (2007. szeptember 20.) a trifluralinnak a 91/414/EGK tanácsi irányelv I. mellékletébe történő felvétele megtagadásáról és az e hatóanyagot tartalmazó növényvédő szerek engedélyének visszavonásáról
  (az értesítés a C(2007) 4282. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 42 |
| | | 2007/630/EK |
| | * | A Bizottság határozata (2007. szeptember 27.) a 2006/779/EK határozatnak az alkalmazási időszak kiterjesztése tekintetében történő módosításáról
  (az értesítés a C(2007) 4459. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 44 |
| | | 2007/631/EK |
| | * | A Bizottság határozata (2007. szeptember 27.) a 2006/805/EK határozatnak az alkalmazási időszak meghosszabbítása tekintetében történő módosításáról
  (az értesítés a C(2007) 4460. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 45 |
| | | 2007/632/EK |
| | * | A Bizottság határozata (2007. szeptember 28.) a Németországban a baromfiknál előforduló magas patogenitású madárinfluenza H5N1 altípusával kapcsolatos egyes védekezési intézkedésekről szóló 2006/415/EK határozat módosításáról
  (az értesítés a C(2007) 4480. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 46 |

II   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

HATÁROZATOK

Tanács

2007/626/EK

*

A Tanács határozata (2007. szeptember 28.) az Európai Gazdasági Közösség és az Indiai Köztársaság között a nádcukorról szóló megállapodásnak a Közösség nevében történő felmondásáról

37

2007/627/EK

*

A Tanács határozata (2007. szeptember 28.) az AKCS-EGK loméi egyezményben szereplő AKCS-cukorról szóló 3. jegyzőkönyvnek és az egyezményhez mellékelt, az AKCS-EK partnerségi megállapodás V. mellékletéhez csatolt 3. jegyzőkönyvben szereplő megfelelő nyilatkozatoknak Barbados, Belize, az Elefántcsontparti Köztársaság, a Fidzsi-szigeteki Köztársaság, a Guyanai Köztársaság, Jamaica, a Kenyai Köztársaság, a Kongói Köztársaság, a Madagaszkári Köztársaság, a Malawi Köztársaság, a Mauritiusi Köztársaság, a Mozambiki Köztársaság, a Saint Kitts és Nevis Államszövetség, a Suriname Köztársaság, a Szváziföldi Királyság, a Tanzániai Egyesült Köztársaság, a Trinidad és Tobago Köztársaság, az Ugandai Köztársaság, a Zambiai Köztársaság és a Zimbabwei Köztársaság tekintetében a Közösség részéről történő felmondásáról

38

Bizottság

2007/628/EK

*

A Bizottság határozata (2007. szeptember 19.) a metomilnak a 91/414/EGK tanácsi irányelv I. mellékletébe történő felvétele megtagadásáról és az e hatóanyagot tartalmazó növényvédő szerek engedélyének visszavonásáról
  (az értesítés a C(2007) 4258. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2007) 4258. számú dokumentummal történt)

1

40

2007/629/EK

*

A Bizottság határozata (2007. szeptember 20.) a trifluralinnak a 91/414/EGK tanácsi irányelv I. mellékletébe történő felvétele megtagadásáról és az e hatóanyagot tartalmazó növényvédő szerek engedélyének visszavonásáról
  (az értesítés a C(2007) 4282. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2007) 4282. számú dokumentummal történt)

1

42

2007/630/EK

*

A Bizottság határozata (2007. szeptember 27.) a 2006/779/EK határozatnak az alkalmazási időszak kiterjesztése tekintetében történő módosításáról
  (az értesítés a C(2007) 4459. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2007) 4459. számú dokumentummal történt)

1

44

2007/631/EK

*

A Bizottság határozata (2007. szeptember 27.) a 2006/805/EK határozatnak az alkalmazási időszak meghosszabbítása tekintetében történő módosításáról
  (az értesítés a C(2007) 4460. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2007) 4460. számú dokumentummal történt)

1

45

2007/632/EK

*

A Bizottság határozata (2007. szeptember 28.) a Németországban a baromfiknál előforduló magas patogenitású madárinfluenza H5N1 altípusával kapcsolatos egyes védekezési intézkedésekről szóló 2006/415/EK határozat módosításáról
  (az értesítés a C(2007) 4480. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2007) 4480. számú dokumentummal történt)

1

46

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező

RENDELETEK

| 29.9.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 255/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 255/1

---

A TANÁCS 1124/2007/EK RENDELETE

(2007. szeptember 28.)

az Indiából származó polietilén-tereftalát (PET) fólia behozatala vonatkozásában végleges kiegyenlítő vám kivetéséről szóló 367/2006/EK rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló, 1997. október 6-i 2026/97/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: az alaprendelet) és különösen annak 19. cikkére,

tekintettel a Bizottságnak a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatára,

mivel:

A.   AZ ELJÁRÁS

I.   Előzetes vizsgálat és meglévő intézkedések

| (1) | A Tanács a 2597/1999/EK rendelettel (2) végleges kiegyenlítő vámot vetett ki az ex 3920 62 19 és az ex 3920 62 90 KN-kód alá tartozó, Indiából származó polietilén-tereftalát (PET) fólia (a továbbiakban: érintett termék) behozatalára. A fenti rendelet elfogadásához vezető vizsgálat a továbbiakban „eredeti vizsgálat”. Az intézkedések az érintett termék egyedileg megnevezett exportőröktől származó behozatala esetében 3,8 % és 19,1 % közötti értékvám, míg minden más vállalat vonatkozásában 19,1 %-os maradványvámként került kivetésre. A Jindal Poly Films Limited, korábbi nevén Jindal Polyester Ltd. (3) (a továbbiakban: „Jindal” vagy „a vállalat”) által gyártott és exportált PET-fóliára kivetett kiegyenlítő vám 7 % volt. Az eredeti vizsgálati időszak 1997. október 1-jétől1998. szeptember 30-ig tartott. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács a 2597/1999/EK rendelettel (2) végleges kiegyenlítő vámot vetett ki az ex 3920 62 19 és az ex 3920 62 90 KN-kód alá tartozó, Indiából származó polietilén-tereftalát (PET) fólia (a továbbiakban: érintett termék) behozatalára. A fenti rendelet elfogadásához vezető vizsgálat a továbbiakban „eredeti vizsgálat”. Az intézkedések az érintett termék egyedileg megnevezett exportőröktől származó behozatala esetében 3,8 % és 19,1 % közötti értékvám, míg minden más vállalat vonatkozásában 19,1 %-os maradványvámként került kivetésre. A Jindal Poly Films Limited, korábbi nevén Jindal Polyester Ltd. (3) (a továbbiakban: „Jindal” vagy „a vállalat”) által gyártott és exportált PET-fóliára kivetett kiegyenlítő vám 7 % volt. Az eredeti vizsgálati időszak 1997. október 1-jétől1998. szeptember 30-ig tartott.

| (2) | Az alaprendelet 18. cikkében előírt lejárati felülvizsgálatot követően a Tanács 367/2006/EK rendeletével (4) fenntartotta az Indiából származó PET-fólia behozatalára a 2597/1999/EK rendelettel kivetett végleges kiegyenlítő vámot. A vizsgálati időszak 2003. október 1-jétől2004. szeptember 30-ig tartott. |
| --- | --- |

(2)

Az alaprendelet 18. cikkében előírt lejárati felülvizsgálatot követően a Tanács 367/2006/EK rendeletével (4) fenntartotta az Indiából származó PET-fólia behozatalára a 2597/1999/EK rendelettel kivetett végleges kiegyenlítő vámot. A vizsgálati időszak 2003. október 1-jétől2004. szeptember 30-ig tartott.

| (3) | Egy másik indiai PET-fólia-gyártó – a Garware Polyester Limited (a továbbiakban: Garware) – támogatásának időközi felülvizsgálatát követően a Tanács az 1288/2006/EK rendelettel módosította a Garware-ra a 367/2006/EK rendelettel kivetett végleges kiegyenlítő vámot. |
| --- | --- |

(3)

Egy másik indiai PET-fólia-gyártó – a Garware Polyester Limited (a továbbiakban: Garware) – támogatásának időközi felülvizsgálatát követően a Tanács az 1288/2006/EK rendelettel módosította a Garware-ra a 367/2006/EK rendelettel kivetett végleges kiegyenlítő vámot.

II.   Részleges időközi felülvizsgálat hivatalból történő megindítása

| (4) | A Bizottságnak prima facie bizonyítéka volt arról, hogy a Jindal az eredeti vizsgálathoz képest emelt szintű támogatásban részesült, és e támogatás mértékét tartós jelleggel emelték meg. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottságnak prima facie bizonyítéka volt arról, hogy a Jindal az eredeti vizsgálathoz képest emelt szintű támogatásban részesült, és e támogatás mértékét tartós jelleggel emelték meg.

III.   Vizsgálat

| (5) | Következésképpen a Bizottság a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően, az alaprendelet 19. cikkének értelmében részleges időközi felülvizsgálat hivatalból történő megindításáról határozott, mely felülvizsgálat hatásköre csak a Jindal támogatási szintjének vizsgálatára terjedt ki. A vizsgálat azt volt hivatott felmérni, hogy folytatni, eltörölni vagy módosítani kell-e a meglévő kiegyenlítő intézkedéseket. 2006. augusztus 2-án a Bizottság bejelentette a felülvizsgálat megindítását, egy erről szóló értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (5) történő közzétételével. |
| --- | --- |

(5)

Következésképpen a Bizottság a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően, az alaprendelet 19. cikkének értelmében részleges időközi felülvizsgálat hivatalból történő megindításáról határozott, mely felülvizsgálat hatásköre csak a Jindal támogatási szintjének vizsgálatára terjedt ki. A vizsgálat azt volt hivatott felmérni, hogy folytatni, eltörölni vagy módosítani kell-e a meglévő kiegyenlítő intézkedéseket. 2006. augusztus 2-án a Bizottság bejelentette a felülvizsgálat megindítását, egy erről szóló értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (5) történő közzétételével.

| (6) | A vizsgálati időszak a 2005. április 1-jétől2006. március 31-ig tartó időszakot foglalta magában. |
| --- | --- |

(6)

A vizsgálati időszak a 2005. április 1-jétől2006. március 31-ig tartó időszakot foglalta magában.

| (7) | A Bizottság a részleges időközi felülvizsgálat megindításáról hivatalosan értesítette a Jindalt, az indiai kormányt, valamint a közösségi PET-fólia-gyártás (a továbbiakban: a közösségi ipar) túlnyomó többségét képviselő cégeket, mégpedig Du Pont Tejin Filmset (Luxemburg), a Mitsubishi Polyester Filmet (Németország), a Toray Plastics Europe-ot (Franciaország) és a Nurollt (Olaszország). Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, és az értesítésben megállapított határidőn belül meghallgatást kérjenek. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottság a részleges időközi felülvizsgálat megindításáról hivatalosan értesítette a Jindalt, az indiai kormányt, valamint a közösségi PET-fólia-gyártás (a továbbiakban: a közösségi ipar) túlnyomó többségét képviselő cégeket, mégpedig Du Pont Tejin Filmset (Luxemburg), a Mitsubishi Polyester Filmet (Németország), a Toray Plastics Europe-ot (Franciaország) és a Nurollt (Olaszország). Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, és az értesítésben megállapított határidőn belül meghallgatást kérjenek.

| (8) | A vizsgálathoz szükségesnek tekintett információk beszerzése érdekében a Bizottság kérdőívet küldött a Jindalnak, amely annak megválaszolása útján működött együtt. A Jindal indiai telephelyén ellenőrző látogatásra került sor. |
| --- | --- |

(8)

A vizsgálathoz szükségesnek tekintett információk beszerzése érdekében a Bizottság kérdőívet küldött a Jindalnak, amely annak megválaszolása útján működött együtt. A Jindal indiai telephelyén ellenőrző látogatásra került sor.

| (9) | A Jindalt, az indiai kormányt, valamint a közösségi ipart tájékoztatták a vizsgálat legfontosabb eredményeiről, és lehetőséget kaptak észrevételeik megtételére. A Jindal tett észrevételeket, amelyek az alábbiakban kerülnek ismertetésre. Az indiai kormány nem tett észrevételeket. |
| --- | --- |

(9)

A Jindalt, az indiai kormányt, valamint a közösségi ipart tájékoztatták a vizsgálat legfontosabb eredményeiről, és lehetőséget kaptak észrevételeik megtételére. A Jindal tett észrevételeket, amelyek az alábbiakban kerülnek ismertetésre. Az indiai kormány nem tett észrevételeket.

B.   AZ ÉRINTETT TERMÉK

| (10) | Az érintett termék, ahogyan azt az eredeti vizsgálat meghatározta, az Indiából származó és rendszerint az ex 3920 62 19, valamint ex 3920 62 90 KN-kóddal bejelentett polietilén-tereftalát (PET) fólia. |
| --- | --- |

(10)

Az érintett termék, ahogyan azt az eredeti vizsgálat meghatározta, az Indiából származó és rendszerint az ex 3920 62 19, valamint ex 3920 62 90 KN-kóddal bejelentett polietilén-tereftalát (PET) fólia.

C.   TÁMOGATÁSOK

I.   Bevezetés

| (11) | A rendelkezésre álló információk és a Bizottság kérdőívére adott válaszok alapján az alábbi, állítólagos támogatás nyújtásával járó rendszereket vizsgálták: |
| --- | --- |

(11)

A rendelkezésre álló információk és a Bizottság kérdőívére adott válaszok alapján az alábbi, állítólagos támogatás nyújtásával járó rendszereket vizsgálták:

a)   Országos szintű rendszerek:

| i. | előzetes engedélyezési rendszer; |
| --- | --- |

i.

előzetes engedélyezési rendszer;

| ii. | vámhitel-szabályozás (Duty Entitlement Passbook szabályozás); |
| --- | --- |

ii.

vámhitel-szabályozás (Duty Entitlement Passbook szabályozás);

| iii. | exportorientált egységek rendszere/különleges gazdasági övezetek rendszere; |
| --- | --- |

iii.

exportorientált egységek rendszere/különleges gazdasági övezetek rendszere;

| iv. | beruházási javak exportösztönzési rendszere; |
| --- | --- |

iv.

beruházási javak exportösztönzési rendszere;

| v. | exportjövedelemadó-mentességi rendszer; |
| --- | --- |

v.

exportjövedelemadó-mentességi rendszer;

| vi. | exporthitelrendszer; |
| --- | --- |

vi.

exporthitelrendszer;

| vii. | vámmentes utánpótlási igazolvány. |
| --- | --- |

vii.

vámmentes utánpótlási igazolvány.

| (12) | A fenti i–iv. és vii. pontban megjelölt rendszerek az 1992. évi külkereskedelmi (fejlesztés és szabályozás) törvényen alapulnak (az 1992. évi 22. sz. törvény), amely 1992. augusztus 7-én lépett hatályba (a továbbiakban: külkereskedelmi törvény). A külkereskedelmi törvény felhatalmazza India kormányát arra, hogy az export- és importpolitika vonatkozásában értesítéseket adjon ki. Az indiai kormány egy többéves, a 2004. szeptember 1-jétől2009. március 31-ig tartó időszakra kiterjedő tervet adott ki az indiai külkereskedelmi politikával kapcsolatban (a továbbiakban: 2004–2009-es KKP), amely a korábbi export- és importpolitikát (EXIM) váltotta fel. Emellett az indiai kormány egy, a 2004–2009-es KKP eljárásairól szóló kézikönyvet (a továbbiakban: a 2004–2009-es eljárási kézikönyv) is megjelentetett, amelyet rendszeresen frissít (6). |
| --- | --- |

(12)

A fenti i–iv. és vii. pontban megjelölt rendszerek az 1992. évi külkereskedelmi (fejlesztés és szabályozás) törvényen alapulnak (az 1992. évi 22. sz. törvény), amely 1992. augusztus 7-én lépett hatályba (a továbbiakban: külkereskedelmi törvény). A külkereskedelmi törvény felhatalmazza India kormányát arra, hogy az export- és importpolitika vonatkozásában értesítéseket adjon ki. Az indiai kormány egy többéves, a 2004. szeptember 1-jétől2009. március 31-ig tartó időszakra kiterjedő tervet adott ki az indiai külkereskedelmi politikával kapcsolatban (a továbbiakban: 2004–2009-es KKP), amely a korábbi export- és importpolitikát (EXIM) váltotta fel. Emellett az indiai kormány egy, a 2004–2009-es KKP eljárásairól szóló kézikönyvet (a továbbiakban: a 2004–2009-es eljárási kézikönyv) is megjelentetett, amelyet rendszeresen frissít (6).

| (13) | A fenti v. pontban említett exportjövedelemadó-mentességi rendszer a jövedelemadóról szóló 1961. évi törvényen alapul, amelyet a költségvetési törvény évente módosít. |
| --- | --- |

(13)

A fenti v. pontban említett exportjövedelemadó-mentességi rendszer a jövedelemadóról szóló 1961. évi törvényen alapul, amelyet a költségvetési törvény évente módosít.

| (14) | A fenti vi. pontban megjelölt exporthitelrendszer alapja az 1949. évi banki rendelet 21. és 35A. szakasza, amelyek értelmében az Indiai Központi Jegybank az exporthitelek tekintetében utasításokat adhat a kereskedelmi bankoknak. |
| --- | --- |

(14)

A fenti vi. pontban megjelölt exporthitelrendszer alapja az 1949. évi banki rendelet 21. és 35A. szakasza, amelyek értelmében az Indiai Központi Jegybank az exporthitelek tekintetében utasításokat adhat a kereskedelmi bankoknak.

b)   Regionális rendszerek

| (15) | A rendelkezésre álló információk és a Bizottság kérdőívére beérkezett válasz alapján a Bizottság Maharashtra állam kormányának 1993-es ösztönzőcsomag-rendszerét is megvizsgálta. E rendszer Maharashtra kormányának Ipari, Energia- és Munkaügyi Minisztériumának határozatain alapul. |
| --- | --- |

(15)

A rendelkezésre álló információk és a Bizottság kérdőívére beérkezett válasz alapján a Bizottság Maharashtra állam kormányának 1993-es ösztönzőcsomag-rendszerét is megvizsgálta. E rendszer Maharashtra kormányának Ipari, Energia- és Munkaügyi Minisztériumának határozatain alapul.

II.   Országos szintű rendszerek

1.   Előzetes engedélyezési rendszer

a)   Jogalap

| (16) | A rendszer részletes leírását a 2004–2009-es KKP 4.1.3–4.1.14. pontja és 2004–2009-es eljárási kézikönyv 4.1–4.30. fejezete tartalmazza. A rendszer helyébe 2006 áprilisában, azaz a vizsgálati időszak lejárta után, az „előzetes meghatalmazási rendszer” lépett, bár e változás főként az elnevezésben merül ki. A következő elemzés a vizsgálati időszak alatt hatályban lévő előzetes engedélyezési rendszerre összpontosít. |
| --- | --- |

(16)

A rendszer részletes leírását a 2004–2009-es KKP 4.1.3–4.1.14. pontja és 2004–2009-es eljárási kézikönyv 4.1–4.30. fejezete tartalmazza. A rendszer helyébe 2006 áprilisában, azaz a vizsgálati időszak lejárta után, az „előzetes meghatalmazási rendszer” lépett, bár e változás főként az elnevezésben merül ki. A következő elemzés a vizsgálati időszak alatt hatályban lévő előzetes engedélyezési rendszerre összpontosít.

b)   Jogosultság

| (17) | Az előzetes engedélyezési rendszer hat alrendszerből tevődik össze. Ezen alrendszerek többek között a jogosultsági feltételek terén különböznek. A gyártó-exportőrök és a támogató gyártókhoz „kapcsolt” kereskedő-exportőrök a tényleges exportra és az éves igényre szóló előzetes engedélyezési rendszerre jogosultak. A 2004–2009-es KKP 8.2. bekezdésében említett, „exportnak tekintett” (kváziexport) kategóriákat ellátó fővállalkozók, mint például az exportorientált egységek beszállítói, a kváziexportra szóló előzetes engedélyezési rendszerre jogosultak. A végső exportőrt ellátó gyártó-exportőrök a közbenső szállításokra szóló előzetes engedélyezési rendszerre jogosultak. Végül a gyártó-exportálókat ellátó köztes szállítók az előzetes kiadási megrendelés és a fedezett belföldi akkreditív alrendszerei szerint az „exportnak tekintett” kategóriák után járó kedvezményekre jogosultak. Mivel a Jindal a fenti hat alrendszerből a vizsgálati időszak alatt csak az első négyet használta, az alábbiakban csak azok kerülnek ki részletes ismertetésre. |
| --- | --- |

(17)

Az előzetes engedélyezési rendszer hat alrendszerből tevődik össze. Ezen alrendszerek többek között a jogosultsági feltételek terén különböznek. A gyártó-exportőrök és a támogató gyártókhoz „kapcsolt” kereskedő-exportőrök a tényleges exportra és az éves igényre szóló előzetes engedélyezési rendszerre jogosultak. A 2004–2009-es KKP 8.2. bekezdésében említett, „exportnak tekintett” (kváziexport) kategóriákat ellátó fővállalkozók, mint például az exportorientált egységek beszállítói, a kváziexportra szóló előzetes engedélyezési rendszerre jogosultak. A végső exportőrt ellátó gyártó-exportőrök a közbenső szállításokra szóló előzetes engedélyezési rendszerre jogosultak. Végül a gyártó-exportálókat ellátó köztes szállítók az előzetes kiadási megrendelés és a fedezett belföldi akkreditív alrendszerei szerint az „exportnak tekintett” kategóriák után járó kedvezményekre jogosultak. Mivel a Jindal a fenti hat alrendszerből a vizsgálati időszak alatt csak az első négyet használta, az alábbiakban csak azok kerülnek ki részletes ismertetésre.

c)   Gyakorlati végrehajtás

| (18) | Előzetes engedély az alábbiakra állítható ki:






  i. | Tényleges (fizikai) export: Ez a fő alrendszer. Az alapanyagok vámmentes behozatalát teszi lehetővé egy meghatározott exporttermék gyártására. A „fizikai” jelző ebben az összefüggésben azt jelenti, hogy az exportterméknek ténylegesen el kell hagynia India felségterületét. Az engedély meghatározza az importtámogatást és az exportkötelezettséget, beleértve az exporttermék fajtáját is. |
| --- | --- | --- |

(18)

Előzetes engedély az alábbiakra állítható ki:

i.

Tényleges (fizikai) export: Ez a fő alrendszer. Az alapanyagok vámmentes behozatalát teszi lehetővé egy meghatározott exporttermék gyártására. A „fizikai” jelző ebben az összefüggésben azt jelenti, hogy az exportterméknek ténylegesen el kell hagynia India felségterületét. Az engedély meghatározza az importtámogatást és az exportkötelezettséget, beleértve az exporttermék fajtáját is.

| ii. | Éves igény: Az ilyen engedély nem egy adott exporttermékre, hanem egy szélesebb termékcsoportra (például vegyi és kapcsolódó termékek) vonatkozik. Az engedély jogosultja bármilyen nyersanyagot vámmentesen hozhat be bármely, az adott termékcsoportba tartozó termék gyártásához, a múltbeli exportteljesítménye alapján megállapított értékhatárig. Az adott termékcsoportba tartozó és az említett vámmentes nyersanyag felhasználásával gyártott bármely terméket exportálhatja. |
| --- | --- |

ii.

Éves igény: Az ilyen engedély nem egy adott exporttermékre, hanem egy szélesebb termékcsoportra (például vegyi és kapcsolódó termékek) vonatkozik. Az engedély jogosultja bármilyen nyersanyagot vámmentesen hozhat be bármely, az adott termékcsoportba tartozó termék gyártásához, a múltbeli exportteljesítménye alapján megállapított értékhatárig. Az adott termékcsoportba tartozó és az említett vámmentes nyersanyag felhasználásával gyártott bármely terméket exportálhatja.

| iii. | Kváziexport: Ez az alrendszer lehetővé teszi a fővállalkozó számára, hogy a 2004–2009-es KKP 8.2.b)–f), valamint g), i) és j) pontjában említett vevőkategóriáknak „kváziexportként” értékesített áruk előállításához szükséges alapanyagokat vámmentesen hozza be. India kormánya szerint a kváziexport azon ügyletekre vonatkozik, amelyek során a szállított áru nem hagyja el az országot. Számos szállítási kategóriát kváziexportnak tekintenek, feltéve, hogy az árut Indiában állítják elő. Ide tartoznak például az exportorientált egységek vagy a különleges gazdasági övezetben található vállalatok számára történő áruszállítás. |
| --- | --- |

iii.

Kváziexport: Ez az alrendszer lehetővé teszi a fővállalkozó számára, hogy a 2004–2009-es KKP 8.2.b)–f), valamint g), i) és j) pontjában említett vevőkategóriáknak „kváziexportként” értékesített áruk előállításához szükséges alapanyagokat vámmentesen hozza be. India kormánya szerint a kváziexport azon ügyletekre vonatkozik, amelyek során a szállított áru nem hagyja el az országot. Számos szállítási kategóriát kváziexportnak tekintenek, feltéve, hogy az árut Indiában állítják elő. Ide tartoznak például az exportorientált egységek vagy a különleges gazdasági övezetben található vállalatok számára történő áruszállítás.

| iv. | Közbenső szállítások: Ez az alrendszer azon eseteket fedi le, amikor két gyártó szándékozik ugyanazt az exportterméket gyártani, és felosztják a gyártási folyamatot. A gyártó-exportőr előállítja a köztes terméket. Az alapanyagokat vámmentesen hozhatja be, és e célból igénybe veheti az előzetes engedélyezési rendszert a közbenső szállításokra. A végső exportőr befejezi a gyártást, majd köteles a készterméket exportálni. |
| --- | --- |

iv.

Közbenső szállítások: Ez az alrendszer azon eseteket fedi le, amikor két gyártó szándékozik ugyanazt az exportterméket gyártani, és felosztják a gyártási folyamatot. A gyártó-exportőr előállítja a köztes terméket. Az alapanyagokat vámmentesen hozhatja be, és e célból igénybe veheti az előzetes engedélyezési rendszert a közbenső szállításokra. A végső exportőr befejezi a gyártást, majd köteles a készterméket exportálni.

| (19) | A fenti megállapítás szerint a Jindal használta a vizsgált időszak alatt az előzetes engedélyezési rendszert, pontosabban azt a négy alrendszert, amelyek a fenti i–iv. pontban kerültek említésre. |
| --- | --- |

(19)

A fenti megállapítás szerint a Jindal használta a vizsgált időszak alatt az előzetes engedélyezési rendszert, pontosabban azt a négy alrendszert, amelyek a fenti i–iv. pontban kerültek említésre.

| (20) | Az indiai hatóságok általi ellenőrzés céljaira az engedély jogosultját jogszabályok kötelezik az „importált termékek engedély alapján történő elhasználásának és felhasználásának valós és teljes körű”, megadott formában történő nyilvántartására (lásd a 2004–2009-es eljárási kézikönyv I. kötetének 4.30. fejezetét) (a továbbiakban: fogyasztási nyilvántartás). Az ellenőrzés kimutatta, hogy a vállalat nem vezetett pontos fogyasztási nyilvántartást, azaz nem jegyezte fel az alapanyagok és az előállított termék végső rendeltetése közötti kapcsolatot az indiai kormány által megkövetelt formában, annak ellenére, hogy a vállalat nemcsak exportálja az előállított terméket, hanem azt a hazai piacon is értékesíti. |
| --- | --- |

(20)

Az indiai hatóságok általi ellenőrzés céljaira az engedély jogosultját jogszabályok kötelezik az „importált termékek engedély alapján történő elhasználásának és felhasználásának valós és teljes körű”, megadott formában történő nyilvántartására (lásd a 2004–2009-es eljárási kézikönyv I. kötetének 4.30. fejezetét) (a továbbiakban: fogyasztási nyilvántartás). Az ellenőrzés kimutatta, hogy a vállalat nem vezetett pontos fogyasztási nyilvántartást, azaz nem jegyezte fel az alapanyagok és az előállított termék végső rendeltetése közötti kapcsolatot az indiai kormány által megkövetelt formában, annak ellenére, hogy a vállalat nemcsak exportálja az előállított terméket, hanem azt a hazai piacon is értékesíti.

| (21) | A fenti i–iii. pontban szereplő alrendszer vonatkozásában India kormánya meghatározza mind az importtámogatás, mind az exportkötelezettség (beleértve a kváziexportot is) nagyságrendjét és értékét, és ezen adatokat az engedélyre felvezeti. Ezenfelül az indiai kormány tisztviselőinek az import és export lebonyolításakor fel kell jegyezniük az engedélyre az egyes tranzakciókat is. Az e rendszer alapján engedélyezett behozatal mennyiségét India kormánya határozza meg szabványos nyersanyag-végtermék normák (standard input-output norms) alapján. A legtöbb termék vonatkozásában, beleértve az érintett terméket, vannak szabványos nyersanyag-végtermék normák. Ezeket a 2004–2009-es eljárási kézikönyv II. kötetében tették közzé. A PET-fólia és a köztes termék PET-forgács szabványos nyersanyag-végtermék normáit 2005 októberében lefelé igazították ki. |
| --- | --- |

(21)

A fenti i–iii. pontban szereplő alrendszer vonatkozásában India kormánya meghatározza mind az importtámogatás, mind az exportkötelezettség (beleértve a kváziexportot is) nagyságrendjét és értékét, és ezen adatokat az engedélyre felvezeti. Ezenfelül az indiai kormány tisztviselőinek az import és export lebonyolításakor fel kell jegyezniük az engedélyre az egyes tranzakciókat is. Az e rendszer alapján engedélyezett behozatal mennyiségét India kormánya határozza meg szabványos nyersanyag-végtermék normák (standard input-output norms) alapján. A legtöbb termék vonatkozásában, beleértve az érintett terméket, vannak szabványos nyersanyag-végtermék normák. Ezeket a 2004–2009-es eljárási kézikönyv II. kötetében tették közzé. A PET-fólia és a köztes termék PET-forgács szabványos nyersanyag-végtermék normáit 2005 októberében lefelé igazították ki.

| (22) | Az iii. alrendszer tekintetében meg kell jegyezni, hogy az előzetes engedélyezési rendszerből fakadó kötelezettség teljesítéséhez szükséges kváziexportok lényegében vállalatcsoporton belüli értékesítésekből álltak, azaz a Jindal egy PET-forgácsot előállító egysége (amely nem önálló jogalany) a Jindal exportorientált egységének adta el a PET-forgácsot, hogy az abból az előállítási folyamat további részében PET-fóliát gyártson. A nyersanyagok importja a köztes termék (PET-forgács) előállításával összefüggésben történt. Más szóval a iii. alrendszer szerint a belföldi értékesítés exportnak minősül. |
| --- | --- |

(22)

Az iii. alrendszer tekintetében meg kell jegyezni, hogy az előzetes engedélyezési rendszerből fakadó kötelezettség teljesítéséhez szükséges kváziexportok lényegében vállalatcsoporton belüli értékesítésekből álltak, azaz a Jindal egy PET-forgácsot előállító egysége (amely nem önálló jogalany) a Jindal exportorientált egységének adta el a PET-forgácsot, hogy az abból az előállítási folyamat további részében PET-fóliát gyártson. A nyersanyagok importja a köztes termék (PET-forgács) előállításával összefüggésben történt. Más szóval a iii. alrendszer szerint a belföldi értékesítés exportnak minősül.

| (23) | A iv. alrendszer tekintetében a Jindal által belföldről beszerzett alapanyagokat leszámítják a Jindal előzetes engedélyéből, és a belföldi szállítónak köztes előzetes engedélyt állítanak ki. A köztes előzetes engedély tulajdonosa vámmentesen importálhatja az azon termék előállításához szükséges árukat, amelyeket a továbbiakban a Jindalnak szállítanak az érintett termék előállításához szükséges nyersanyagként. |
| --- | --- |

(23)

A iv. alrendszer tekintetében a Jindal által belföldről beszerzett alapanyagokat leszámítják a Jindal előzetes engedélyéből, és a belföldi szállítónak köztes előzetes engedélyt állítanak ki. A köztes előzetes engedély tulajdonosa vámmentesen importálhatja az azon termék előállításához szükséges árukat, amelyeket a továbbiakban a Jindalnak szállítanak az érintett termék előállításához szükséges nyersanyagként.

| (24) | A fenti ii. alrendszer (az éves igényre szóló előzetes engedély) esetében csak az importtámogatás értékét tüntetik fel az engedélyen. Az engedély jogosultja köteles „nyilvántartani a kapcsolatot az importált termékek és az azokból előállított termékek között” (a 2004–2009-es eljárási kézikönyv I. kötetének 4.24Ac) pontja). |
| --- | --- |

(24)

A fenti ii. alrendszer (az éves igényre szóló előzetes engedély) esetében csak az importtámogatás értékét tüntetik fel az engedélyen. Az engedély jogosultja köteles „nyilvántartani a kapcsolatot az importált termékek és az azokból előállított termékek között” (a 2004–2009-es eljárási kézikönyv I. kötetének 4.24Ac) pontja).

| (25) | Az importált alapanyagok nem ruházhatók át, és azokat az exporttermék előállításához kell felhasználni. Az exportkötelezettséget az engedély kiállítástól számított, előírt időkereten belül kell teljesíteni (ez 18 hónap, ami két alkalommal egyenként hat hónappal meghosszabbítható, azaz összesen 30 hónap). |
| --- | --- |

(25)

Az importált alapanyagok nem ruházhatók át, és azokat az exporttermék előállításához kell felhasználni. Az exportkötelezettséget az engedély kiállítástól számított, előírt időkereten belül kell teljesíteni (ez 18 hónap, ami két alkalommal egyenként hat hónappal meghosszabbítható, azaz összesen 30 hónap).

| (26) | Az ellenőrzés során kiderült, és a fogyasztási nyilvántartásban is az szerepelt, hogy az 1 kg PET-fólia előállításához szükséges kulcsfontosságú nyersanyag vállalatspecifikus felhasználási aránya (a PET-fólia minősége szerinti különböző mértékben) alacsonyabb volt, mint a megfelelő szabványos nyersanyag-végtermék norma. Egyértelműen ez az eset állt fent a PET-fólia és a PET-forgács régi szabványos nyersanyag-végtermék normájával kapcsolatban, és kisebb mértékben a felülvizsgált szabványosított nyersanyag-végtermék normával kapcsolatban is, amely 2005 szeptemberében, azaz a felülvizsgálati időszak alatt lépett hatályba. Más szóval a Jindalnak lehetősége volt a szabványos nyersanyag-végtermék normának megfelelő mennyiségű nyersanyag vámmentes importjára, azaz az előállítási folyamathoz ténylegesen szükséges mennyiségnél nagyobb mennyiség behozatalára. Emiatt FTP 2004-09-nek megfelelő, tényleges fogyasztási nyilvántartás lett a vizsgálat döntő ellenőrzési eleme. Ezt a nyilvántartást azonban nem vezették pontosan, sőt, az indiai kormány sem ellenőrizte idáig. A vállalat azt állította, hogy India kormánya ki fogja igazítani a többletjuttatásokat az engedély lejáratakor, azaz harminc hónappal az engedély kiállítása után, mivel általános gyakorlat a két alkalommal történő hat hónapos meghosszabbítás kihasználása. Ezt az állítást azonban nem lehetett ellenőrizni, mivel a Jindal által használt engedélyek egyikét sem váltották még vissza. |
| --- | --- |

(26)

Az ellenőrzés során kiderült, és a fogyasztási nyilvántartásban is az szerepelt, hogy az 1 kg PET-fólia előállításához szükséges kulcsfontosságú nyersanyag vállalatspecifikus felhasználási aránya (a PET-fólia minősége szerinti különböző mértékben) alacsonyabb volt, mint a megfelelő szabványos nyersanyag-végtermék norma. Egyértelműen ez az eset állt fent a PET-fólia és a PET-forgács régi szabványos nyersanyag-végtermék normájával kapcsolatban, és kisebb mértékben a felülvizsgált szabványosított nyersanyag-végtermék normával kapcsolatban is, amely 2005 szeptemberében, azaz a felülvizsgálati időszak alatt lépett hatályba. Más szóval a Jindalnak lehetősége volt a szabványos nyersanyag-végtermék normának megfelelő mennyiségű nyersanyag vámmentes importjára, azaz az előállítási folyamathoz ténylegesen szükséges mennyiségnél nagyobb mennyiség behozatalára. Emiatt FTP 2004-09-nek megfelelő, tényleges fogyasztási nyilvántartás lett a vizsgálat döntő ellenőrzési eleme. Ezt a nyilvántartást azonban nem vezették pontosan, sőt, az indiai kormány sem ellenőrizte idáig. A vállalat azt állította, hogy India kormánya ki fogja igazítani a többletjuttatásokat az engedély lejáratakor, azaz harminc hónappal az engedély kiállítása után, mivel általános gyakorlat a két alkalommal történő hat hónapos meghosszabbítás kihasználása. Ezt az állítást azonban nem lehetett ellenőrizni, mivel a Jindal által használt engedélyek egyikét sem váltották még vissza.

| (27) | Az FTP 2004-09 2005 ősze óta hatályos adminisztratív módosításait, amelyek szerint a visszaváltási eljárás során kötelező a fogyasztási nyilvántartást az indiai hatóságoknak elküldeni, a Jindal esetében még nem alkalmazták. Ezért a fenti rendelkezés tényleges végrehajtását ebben a szakaszban nem lehetett ellenőrizni. |
| --- | --- |

(27)

Az FTP 2004-09 2005 ősze óta hatályos adminisztratív módosításait, amelyek szerint a visszaváltási eljárás során kötelező a fogyasztási nyilvántartást az indiai hatóságoknak elküldeni, a Jindal esetében még nem alkalmazták. Ezért a fenti rendelkezés tényleges végrehajtását ebben a szakaszban nem lehetett ellenőrizni.

d)   Következtetés

| (28) | Az importvámok alóli mentesség az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és 2. cikkének (2) bekezdése értelmében támogatásnak minősül, mivel az egyébként esedékes importvámok beszedésének elmulasztása az indiai kormány által nyújtott pénzügyi hozzájárulásnak számít, amelyből a Jindalnak előnye származott, mert javult ezáltal a likviditása. |
| --- | --- |

(28)

Az importvámok alóli mentesség az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és 2. cikkének (2) bekezdése értelmében támogatásnak minősül, mivel az egyébként esedékes importvámok beszedésének elmulasztása az indiai kormány által nyújtott pénzügyi hozzájárulásnak számít, amelyből a Jindalnak előnye származott, mert javult ezáltal a likviditása.

| (29) | Ezenkívül a Jindal által igénybe vett (azaz az i–iv. alpontban említett) négy alrendszer jogilag az exportteljesítménytől függ, ennélfogva ezek az alaprendelet 3. cikke (4) bekezdésének a) pontja alapján egyediek és kiegyenlíthetőek. Exportkötelezettség vállalása nélkül a vállalatok e rendszerek alapján nem juthatnak hozzá a kedvezményekhez. Nyilvánvalóan ez az eset áll fenn az i., ii. és iv. rendszerrel kapcsolatban, de jelen esetben még az előzetes engedélyezési rendszer szerinti kváziexport is megfelel ennek a kritériumnak, mivel végeredményben az exportorientált egységnek való szállítás is a tényleges exportot szolgálja. |
| --- | --- |

(29)

Ezenkívül a Jindal által igénybe vett (azaz az i–iv. alpontban említett) négy alrendszer jogilag az exportteljesítménytől függ, ennélfogva ezek az alaprendelet 3. cikke (4) bekezdésének a) pontja alapján egyediek és kiegyenlíthetőek. Exportkötelezettség vállalása nélkül a vállalatok e rendszerek alapján nem juthatnak hozzá a kedvezményekhez. Nyilvánvalóan ez az eset áll fenn az i., ii. és iv. rendszerrel kapcsolatban, de jelen esetben még az előzetes engedélyezési rendszer szerinti kváziexport is megfelel ennek a kritériumnak, mivel végeredményben az exportorientált egységnek való szállítás is a tényleges exportot szolgálja.

| (30) | Az ebben az esetben használt alrendszerek nem minősíthetők az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontjának értelmében megengedhető vám-visszatérítési rendszernek vagy helyettesítő vám-visszatérítési rendszernek. Nem felelnek meg az alaprendelet I. melléklete i. pontjában, a II. mellékletben (a visszatérítés fogalommeghatározása és szabályai), valamint a III. mellékletben (a helyettesítő vám-visszatérítési rendszer fogalommeghatározása és szabályai) megállapított szigorú szabályoknak. India kormánya nem alkalmazta hatékonyan ellenőrzési rendszerét, illetve eljárásait annak igazolására, hogy az alapanyagokat az exportált termék előállításához használták-e fel, és milyen mennyiségben (az alaprendelet II. mellékletének II. 4. pontja, és a helyettesítő vám-visszatérítési rendszerek esetében az alaprendelet III. mellékletének II. 2. pontja). Az érintett termék vonatkozásában a szabványos nyersanyag-végtermék normák nem voltak kellően pontosak. Ezek önmagukban nem tekinthetők a tényleges fogyasztás ellenőrzési rendszerének, mert e túlzottan nagyvonalú, szabványos normák nem teszik lehetővé, hogy India kormánya kellő pontossággal ellenőrizze, milyen mennyiségű nyersanyag került felhasználásra az exporttermelésben. Továbbá India kormánya nem végzett hatékony ellenőrzést a fogyasztási nyilvántartás alapján sem. |
| --- | --- |

(30)

Az ebben az esetben használt alrendszerek nem minősíthetők az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontjának értelmében megengedhető vám-visszatérítési rendszernek vagy helyettesítő vám-visszatérítési rendszernek. Nem felelnek meg az alaprendelet I. melléklete i. pontjában, a II. mellékletben (a visszatérítés fogalommeghatározása és szabályai), valamint a III. mellékletben (a helyettesítő vám-visszatérítési rendszer fogalommeghatározása és szabályai) megállapított szigorú szabályoknak. India kormánya nem alkalmazta hatékonyan ellenőrzési rendszerét, illetve eljárásait annak igazolására, hogy az alapanyagokat az exportált termék előállításához használták-e fel, és milyen mennyiségben (az alaprendelet II. mellékletének II. 4. pontja, és a helyettesítő vám-visszatérítési rendszerek esetében az alaprendelet III. mellékletének II. 2. pontja). Az érintett termék vonatkozásában a szabványos nyersanyag-végtermék normák nem voltak kellően pontosak. Ezek önmagukban nem tekinthetők a tényleges fogyasztás ellenőrzési rendszerének, mert e túlzottan nagyvonalú, szabványos normák nem teszik lehetővé, hogy India kormánya kellő pontossággal ellenőrizze, milyen mennyiségű nyersanyag került felhasználásra az exporttermelésben. Továbbá India kormánya nem végzett hatékony ellenőrzést a fogyasztási nyilvántartás alapján sem.

| (31) | A vállalat a közzétételt követő megjegyzéseiben fenntartotta azt a véleményét, hogy a fogyasztási nyilvántartást pontosan vezeti, és ennélfogva az alaprendelet II. mellékletének megfelelő, szabályszerű ellenőrzési rendszert működtet. Továbbá azt állította, hogy az előzetes engedélyezési rendszer helyettesítő rendszerként működik, azaz lehet vámmentes alapanyagokat belföldön értékesített termékek előállítására használni, amennyiben a vámmentes alapanyagokat közvetlenül vagy helyettesítésen keresztül olyan javak előállítására fordítják, amelyeket aztán ésszerű határidőn belül exportálnak. Még ha a vállalat vezet is nyilvántartást az érintett termék bizonyos mennyiségének előállításakor felhasznált nyersanyagokról, nem alakított ki olyan rendszert, amely alapján meg lehetne állapítani, hogy mely alapanyagot milyen mennyiségben használtak fel az exportált termék előállításához, mint ahogy azt az indiai külkereskedelmi politika (23. függelék) és az alaprendelet II. mellékletének II. 4. pontja előírja. Ezenkívül nem tartanak fenn olyan ellenőrzési rendszert sem, amelynek segítségével a III. melléklet II. (2) pontjának megfelelően meg lehet állapítani, hogy az alapanyagok mennyisége, amelyekre visszatérítést igényeltek, nem haladja-e meg a hasonló exportált termék mennyiségét. Alapos mérlegelés után fenn kell tartani, hogy jelen esetben nincsen összefüggés a vámmentesen behozott alapanyagok és az exportált termék között, tehát nem működtetnek szabályszerű ellenőrzési rendszert. |
| --- | --- |

(31)

A vállalat a közzétételt követő megjegyzéseiben fenntartotta azt a véleményét, hogy a fogyasztási nyilvántartást pontosan vezeti, és ennélfogva az alaprendelet II. mellékletének megfelelő, szabályszerű ellenőrzési rendszert működtet. Továbbá azt állította, hogy az előzetes engedélyezési rendszer helyettesítő rendszerként működik, azaz lehet vámmentes alapanyagokat belföldön értékesített termékek előállítására használni, amennyiben a vámmentes alapanyagokat közvetlenül vagy helyettesítésen keresztül olyan javak előállítására fordítják, amelyeket aztán ésszerű határidőn belül exportálnak. Még ha a vállalat vezet is nyilvántartást az érintett termék bizonyos mennyiségének előállításakor felhasznált nyersanyagokról, nem alakított ki olyan rendszert, amely alapján meg lehetne állapítani, hogy mely alapanyagot milyen mennyiségben használtak fel az exportált termék előállításához, mint ahogy azt az indiai külkereskedelmi politika (23. függelék) és az alaprendelet II. mellékletének II. 4. pontja előírja. Ezenkívül nem tartanak fenn olyan ellenőrzési rendszert sem, amelynek segítségével a III. melléklet II. (2) pontjának megfelelően meg lehet állapítani, hogy az alapanyagok mennyisége, amelyekre visszatérítést igényeltek, nem haladja-e meg a hasonló exportált termék mennyiségét. Alapos mérlegelés után fenn kell tartani, hogy jelen esetben nincsen összefüggés a vámmentesen behozott alapanyagok és az exportált termék között, tehát nem működtetnek szabályszerű ellenőrzési rendszert.

| (32) | Az alrendszerek tehát kiegyenlíthetők. |
| --- | --- |

(32)

Az alrendszerek tehát kiegyenlíthetők.

e)   A támogatás összegének kiszámítása

| (33) | A támogatást az alábbiak szerint számították ki. A számláló az i–iii. alrendszer alapján behozott, illetve a köztes gyártó általi behozatalra alkalmas anyagok esetében elengedett importvámok (alapvám és a különleges kiegészítő vám) összegéből tevődik össze; a iv. alrendszer esetében pedig az érintett terméknek a felülvizsgálati időszak alatti előállítására használt alapanyagok elengedett importvámjainak összege adja ki a számlálót. |
| --- | --- |

(33)

A támogatást az alábbiak szerint számították ki. A számláló az i–iii. alrendszer alapján behozott, illetve a köztes gyártó általi behozatalra alkalmas anyagok esetében elengedett importvámok (alapvám és a különleges kiegészítő vám) összegéből tevődik össze; a iv. alrendszer esetében pedig az érintett terméknek a felülvizsgálati időszak alatti előállítására használt alapanyagok elengedett importvámjainak összege adja ki a számlálót.

| (34) | A vállalat a közzétételt követő észrevételeiben azt állította, hogy 2006. március, azaz a vizsgálati időszak vége óta a PET-fólia előállításához szükséges nyersanyagokra kivetett vámok 15 %-ról 7,5 %-ra csökkentek, és azt kérte, hogy a Bizottság vegye figyelembe ezt a változást az előzetes engedélyezési rendszer támogatási kulcsának kiszámításakor. Bár volt már példa a vizsgálati időszak után történtek figyelembevételére, a mostani esetet nem kísérték olyan rendkívüli körülmények, amelyek ezt indokolttá tették volna. Ezért az alaprendelet 5. cikkének és 11. cikke (1) bekezdésének értelmében ezt az állítást el kell utasítani. |
| --- | --- |

(34)

A vállalat a közzétételt követő észrevételeiben azt állította, hogy 2006. március, azaz a vizsgálati időszak vége óta a PET-fólia előállításához szükséges nyersanyagokra kivetett vámok 15 %-ról 7,5 %-ra csökkentek, és azt kérte, hogy a Bizottság vegye figyelembe ezt a változást az előzetes engedélyezési rendszer támogatási kulcsának kiszámításakor. Bár volt már példa a vizsgálati időszak után történtek figyelembevételére, a mostani esetet nem kísérték olyan rendkívüli körülmények, amelyek ezt indokolttá tették volna. Ezért az alaprendelet 5. cikkének és 11. cikke (1) bekezdésének értelmében ezt az állítást el kell utasítani.

| (35) | A vállalat továbbá azt állította a közzétételt követő észrevételeiben, hogy a iv. alrendszer szerinti kedvezmény valójában abból az árkülönbségből adódik, amely az alapanyagok szabályos belföldi beszerzési ára, valamint az előzetes engedélyezési rendszernek a szállító javára való átruházása esetén fizetett ár között áll fenn. A vállalat ezt számításokkal is illusztrálta, amelyeket viszont nem támasztott alá bizonyítékokkal. A kedvezményt azonban az engedélynek köszönhetően elengedett vám alapján számolják ki, mivel az anyagok beszerzési/eladási ára tisztán üzleti döntés, és nem befolyásolja a meg nem fizetett vám összegét. Mivel ezt azonban először csak a közzétételt követően említették, és a Bizottságnak nem állt módjában a kijelentés tartalmát ellenőrizni, ezen állítást elutasították. |
| --- | --- |

(35)

A vállalat továbbá azt állította a közzétételt követő észrevételeiben, hogy a iv. alrendszer szerinti kedvezmény valójában abból az árkülönbségből adódik, amely az alapanyagok szabályos belföldi beszerzési ára, valamint az előzetes engedélyezési rendszernek a szállító javára való átruházása esetén fizetett ár között áll fenn. A vállalat ezt számításokkal is illusztrálta, amelyeket viszont nem támasztott alá bizonyítékokkal. A kedvezményt azonban az engedélynek köszönhetően elengedett vám alapján számolják ki, mivel az anyagok beszerzési/eladási ára tisztán üzleti döntés, és nem befolyásolja a meg nem fizetett vám összegét. Mivel ezt azonban először csak a közzétételt követően említették, és a Bizottságnak nem állt módjában a kijelentés tartalmát ellenőrizni, ezen állítást elutasították.

| (36) | Az alaprendelet 7. cikke (1) bekezdésének a) pontjával összhangban a támogatás elnyeréséhez szükségszerűen felmerült díjak indokolt kérésre levonásra kerültek a támogatás összegéből. A számláló az elengedett behozatali vámok teljes összegéből, és nem a többlet elengedéséből vagy a mentességből áll, ahogy a vállalat kérte, hiszen az előzetes engedélyezési rendszer nem tesz eleget az alaprendelet II. mellékletében meghatározott feltételeknek. Az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdésével összhangban a nevező a felülvizsgálati időszakban elért exportforgalom. A vállalat szerint a kváziexportot is be kellene számítani a vállalat felülvizsgálati időszakban elért teljes exportforgalmába. Mivel azonban ezen ügyletek nem tényleges exportok, hanem a hazai piacon való értékesítések, nem lehet őket szigorú értelemben vett exportként besorolni, ezért nem is lettek figyelembe véve a teljes exportforgalom meghatározásakor. |
| --- | --- |

(36)

Az alaprendelet 7. cikke (1) bekezdésének a) pontjával összhangban a támogatás elnyeréséhez szükségszerűen felmerült díjak indokolt kérésre levonásra kerültek a támogatás összegéből. A számláló az elengedett behozatali vámok teljes összegéből, és nem a többlet elengedéséből vagy a mentességből áll, ahogy a vállalat kérte, hiszen az előzetes engedélyezési rendszer nem tesz eleget az alaprendelet II. mellékletében meghatározott feltételeknek. Az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdésével összhangban a nevező a felülvizsgálati időszakban elért exportforgalom. A vállalat szerint a kváziexportot is be kellene számítani a vállalat felülvizsgálati időszakban elért teljes exportforgalmába. Mivel azonban ezen ügyletek nem tényleges exportok, hanem a hazai piacon való értékesítések, nem lehet őket szigorú értelemben vett exportként besorolni, ezért nem is lettek figyelembe véve a teljes exportforgalom meghatározásakor.

| (37) | Az előzetes engedélyezési rendszerre 14,68 %-os támogatási kulcsot állapítottak meg. |
| --- | --- |

(37)

Az előzetes engedélyezési rendszerre 14,68 %-os támogatási kulcsot állapítottak meg.

2.   Vámhitel-szabályozás (Duty Entitlement Passbook szabályozás)

a)   Jogalap

| (38) | A vámhitel-szabályozás leírása a 2004–2009-es KKP 4.3. bekezdésében található. |
| --- | --- |

(38)

A vámhitel-szabályozás leírása a 2004–2009-es KKP 4.3. bekezdésében található.

b)   Jogosultság

| (39) | Megállapítást nyert, hogy a vizsgálati időszak alatt a Jindal nem vette igénybe a vámhitel-szabályozást, ezért e rendszer kiegyenlíthetőségének további elemzésére nincs szükség. |
| --- | --- |

(39)

Megállapítást nyert, hogy a vizsgálati időszak alatt a Jindal nem vette igénybe a vámhitel-szabályozást, ezért e rendszer kiegyenlíthetőségének további elemzésére nincs szükség.

3.   Exportorientált egységek rendszere/különleges gazdasági övezetek rendszere

a)   Jogalap

| (40) | Az exportorientált egységek rendszerének részletes leírása a 2004–2009-es KKP 6. fejezetében és a 2004–2009-es eljárási kézikönyv I. kötetében, a különleges gazdasági övezetek leírása pedig a 2005-ös kapcsolódó törvényben és az általa keretbe foglalt szabályokban található. |
| --- | --- |

(40)

Az exportorientált egységek rendszerének részletes leírása a 2004–2009-es KKP 6. fejezetében és a 2004–2009-es eljárási kézikönyv I. kötetében, a különleges gazdasági övezetek leírása pedig a 2005-ös kapcsolódó törvényben és az általa keretbe foglalt szabályokban található.

b)   Jogosultság

| (41) | Az összes olyan vállalkozás, amely vállalja, hogy termékeinek és szolgáltatásainak egy részét exportálja – a tisztán kereskedelmi vállalatok kivételével –, igénybe veheti az exportorientált egységek vagy a különleges gazdasági övezetek rendszerét. Megállapítást nyert, hogy a Jindal a vizsgálati időszak alatt csak az exportorientált egységek rendszerét vette igénybe, de a különleges gazdasági övezetek rendszerét nem. Ezért az elemzés csak az exportorientált egységek rendszerére összpontosít. |
| --- | --- |

(41)

Az összes olyan vállalkozás, amely vállalja, hogy termékeinek és szolgáltatásainak egy részét exportálja – a tisztán kereskedelmi vállalatok kivételével –, igénybe veheti az exportorientált egységek vagy a különleges gazdasági övezetek rendszerét. Megállapítást nyert, hogy a Jindal a vizsgálati időszak alatt csak az exportorientált egységek rendszerét vette igénybe, de a különleges gazdasági övezetek rendszerét nem. Ezért az elemzés csak az exportorientált egységek rendszerére összpontosít.

c)   Gyakorlati végrehajtás

| (42) | Indiában bárhol létre lehet hozni exportorientált egységeket. Ez a rendszer a különleges gazdasági övezetek rendszerét egészíti ki. |
| --- | --- |

(42)

Indiában bárhol létre lehet hozni exportorientált egységeket. Ez a rendszer a különleges gazdasági övezetek rendszerét egészíti ki.

| (43) | Ha valamely vállalat exportorientált egységnek akarja minősíttetni magát, a kérelemnek részletes adatokat kell tartalmaznia – egy ötéves időszakra kifejtve – többek között a tervezett termelési mennyiségekről, az export előrevetített értékéről, az importszükségletekről és a belföldi követelményekről. Ha a hatóságok elfogadják a vállalat kérelmét, akkor közlik a vállalattal az elfogadásra vonatkozó feltételeket és kikötéseket. Az exportorientált egységek rendszere alapján működő vállalatként történő elismerésről szóló megállapodás öt évig hatályos és megújítható. |
| --- | --- |

(43)

Ha valamely vállalat exportorientált egységnek akarja minősíttetni magát, a kérelemnek részletes adatokat kell tartalmaznia – egy ötéves időszakra kifejtve – többek között a tervezett termelési mennyiségekről, az export előrevetített értékéről, az importszükségletekről és a belföldi követelményekről. Ha a hatóságok elfogadják a vállalat kérelmét, akkor közlik a vállalattal az elfogadásra vonatkozó feltételeket és kikötéseket. Az exportorientált egységek rendszere alapján működő vállalatként történő elismerésről szóló megállapodás öt évig hatályos és megújítható.

| (44) | Az exportorientált egységek 2004–2009-es KKP-ben megállapított alapvető kötelezettsége, hogy nettó valutabevételre tegyenek szert, azaz az öt éves referencia-időszakban az export összértékének meg kell haladnia az importált áruk összértékét. |
| --- | --- |

(44)

Az exportorientált egységek 2004–2009-es KKP-ben megállapított alapvető kötelezettsége, hogy nettó valutabevételre tegyenek szert, azaz az öt éves referencia-időszakban az export összértékének meg kell haladnia az importált áruk összértékét.

| (45) | Az exportorientált egységek a következő engedményekre jogosultak:






  i. | mentesség az importvámok fizetése alól minden olyan árutípus (többek között beruházási javak, nyersanyagok és fogyóeszközök) esetében, amelyre a gyártás, előállítás, feldolgozás során vagy annak kapcsán szükség van; |
| --- | --- | --- |

(45)

Az exportorientált egységek a következő engedményekre jogosultak:

i.

mentesség az importvámok fizetése alól minden olyan árutípus (többek között beruházási javak, nyersanyagok és fogyóeszközök) esetében, amelyre a gyártás, előállítás, feldolgozás során vagy annak kapcsán szükség van;

| ii. | mentesség a belföldi forrásokból beszerzett árukra kivetett jövedéki adó fizetése alól; |
| --- | --- |

ii.

mentesség a belföldi forrásokból beszerzett árukra kivetett jövedéki adó fizetése alól;

| iii. | a helyben beszerzett árukra kivetett központi forgalmi adó visszatérítése; |
| --- | --- |

iii.

a helyben beszerzett árukra kivetett központi forgalmi adó visszatérítése;

| iv. | lehetőség az export egy részének belföldi (úgy nevezett belföldi díjzónákon való) értékesítésére az export FOB-paritáson számított értékének 50 %-áig – kedvezményes vámfizetés mellett; |
| --- | --- |

iv.

lehetőség az export egy részének belföldi (úgy nevezett belföldi díjzónákon való) értékesítésére az export FOB-paritáson számított értékének 50 %-áig – kedvezményes vámfizetés mellett;

| v. | a jövedelemadóról szóló törvény 10B. szakasza alapján mentesség az exportértékesítésből befolyó nyereségre rendes körülmények között kivetett jövedelemadó fizetése alól a működés megkezdésétől számított tíz éven át, de legkésőbb 2010-ig; |
| --- | --- |

v.

a jövedelemadóról szóló törvény 10B. szakasza alapján mentesség az exportértékesítésből befolyó nyereségre rendes körülmények között kivetett jövedelemadó fizetése alól a működés megkezdésétől számított tíz éven át, de legkésőbb 2010-ig;

| vi. | lehetőség arra, hogy a törzsrészvények 100 %-a külföldi tulajdonban legyen. |
| --- | --- |

vi.

lehetőség arra, hogy a törzsrészvények 100 %-a külföldi tulajdonban legyen.

| (46) | Az e rendszerekbe tartozó egységek vámszabad egységek, amelyek működését a vámtörvény 65. szakaszának megfelelően vámtisztviselők felügyelik. Az exportorientált egységek jogilag kötelesek az összes importról, valamennyi importált anyag elhasználásáról és felhasználásáról, valamint az összes exportról meghatározott formában megfelelő nyilvántartást vezetni. Ezeket a dokumentumokat rendszeresen be kell nyújtaniuk az illetékes hatóságoknak („az elért haladásról szóló negyedéves és éves jelentések” formájában). Azonban a 2004–2009-es KKP 6.11.2. pontja értelmében „[az exportorientált egységek] egyáltalán nem kötelesek összekapcsolni valamennyi importszállítmányukat annak exportmegfelelőjével, más egységekre történő átruházásokkal, belföldi területre történő eladásokkal vagy készletekkel”. |
| --- | --- |

(46)

Az e rendszerekbe tartozó egységek vámszabad egységek, amelyek működését a vámtörvény 65. szakaszának megfelelően vámtisztviselők felügyelik. Az exportorientált egységek jogilag kötelesek az összes importról, valamennyi importált anyag elhasználásáról és felhasználásáról, valamint az összes exportról meghatározott formában megfelelő nyilvántartást vezetni. Ezeket a dokumentumokat rendszeresen be kell nyújtaniuk az illetékes hatóságoknak („az elért haladásról szóló negyedéves és éves jelentések” formájában). Azonban a 2004–2009-es KKP 6.11.2. pontja értelmében „[az exportorientált egységek] egyáltalán nem kötelesek összekapcsolni valamennyi importszállítmányukat annak exportmegfelelőjével, más egységekre történő átruházásokkal, belföldi területre történő eladásokkal vagy készletekkel”.

| (47) | A belföldi értékesítések feladása és nyilvántartása önbevallás alapján történik. Az exportorientált egységek exportszállítmányainak feladását egy olyan vám/jövedéki tisztviselő felügyeli, aki állandóan az exportorientált egységben teljesít szolgálatot. |
| --- | --- |

(47)

A belföldi értékesítések feladása és nyilvántartása önbevallás alapján történik. Az exportorientált egységek exportszállítmányainak feladását egy olyan vám/jövedéki tisztviselő felügyeli, aki állandóan az exportorientált egységben teljesít szolgálatot.

| (48) | A Jindal az exportorientált egységet a beruházási javak vámmentes behozatalára és a helyben beszerzett áruk után megfizetett központi forgalmi adó visszatérítésére használta. A nyersanyagok importvámjára vonatkozó mentességet nem használta ki, mivel az exportorientált egység a PET-fólia gyártásához PET-forgácsot használ nyersanyagként. A PET-forgácsot az említett vállalat egy másik egységében állítják elő az előzetes engedélyezési rendszer keretében beszerzett nyersanyagokból. |
| --- | --- |

(48)

A Jindal az exportorientált egységet a beruházási javak vámmentes behozatalára és a helyben beszerzett áruk után megfizetett központi forgalmi adó visszatérítésére használta. A nyersanyagok importvámjára vonatkozó mentességet nem használta ki, mivel az exportorientált egység a PET-fólia gyártásához PET-forgácsot használ nyersanyagként. A PET-forgácsot az említett vállalat egy másik egységében állítják elő az előzetes engedélyezési rendszer keretében beszerzett nyersanyagokból.

d)   Az exportorientált egységgel kapcsolatban levont következtetések

| (49) | Az exportorientált egység kétféle importvám („alapvám” és „különleges kiegészítő vám”) alóli mentessége, valamint a központi forgalmi adó visszatérítése az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében az indiai kormány pénzügyi hozzájárulásának minősül. Az ezen rendszer hiányában egyébként esedékes kormányzati bevételek kiesnek, így az exportorientált egység az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése szerint kedvezményben részesül, mert ezáltal javul a likviditása. |
| --- | --- |

(49)

Az exportorientált egység kétféle importvám („alapvám” és „különleges kiegészítő vám”) alóli mentessége, valamint a központi forgalmi adó visszatérítése az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében az indiai kormány pénzügyi hozzájárulásának minősül. Az ezen rendszer hiányában egyébként esedékes kormányzati bevételek kiesnek, így az exportorientált egység az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése szerint kedvezményben részesül, mert ezáltal javul a likviditása.

| (50) | Így az alapvám és a különleges kiegészítő vám alóli mentesség, valamint a forgalmi adó visszatérítése az alaprendelet 2. cikke értelmében támogatást jelent. Ezek jogilag az exportteljesítménytől függnek, és ezáltal az alaprendelet 3. cikke (4) bekezdésének a) pontja szerint egyedinek és kiegyenlíthetőnek tekintendők. A 2004–2009-es KKP 6.1. bekezdésének megfelelően az ösztönzőkben való részesülés alapfeltétele az exportorientált egységek azon célkitűzése, hogy termékeiket külföldön értékesítsék. |
| --- | --- |

(50)

Így az alapvám és a különleges kiegészítő vám alóli mentesség, valamint a forgalmi adó visszatérítése az alaprendelet 2. cikke értelmében támogatást jelent. Ezek jogilag az exportteljesítménytől függnek, és ezáltal az alaprendelet 3. cikke (4) bekezdésének a) pontja szerint egyedinek és kiegyenlíthetőnek tekintendők. A 2004–2009-es KKP 6.1. bekezdésének megfelelően az ösztönzőkben való részesülés alapfeltétele az exportorientált egységek azon célkitűzése, hogy termékeiket külföldön értékesítsék.

| (51) | Ezenfelül bebizonyosodott, hogy India kormánya nem rendelkezik hatékony ellenőrzési rendszerrel vagy eljárással annak megállapítására, hogy a vámmentesen és/vagy forgalmiadó-mentesen beszerzett alapanyagokat az exportált termékhez használták-e fel, és milyen mennyiségben (az alaprendelet II. mellékletének II. 4. pontja, és a helyettesítő vám-visszatérítési rendszerek esetében az alaprendelet III. mellékletének II. 2. pontja). A beruházási javakra kivetett vámok alóli mentesség már magában megengedhetetlen vám-visszatérítési rendszer, mert azok nem kerülnek felhasználásra az előállítási folyamat során. |
| --- | --- |

(51)

Ezenfelül bebizonyosodott, hogy India kormánya nem rendelkezik hatékony ellenőrzési rendszerrel vagy eljárással annak megállapítására, hogy a vámmentesen és/vagy forgalmiadó-mentesen beszerzett alapanyagokat az exportált termékhez használták-e fel, és milyen mennyiségben (az alaprendelet II. mellékletének II. 4. pontja, és a helyettesítő vám-visszatérítési rendszerek esetében az alaprendelet III. mellékletének II. 2. pontja). A beruházási javakra kivetett vámok alóli mentesség már magában megengedhetetlen vám-visszatérítési rendszer, mert azok nem kerülnek felhasználásra az előállítási folyamat során.

| (52) | India kormánya a ténylegesen felhasznált alapanyagok vonatkozásában nem végzett további vizsgálatokat, noha hatékony ellenőrző rendszer hiányában ezt rendes körülmények között el kell végezni (az alaprendelet II. mellékletének II. 5. pontja és III. mellékletének II. 3. pontja), továbbá azt sem bizonyította, hogy nem történt többlet-vámelengedés. |
| --- | --- |

(52)

India kormánya a ténylegesen felhasznált alapanyagok vonatkozásában nem végzett további vizsgálatokat, noha hatékony ellenőrző rendszer hiányában ezt rendes körülmények között el kell végezni (az alaprendelet II. mellékletének II. 5. pontja és III. mellékletének II. 3. pontja), továbbá azt sem bizonyította, hogy nem történt többlet-vámelengedés.

e)   A támogatás összegének kiszámítása

| (53) | Ennek megfelelően mind az importra egyébként esedékes, elengedett vámok (az alapvám és a különleges kiegészítő vám), mind a visszatérített forgalmi adó (mindkettő a felülvizsgálati időszak alatt) kiegyenlíthető kedvezménynek számítanak. |
| --- | --- |

(53)

Ennek megfelelően mind az importra egyébként esedékes, elengedett vámok (az alapvám és a különleges kiegészítő vám), mind a visszatérített forgalmi adó (mindkettő a felülvizsgálati időszak alatt) kiegyenlíthető kedvezménynek számítanak.

i.   A belföldön beszerzett árukra kivetett központi forgalmi adó visszatérítése

| (54) | A számlálót a következőképpen határozták meg: a rendszert használó exportőr támogatási összegét a vizsgálati időszakban a termelési ágazat részére eszközölt beszerzések, azaz például alkatrészek és csomagolóanyagok vonatkozásában visszatéríthető forgalmi adó alapján számították ki. Az alaprendelet 7. cikke (1) bekezdésének a) pontjával összhangban a támogatás elnyeréséhez szükségszerűen felmerült díjakat levonták. |
| --- | --- |

(54)

A számlálót a következőképpen határozták meg: a rendszert használó exportőr támogatási összegét a vizsgálati időszakban a termelési ágazat részére eszközölt beszerzések, azaz például alkatrészek és csomagolóanyagok vonatkozásában visszatéríthető forgalmi adó alapján számították ki. Az alaprendelet 7. cikke (1) bekezdésének a) pontjával összhangban a támogatás elnyeréséhez szükségszerűen felmerült díjakat levonták.

| (55) | Az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdésével összhangban e támogatási összeg került elosztásra a felülvizsgálati időszak alatti teljes exportforgalomra – ami megfelelő nevezőként szolgál –, mivel a támogatást az exportteljesítmény függvényében adták, s odaítélésének alapjául nem a gyártott, megtermelt, exportált vagy szállított termékmennyiség szolgált. Az így kapott támogatási különbözet 0,04 % volt. |
| --- | --- |

(55)

Az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdésével összhangban e támogatási összeg került elosztásra a felülvizsgálati időszak alatti teljes exportforgalomra – ami megfelelő nevezőként szolgál –, mivel a támogatást az exportteljesítmény függvényében adták, s odaítélésének alapjául nem a gyártott, megtermelt, exportált vagy szállított termékmennyiség szolgált. Az így kapott támogatási különbözet 0,04 % volt.

ii.   Importvámok (alapvám és különleges kiegészítő vám) alóli mentesség és a központi forgalmiadó-visszatérítés a beruházási javak esetében

| (56) | Az alaprendelet 7. cikkének (3) bekezdésével összhangban a kedvezmény kiszámítása az importált beruházási javak vonatkozásában meg nem fizetett vámok és a beszerzett beruházási javak vonatkozásában visszatérített forgalmi adó alapján történt, mindkettő az érintett termék iparágában az ilyen beruházási javak szokásos amortizációját tükröző időre vetítve. A vállalat azt kérte, hogy a pénzügyi kimutatásaiban szereplő amortizációs kulcsot vegyék figyelembe; azonban a 7. cikk (3) bekezdésében megfogalmazott követelmény értelmezése szerint a vállalatra vonatkozó törvényben – jelen esetben az 1956. évi társasági törvényben – meghatározott amortizációs kulcsot kell alkalmazni. Az ily módon kiszámított, a vizsgálati időszakhoz rendelhető összeget azután kiigazították az ezen időszakra eső kamatok hozzáadásával. Ez azt a célt szolgálta, hogy az összeg tükrözze a kedvezmény értékének időbeli alakulását, s így lehetővé váljon annak az összkedvezménynek a meghatározása, amelyben a kedvezményezett a vizsgált támogatási rendszer révén részesült. Az alaprendelet 7. cikke (1) bekezdésének a) pontjával összhangban a támogatás elnyeréséhez szükségszerűen felmerült díjakat levonták ebből az összegből, hogy megkapják a támogatás összegét mint számlálót. Az alaprendelet 7. cikke (2) és (3) bekezdésének megfelelően ezt a támogatási összeget mint nevezőt rendelték hozzá az érintett termék felülvizsgálati időszak alatti teljes, az exportorientált egységnek köszönhető exportforgalmához, mivel a támogatás az exportteljesítmény függvényében történt, és odaítélésének alapjául nem a gyártott, megtermelt, exportált vagy szállított termékmennyiség szolgált. A vállalat azt kérte, hogy a teljes exportforgalomba a kváziexportot is számítsák bele, de ezt a kérést elutasítottuk a (36) preambulumbekezdésben ismertetett okok miatt. Az imént említett módszer szerint kapott támogatási különbözet 1,26 % volt. |
| --- | --- |

(56)

Az alaprendelet 7. cikkének (3) bekezdésével összhangban a kedvezmény kiszámítása az importált beruházási javak vonatkozásában meg nem fizetett vámok és a beszerzett beruházási javak vonatkozásában visszatérített forgalmi adó alapján történt, mindkettő az érintett termék iparágában az ilyen beruházási javak szokásos amortizációját tükröző időre vetítve. A vállalat azt kérte, hogy a pénzügyi kimutatásaiban szereplő amortizációs kulcsot vegyék figyelembe; azonban a 7. cikk (3) bekezdésében megfogalmazott követelmény értelmezése szerint a vállalatra vonatkozó törvényben – jelen esetben az 1956. évi társasági törvényben – meghatározott amortizációs kulcsot kell alkalmazni. Az ily módon kiszámított, a vizsgálati időszakhoz rendelhető összeget azután kiigazították az ezen időszakra eső kamatok hozzáadásával. Ez azt a célt szolgálta, hogy az összeg tükrözze a kedvezmény értékének időbeli alakulását, s így lehetővé váljon annak az összkedvezménynek a meghatározása, amelyben a kedvezményezett a vizsgált támogatási rendszer révén részesült. Az alaprendelet 7. cikke (1) bekezdésének a) pontjával összhangban a támogatás elnyeréséhez szükségszerűen felmerült díjakat levonták ebből az összegből, hogy megkapják a támogatás összegét mint számlálót. Az alaprendelet 7. cikke (2) és (3) bekezdésének megfelelően ezt a támogatási összeget mint nevezőt rendelték hozzá az érintett termék felülvizsgálati időszak alatti teljes, az exportorientált egységnek köszönhető exportforgalmához, mivel a támogatás az exportteljesítmény függvényében történt, és odaítélésének alapjául nem a gyártott, megtermelt, exportált vagy szállított termékmennyiség szolgált. A vállalat azt kérte, hogy a teljes exportforgalomba a kváziexportot is számítsák bele, de ezt a kérést elutasítottuk a (36) preambulumbekezdésben ismertetett okok miatt. Az imént említett módszer szerint kapott támogatási különbözet 1,26 % volt.

| (57) | Ennélfogva az exportorientált egységek rendszere szerint a Jindal számára megadott támogatási különbözet összesen 1,3 %-ot tesz ki. |
| --- | --- |

(57)

Ennélfogva az exportorientált egységek rendszere szerint a Jindal számára megadott támogatási különbözet összesen 1,3 %-ot tesz ki.

4.   Beruházási javak exportösztönzési rendszere

a)   Jogalap

| (58) | A beruházási javak exportösztönzési rendszerének részletes leírása a 2004–2009-es KKP 5. fejezetében és az eljárási kézikönyv I. kötetének 5. fejezetében található meg. |
| --- | --- |

(58)

A beruházási javak exportösztönzési rendszerének részletes leírása a 2004–2009-es KKP 5. fejezetében és az eljárási kézikönyv I. kötetének 5. fejezetében található meg.

b)   Jogosultság

| (59) | E rendszer igénybevételére bármely, támogató gyártóhoz vagy szolgáltatásnyújtóhoz „kapcsolt” gyártó-exportőr és kereskedő-exportőr jogosult. Megállapítást nyert, hogy a Jindalnak e rendszerből előnye származott a vizsgálati időszak alatt. |
| --- | --- |

(59)

E rendszer igénybevételére bármely, támogató gyártóhoz vagy szolgáltatásnyújtóhoz „kapcsolt” gyártó-exportőr és kereskedő-exportőr jogosult. Megállapítást nyert, hogy a Jindalnak e rendszerből előnye származott a vizsgálati időszak alatt.

c)   Gyakorlati végrehajtás

| (60) | Amennyiben egy vállalat exportkötelezettséget vállal, csökkentett vámtétel mellett importálhat (új és – 2003 áprilisa óta – használt, legfeljebb tízéves) beruházási javakat. E célból India kormánya – kérelem alapján és díjfizetés ellenében – a beruházási javak exportösztönzési rendszerének használatára feljogosító engedélyt állít ki. 2000 áprilisa óta a rendszer 5 %-os csökkentett vámtételt ír elő a rendszer keretében importált beruházási javak mindegyikére. Az exportkötelezettség teljesítése érdekében az importált beruházási javakat meghatározott idő alatt meghatározott mennyiségű exporttermék előállítására kell felhasználni. |
| --- | --- |

(60)

Amennyiben egy vállalat exportkötelezettséget vállal, csökkentett vámtétel mellett importálhat (új és – 2003 áprilisa óta – használt, legfeljebb tízéves) beruházási javakat. E célból India kormánya – kérelem alapján és díjfizetés ellenében – a beruházási javak exportösztönzési rendszerének használatára feljogosító engedélyt állít ki. 2000 áprilisa óta a rendszer 5 %-os csökkentett vámtételt ír elő a rendszer keretében importált beruházási javak mindegyikére. Az exportkötelezettség teljesítése érdekében az importált beruházási javakat meghatározott idő alatt meghatározott mennyiségű exporttermék előállítására kell felhasználni.

d)   A beruházási javak exportösztönzési rendszerével kapcsolatban levont következtetések

| (61) | A beruházási javak exportösztönzési rendszere az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és 2. cikkének (2) bekezdése értelmében támogatást jelent, mivel az indiai kormány eltekint az egyébként esedékes díjak beszedésétől. Emellett a vámcsökkentés kedvezményt biztosít az exportőrnek, akinek likviditását javítja, hogy megtakarításra tett szert azokból a vámokból, amelyeket nem kellett megfizetnie az importálás során. |
| --- | --- |

(61)

A beruházási javak exportösztönzési rendszere az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és 2. cikkének (2) bekezdése értelmében támogatást jelent, mivel az indiai kormány eltekint az egyébként esedékes díjak beszedésétől. Emellett a vámcsökkentés kedvezményt biztosít az exportőrnek, akinek likviditását javítja, hogy megtakarításra tett szert azokból a vámokból, amelyeket nem kellett megfizetnie az importálás során.

| (62) | Ezenkívül a beruházási javak exportösztönzési rendszere jogilag az exportteljesítménytől függ, mivel az engedély exportkötelezettség vállalása nélkül nem nyerhető el. Ezért ez a rendszer az alaprendelet 3. cikke (4) bekezdésének a) pontja szerint egyedinek és kiegyenlíthetőnek tekintendő. |
| --- | --- |

(62)

Ezenkívül a beruházási javak exportösztönzési rendszere jogilag az exportteljesítménytől függ, mivel az engedély exportkötelezettség vállalása nélkül nem nyerhető el. Ezért ez a rendszer az alaprendelet 3. cikke (4) bekezdésének a) pontja szerint egyedinek és kiegyenlíthetőnek tekintendő.

| (63) | E rendszer nem minősíthető megengedhető vám-visszatérítési rendszernek, illetve helyettesítő vám-visszatérítési rendszernek az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontjának értelmében. A beruházási javak nem tartoznak az ilyen megengedhető rendszerek hatálya alá, amint azt az alaprendelet I. mellékletének i. tétele meghatározza, mivel azokat nem használják el az exportált termékek előállítása során. |
| --- | --- |

(63)

E rendszer nem minősíthető megengedhető vám-visszatérítési rendszernek, illetve helyettesítő vám-visszatérítési rendszernek az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontjának értelmében. A beruházási javak nem tartoznak az ilyen megengedhető rendszerek hatálya alá, amint azt az alaprendelet I. mellékletének i. tétele meghatározza, mivel azokat nem használják el az exportált termékek előállítása során.

e)   A támogatás összegének kiszámítása

| (64) | A számlálót a következőképpen határozták meg: A támogatás összegét az alaprendelet 7. cikkének (3) bekezdésével összhangban az importált beruházási javak vonatkozásában meg nem fizetett vámok alapján számították ki, mégpedig a PET-fólia iparágában az ilyen beruházási javak szokásos amortizációját tükröző időre vetítve. Ez nem a vállalat által használt kulcsnak, hanem az 1956. évi társasági törvényben meghatározott kulcsnak felel meg, lásd az (56) preambulumbekezdésben ismertetett okokat. Ehhez az összeghez – hogy a kedvezmény vizsgált időszak alatti teljes értékét ki tudják fejezni – hozzáadták a kamatot. Az alaprendelet 7. cikke (1) bekezdésének a) pontjával összhangban a támogatás elnyeréséhez szükségszerűen felmerült díjakat levonták. |
| --- | --- |

(64)

A számlálót a következőképpen határozták meg: A támogatás összegét az alaprendelet 7. cikkének (3) bekezdésével összhangban az importált beruházási javak vonatkozásában meg nem fizetett vámok alapján számították ki, mégpedig a PET-fólia iparágában az ilyen beruházási javak szokásos amortizációját tükröző időre vetítve. Ez nem a vállalat által használt kulcsnak, hanem az 1956. évi társasági törvényben meghatározott kulcsnak felel meg, lásd az (56) preambulumbekezdésben ismertetett okokat. Ehhez az összeghez – hogy a kedvezmény vizsgált időszak alatti teljes értékét ki tudják fejezni – hozzáadták a kamatot. Az alaprendelet 7. cikke (1) bekezdésének a) pontjával összhangban a támogatás elnyeréséhez szükségszerűen felmerült díjakat levonták.

| (65) | A vállalat állítása szerint a beruházási javak exportösztönzési rendszerében a Khanvel egység számára vámmentesen importált beruházási javakat már nem használják, és az ezekhez a javakhoz kapcsolódó kedvezményt nem kellene a számláló meghatározásakor figyelembe venni. Mivel nincsen arra vonatkozó bizonyíték, hogy a vállalatnak már nem állnak ilyen javak a birtokában, illetve hogy nem fogja azokat újra használni, a Bizottság elutasítja ezt az állítást. |
| --- | --- |

(65)

A vállalat állítása szerint a beruházási javak exportösztönzési rendszerében a Khanvel egység számára vámmentesen importált beruházási javakat már nem használják, és az ezekhez a javakhoz kapcsolódó kedvezményt nem kellene a számláló meghatározásakor figyelembe venni. Mivel nincsen arra vonatkozó bizonyíték, hogy a vállalatnak már nem állnak ilyen javak a birtokában, illetve hogy nem fogja azokat újra használni, a Bizottság elutasítja ezt az állítást.

| (66) | Az alaprendelet 7. cikkének (2) és 7. cikkének (3) bekezdésével összhangban e támogatási összeget elosztották az érintett termék vizsgálati időszak alatti teljes exportforgalmára (ez a nevező), mivel a támogatást az exportteljesítmény függvényében adták. A vállalat azt kérte, hogy a teljes exportforgalomba a kváziexportot is számítsák bele, de ezt a kérést elutasítottuk a (36) preambulumbekezdésben ismertetett okok miatt. A Jindalnak juttatott támogatás mértéke 1,11 %-ot tesz ki. |
| --- | --- |

(66)

Az alaprendelet 7. cikkének (2) és 7. cikkének (3) bekezdésével összhangban e támogatási összeget elosztották az érintett termék vizsgálati időszak alatti teljes exportforgalmára (ez a nevező), mivel a támogatást az exportteljesítmény függvényében adták. A vállalat azt kérte, hogy a teljes exportforgalomba a kváziexportot is számítsák bele, de ezt a kérést elutasítottuk a (36) preambulumbekezdésben ismertetett okok miatt. A Jindalnak juttatott támogatás mértéke 1,11 %-ot tesz ki.

5.   Exportjövedelemadó-mentességi rendszer

a)   Jogalap

| (67) | E rendszer jogalapját a költségvetési törvény által évente módosított 1961. évi, jövedelemadóról szóló törvény tartalmazza. A költségvetési törvény évente meghatározza az adóbeszedés alapját, valamint az igényelhető különféle mentességeket és kedvezményeket. Az exportorientált egységek az 1961. évi, jövedelemadóról szóló törvény 10B. szakasza alapján például jövedelemadó-mentességet igényelhetnek. |
| --- | --- |

(67)

E rendszer jogalapját a költségvetési törvény által évente módosított 1961. évi, jövedelemadóról szóló törvény tartalmazza. A költségvetési törvény évente meghatározza az adóbeszedés alapját, valamint az igényelhető különféle mentességeket és kedvezményeket. Az exportorientált egységek az 1961. évi, jövedelemadóról szóló törvény 10B. szakasza alapján például jövedelemadó-mentességet igényelhetnek.

b)   Gyakorlati végrehajtás

| (68) | Mivel a Jindallal kapcsolatban nem nyert megállapítást, hogy élt volna az exportjövedelemadó-mentességi rendszerből fakadó kedvezményekkel, e rendszer kiegyenlíthetőségével kapcsolatban további elemzés nem szükséges. |
| --- | --- |

(68)

Mivel a Jindallal kapcsolatban nem nyert megállapítást, hogy élt volna az exportjövedelemadó-mentességi rendszerből fakadó kedvezményekkel, e rendszer kiegyenlíthetőségével kapcsolatban további elemzés nem szükséges.

6.   Exporthitelrendszer

a)   Jogalap

| (69) | A rendszert az Indiai Központi Jegybank „Master Circular IECD No 5/04.02.01/2002-03” (Külföldi valutában nyújtott exporthitel) és „Master Circular IECD No 10/04.02.01/2003-04” (Rúpiában nyújtott exporthitel) című körrendeletében ismerteti részletesen, melyet valamennyi indiai kereskedelmi banknak megküld. |
| --- | --- |

(69)

A rendszert az Indiai Központi Jegybank „Master Circular IECD No 5/04.02.01/2002-03” (Külföldi valutában nyújtott exporthitel) és „Master Circular IECD No 10/04.02.01/2003-04” (Rúpiában nyújtott exporthitel) című körrendeletében ismerteti részletesen, melyet valamennyi indiai kereskedelmi banknak megküld.

b)   Jogosultság

| (70) | E rendszer igénybevételére a gyártó-exportőrök és a kereskedő-exportőrök jogosultak. Megállapítást nyert, hogy a Jindalnak a vizsgálati időszak alatt e rendszer használatából előnye származott. |
| --- | --- |

(70)

E rendszer igénybevételére a gyártó-exportőrök és a kereskedő-exportőrök jogosultak. Megállapítást nyert, hogy a Jindalnak a vizsgálati időszak alatt e rendszer használatából előnye származott.

c)   Gyakorlati végrehajtás

| (71) | E rendszer keretében az Indiai Központi Jegybank megállapítja az exporthitelekre vonatkozó, kötelező maximális kamatlábakat indiai rúpiában és devizában egyaránt, amelyeket a kereskedelmi bankok az exportőröknek megadhatnak „annak érdekében, hogy az exportőrök nemzetközileg is versenyképes kamatterhek mellett vehessenek igénybe hiteleket”. Az exporthitelrendszer két alrendszerből áll: a szállítás előtti exporthitelrendszerből („csomagolási hitel”), amely a kivitel előtt az exportőr számára az áruk beszerzésére, feldolgozására, gyártására, csomagolására és/vagy szállítására biztosított hiteleket foglalja magában, illetve a szállítás utáni exporthitelrendszerből, mely forgóeszközhitelt biztosít az exportkövetelések finanszírozása céljából. Az Indiai Központi Jegybank továbbá azt is előírja a bankok számára, hogy nettó bankhiteleik bizonyos részét exportfinanszírozásra fordítsák. |
| --- | --- |

(71)

E rendszer keretében az Indiai Központi Jegybank megállapítja az exporthitelekre vonatkozó, kötelező maximális kamatlábakat indiai rúpiában és devizában egyaránt, amelyeket a kereskedelmi bankok az exportőröknek megadhatnak „annak érdekében, hogy az exportőrök nemzetközileg is versenyképes kamatterhek mellett vehessenek igénybe hiteleket”. Az exporthitelrendszer két alrendszerből áll: a szállítás előtti exporthitelrendszerből („csomagolási hitel”), amely a kivitel előtt az exportőr számára az áruk beszerzésére, feldolgozására, gyártására, csomagolására és/vagy szállítására biztosított hiteleket foglalja magában, illetve a szállítás utáni exporthitelrendszerből, mely forgóeszközhitelt biztosít az exportkövetelések finanszírozása céljából. Az Indiai Központi Jegybank továbbá azt is előírja a bankok számára, hogy nettó bankhiteleik bizonyos részét exportfinanszírozásra fordítsák.

| (72) | Az Indiai Központi Jegybank említett körrendeleteinek eredményeként az exportőrök a szokásos kereskedelmi hitelekhez („készpénzhitelek”) képest kedvezményes kamatláb mellett részesülhetnek exporthitelekben, amelyek kamatlábát egyedül a piaci feltételek határozzák meg. |
| --- | --- |

(72)

Az Indiai Központi Jegybank említett körrendeleteinek eredményeként az exportőrök a szokásos kereskedelmi hitelekhez („készpénzhitelek”) képest kedvezményes kamatláb mellett részesülhetnek exporthitelekben, amelyek kamatlábát egyedül a piaci feltételek határozzák meg.

d)   Az exporthitelrendszerrel kapcsolatban levont következtetések

| (73) | A kamatköltségek csökkenek a pusztán a piaci feltételek által szabályozott hitelköltségekhez képest, ami az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése értelmében az ilyen exportőrnek nyújtott kedvezménynek minősül. Annak ellenére, hogy az exportjövedelemadó-mentességi rendszer keretében biztosított kedvezményes hiteleket kereskedelmi bankok nyújtják, ez a kedvezmény az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdésének iv. pontja értelmében a kormány által biztosított pénzügyi hozzájárulásnak tekintendő. Az Indiai Központi Jegybank államháztartási szerv, ezért az alaprendelet 1. cikkének (3) bekezdésében található fogalommeghatározás értelmében „kormányzatnak” minősül, és a kereskedelmi bankokat az exportáló vállalatok kedvezményes finanszírozására utasítja. Ez a kedvezményes finanszírozás olyan támogatással egyenértékű, amely egyedinek és kiegyenlíthetőnek minősül, mivel a kedvezményes kamatok az alaprendelet 3. cikke (4) bekezdésének a) pontja értelmében az exportteljesítmény függvényei. |
| --- | --- |

(73)

A kamatköltségek csökkenek a pusztán a piaci feltételek által szabályozott hitelköltségekhez képest, ami az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése értelmében az ilyen exportőrnek nyújtott kedvezménynek minősül. Annak ellenére, hogy az exportjövedelemadó-mentességi rendszer keretében biztosított kedvezményes hiteleket kereskedelmi bankok nyújtják, ez a kedvezmény az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdésének iv. pontja értelmében a kormány által biztosított pénzügyi hozzájárulásnak tekintendő. Az Indiai Központi Jegybank államháztartási szerv, ezért az alaprendelet 1. cikkének (3) bekezdésében található fogalommeghatározás értelmében „kormányzatnak” minősül, és a kereskedelmi bankokat az exportáló vállalatok kedvezményes finanszírozására utasítja. Ez a kedvezményes finanszírozás olyan támogatással egyenértékű, amely egyedinek és kiegyenlíthetőnek minősül, mivel a kedvezményes kamatok az alaprendelet 3. cikke (4) bekezdésének a) pontja értelmében az exportteljesítmény függvényei.

e)   A támogatás összegének kiszámítása

| (74) | A támogatás összegét azon különbség alapján számították ki, amely a felülvizsgálati időszak során felvett exporthitelek után fizetett kamat, és azon kamatösszeg között jelentkezik, amelyet a kérelmezőnek abban az esetben kellett volna fizetni, ha a vállalat szokásos kereskedelmi hiteleket vett volna fel piaci feltételek által szabályozott kamatlábak mellett. Az alaprendelet 7. cikke (2) bekezdésének megfelelően ezt a támogatási összeget (számláló) vetítették ki a felülvizsgálati időszak során megvalósult teljes exportforgalomra (nevező), mivel a támogatás az exportteljesítmény függvénye, s odaítélésének alapjául nem a gyártott, megtermelt, exportált vagy szállított termékmennyiség szolgált. A Jindal élt az exporthitelrendszer nyújtotta kedvezményekkel és 0,1 %-os támogatásban részesült. |
| --- | --- |

(74)

A támogatás összegét azon különbség alapján számították ki, amely a felülvizsgálati időszak során felvett exporthitelek után fizetett kamat, és azon kamatösszeg között jelentkezik, amelyet a kérelmezőnek abban az esetben kellett volna fizetni, ha a vállalat szokásos kereskedelmi hiteleket vett volna fel piaci feltételek által szabályozott kamatlábak mellett. Az alaprendelet 7. cikke (2) bekezdésének megfelelően ezt a támogatási összeget (számláló) vetítették ki a felülvizsgálati időszak során megvalósult teljes exportforgalomra (nevező), mivel a támogatás az exportteljesítmény függvénye, s odaítélésének alapjául nem a gyártott, megtermelt, exportált vagy szállított termékmennyiség szolgált. A Jindal élt az exporthitelrendszer nyújtotta kedvezményekkel és 0,1 %-os támogatásban részesült.

7.   Vámmentes utánpótlási igazolvány

a)   Jogalap

| (75) | A rendszer jogalapjának leírása a 2004–2009-es KKP 4.2. bekezdésében található. |
| --- | --- |

(75)

A rendszer jogalapjának leírása a 2004–2009-es KKP 4.2. bekezdésében található.

b)   Gyakorlati végrehajtás

| (76) | Mivel a Jindallal kapcsolatban nem nyert megállapítást, hogy élt volna a vámmentes utánpótlási igazolványból fakadó kedvezményekkel a vizsgálati időszak alatt, e rendszer kiegyenlíthetőségével kapcsolatban további elemzés nem szükséges. |
| --- | --- |

(76)

Mivel a Jindallal kapcsolatban nem nyert megállapítást, hogy élt volna a vámmentes utánpótlási igazolványból fakadó kedvezményekkel a vizsgálati időszak alatt, e rendszer kiegyenlíthetőségével kapcsolatban további elemzés nem szükséges.

III.   Regionális rendszerek

a)   Jogalap

| (77) | Az állam kevésbé fejlett területeinek iparosítása céljából Maharashtra kormánya 1964 óta az „ösztönzőcsomag-rendszer” néven ismert rendszer keretében ösztönzőket biztosított az állam fejlődő régióiban újonnan terjeszkedő egységek alapításához. A rendszert bevezetése óta több alkalommal módosították. Az 1993-as rendszer az 1993. október 1-jétől2001. március 31-ig tartó időszak folyamán volt támogatható, míg az utóbbi módosítást, a 2006-os ösztönzőcsomag-rendszert Maharashtra 2006-os ipari, beruházási és infrastrukturális politikájának keretében vezették be 2006 tavaszán, és előreláthatólag 2011. március 31-ig lesz támogatható. Maharashtra állam kormányának ösztönzőcsomag-rendszere több alrendszerből áll, amelyek közül a legfontosabbak az ún. ipartámogatási szubvencióként folyósított közvetlen támogatások, a helyi forgalmi adó és a villamos energiát terhelő adó alóli mentesség, valamint a helyi adó visszatérítése. |
| --- | --- |

(77)

Az állam kevésbé fejlett területeinek iparosítása céljából Maharashtra kormánya 1964 óta az „ösztönzőcsomag-rendszer” néven ismert rendszer keretében ösztönzőket biztosított az állam fejlődő régióiban újonnan terjeszkedő egységek alapításához. A rendszert bevezetése óta több alkalommal módosították. Az 1993-as rendszer az 1993. október 1-jétől2001. március 31-ig tartó időszak folyamán volt támogatható, míg az utóbbi módosítást, a 2006-os ösztönzőcsomag-rendszert Maharashtra 2006-os ipari, beruházási és infrastrukturális politikájának keretében vezették be 2006 tavaszán, és előreláthatólag 2011. március 31-ig lesz támogatható. Maharashtra állam kormányának ösztönzőcsomag-rendszere több alrendszerből áll, amelyek közül a legfontosabbak az ún. ipartámogatási szubvencióként folyósított közvetlen támogatások, a helyi forgalmi adó és a villamos energiát terhelő adó alóli mentesség, valamint a helyi adó visszatérítése.

| (78) | A Jindal 2011 májusáig továbbra is az 1993-as ösztönzőcsomag-rendszer, és nem az azt követő rendszerek alapján kap ösztönzőket. Következésképpen csak az 1993-as ösztönzőcsomag-rendszert értékelték a jelen esettel való összefüggésben. |
| --- | --- |

(78)

A Jindal 2011 májusáig továbbra is az 1993-as ösztönzőcsomag-rendszer, és nem az azt követő rendszerek alapján kap ösztönzőket. Következésképpen csak az 1993-as ösztönzőcsomag-rendszert értékelték a jelen esettel való összefüggésben.

b)   Jogosultság

| (79) | A jogosultság megszerzéséhez a vállalatoknak a kevéssé fejlett területeken kell beruházniuk, mégpedig vagy új ipari létesítmény alapításával, vagy meglévő ipari létesítmény bővítését vagy diverzifikációját célzó nagymértékű tőkebefektetéssel. E területeket gazdasági fejlettségüktől függően különböző kategóriákba sorolták be (például alacsony fejlettségű terület, kevésbé fejlett terület és legkevésbé fejlett terület). Az ösztönzők mértékének meghatározásakor a fő szempont az a terület, amelyen a vállalkozás található vagy létrejön, illetve a befektetés nagysága. |
| --- | --- |

(79)

A jogosultság megszerzéséhez a vállalatoknak a kevéssé fejlett területeken kell beruházniuk, mégpedig vagy új ipari létesítmény alapításával, vagy meglévő ipari létesítmény bővítését vagy diverzifikációját célzó nagymértékű tőkebefektetéssel. E területeket gazdasági fejlettségüktől függően különböző kategóriákba sorolták be (például alacsony fejlettségű terület, kevésbé fejlett terület és legkevésbé fejlett terület). Az ösztönzők mértékének meghatározásakor a fő szempont az a terület, amelyen a vállalkozás található vagy létrejön, illetve a befektetés nagysága.

c)   Gyakorlati végrehajtás

| (80) | A helyi forgalmi adó elengedése késztermékek eladása esetén: Az áruk után rendszerint meg kell fizetni a központi forgalmi adót (az államközi eladások vonatkozásában), illetve régebben az ügyletek lebonyolításának államától/államaitól függő, különböző szintű állami forgalmi adót (az államon belüli értékesítésekre). 2005. április óta Maharashtrában az államon belüli értékesítéskor alkalmazott forgalmiadó-rendszert felváltotta a hozzáadottérték-adó rendszere. A mentességi rendszer alapján a kijelölt egységeknek eladási ügyleteik vonatkozásában egyáltalán nem kell forgalmi adót beszedniük. A kijelölt egységek hasonlóképpen mentesülnek a helyi forgalmi adó alól, ha olyan szállítótól szerzik be a javakat, aki maga is jogosult a rendszerre. Megállapítást nyert, hogy a Jindal élt e mentességgel a vizsgálati időszak alatt lebonyolított eladási ügyletei vonatkozásában. |
| --- | --- |

(80)

A helyi forgalmi adó elengedése késztermékek eladása esetén: Az áruk után rendszerint meg kell fizetni a központi forgalmi adót (az államközi eladások vonatkozásában), illetve régebben az ügyletek lebonyolításának államától/államaitól függő, különböző szintű állami forgalmi adót (az államon belüli értékesítésekre). 2005. április óta Maharashtrában az államon belüli értékesítéskor alkalmazott forgalmiadó-rendszert felváltotta a hozzáadottérték-adó rendszere. A mentességi rendszer alapján a kijelölt egységeknek eladási ügyleteik vonatkozásában egyáltalán nem kell forgalmi adót beszedniük. A kijelölt egységek hasonlóképpen mentesülnek a helyi forgalmi adó alól, ha olyan szállítótól szerzik be a javakat, aki maga is jogosult a rendszerre. Megállapítást nyert, hogy a Jindal élt e mentességgel a vizsgálati időszak alatt lebonyolított eladási ügyletei vonatkozásában.

| (81) | A villamos energiát terhelő adó visszatérítése: A jogosult egységek a kereskedelmi célú termelés elindításától számított hét éven keresztül jogosultak a termelési célra felhasznált villamos energiát terhelő adó visszatérítésére. A Jindal esetében ez a hét év 2003. március 31-én lejárt. Következésképpen a Jindal már nem volt jogosult a villamos energiát terhelő adó visszatérítésére. |
| --- | --- |

(81)

A villamos energiát terhelő adó visszatérítése: A jogosult egységek a kereskedelmi célú termelés elindításától számított hét éven keresztül jogosultak a termelési célra felhasznált villamos energiát terhelő adó visszatérítésére. A Jindal esetében ez a hét év 2003. március 31-én lejárt. Következésképpen a Jindal már nem volt jogosult a villamos energiát terhelő adó visszatérítésére.

| (82) | A helyi adó visszatérítése: A helyi adót India helyi önkormányzatai szedik, ideértve Maharashtra kormányát is, azon áruk után, amelyek a városok területi határain belépnek. Az ipari vállalkozások jogosultak a helyi adónak a Maharashtra kormánya általi visszatérítésére, ha létesítményük az állam területén belül egyes meghatározott városokban van. A visszatéríthető teljes összeget az állóeszköz-beruházás 100 %-ában korlátozzák. A Jindal létesítménye a városhatárokon kívül található; azaz a helyi adótól egyébként is mentesül, következésképpen ez az alrendszer a jelen esetre nem alkalmazható. |
| --- | --- |

(82)

A helyi adó visszatérítése: A helyi adót India helyi önkormányzatai szedik, ideértve Maharashtra kormányát is, azon áruk után, amelyek a városok területi határain belépnek. Az ipari vállalkozások jogosultak a helyi adónak a Maharashtra kormánya általi visszatérítésére, ha létesítményük az állam területén belül egyes meghatározott városokban van. A visszatéríthető teljes összeget az állóeszköz-beruházás 100 %-ában korlátozzák. A Jindal létesítménye a városhatárokon kívül található; azaz a helyi adótól egyébként is mentesül, következésképpen ez az alrendszer a jelen esetre nem alkalmazható.

d)   A maharashtrai kormány 1993-as ösztönzőcsomag-rendszerével kapcsolatban levont következtetések

| (83) | A Jindal a vizsgálati időszak alatt csak a késztermékek eladására kivetett forgalmi adó alól szerzett mentességet, amiről korábban az nyert megállapítást, hogy nem jelent kedvezményt az igényjogosultnak (a 367/2006/EK rendelet 114. preambulumbekezdése). Következésképpen az ösztönzőcsomag-rendszer jelen esetben nem tekintendő kiegyenlíthetőnek. |
| --- | --- |

(83)

A Jindal a vizsgálati időszak alatt csak a késztermékek eladására kivetett forgalmi adó alól szerzett mentességet, amiről korábban az nyert megállapítást, hogy nem jelent kedvezményt az igényjogosultnak (a 367/2006/EK rendelet 114. preambulumbekezdése). Következésképpen az ösztönzőcsomag-rendszer jelen esetben nem tekintendő kiegyenlíthetőnek.

IV.   A kiegyenlíthető támogatások összege

| (84) | A kiegyenlíthető támogatások összege az alaprendelet rendelkezéseivel összhangban értékarányosan kifejezve, a megvizsgált exportáló termelő esetében 17,1 % volt. E támogatási összegek meghaladják alaprendelet 14. cikke (5) bekezdésében említett minimális értékhatárt.










  Rendszer | Előzetes engedélyezési rendszer | Exportorientált egységek rendszere | Beruházási javak exportösztönzési rendszere | Exporthitelrendszer | Összesen |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | % | % | % | % | % |
| Jindal | 14,68 | 1,30 | 1,11 | 0,1 | 17,1 |

(84)

A kiegyenlíthető támogatások összege az alaprendelet rendelkezéseivel összhangban értékarányosan kifejezve, a megvizsgált exportáló termelő esetében 17,1 % volt. E támogatási összegek meghaladják alaprendelet 14. cikke (5) bekezdésében említett minimális értékhatárt.

Rendszer

Előzetes engedélyezési rendszer

Exportorientált egységek rendszere

Beruházási javak exportösztönzési rendszere

Exporthitelrendszer

Összesen

%

%

%

%

%

Jindal

14,68

1,30

1,11

0,1

17,1

V.   A megváltozott körülmények tartós jellege a támogatások tekintetében

| (85) | Az alaprendelet 19. cikkének (2) bekezdése értelmében megvizsgálták, hogy a meglévő intézkedés folytatólagos alkalmazása nem lett volna-e elégséges a kárt okozó kiegyenlíthető támogatás ellensúlyozásához. |
| --- | --- |

(85)

Az alaprendelet 19. cikkének (2) bekezdése értelmében megvizsgálták, hogy a meglévő intézkedés folytatólagos alkalmazása nem lett volna-e elégséges a kárt okozó kiegyenlíthető támogatás ellensúlyozásához.

| (86) | Megállapítást nyert, hogy a vizsgálati időszak alatt a Jindal továbbra is élvezte az indiai hatóságok által nyújtott kiegyenlíthető támogatás kedvezményeit. Emellett az e felülvizsgálat során megállapított támogatás mértéke jelentősen meghaladja az eredeti vizsgálat során meghatározott mértéket. Nincsen bizonyíték a rendszerek közeljövőben történő esetleges megszüntetésére, illetve fokozatos leállítására. |
| --- | --- |

(86)

Megállapítást nyert, hogy a vizsgálati időszak alatt a Jindal továbbra is élvezte az indiai hatóságok által nyújtott kiegyenlíthető támogatás kedvezményeit. Emellett az e felülvizsgálat során megállapított támogatás mértéke jelentősen meghaladja az eredeti vizsgálat során meghatározott mértéket. Nincsen bizonyíték a rendszerek közeljövőben történő esetleges megszüntetésére, illetve fokozatos leállítására.

| (87) | Mivel bizonyítást nyert, hogy a vállalat a korábbiaknál jóval nagyobb összegű támogatásban részesült, és hogy valószínűleg továbbra is az eredeti vizsgálatban meghatározott összegnél magasabb támogatást kap, a vizsgálat arra a következtetésre jutott, hogy a hatályban levő intézkedés folytatása nem elegendő a kárt okozó kiegyenlíthető támogatás ellensúlyozásához, ezért az intézkedések szintjét – az új megállapításokra reagálva – módosítani kell. |
| --- | --- |

(87)

Mivel bizonyítást nyert, hogy a vállalat a korábbiaknál jóval nagyobb összegű támogatásban részesült, és hogy valószínűleg továbbra is az eredeti vizsgálatban meghatározott összegnél magasabb támogatást kap, a vizsgálat arra a következtetésre jutott, hogy a hatályban levő intézkedés folytatása nem elegendő a kárt okozó kiegyenlíthető támogatás ellensúlyozásához, ezért az intézkedések szintjét – az új megállapításokra reagálva – módosítani kell.

VI.   Következtetés

| (88) | Tekintettel a Jindalnak juttatott támogatás szintjére és azzal kapcsolatban levont következtetésekre, hogy a hatályos intézkedések nem elegendőek a megállapított kiegyenlíthető támogatások ellensúlyozásához, a Jindalra vonatkozó kiegyenlítő vámot olyan formában kell módosítani, hogy az tükrözze az újonnan megállapított támogatási szinteket. |
| --- | --- |

(88)

Tekintettel a Jindalnak juttatott támogatás szintjére és azzal kapcsolatban levont következtetésekre, hogy a hatályos intézkedések nem elegendőek a megállapított kiegyenlíthető támogatások ellensúlyozásához, a Jindalra vonatkozó kiegyenlítő vámot olyan formában kell módosítani, hogy az tükrözze az újonnan megállapított támogatási szinteket.

| (89) | A módosított kiegyenlítő vámot az e felülvizsgálat során megállapított új szubvenciómérték alapján határozták meg, mivel az eredeti vizsgálat során kiszámított kárkülönbözet továbbra is magasabb. |
| --- | --- |

(89)

A módosított kiegyenlítő vámot az e felülvizsgálat során megállapított új szubvenciómérték alapján határozták meg, mivel az eredeti vizsgálat során kiszámított kárkülönbözet továbbra is magasabb.

| (90) | Az alaprendelet 24. cikkének (1) bekezdése és a 384/96/EK rendelet 14. cikkének (1) bekezdése alapján semmiféle termék esetében nem alkalmazhatók egyidejűleg dömpingellenes és kiegyenlítő vámok a dömping és az exporttámogatások alkalmazásából származó azonos helyzet kezeléséhez. Mivel azonban a Jindalra az érintett termék tekintetében 0 %-os dömpingellenes vám vonatkozik, ezek a rendelkezések jelen esetben nem alkalmazandók. |
| --- | --- |

(90)

Az alaprendelet 24. cikkének (1) bekezdése és a 384/96/EK rendelet 14. cikkének (1) bekezdése alapján semmiféle termék esetében nem alkalmazhatók egyidejűleg dömpingellenes és kiegyenlítő vámok a dömping és az exporttámogatások alkalmazásából származó azonos helyzet kezeléséhez. Mivel azonban a Jindalra az érintett termék tekintetében 0 %-os dömpingellenes vám vonatkozik, ezek a rendelkezések jelen esetben nem alkalmazandók.

| (91) | A Jindalt, az indiai kormányt és a közösségi ipart tájékoztatták azon lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján a hatályban levő intézkedések módosítására vonatkozó ajánlást szándékoztak tenni, és lehetőséget is biztosítottak számukra észrevételeik megtételére. Az indiai kormány nem élt ezzel a lehetőséggel, a Jindal észrevételei azonban bemutatásra kerültek az egyes megjegyzésekhez kapcsolódó preambulumbekezdésekben. |
| --- | --- |

(91)

A Jindalt, az indiai kormányt és a közösségi ipart tájékoztatták azon lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján a hatályban levő intézkedések módosítására vonatkozó ajánlást szándékoztak tenni, és lehetőséget is biztosítottak számukra észrevételeik megtételére. Az indiai kormány nem élt ezzel a lehetőséggel, a Jindal észrevételei azonban bemutatásra kerültek az egyes megjegyzésekhez kapcsolódó preambulumbekezdésekben.

| (92) | A vállalat a közzétételt követő megjegyzéseiben arra kérte a Bizottságot, hogy fogadjon el arra vonatkozó kötelezettségvállalást, a vizsgálat során megállapított kiegyenlíthető támogatások ellensúlyozása céljából. A Bizottság megvizsgálta a vállalat javaslatát, és úgy véli, hogy az árra vonatkozó kötelezettségvállalás nem fogadható el. Azok az árra vonatkozó kötelezettségvállalások, amelyek a termékek bizonyos csoportjait érintik, mint ahogy ezt a vállalat javasolta, nagyfokú rugalmasságot engednek meg a csoportba tartozó termékek műszaki jellemzőinek megváltoztatása terén. A PET-fólia számos folyton változó megkülönböztető jeggyel rendelkezik, amelyek nagyban meghatározzák az eladási árat. Ha ezek a jegyek megváltoznak, az következésképpen jelentős kihatással lesz az árakra is. Ha e csoportokat tovább osztják abból a célból, hogy a fizikai jellemzők terén homogénebb csoportokat alkossanak, a csoportosítások száma annyira megsokszorozódna, hogy az a nyomon követés ellehetetlenüléséhez vezetne, különösképpen a vámhatóságok számára, akik csak nehezen tudnának különbséget tenni a terméktípusok között, és gondot okozna számukra a termékek osztályozása a behozatal során. Ezért a kötelezettségvállalás elfogadása az alaprendelet 13. cikkének (3) bekezdése értelmében gyakorlati szempontból nem célravezető. A Jindalt tájékoztatták erről, és lehetőséget biztosítottak számára észrevételei megtételére, melyek azonban nem változtattak a fenti következtetésen. |
| --- | --- |

(92)

A vállalat a közzétételt követő megjegyzéseiben arra kérte a Bizottságot, hogy fogadjon el arra vonatkozó kötelezettségvállalást, a vizsgálat során megállapított kiegyenlíthető támogatások ellensúlyozása céljából. A Bizottság megvizsgálta a vállalat javaslatát, és úgy véli, hogy az árra vonatkozó kötelezettségvállalás nem fogadható el. Azok az árra vonatkozó kötelezettségvállalások, amelyek a termékek bizonyos csoportjait érintik, mint ahogy ezt a vállalat javasolta, nagyfokú rugalmasságot engednek meg a csoportba tartozó termékek műszaki jellemzőinek megváltoztatása terén. A PET-fólia számos folyton változó megkülönböztető jeggyel rendelkezik, amelyek nagyban meghatározzák az eladási árat. Ha ezek a jegyek megváltoznak, az következésképpen jelentős kihatással lesz az árakra is. Ha e csoportokat tovább osztják abból a célból, hogy a fizikai jellemzők terén homogénebb csoportokat alkossanak, a csoportosítások száma annyira megsokszorozódna, hogy az a nyomon követés ellehetetlenüléséhez vezetne, különösképpen a vámhatóságok számára, akik csak nehezen tudnának különbséget tenni a terméktípusok között, és gondot okozna számukra a termékek osztályozása a behozatal során. Ezért a kötelezettségvállalás elfogadása az alaprendelet 13. cikkének (3) bekezdése értelmében gyakorlati szempontból nem célravezető. A Jindalt tájékoztatták erről, és lehetőséget biztosítottak számára észrevételei megtételére, melyek azonban nem változtattak a fenti következtetésen.

| (93) | Mivel a Jindallal régebben kapcsolatban álló India Polyfilms Limited 1999. április 1-jén egyesült a Jindallal, és többé már nem önálló jogalany, nevét törölték az 1. cikk (2) bekezdésében található listáról, |
| --- | --- |

(93)

Mivel a Jindallal régebben kapcsolatban álló India Polyfilms Limited 1999. április 1-jén egyesült a Jindallal, és többé már nem önálló jogalany, nevét törölték az 1. cikk (2) bekezdésében található listáról,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 367/2006/EK tanácsi rendelet 1. cikke (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   Az alább felsorolt vállalatok által Indiában gyártott termékek behozatalainak közösségi határparitáson számított, vámkezelés előtti, nettó árára a következő végleges vámtételeket kell alkalmazni:

| Vállalat | Végleges vámtétel (%) | Kiegészítő TARIC-kód |
| --- | --- | --- |
| Ester Industries Limited, 75–76, Amrit Nagar, Behind South Extension Part-1, |
| New Delhi 110 003, India |

Vállalat

Végleges vámtétel (%)

Kiegészítő TARIC-kód

Ester Industries Limited, 75–76, Amrit Nagar, Behind South Extension Part-1,

New Delhi 110 003, India

12,0

A026

Flex Industries Limited, A-1, Sector 60, Noida 201 301 (U.P.), India

12,5

A027

| Garware Polyester Limited, Garware House 50-A, Swami Nityanand Marg, Vile Parle (East), |
| --- |
| Mumbai 400 057, India |

Garware Polyester Limited, Garware House 50-A, Swami Nityanand Marg, Vile Parle (East),

Mumbai 400 057, India

14,9

A028

Jindal Poly Films Limited, 56 Hanuman Road, New Delhi 110 001, India

17,1

A030

| MTZ Polyfilms Limited, New India Centre, 5th floor, 17 Co-operage Road, |
| --- |
| Mumbai 400 039, India |

MTZ Polyfilms Limited, New India Centre, 5th floor, 17 Co-operage Road,

Mumbai 400 039, India

8,7

A031

| Polyplex Corporation Limited B-37, Sector-1, Noida 201 301, Dist. Gautam Budh Nagar, |
| --- |
| Uttar Pradesh, India |

Polyplex Corporation Limited B-37, Sector-1, Noida 201 301, Dist. Gautam Budh Nagar,

Uttar Pradesh, India

19,1

A032

Minden más vállalat

19,1

A999”

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Európai Közösségek Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2007. szeptember 28-án.

a Tanács részéről

az elnök

M. PINHO

---

(1)  HL L 288., 1997.10.21., 1. o. A legutóbb a 461/2004/EK rendelettel (HL L 77., 2004.3.13., 12. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 316., 1999.12.10., 1. o.

2

(3)  HL C 297., 2004.12.2., 2. o.

3

(4)  HL L 68., 2006.3.8., 15. o. Az 1288/2006/EK rendelettel (HL L 236., 2006.8.31., 1. o.) módosított rendelet.

4

(5)  HL C 180., 2006.8.2., 90. o.

5

(6)  Az indiai kormány Kereskedelmi és Ipari Minisztériumának 2006. április 7-i 1 (RE-2006)/2004–2009. számú értesítése.

6

---

| 29.9.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 255/12 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 255/12

---

A BIZOTTSÁG 1125/2007/EK RENDELETE

(2007. szeptember 28.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gyümölcs és zöldség behozatalára vonatkozó intézkedések alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 1994. december 21-i 3223/94/EK (1) bizottsági rendeletre és különösen annak 4. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően a 3223/94/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azon szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően a 3223/94/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azon szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | A fenti szempontokat figyelembe véve, a behozatali átalányértékeket az e rendelet mellékletében szereplő szinteken kell meghatározni, |
| --- | --- |

(2)

A fenti szempontokat figyelembe véve, a behozatali átalányértékeket az e rendelet mellékletében szereplő szinteken kell meghatározni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 3223/94/EK rendelet 4. cikkében említett behozatali átalányértékeket a mellékletben található táblázat határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2007. szeptember 29-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2007. szeptember 28-án.

a Bizottság részéről

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 337., 1994.12.24., 66. o. A legutóbb a 756/2007/EK rendelettel (HL L 172., 2007.6.30., 41. o.) módosított rendelet.

1

---

MELLÉKLET

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról szóló, 2007. szeptember 28-i bizottsági rendelethez

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | MK | 45,9 |
| TR | 97,6 |
| XS | 28,3 |
| ZZ | 57,3 |
| 0707 00 05 | JO | 151,2 |
| MK | 27,9 |
| TR | 87,4 |
| ZZ | 88,8 |
| 0709 90 70 | IL | 51,9 |
| TR | 107,9 |
| ZZ | 79,9 |
| 0805 50 10 | AR | 67,9 |
| TR | 97,9 |
| UY | 80,4 |
| ZA | 66,1 |
| ZZ | 78,1 |
| 0806 10 10 | IL | 284,6 |
| MK | 11,8 |
| TR | 110,7 |
| US | 284,6 |
| ZZ | 172,9 |
| 0808 10 80 | AR | 87,7 |
| AU | 127,2 |
| CL | 77,6 |
| CN | 79,8 |
| MK | 29,7 |
| NZ | 102,3 |
| US | 96,1 |
| ZA | 77,7 |
| ZZ | 84,8 |
| 0808 20 50 | CN | 86,5 |
| TR | 135,1 |
| ZA | 87,3 |
| ZZ | 103,0 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | TR | 146,4 |
| US | 161,1 |
| ZZ | 153,8 |
| 0809 40 05 | IL | 118,5 |
| ZZ | 118,5 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

MK

45,9

TR

97,6

XS

28,3

ZZ

57,3

0707 00 05

JO

151,2

MK

27,9

TR

87,4

ZZ

88,8

0709 90 70

IL

51,9

TR

107,9

ZZ

79,9

0805 50 10

AR

67,9

TR

97,9

UY

80,4

ZA

66,1

ZZ

78,1

0806 10 10

IL

284,6

MK

11,8

TR

110,7

US

284,6

ZZ

172,9

0808 10 80

AR

87,7

AU

127,2

CL

77,6

CN

79,8

MK

29,7

NZ

102,3

US

96,1

ZA

77,7

ZZ

84,8

0808 20 50

CN

86,5

TR

135,1

ZA

87,3

ZZ

103,0

0809 30 10, 0809 30 90

TR

146,4

US

161,1

ZZ

153,8

0809 40 05

IL

118,5

ZZ

118,5

---

(1)  Az országok nómenklatúráját az 1833/2006/EK bizottsági rendelet határozza meg (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.). A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

| 29.9.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 255/14 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 255/14

---

A BIZOTTSÁG 1126/2007/EK RENDELETE

(2007. szeptember 28.)

az élelmiszerekben előforduló egyes szennyező anyagok felső határértékeinek meghatározásáról szóló 1881/2006/EK rendeletnek a kukoricában és kukoricakészítményekben előforduló Fusarium-toxinok tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az élelmiszerekben előforduló szennyező anyagok ellenőrzésére vonatkozó közösségi eljárások megállapításáról szóló, 1993. február 8-i 315/93/EGK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 2. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az élelmiszerekben előforduló egyes szennyező anyagok felső határértékeinek meghatározásáról szóló, 2006. december 19-i 1881/2006/EK bizottsági rendelet (2) megállapítja az egyes élelmiszerekben található Fusarium-toxinok felső határértékeit. |
| --- | --- |

(1)

Az élelmiszerekben előforduló egyes szennyező anyagok felső határértékeinek meghatározásáról szóló, 2006. december 19-i 1881/2006/EK bizottsági rendelet (2) megállapítja az egyes élelmiszerekben található Fusarium-toxinok felső határértékeit.

| (2) | A felső határértékeket olyan szigorú szinten kell meghatározni, amely a helyes mezőgazdasági és előállítási gyakorlatok alkalmazásával és az élelmiszer fogyasztásához kapcsolódó kockázatok figyelembevételével ésszerűen elérhető. |
| --- | --- |

(2)

A felső határértékeket olyan szigorú szinten kell meghatározni, amely a helyes mezőgazdasági és előállítási gyakorlatok alkalmazásával és az élelmiszer fogyasztásához kapcsolódó kockázatok figyelembevételével ésszerűen elérhető.

| (3) | A növekedés alatti időjárási viszonyok, különösen virágzáskor, nagyban befolyásolják a növény Fusarium-toxin-tartalmát. Ugyanakkor helyes mezőgazdasági gyakorlattal, a kockázati tényezők minimálisra csökkentésével a Fusarium gombák okozta szennyeződés bizonyos fokig megelőzhető. A gabonákban és gabonakészítményekben a Fusarium-toxin-szennyezés megelőzéséről és csökkentéséről szóló, 2006. augusztus 17-i 2006/583/EK bizottsági ajánlás (3) a gabonákban, ideértve a kukoricát és kukoricakészítményeket is előforduló, Fusarium-toxinok okozta szennyezettség (zearalenon, fumonizinek és trichotecének) megelőzésének és csökkentésének általános elveit tartalmazza, amelyeket az ezen elvek alapján kidolgozott nemzeti eljárási szabályzatok révén kell végrehajtani. |
| --- | --- |

(3)

A növekedés alatti időjárási viszonyok, különösen virágzáskor, nagyban befolyásolják a növény Fusarium-toxin-tartalmát. Ugyanakkor helyes mezőgazdasági gyakorlattal, a kockázati tényezők minimálisra csökkentésével a Fusarium gombák okozta szennyeződés bizonyos fokig megelőzhető. A gabonákban és gabonakészítményekben a Fusarium-toxin-szennyezés megelőzéséről és csökkentéséről szóló, 2006. augusztus 17-i 2006/583/EK bizottsági ajánlás (3) a gabonákban, ideértve a kukoricát és kukoricakészítményeket is előforduló, Fusarium-toxinok okozta szennyezettség (zearalenon, fumonizinek és trichotecének) megelőzésének és csökkentésének általános elveit tartalmazza, amelyeket az ezen elvek alapján kidolgozott nemzeti eljárási szabályzatok révén kell végrehajtani.

| (4) | A gabonában és gabonakészítményekben – beleértve a kukoricát és kukoricakészítményeket is – előforduló Fusarium-toxinok felső határértékeit 2005-ben határozták meg. A kukorica vonatkozásában nem ismerték pontosan a Fusarium-toxin, különösen a zearalenon és a fumonizin B1 és B2 képződésében szerepet játszó valamennyi tényezőt. Ezért a rendelkezések szerint a kukoricában és kukoricakészítményekben előforduló deoxinivalenol és zearalenon tekintetében a határértékeket csak 2007. július 1-jétől, a fumonizin B1 és B2 tekintetében 2007. október 1-jétől kell alkalmazni, amennyiben addig az időpontig nem határoznak meg eltérő határértékeket az előfordulásra és a toxinképződésre vonatkozó új információk alapján. Így a gabonaláncban tevékenykedő élelmiszer-ipari vállalkozók kellő időt kaptak arra, hogy vizsgálatokat végezzenek ezen mikotoxinok képződésének forrásaira vonatkozóan, illetve arra, hogy meghatározzák azokat a kezelési intézkedéseket, amelyekkel jelenlétük a lehető legeredményesebben megelőzhető. |
| --- | --- |

(4)

A gabonában és gabonakészítményekben – beleértve a kukoricát és kukoricakészítményeket is – előforduló Fusarium-toxinok felső határértékeit 2005-ben határozták meg. A kukorica vonatkozásában nem ismerték pontosan a Fusarium-toxin, különösen a zearalenon és a fumonizin B1 és B2 képződésében szerepet játszó valamennyi tényezőt. Ezért a rendelkezések szerint a kukoricában és kukoricakészítményekben előforduló deoxinivalenol és zearalenon tekintetében a határértékeket csak 2007. július 1-jétől, a fumonizin B1 és B2 tekintetében 2007. október 1-jétől kell alkalmazni, amennyiben addig az időpontig nem határoznak meg eltérő határértékeket az előfordulásra és a toxinképződésre vonatkozó új információk alapján. Így a gabonaláncban tevékenykedő élelmiszer-ipari vállalkozók kellő időt kaptak arra, hogy vizsgálatokat végezzenek ezen mikotoxinok képződésének forrásaira vonatkozóan, illetve arra, hogy meghatározzák azokat a kezelési intézkedéseket, amelyekkel jelenlétük a lehető legeredményesebben megelőzhető.

| (5) | Figyelembe véve a 2005 óta kapott új információkat, szükségesnek tűnik a kukoricában és kukoricakészítményekben előforduló Fusarium-toxinok felső határértékeinek módosítása, valamint az e határértékek alkalmazására vonatkozó határidő megváltoztatása. |
| --- | --- |

(5)

Figyelembe véve a 2005 óta kapott új információkat, szükségesnek tűnik a kukoricában és kukoricakészítményekben előforduló Fusarium-toxinok felső határértékeinek módosítása, valamint az e határértékek alkalmazására vonatkozó határidő megváltoztatása.

| (6) | A közelmúltban kapott információk azt mutatják, hogy 2005 és 2006 során a betakarításokban a kukoricában elsősorban a zearalenon és fumonizinek, kisebb mértékben pedig a deoxinivalenol vonatkozásában magasabb koncentrációt figyeltek meg, mint a 2003 és 2004 során végzett betakarításokban, ami az időjárási viszonyokkal hozható összefüggésbe. A zearalenonra és fumonizinekre előírt határértékek ezért bizonyos időjárási viszonyok mellett a kukorica esetében még a lehető legkörültekintőbb megelőző intézkedések alkalmazásával sem teljesíthetők. Ezért módosítani kell a felső határértékeket a piac zavarainak elkerülése és a közegészségügy magas szintű védelmének fenntartása érdekében, garantálva, hogy az emberi expozíció jelentősen alatta marad az egészségügyi megfontolások alapján meghatározott irányadó értéknek. |
| --- | --- |

(6)

A közelmúltban kapott információk azt mutatják, hogy 2005 és 2006 során a betakarításokban a kukoricában elsősorban a zearalenon és fumonizinek, kisebb mértékben pedig a deoxinivalenol vonatkozásában magasabb koncentrációt figyeltek meg, mint a 2003 és 2004 során végzett betakarításokban, ami az időjárási viszonyokkal hozható összefüggésbe. A zearalenonra és fumonizinekre előírt határértékek ezért bizonyos időjárási viszonyok mellett a kukorica esetében még a lehető legkörültekintőbb megelőző intézkedések alkalmazásával sem teljesíthetők. Ezért módosítani kell a felső határértékeket a piac zavarainak elkerülése és a közegészségügy magas szintű védelmének fenntartása érdekében, garantálva, hogy az emberi expozíció jelentősen alatta marad az egészségügyi megfontolások alapján meghatározott irányadó értéknek.

| (7) | E felső határértékek megfelelő és zökkenőmentes alkalmazása érdekében helyénvaló, hogy ezek a határértékek az ugyanazon idényben betakarított valamennyi kukoricára és kukoricakészítményre vonatkozzanak, ezért az alkalmazás időpontját a következő betakarítási év értékesítési időszaka kezdetének figyelembevételével kell megállapítani. Mivel a kukorica betakarítása Európában rendszerint szeptember közepén kezdődik és október végéig tart, helyénvaló 2007. október 1-jét kijelölni az alkalmazás időpontjának. |
| --- | --- |

(7)

E felső határértékek megfelelő és zökkenőmentes alkalmazása érdekében helyénvaló, hogy ezek a határértékek az ugyanazon idényben betakarított valamennyi kukoricára és kukoricakészítményre vonatkozzanak, ezért az alkalmazás időpontját a következő betakarítási év értékesítési időszaka kezdetének figyelembevételével kell megállapítani. Mivel a kukorica betakarítása Európában rendszerint szeptember közepén kezdődik és október végéig tart, helyénvaló 2007. október 1-jét kijelölni az alkalmazás időpontjának.

| (8) | A fentieknek megfelelően ezt a rendeletet 2007. július 1-jétől kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(8)

A fentieknek megfelelően ezt a rendeletet 2007. július 1-jétől kell alkalmazni.

| (9) | Emellett számos kisebb technikai módosítást kell tenni. |
| --- | --- |

(9)

Emellett számos kisebb technikai módosítást kell tenni.

| (10) | Helyénvaló arról rendelkezni, hogy a felső határérték nem vonatkozik a feldolgozatlan, nedves őrlésre (keményítőkészítés) szánt kukoricára. A tudományos adatok azt mutatják, hogy a feldolgozatlan kukoricában előforduló Fusarium-toxinok koncentrációjától függetlenül a kukoricából előállított keményítőben egyáltalán nem, vagy csak alacsony koncentrációban volt kimutatható Fusarium-toxin. Emellett a közegészségügy és az állategészségügy védelme érdekében a nedves őrléssel foglalkozó ágazatban működő élelmiszer-ipari vállalkozóknak fokozottan kell ellenőrizniük a nedves őrlési eljárásból származó, állati takarmánynak szánt melléktermékeket, hogy biztosítsák a deoxinivalenol, a zearalenon, az ochratoxin-A, a T-2, a HT-2 és a fumonizinek állati takarmányozásra szánt termékekben való előfordulásáról szóló, 2006. augusztus 17-i 2006/576/EK bizottsági ajánlás (4) irányadó értékeinek betastását. |
| --- | --- |

(10)

Helyénvaló arról rendelkezni, hogy a felső határérték nem vonatkozik a feldolgozatlan, nedves őrlésre (keményítőkészítés) szánt kukoricára. A tudományos adatok azt mutatják, hogy a feldolgozatlan kukoricában előforduló Fusarium-toxinok koncentrációjától függetlenül a kukoricából előállított keményítőben egyáltalán nem, vagy csak alacsony koncentrációban volt kimutatható Fusarium-toxin. Emellett a közegészségügy és az állategészségügy védelme érdekében a nedves őrléssel foglalkozó ágazatban működő élelmiszer-ipari vállalkozóknak fokozottan kell ellenőrizniük a nedves őrlési eljárásból származó, állati takarmánynak szánt melléktermékeket, hogy biztosítsák a deoxinivalenol, a zearalenon, az ochratoxin-A, a T-2, a HT-2 és a fumonizinek állati takarmányozásra szánt termékekben való előfordulásáról szóló, 2006. augusztus 17-i 2006/576/EK bizottsági ajánlás (4) irányadó értékeinek betastását.

| (11) | A száraz őrlés eredményeképpen a feldolgozatlan kukorica ugyanazon tételében is eltérő részecskenagyságú őrlési frakciók jönnek létre. A tudományos adatok szerint a kisebb részecskenagyságú őrlési frakciók Fusarium-toxin-koncentrációja magasabb, mint a nagyobb részecskenagyságú frakcióké. A kukorica őrlési frakcióit a Kombinált Nómenklatúra különböző vámtarifaszámok alá sorolja részecskenagyság szerint, 500 mikron résméretű szitán való áthaladás mértéke alapján. A különböző frakciók szennyezettségi szintjének megjelenítése érdekében az 500 mikronnál kisebb, illetve nagyobb frakciók esetében különböző felső határértéket kell megállapítani. |
| --- | --- |

(11)

A száraz őrlés eredményeképpen a feldolgozatlan kukorica ugyanazon tételében is eltérő részecskenagyságú őrlési frakciók jönnek létre. A tudományos adatok szerint a kisebb részecskenagyságú őrlési frakciók Fusarium-toxin-koncentrációja magasabb, mint a nagyobb részecskenagyságú frakcióké. A kukorica őrlési frakcióit a Kombinált Nómenklatúra különböző vámtarifaszámok alá sorolja részecskenagyság szerint, 500 mikron résméretű szitán való áthaladás mértéke alapján. A különböző frakciók szennyezettségi szintjének megjelenítése érdekében az 500 mikronnál kisebb, illetve nagyobb frakciók esetében különböző felső határértéket kell megállapítani.

| (12) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(12)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1881/2006/EK rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A 11. cikk b) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „b) | 2007. október 1. a melléklet 2.4.3., 2.4.8., 2.4.9., 2.5.2., 2.5.4., 2.5.6., 2.5.8., 2.5.9. és 2.5.10. pontjában a dezoxinivalenolra és a zearalenonra vonatkozó felső határértékek tekintetében;”. |
| --- | --- | --- |

1.

A 11. cikk b) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„b)

2007. október 1. a melléklet 2.4.3., 2.4.8., 2.4.9., 2.5.2., 2.5.4., 2.5.6., 2.5.8., 2.5.9. és 2.5.10. pontjában a dezoxinivalenolra és a zearalenonra vonatkozó felső határértékek tekintetében;”.

| 2. | A melléklet 2. szakasza a következőképpen módosul:






  a) | A deoxinivalenolra (2.4.), zearalenonra (2.5.) és fumonizinekre (2.6.) vonatkozó bejegyzések helyébe e rendelet mellékletének bejegyzései lépnek. |
| --- | --- | --- |

2.

A melléklet 2. szakasza a következőképpen módosul:

a)

A deoxinivalenolra (2.4.), zearalenonra (2.5.) és fumonizinekre (2.6.) vonatkozó bejegyzések helyébe e rendelet mellékletének bejegyzései lépnek.

| b) | A 20. lábjegyzet szövege helyébe a következő szöveg lép: „A felső határértékeket 2007. október 1-jétől kell alkalmazni.” |
| --- | --- |

b)

A 20. lábjegyzet szövege helyébe a következő szöveg lép: „A felső határértékeket 2007. október 1-jétől kell alkalmazni.”

| c) | A 21. lábjegyzetet el kell hagyni. |
| --- | --- |

c)

A 21. lábjegyzetet el kell hagyni.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2007. július 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2007. szeptember 28-án.

a Bizottság részéről

Markos KYPRIANOU

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 37., 1993.2.13., 1. o. Az 1882/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 284., 2003.10.31., 1. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 364., 2006.12.20., 5. o.

2

(3)  HL L 234., 2006.8.29., 35. o.

3

(4)  HL L 229., 2006.8.23., 7. o.

4

---

MELLÉKLET

| „2.4 | Deoxinivalenol (17) | |
| --- | --- | --- |
| 2.4.1. | Feldolgozatlan gabonafélék (18) (19), kivéve durumbúza, zab és kukorica | 1 250 |
| 2.4.2. | Feldolgozatlan durumbúza és zab (18) (19) | 1 750 |
| 2.4.3. | Feldolgozatlan kukorica (18), a nedves őrlésre szánt feldolgozatlan kukorica kivételével (1) | 1 750 (20) |
| 2.4.4. | Közvetlen emberi fogyasztásra szánt gabonafélék, gabonaliszt, korpa és csíra mint közvetlen emberi fogyasztásra szánt késztermék, a 2.4.7., 2.4.8. és 2.4.9. pontban felsorolt élelmiszerek kivételével | 750 |
| 2.4.5. | Tészta (száraz) (22) | 750 |
| 2.4.6. | Kenyér (beleértve a kis pékárukat), tésztafélék, keksz, gabonaszeletek és reggeli gabonapelyhek | 500 |
| 2.4.7. | Csecsemők és kisgyermekek számára készült gabonaalapú élelmiszerek és bébiételek (3) (7) | 200 |
| 2.4.8. | A kukorica 1103 13 vagy 1103 20 40 KN-kód alá tartozó, 500 mikronnál nagyobb méretű őrlési frakciói és kukoricából származó egyéb, nem közvetlen emberi fogyasztásra szánt, az 1904 10 10 KN-kód alá tartozó, 500 mikronnál nagyobb méretű őrlési termékek | 750 (20) |
| 2.4.9. | A kukorica 1102 20 KN-kód alá tartozó, legfeljebb 500 mikron méretű őrlési frakciói és kukoricából származó egyéb, nem közvetlen emberi fogyasztásra szánt, az 1904 10 10 KN-kód alá tartozó, legfeljebb 500 mikron méretű őrlési termékek | 1 250 (20) |
| 2.5 | Zearalenon (17) | |
| 2.5.1. | Feldolgozatlan gabonafélék (18) (19) a kukorica kivételével | 100 |
| 2.5.2. | Feldolgozatlan kukorica (18), a nedves őrlésre szánt feldolgozatlan kukorica kivételével (1) | 350 (20) |
| 2.5.3. | Közvetlen emberi fogyasztásra szánt gabonafélék, gabonaliszt, korpa és csíra mint közvetlen emberi fogyasztásra szánt késztermék, a 2.5.6., 2.5.7., 2.5.8., 2.5.9. és 2.5.10. pontban felsorolt élelmiszerek kivételével | 75 |
| 2.5.4. | Finomított kukoricaolaj | 400 (20) |
| 2.5.5. | Kenyér (beleértve a kis pékárukat), tésztafélék, keksz, gabonaszeletek és reggeli gabonapelyhek, kivéve a kukoricaszeleteket és kukoricaalapú reggeli pelyheket | 50 |
| 2.5.6. | Közvetlenül emberi fogyasztásra szánt kukorica, kukoricaalapú szeletek és kukoricaalapú reggeli pelyhek | 100 (20) |
| 2.5.7. | Csecsemők és kisgyermekek számára készült feldolgozott gabonaalapú élelmiszerek és bébiételek (a feldolgozott kukoricaalapú élelmiszerek kivételével) (3) (7) | 20 |
| 2.5.8. | Csecsemők és kisgyermekek számára készült feldolgozott kukoricaalapú élelmiszerek (3) (7) | 20 (20) |
| 2.5.9. | A kukorica 1103 13 vagy 1103 20 40 KN-kód alá tartozó, 500 mikronnál nagyobb méretű őrlési frakciói és kukoricából származó egyéb, nem közvetlen emberi fogyasztásra szánt, az 1904 10 10 KN-kód alá tartozó, 500 mikronnál nagyobb méretű őrlési termékek | 200 (20) |
| 2.5.10. | A kukorica 1102 20 KN-kód alá tartozó, legfeljebb 500 mikron méretű őrlési frakciói és kukoricából származó egyéb, nem közvetlen emberi fogyasztásra szánt, az 1904 10 10 KN-kód alá tartozó, legfeljebb 500 mikron méretű őrlési termékek | 300 (20) |
| 2.6. | Fumonizinek | Összes fumonizin
  (B1 és B2 összege) |
| 2.6.1. | Feldolgozatlan kukorica (18), a nedves őrlésre szánt feldolgozatlan kukorica kivételével (1) | 4 000 (23) |
| 2.6.2. | Közvetlen ember fogyasztásra szánt kukorica, közvetlen emberi fogyasztásra szánt kukoricaalapú élelmiszerek, a 2.6.3. és 2.6.4. pontban felsorolt élelmiszerek kivételével | 1 000 (23) |
| 2.6.3. | Kukoricaalapú reggeli pelyhek és kukoricaalapú szeletek | 800 (23) |
| 2.6.4. | Csecsemők és kisgyermekek számára készült kukoricaalapú élelmiszerek és bébiételek (3) (7) | 200 (23) |
| 2.6.5. | A kukorica 1103 13 vagy 1103 20 40 KN-kód alá tartozó, 500 mikronnál nagyobb méretű őrlési frakciói és kukoricából származó egyéb, nem közvetlen emberi fogyasztásra szánt, az 1904 10 10 KN-kód alá tartozó, 500 mikronnál nagyobb méretű őrlési termékek | 1 400 (23) |
| 2.6.6. | A kukorica 1102 20 KN-kód alá tartozó, legfeljebb 500 mikron méretű őrlési frakciói és kukoricából származó egyéb, nem közvetlen emberi fogyasztásra szánt, az 1904 10 10 KN-kód alá tartozó, legfeljebb 500 mikron méretű őrlési termékek | 2 000 (23) |

„2.4

Deoxinivalenol (17)

2.4.1.

Feldolgozatlan gabonafélék (18) (19), kivéve durumbúza, zab és kukorica

1 250

2.4.2.

Feldolgozatlan durumbúza és zab (18) (19)

1 750

2.4.3.

Feldolgozatlan kukorica (18), a nedves őrlésre szánt feldolgozatlan kukorica kivételével (1)

1 750 (20)

2.4.4.

Közvetlen emberi fogyasztásra szánt gabonafélék, gabonaliszt, korpa és csíra mint közvetlen emberi fogyasztásra szánt késztermék, a 2.4.7., 2.4.8. és 2.4.9. pontban felsorolt élelmiszerek kivételével

750

2.4.5.

Tészta (száraz) (22)

750

2.4.6.

Kenyér (beleértve a kis pékárukat), tésztafélék, keksz, gabonaszeletek és reggeli gabonapelyhek

500

2.4.7.

Csecsemők és kisgyermekek számára készült gabonaalapú élelmiszerek és bébiételek (3) (7)

200

2.4.8.

A kukorica 1103 13 vagy 1103 20 40 KN-kód alá tartozó, 500 mikronnál nagyobb méretű őrlési frakciói és kukoricából származó egyéb, nem közvetlen emberi fogyasztásra szánt, az 1904 10 10 KN-kód alá tartozó, 500 mikronnál nagyobb méretű őrlési termékek

750 (20)

2.4.9.

A kukorica 1102 20 KN-kód alá tartozó, legfeljebb 500 mikron méretű őrlési frakciói és kukoricából származó egyéb, nem közvetlen emberi fogyasztásra szánt, az 1904 10 10 KN-kód alá tartozó, legfeljebb 500 mikron méretű őrlési termékek

1 250 (20)

2.5

Zearalenon (17)

2.5.1.

Feldolgozatlan gabonafélék (18) (19) a kukorica kivételével

100

2.5.2.

Feldolgozatlan kukorica (18), a nedves őrlésre szánt feldolgozatlan kukorica kivételével (1)

350 (20)

2.5.3.

Közvetlen emberi fogyasztásra szánt gabonafélék, gabonaliszt, korpa és csíra mint közvetlen emberi fogyasztásra szánt késztermék, a 2.5.6., 2.5.7., 2.5.8., 2.5.9. és 2.5.10. pontban felsorolt élelmiszerek kivételével

75

2.5.4.

Finomított kukoricaolaj

400 (20)

2.5.5.

Kenyér (beleértve a kis pékárukat), tésztafélék, keksz, gabonaszeletek és reggeli gabonapelyhek, kivéve a kukoricaszeleteket és kukoricaalapú reggeli pelyheket

50

2.5.6.

Közvetlenül emberi fogyasztásra szánt kukorica, kukoricaalapú szeletek és kukoricaalapú reggeli pelyhek

100 (20)

2.5.7.

Csecsemők és kisgyermekek számára készült feldolgozott gabonaalapú élelmiszerek és bébiételek (a feldolgozott kukoricaalapú élelmiszerek kivételével) (3) (7)

20

2.5.8.

Csecsemők és kisgyermekek számára készült feldolgozott kukoricaalapú élelmiszerek (3) (7)

20 (20)

2.5.9.

A kukorica 1103 13 vagy 1103 20 40 KN-kód alá tartozó, 500 mikronnál nagyobb méretű őrlési frakciói és kukoricából származó egyéb, nem közvetlen emberi fogyasztásra szánt, az 1904 10 10 KN-kód alá tartozó, 500 mikronnál nagyobb méretű őrlési termékek

200 (20)

2.5.10.

A kukorica 1102 20 KN-kód alá tartozó, legfeljebb 500 mikron méretű őrlési frakciói és kukoricából származó egyéb, nem közvetlen emberi fogyasztásra szánt, az 1904 10 10 KN-kód alá tartozó, legfeljebb 500 mikron méretű őrlési termékek

300 (20)

2.6.

Fumonizinek

Összes fumonizin

(B1 és B2 összege)

2.6.1.

Feldolgozatlan kukorica (18), a nedves őrlésre szánt feldolgozatlan kukorica kivételével (1)

4 000 (23)

2.6.2.

Közvetlen ember fogyasztásra szánt kukorica, közvetlen emberi fogyasztásra szánt kukoricaalapú élelmiszerek, a 2.6.3. és 2.6.4. pontban felsorolt élelmiszerek kivételével

1 000 (23)

2.6.3.

Kukoricaalapú reggeli pelyhek és kukoricaalapú szeletek

800 (23)

2.6.4.

Csecsemők és kisgyermekek számára készült kukoricaalapú élelmiszerek és bébiételek (3) (7)

200 (23)

2.6.5.

A kukorica 1103 13 vagy 1103 20 40 KN-kód alá tartozó, 500 mikronnál nagyobb méretű őrlési frakciói és kukoricából származó egyéb, nem közvetlen emberi fogyasztásra szánt, az 1904 10 10 KN-kód alá tartozó, 500 mikronnál nagyobb méretű őrlési termékek

1 400 (23)

2.6.6.

A kukorica 1102 20 KN-kód alá tartozó, legfeljebb 500 mikron méretű őrlési frakciói és kukoricából származó egyéb, nem közvetlen emberi fogyasztásra szánt, az 1904 10 10 KN-kód alá tartozó, legfeljebb 500 mikron méretű őrlési termékek

2 000 (23)

---

(1)  A mentességet csak olyan kukoricára lehet alkalmazni, amely esetében pl. címkézés, rendeltetési hely alapján egyértelmű, hogy kizárólag nedves őrlésre szánják (keményítőkészítés).”

1

---

| 29.9.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 255/18 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 255/18

---

A BIZOTTSÁG 1127/2007/EK RENDELETE

(2007. szeptember 28.)

a Közösség legrászorulóbb személyeinek az intervenciós készletekből származó élelmiszerekkel történő ellátására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 3149/92/EGK rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a kijelölt szervezeteknek az intervenciós készletekből származó élelmiszerekkel a Közösség leginkább rászoruló személyei számára történő szétosztás céljából való ellátására vonatkozó általános szabályok megállapításáról szóló, 1987. december 10-i 3730/87/EGK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 6. cikkére,

mivel:

| (1) | Az utóbbi években bebizonyosodott, hogy az élelmiszereknek a 3730/87/EGK rendelet alkalmazásával történő ingyenes szétosztása egyre több tagállam részvételével rendkívül sikeresen zajlik, és a kedvezményezettek számára nagy értékkel bír. Mindazonáltal, egyes ellenőrző vizsgálatok rámutattak, hogy a 3149/92/EGK bizottsági rendelet (2) szövegén bizonyos szerkesztési módosításokat szükséges eszközölni. Ezenkívül az agrárpiac megváltozott körülményei is indokolttá tették a program végrehajtási szabályainak egyes kiigazításait. |
| --- | --- |

(1)

Az utóbbi években bebizonyosodott, hogy az élelmiszereknek a 3730/87/EGK rendelet alkalmazásával történő ingyenes szétosztása egyre több tagállam részvételével rendkívül sikeresen zajlik, és a kedvezményezettek számára nagy értékkel bír. Mindazonáltal, egyes ellenőrző vizsgálatok rámutattak, hogy a 3149/92/EGK bizottsági rendelet (2) szövegén bizonyos szerkesztési módosításokat szükséges eszközölni. Ezenkívül az agrárpiac megváltozott körülményei is indokolttá tették a program végrehajtási szabályainak egyes kiigazításait.

| (2) | A 3149/92/EGK rendelet 1. cikkének (1) bekezdése a február 15-i határidőt tűzte ki a tagállamok részére abból a célból, hogy amennyiben részt kívánnak venni az élelmiszereknek a legrászorulóbb személyek részére történő ingyenes szétosztására vonatkozó következő éves terv végrehajtásában, erről a szándékukról tájékoztassák a Bizottságot. A költségvetési tervezés megkönnyítése érdekében indokolt ezt a határidőt február 1-jére előrehozni. |
| --- | --- |

(2)

A 3149/92/EGK rendelet 1. cikkének (1) bekezdése a február 15-i határidőt tűzte ki a tagállamok részére abból a célból, hogy amennyiben részt kívánnak venni az élelmiszereknek a legrászorulóbb személyek részére történő ingyenes szétosztására vonatkozó következő éves terv végrehajtásában, erről a szándékukról tájékoztassák a Bizottságot. A költségvetési tervezés megkönnyítése érdekében indokolt ezt a határidőt február 1-jére előrehozni.

| (3) | A 3149/92/EGK rendelet 3. cikke (2) bekezdésének első, második és harmadik albekezdése meghatároznak bizonyos határidőket, amelyeket a termékeknek az intervenciós készletekből való kivonása során tiszteletben kell tartania annak a kijelölt tagállamnak, amely számára azokat odaítélték. A határidők eredményesebb betartása érdekében célszerű előírni, hogy a határidők túllépése esetén a közösségi költségvetés nem fedezi a tárolási költségeket. Az említett rendelet 3. cikke (2) bekezdésének negyedik albekezdése az ajánlati felhívás nyerteséről való döntéstől számított 60 napos határidőt ír elő a termékeknek az intervenciós készletekből való kivonására. Tekintve, hogy egyes nyelvi változatok nem egyértelműek a tekintetben, hogy pontosan mely aktustól számítandó a fenti határidő, az említett rendelkezés szövegezésének pontosítása szükséges. |
| --- | --- |

(3)

A 3149/92/EGK rendelet 3. cikke (2) bekezdésének első, második és harmadik albekezdése meghatároznak bizonyos határidőket, amelyeket a termékeknek az intervenciós készletekből való kivonása során tiszteletben kell tartania annak a kijelölt tagállamnak, amely számára azokat odaítélték. A határidők eredményesebb betartása érdekében célszerű előírni, hogy a határidők túllépése esetén a közösségi költségvetés nem fedezi a tárolási költségeket. Az említett rendelet 3. cikke (2) bekezdésének negyedik albekezdése az ajánlati felhívás nyerteséről való döntéstől számított 60 napos határidőt ír elő a termékeknek az intervenciós készletekből való kivonására. Tekintve, hogy egyes nyelvi változatok nem egyértelműek a tekintetben, hogy pontosan mely aktustól számítandó a fenti határidő, az említett rendelkezés szövegezésének pontosítása szükséges.

| (4) | A 3149/92/EGK rendelet nem határoz meg határidőt a termékeknek az említett rendelet 2. cikke (3) bekezdésének c) és d) pontja szerint a piacon való mobilizálására irányuló műveletek tekintetében. Tehát ezek a műveletek a program végrehajtási időszakának lezárulásáig végezhetők. Indokolt ezekre a műveletekre határidőt előírni, amely lehetővé teszi a költségvetési évvel való összhang megőrzését. Továbbá célszerű – az említett műveletek keretében – biztosítékokra vonatkozó rendelkezéseket is elfogadni, ezzel is biztosítva a szállítási szerződés szerződésszerű teljesítését. |
| --- | --- |

(4)

A 3149/92/EGK rendelet nem határoz meg határidőt a termékeknek az említett rendelet 2. cikke (3) bekezdésének c) és d) pontja szerint a piacon való mobilizálására irányuló műveletek tekintetében. Tehát ezek a műveletek a program végrehajtási időszakának lezárulásáig végezhetők. Indokolt ezekre a műveletekre határidőt előírni, amely lehetővé teszi a költségvetési évvel való összhang megőrzését. Továbbá célszerű – az említett műveletek keretében – biztosítékokra vonatkozó rendelkezéseket is elfogadni, ezzel is biztosítva a szállítási szerződés szerződésszerű teljesítését.

| (5) | Tekintve, hogy a 3149/92/EGK rendelet 4. cikke (2) bekezdése a) pontja második albekezdésének harmadik francia bekezdése lehetőséget ad feldolgozott mezőgazdasági termékek vagy élelmiszerek piacon történő beszerzésére intervenciós készletekből származó termékekkel való fizetés mellett, helyénvaló pontosítani, hogy ez a lehetőség részét képezi a terv rendes végrehajtásának. Annak érdekében, hogy a készletekben rendelkezésre álló intervenciós termékek mennyisége számottevően csökkenjen, célszerű úgy rendelkezni, hogy elegendő, ha a beszerzett élelmiszerek összetevőinek egyike az intervenciós termékkel azonos termékcsoportba tartozik. |
| --- | --- |

(5)

Tekintve, hogy a 3149/92/EGK rendelet 4. cikke (2) bekezdése a) pontja második albekezdésének harmadik francia bekezdése lehetőséget ad feldolgozott mezőgazdasági termékek vagy élelmiszerek piacon történő beszerzésére intervenciós készletekből származó termékekkel való fizetés mellett, helyénvaló pontosítani, hogy ez a lehetőség részét képezi a terv rendes végrehajtásának. Annak érdekében, hogy a készletekben rendelkezésre álló intervenciós termékek mennyisége számottevően csökkenjen, célszerű úgy rendelkezni, hogy elegendő, ha a beszerzett élelmiszerek összetevőinek egyike az intervenciós termékkel azonos termékcsoportba tartozik.

| (6) | Annak érdekében, hogy hatékonyabban lehessen teljesíteni a jótékonysági szervezetek igényeit, és a szállított élelmiszerek köre bővíthető legyen, lehetővé kell tenni, hogy az intervenciós készletekből származó termékek élelmiszer előállítása céljából bedolgozhatók legyenek más termékekbe. Annak érdekében, hogy a készletekben rendelkezésre álló intervenciós termékek sokfélesége jelentős mértékben csökkenjen, indokolt eltörölni azt a kötelezettséget, amely szerint az intervenciós terméknek a végtermékben legalább egy meghatározott legkisebb hányadot képviselnie kell. |
| --- | --- |

(6)

Annak érdekében, hogy hatékonyabban lehessen teljesíteni a jótékonysági szervezetek igényeit, és a szállított élelmiszerek köre bővíthető legyen, lehetővé kell tenni, hogy az intervenciós készletekből származó termékek élelmiszer előállítása céljából bedolgozhatók legyenek más termékekbe. Annak érdekében, hogy a készletekben rendelkezésre álló intervenciós termékek sokfélesége jelentős mértékben csökkenjen, indokolt eltörölni azt a kötelezettséget, amely szerint az intervenciós terméknek a végtermékben legalább egy meghatározott legkisebb hányadot képviselnie kell.

| (7) | A 3149/92/EGK rendelet 4. cikke (1) bekezdésének b) pontja olyan termék mobilizálását teszi lehetővé a piacon, amely az intervenciós készletekből ideiglenes hiányzó termékkel azonos termékcsoportba tartozik. Az említett rendelet 4. cikke (2) bekezdése a) pontja második albekezdésének harmadik francia bekezdése lehetőséget ad feldolgozott mezőgazdasági termékek vagy élelmiszerek piacon történő beszerzésére intervenciós készletekből származó termékekkel való fizetés mellett. Célszerű ezeket a lehetőségeket beépíteni az intervenciós termékek feldolgozására vonatkozó, az említett rendelet 4. cikkének (2a) bekezdésében található szabályok közé. Ezzel egyidejűleg, az egyértelműség érdekében indokolt módosítani a 4. cikk (1) bekezdésének felépítését is. |
| --- | --- |

(7)

A 3149/92/EGK rendelet 4. cikke (1) bekezdésének b) pontja olyan termék mobilizálását teszi lehetővé a piacon, amely az intervenciós készletekből ideiglenes hiányzó termékkel azonos termékcsoportba tartozik. Az említett rendelet 4. cikke (2) bekezdése a) pontja második albekezdésének harmadik francia bekezdése lehetőséget ad feldolgozott mezőgazdasági termékek vagy élelmiszerek piacon történő beszerzésére intervenciós készletekből származó termékekkel való fizetés mellett. Célszerű ezeket a lehetőségeket beépíteni az intervenciós termékek feldolgozására vonatkozó, az említett rendelet 4. cikkének (2a) bekezdésében található szabályok közé. Ezzel egyidejűleg, az egyértelműség érdekében indokolt módosítani a 4. cikk (1) bekezdésének felépítését is.

| (8) | Annak érdekében, hogy egyértelmű legyen azon szabályok alkalmazása, amelyek a másodlagos követelmény megszegése esetére a biztosítékok részleges feloldásáról rendelkeznek, indokolt meghatározni a levonások végrehajtási szabályait, összhangban a mezőgazdasági termékeket érintő biztosítéki rendszer alkalmazására vonatkozó közös részletes szabályok megállapításáról szóló, 1985. július 22-i 2220/85/EGK bizottsági rendelet (3) 23. cikke (2) bekezdése a) pontjával, valamint b) pontjának harmadik francia bekezdésével. |
| --- | --- |

(8)

Annak érdekében, hogy egyértelmű legyen azon szabályok alkalmazása, amelyek a másodlagos követelmény megszegése esetére a biztosítékok részleges feloldásáról rendelkeznek, indokolt meghatározni a levonások végrehajtási szabályait, összhangban a mezőgazdasági termékeket érintő biztosítéki rendszer alkalmazására vonatkozó közös részletes szabályok megállapításáról szóló, 1985. július 22-i 2220/85/EGK bizottsági rendelet (3) 23. cikke (2) bekezdése a) pontjával, valamint b) pontjának harmadik francia bekezdésével.

| (9) | A 3149/92/EGK rendelet 4. cikke (4) bekezdésének második albekezdése szerint a tagállamok kötelesek az ajánlati felhívások modelljeit a terv végrehajtási időszakának kezdete előtt megküldeni a Bizottság részére. A fenti kötelezettség szükségtelenül nehezíti a program irányítását, ezért indokolt azt eltörölni. |
| --- | --- |

(9)

A 3149/92/EGK rendelet 4. cikke (4) bekezdésének második albekezdése szerint a tagállamok kötelesek az ajánlati felhívások modelljeit a terv végrehajtási időszakának kezdete előtt megküldeni a Bizottság részére. A fenti kötelezettség szükségtelenül nehezíti a program irányítását, ezért indokolt azt eltörölni.

| (10) | A 3149/92/EGK rendelet 2. cikke (3) bekezdésének szövegén elvégzett módosítások szükségessé teszik, hogy az említett bekezdést említő egyes hivatkozások az egyértelműség érdekében módosításra kerüljenek. |
| --- | --- |

(10)

A 3149/92/EGK rendelet 2. cikke (3) bekezdésének szövegén elvégzett módosítások szükségessé teszik, hogy az említett bekezdést említő egyes hivatkozások az egyértelműség érdekében módosításra kerüljenek.

| (11) | A 3149/92/EGK rendelet 7. cikke meghatározza az átszállítás esetén alkalmazandó végrehajtási szabályokat. Tekintve, hogy az átszállítások szükségessé teszik az ellátó tagállam és az átvevő tagállam szoros együttműködését, helyénvaló, hogy az ellátó tagállam a lehető legteljesebb mértékben megkönnyítse ezeket a műveleteket, annak érdekében, hogy az említett rendelet 3. cikke (2) bekezdésében előírt határidők betarthatók legyenek, és a műveletek végrehajtása összhangban legyen az 1290/2005/EK rendelet részletes alkalmazási szabályainak a közraktározás formájában megvalósuló intervenciós intézkedések Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) általi finanszírozása és a tagállamok kifizető ügynökségei által végrehajtott közraktározási műveletek könyvelése tekintetében történő megállapításáról szóló, 2006. június 21-i 884/2006/EK bizottsági rendelet (4) 2. cikkének rendelkezéseivel. Ezzel összefüggésben helyénvaló annak pontosítása, hogy a rendeltetési hely tagállamának intervenciós hivatala által kiállított elszállítási utalvány tekinthető olyan előírt dokumentumnak, amelynek bemutatása esetén az ellátást biztosító tagállam hivatala a termékeket az ellátásra szerződött személy rendelkezésére bocsátja. Ezenkívül a készletekből való kivonás ellenőrzésének biztosítása érdekében célszerű előírni, hogy az ellátást biztosító tagállam intervenciós hivatala köteles tájékoztatni a rendeltetési hely tagállamának illetékes hatóságát a kivonási műveletek befejezéséről. |
| --- | --- |

(11)

A 3149/92/EGK rendelet 7. cikke meghatározza az átszállítás esetén alkalmazandó végrehajtási szabályokat. Tekintve, hogy az átszállítások szükségessé teszik az ellátó tagállam és az átvevő tagállam szoros együttműködését, helyénvaló, hogy az ellátó tagállam a lehető legteljesebb mértékben megkönnyítse ezeket a műveleteket, annak érdekében, hogy az említett rendelet 3. cikke (2) bekezdésében előírt határidők betarthatók legyenek, és a műveletek végrehajtása összhangban legyen az 1290/2005/EK rendelet részletes alkalmazási szabályainak a közraktározás formájában megvalósuló intervenciós intézkedések Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) általi finanszírozása és a tagállamok kifizető ügynökségei által végrehajtott közraktározási műveletek könyvelése tekintetében történő megállapításáról szóló, 2006. június 21-i 884/2006/EK bizottsági rendelet (4) 2. cikkének rendelkezéseivel. Ezzel összefüggésben helyénvaló annak pontosítása, hogy a rendeltetési hely tagállamának intervenciós hivatala által kiállított elszállítási utalvány tekinthető olyan előírt dokumentumnak, amelynek bemutatása esetén az ellátást biztosító tagállam hivatala a termékeket az ellátásra szerződött személy rendelkezésére bocsátja. Ezenkívül a készletekből való kivonás ellenőrzésének biztosítása érdekében célszerű előírni, hogy az ellátást biztosító tagállam intervenciós hivatala köteles tájékoztatni a rendeltetési hely tagállamának illetékes hatóságát a kivonási műveletek befejezéséről.

| (12) | A 3149/92/EGK rendelet kifizetésre vonatkozó szabályokat meghatározó 8a. cikke nem tartalmaz rendelkezést arra az esetre, ha a kifizetési kérelmeket hiányosan nyújtják be. Indokolt meghatározni az ilyen esetekben követendő szabályokat és alkalmazandó szankciókat. Célszerű továbbá előírni a Közösség által a kifizetések késedelme esetén meghozandó intézkedéseket. |
| --- | --- |

(12)

A 3149/92/EGK rendelet kifizetésre vonatkozó szabályokat meghatározó 8a. cikke nem tartalmaz rendelkezést arra az esetre, ha a kifizetési kérelmeket hiányosan nyújtják be. Indokolt meghatározni az ilyen esetekben követendő szabályokat és alkalmazandó szankciókat. Célszerű továbbá előírni a Közösség által a kifizetések késedelme esetén meghozandó intézkedéseket.

| (13) | A tapasztalatok rámutattak, hogy az Európai Unió polgárai nincsenek kellőképpen tudatában annak, hogy a Közösség milyen szerepet játszik a hátrányos helyzetű csoportok élelmiszersegéllyel való ellátásában. Ezért indokolt rendelkezni arról, hogy az Európai Unió zászlaja a csomagolásokon feltüntetésre kerüljön. |
| --- | --- |

(13)

A tapasztalatok rámutattak, hogy az Európai Unió polgárai nincsenek kellőképpen tudatában annak, hogy a Közösség milyen szerepet játszik a hátrányos helyzetű csoportok élelmiszersegéllyel való ellátásában. Ezért indokolt rendelkezni arról, hogy az Európai Unió zászlaja a csomagolásokon feltüntetésre kerüljön.

| (14) | Célszerű pontosabban megjelölni az elosztási lánc azon szintjeit, amelyek tekintetében a 3149/92/EGK rendelet 9. cikke (2) bekezdésének első albekezdésében említett ellenőrzések alkalmazandók. Ezenkívül helyénvaló pontosítani, hogy milyen szankciók alkalmazandók az elosztás különböző szereplőinek tulajdonítható hiányosságok vagy szabálytalanságok esetén. |
| --- | --- |

(14)

Célszerű pontosabban megjelölni az elosztási lánc azon szintjeit, amelyek tekintetében a 3149/92/EGK rendelet 9. cikke (2) bekezdésének első albekezdésében említett ellenőrzések alkalmazandók. Ezenkívül helyénvaló pontosítani, hogy milyen szankciók alkalmazandók az elosztás különböző szereplőinek tulajdonítható hiányosságok vagy szabálytalanságok esetén.

| (15) | Ezért a 3149/92/EGK rendeletet módosítani kell. |
| --- | --- |

(15)

Ezért a 3149/92/EGK rendeletet módosítani kell.

| (16) | A Gabonapiaci Irányítóbizottság az elnöke által megállapított határidőn belül nem nyilvánított véleményt, |
| --- | --- |

(16)

A Gabonapiaci Irányítóbizottság az elnöke által megállapított határidőn belül nem nyilvánított véleményt,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 3149/92/EGK rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | Az 1. cikk (1) bekezdésében a „február 15.” szövegrész helyébe a „február 1.” szövegrész lép. |
| --- | --- |

1.

Az 1. cikk (1) bekezdésében a „február 15.” szövegrész helyébe a „február 1.” szövegrész lép.

| 2. | A 3. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a (2) bekezdés negyedik albekezdése helyébe a következő albekezdések lépnek:
  „Az első, második és harmadik albekezdésben meghatározott határidők túllépése esetén a Közösség nem viseli az intervenciós termékek tárolási költségeit. Ez a rendelkezés nem alkalmazandó azokra a termékekre, amelyeket a terv végrehajtása évének szeptember 30-ig nem vontak ki az intervenciós készletekből.
  Az intervenciós készletekből kivonandó termékeket a szerződésnek a szállításra szerződött sikeres ajánlattevő általi aláírásától számított 60 napon belül kell elszállítani, vagy átszállítások esetén attól számított 60 napon belül, amikor a rendeltetési hely tagállamának illetékes hatósága értesíti az ellátást biztosító tagállam illetékes hatóságát.”; |
| --- | --- | --- |

2.

A 3. cikk a következőképpen módosul:

a)

a (2) bekezdés negyedik albekezdése helyébe a következő albekezdések lépnek:

„Az első, második és harmadik albekezdésben meghatározott határidők túllépése esetén a Közösség nem viseli az intervenciós termékek tárolási költségeit. Ez a rendelkezés nem alkalmazandó azokra a termékekre, amelyeket a terv végrehajtása évének szeptember 30-ig nem vontak ki az intervenciós készletekből.

Az intervenciós készletekből kivonandó termékeket a szerződésnek a szállításra szerződött sikeres ajánlattevő általi aláírásától számított 60 napon belül kell elszállítani, vagy átszállítások esetén attól számított 60 napon belül, amikor a rendeltetési hely tagállamának illetékes hatósága értesíti az ellátást biztosító tagállam illetékes hatóságát.”;

| b) | a cikk a következő (2a) bekezdéssel egészül ki:
  „(2a)   A 2. cikk (3) bekezdésének c) és d) pontja alkalmazásával a piacon mobilizálható termékek vonatkozásában a piaci szereplő által szállítandó termékek ellenében teljesített fizetési műveleteknek a terv végrehajtásának évében szeptember 1-jéig le kell zárulniuk.” |
| --- | --- |

b)

a cikk a következő (2a) bekezdéssel egészül ki:

„(2a)   A 2. cikk (3) bekezdésének c) és d) pontja alkalmazásával a piacon mobilizálható termékek vonatkozásában a piaci szereplő által szállítandó termékek ellenében teljesített fizetési műveleteknek a terv végrehajtásának évében szeptember 1-jéig le kell zárulniuk.”

| 3. | A 4. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (1) bekezdés helyébe a következő (1) és (1a) bekezdés lép:
  „(1)   A terv végrehajtása a következőket foglalja magában:






  a) | az intervenciós készletekből kiemelt termékekkel történő ellátás; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

A 4. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdés helyébe a következő (1) és (1a) bekezdés lép:

„(1)   A terv végrehajtása a következőket foglalja magában:

a)

az intervenciós készletekből kiemelt termékekkel történő ellátás;

| b) | a 2. cikk (3) bekezdése c) és d) pontjának alkalmazásával a Közösség piacán mobilizált termékekkel történő ellátás; |
| --- | --- |

b)

a 2. cikk (3) bekezdése c) és d) pontjának alkalmazásával a Közösség piacán mobilizált termékekkel történő ellátás;

| c) | azon feldolgozott mezőgazdasági termékekkel, illetve élelmiszerekkel való ellátás, amelyek rendelkezésre állnak vagy intervenciós készletekből származó termékekkel történő fizetés mellett szerezhetők be a piacon. |
| --- | --- |

c)

azon feldolgozott mezőgazdasági termékekkel, illetve élelmiszerekkel való ellátás, amelyek rendelkezésre állnak vagy intervenciós készletekből származó termékekkel történő fizetés mellett szerezhetők be a piacon.

(1a)   Az (1) bekezdés b) pontjában említett, piacon mobilizált termékeknek ugyanahhoz a termékcsoporthoz kell tartozniuk, amelyhez az intervenciós készletekből ideiglenesen hiányzó termék tartozik.

Ha azonban az intervenciós készletekben nem áll rendelkezésre rizs, a Bizottság engedélyezheti gabonafélék kivonását az intervenciós készletekből fizetségképpen a piacon mobilizált rizs és rizskészítmények szállításáért.

Hasonlóképpen, ha az intervenciós készletekben nem állnak rendelkezésre gabonafélék, a Bizottság engedélyezheti rizs kivonását az intervenciós készletekből fizetségképpen a piacon mobilizált gabonafélék és gabonakészítmények szállításáért.

Egy adott termék csak abban az esetben mobilizálható a piacon, ha az azonos csoportba tartozó, az intervenciós készletekből a 2. cikk (3) bekezdése 1. pontjának b) alpontja szerint kivonásra kerülő termék összmennyisége – beleértve a 7. cikk szerint átszállítandó mennyiségeket – vonatkozásában teljesítendő szállításokat előzőleg már maradéktalanul odaítélték. Az illetékes nemzeti hatóság tájékoztatja a Bizottságot a piaci mobilizációs eljárások megindításáról.”;

| b) | az (2) bekezdés a következőképpen módosul:






  i. | az a) pont a következőképpen módosul:






  — | a második albekezdés harmadik francia bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:






  „— | vagy azon feldolgozott mezőgazdasági termékek, illetve élelmiszerek mennyisége, amelyek rendelkezésre állnak vagy intervenciós készletekből származó, azonos termékcsoportba tartozó termékekkel történő fizetés mellett szerezhetők be a piacon; az ezen élelmiszereket alkotó összetevők egyikének a fizetésnél felhasznált intervenciós termékkel azonos termékcsoportba kell tartoznia.”, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

b)

az (2) bekezdés a következőképpen módosul:

i.

az a) pont a következőképpen módosul:

—

a második albekezdés harmadik francia bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„—

vagy azon feldolgozott mezőgazdasági termékek, illetve élelmiszerek mennyisége, amelyek rendelkezésre állnak vagy intervenciós készletekből származó, azonos termékcsoportba tartozó termékekkel történő fizetés mellett szerezhetők be a piacon; az ezen élelmiszereket alkotó összetevők egyikének a fizetésnél felhasznált intervenciós termékkel azonos termékcsoportba kell tartoznia.”,

| — | az ötödik albekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „Amennyiben az ellátásnak része a termék feldolgozása és/vagy csomagolása, az ajánlati felhívásban utalni kell a sikeres ajánlattevő azon kötelezettségére, hogy a termék átvétele előtt a 2220/85/EGK bizottsági rendelet (5) III. címével összhangban az intervenciós hivatal részére biztosítékot köteles letétbe helyezni, amelynek összege a termék átvételére rögzített napon érvényes intervenciós ár megnövelve ez utóbbi 10 %-ával. Az említett rendelet V. címének alkalmazása céljából a terméknek a tervezett rendeltetési helyre szállítása tekintendő alapkövetelménynek. A terv végrehajtási időszakának a 3. cikk (1) bekezdésében meghatározott lejártát követően teljesített szállítás esetén a biztosítékból a biztosítéki összeg 15 %-ának megfelelő összeg levonásra kerül. A biztosíték fennmaradó része további 2 %-onként csökken oly módon, hogy a határidő-túllépés minden napja után 2 % kerül levonásra. Ezt az albekezdést nem kell alkalmazni akkor, ha az intervenciós készletekből kivont terméknek a szállításra szerződött személy részére történő rendelkezésre bocsátása egy már teljesített szállítás ellenértékeként történik. |
| --- | --- |

—

az ötödik albekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„Amennyiben az ellátásnak része a termék feldolgozása és/vagy csomagolása, az ajánlati felhívásban utalni kell a sikeres ajánlattevő azon kötelezettségére, hogy a termék átvétele előtt a 2220/85/EGK bizottsági rendelet (5) III. címével összhangban az intervenciós hivatal részére biztosítékot köteles letétbe helyezni, amelynek összege a termék átvételére rögzített napon érvényes intervenciós ár megnövelve ez utóbbi 10 %-ával. Az említett rendelet V. címének alkalmazása céljából a terméknek a tervezett rendeltetési helyre szállítása tekintendő alapkövetelménynek. A terv végrehajtási időszakának a 3. cikk (1) bekezdésében meghatározott lejártát követően teljesített szállítás esetén a biztosítékból a biztosítéki összeg 15 %-ának megfelelő összeg levonásra kerül. A biztosíték fennmaradó része további 2 %-onként csökken oly módon, hogy a határidő-túllépés minden napja után 2 % kerül levonásra. Ezt az albekezdést nem kell alkalmazni akkor, ha az intervenciós készletekből kivont terméknek a szállításra szerződött személy részére történő rendelkezésre bocsátása egy már teljesített szállítás ellenértékeként történik.

| ii. | a b) pont első albekezdése a következő szöveggel egészül ki:
  „A szállítási szerződést a sikeres ajánlattevőnek ítélik oda, amennyiben ez utóbbi az ajánlati összege 110 %-ának megfelelő értékű és az intervenciós hivatal nevére szóló biztosítékot helyez letétbe a 2220/85/EGK rendelet III. címének megfelelően.”; |
| --- | --- |

ii.

a b) pont első albekezdése a következő szöveggel egészül ki:

„A szállítási szerződést a sikeres ajánlattevőnek ítélik oda, amennyiben ez utóbbi az ajánlati összege 110 %-ának megfelelő értékű és az intervenciós hivatal nevére szóló biztosítékot helyez letétbe a 2220/85/EGK rendelet III. címének megfelelően.”;

| c) | a (2a) bekezdés helyébe az alábbi szöveg lép:
  „(2a)   Az intervencióból származó vagy a 2. cikk (3) bekezdésének c) és d) pontja, vagy e cikk (1) bekezdése első albekezdésének c) pontja alkalmazásával a piacon mobilizált termékek bedolgozhatók a terv végrehajtásának érdekében szállítandó élelmiszerek előállításának céljából más, a piacon mobilizált termékekbe, vagy hozzáadhatók ilyen termékekhez.”; |
| --- | --- |

c)

a (2a) bekezdés helyébe az alábbi szöveg lép:

„(2a)   Az intervencióból származó vagy a 2. cikk (3) bekezdésének c) és d) pontja, vagy e cikk (1) bekezdése első albekezdésének c) pontja alkalmazásával a piacon mobilizált termékek bedolgozhatók a terv végrehajtásának érdekében szállítandó élelmiszerek előállításának céljából más, a piacon mobilizált termékekbe, vagy hozzáadhatók ilyen termékekhez.”;

| d) | a (4) bekezdés második albekezdését el kell hagyni. |
| --- | --- |

d)

a (4) bekezdés második albekezdését el kell hagyni.

| 4. | A 7. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a (2) bekezdés harmadik mondata helyébe a következő szöveg lép:
  „A kiadást a 2. cikk (3) bekezdésének 2. pontjában említett előirányzatok terhére kell könyvelni.”; |
| --- | --- | --- |

4.

A 7. cikk a következőképpen módosul:

a)

a (2) bekezdés harmadik mondata helyébe a következő szöveg lép:

„A kiadást a 2. cikk (3) bekezdésének 2. pontjában említett előirányzatok terhére kell könyvelni.”;

| b) | az (5) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(5)   Átszállítás esetében a rendeltetési hely szerinti tagállam tájékoztatja az ellátó tagállamot a művelet elvégzésére szerződött személy kilétéről.
  A termékekkel való ellátást biztosító tagállam intervenciós hivatala e termékeket a rendeltetési hely tagállamának intervenciós hivatala által kiállított elszállítási utalvány bemutatása esetén a szállításra szerződött személy vagy megfelelő felhatalmazással rendelkező képviselője rendelkezésére bocsátja.
  Az illetékes hatóság meggyőződik róla, hogy a termékeket megfelelő feltételekkel biztosították-e.
  Az ellátó tagállam intervenciós hivatala által kiállított feladási nyilatkozaton fel kell tüntetni az I. mellékletben szereplő bejegyzések valamelyikét.
  Az ellátó tagállam intervenciós hivatala haladéktalanul közli a rendeltetési hely tagállamának illetékes hatóságával a kivonási művelet befejezésének napját.
  A Közösségen belüli szállítási költségeket a ténylegesen átvett mennyiségek után az a tagállam viseli, amely az érintett termékek címzettje.” |
| --- | --- |

b)

az (5) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(5)   Átszállítás esetében a rendeltetési hely szerinti tagállam tájékoztatja az ellátó tagállamot a művelet elvégzésére szerződött személy kilétéről.

A termékekkel való ellátást biztosító tagállam intervenciós hivatala e termékeket a rendeltetési hely tagállamának intervenciós hivatala által kiállított elszállítási utalvány bemutatása esetén a szállításra szerződött személy vagy megfelelő felhatalmazással rendelkező képviselője rendelkezésére bocsátja.

Az illetékes hatóság meggyőződik róla, hogy a termékeket megfelelő feltételekkel biztosították-e.

Az ellátó tagállam intervenciós hivatala által kiállított feladási nyilatkozaton fel kell tüntetni az I. mellékletben szereplő bejegyzések valamelyikét.

Az ellátó tagállam intervenciós hivatala haladéktalanul közli a rendeltetési hely tagállamának illetékes hatóságával a kivonási művelet befejezésének napját.

A Közösségen belüli szállítási költségeket a ténylegesen átvett mennyiségek után az a tagállam viseli, amely az érintett termékek címzettje.”

| 5. | A 8a. cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:
  „Mindazonáltal, az igazoló okiratok jelentős hiányosságai esetén a második bekezdésben meghatározott határidő a piaci szereplő vagy a termékek elosztására kijelölt szervezet írásbeli értesítése mellett felfüggeszthető. A kért dokumentumokat 30 naptári napon belül kell benyújtani, és a határidő azok kézhezvételének napjától számítva tovább folytatódik. Amennyiben az okiratokat a fenti határidőre nem nyújtják be, az első bekezdésben meghatározott csökkentés alkalmazandó.
  A vis maiornak minősülő esetek kivételével, és figyelembe véve a harmadik bekezdésben szabályozott felfüggesztési lehetőséget, a második bekezdésben meghatározott kéthónapos határidő elmulasztása lehetővé teszi a tagállamnak járó kifizetések csökkentését a 883/2006/EK bizottsági rendelet (6) 9. cikkének megfelelően. |
| --- | --- |

5.

A 8a. cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:

„Mindazonáltal, az igazoló okiratok jelentős hiányosságai esetén a második bekezdésben meghatározott határidő a piaci szereplő vagy a termékek elosztására kijelölt szervezet írásbeli értesítése mellett felfüggeszthető. A kért dokumentumokat 30 naptári napon belül kell benyújtani, és a határidő azok kézhezvételének napjától számítva tovább folytatódik. Amennyiben az okiratokat a fenti határidőre nem nyújtják be, az első bekezdésben meghatározott csökkentés alkalmazandó.

A vis maiornak minősülő esetek kivételével, és figyelembe véve a harmadik bekezdésben szabályozott felfüggesztési lehetőséget, a második bekezdésben meghatározott kéthónapos határidő elmulasztása lehetővé teszi a tagállamnak járó kifizetések csökkentését a 883/2006/EK bizottsági rendelet (6) 9. cikkének megfelelően.

vis maiornak

6

| 6. | A 9. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a (1) bekezdés b) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „b) | a kedvezményezettek részére nem ömlesztve eljuttatott árucikkeket a csomagoláson jól látható »EK-segély« felirattal lássák el, és ugyanott az Európai Unió zászlaját a II. mellékletben foglalt előírásoknak megfelelően elhelyezzék;”; |
| --- | --- | --- | --- |

6.

A 9. cikk a következőképpen módosul:

a)

a (1) bekezdés b) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„b)

a kedvezményezettek részére nem ömlesztve eljuttatott árucikkeket a csomagoláson jól látható »EK-segély« felirattal lássák el, és ugyanott az Európai Unió zászlaját a II. mellékletben foglalt előírásoknak megfelelően elhelyezzék;”;

| b) | a (2) bekezdés első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „(2)   Az illetékes hatóságok az ellenőrzéseket akkor kezdik meg, amikor az intervenciós készletekből kilépő termékek átvételre kerülnek, vagy adott esetben, amikor a termékeket a 2. cikk (3) bekezdésének c) és d) pontja vagy a 4. cikk (1) bekezdésének c) pontja alkalmazásával a piacon mobilizálják, és azokat a terv végrehajtásának mindegyik szakaszában és az elosztási lánc összes szintjén elvégzik. Az ellenőrzések a terv teljes végrehajtási időtartamára kiterjednek, minden szakaszra, beleértve a helyi szintet is.”; |
| --- | --- |

b)

a (2) bekezdés első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   Az illetékes hatóságok az ellenőrzéseket akkor kezdik meg, amikor az intervenciós készletekből kilépő termékek átvételre kerülnek, vagy adott esetben, amikor a termékeket a 2. cikk (3) bekezdésének c) és d) pontja vagy a 4. cikk (1) bekezdésének c) pontja alkalmazásával a piacon mobilizálják, és azokat a terv végrehajtásának mindegyik szakaszában és az elosztási lánc összes szintjén elvégzik. Az ellenőrzések a terv teljes végrehajtási időtartamára kiterjednek, minden szakaszra, beleértve a helyi szintet is.”;

| c) | a (3) bekezdés helyébe a következő rendelkezés lép:
  „(3)   A tagállamok minden szükséges rendelkezést elfogadnak annak érdekében, hogy biztosítsák a terv végrehajtási műveleteinek szabályszerűségét, továbbá megelőzzék és szankcionálják a szabálytalanságokat. Ennek érdekében – az észlelt hiányosságok vagy szabálytalanságok jellege és súlyossága függvényében – többek között felfüggeszthetik az ajánlattételi eljárásban részt vevő szereplők vagy az éves tervekben az elosztásra kijelölt szervezetek részvételét.” |
| --- | --- |

c)

a (3) bekezdés helyébe a következő rendelkezés lép:

„(3)   A tagállamok minden szükséges rendelkezést elfogadnak annak érdekében, hogy biztosítsák a terv végrehajtási műveleteinek szabályszerűségét, továbbá megelőzzék és szankcionálják a szabálytalanságokat. Ennek érdekében – az észlelt hiányosságok vagy szabálytalanságok jellege és súlyossága függvényében – többek között felfüggeszthetik az ajánlattételi eljárásban részt vevő szereplők vagy az éves tervekben az elosztásra kijelölt szervezetek részvételét.”

| 7. | A rendelet melléklete I. mellékletre változik, és címe helyébe az alábbi szöveg lép: |
| --- | --- |

7.

A rendelet melléklete I. mellékletre változik, és címe helyébe az alábbi szöveg lép:

| 8. | A rendelet e rendelet mellékletének szövegével mint II. melléklettel egészül ki. |
| --- | --- |

8.

A rendelet e rendelet mellékletének szövegével mint II. melléklettel egészül ki.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2007. szeptember 28-án.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 352., 1987.12.15., 1. o. A 2535/95/EK rendelettel (HL L 260., 1995.10.31., 3. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 313., 1992.10.30., 50. o. A legutóbb a 758/2007/EK rendelettel (HL L 172., 2007.6.30., 47. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 205., 1985.8.3., 5. o. A legutóbb az 1913/2006/EK rendelettel (HL L 365., 2006.12.21., 52. o.) módosított rendelet.

3

(4)  HL L 171., 2006.6.23., 35. o. A 721/2007/EK rendelettel (HL L 164., 2007.6.26., 4. o.) módosított rendelet.

4

(5)  HL L 205., 1985.8.3., 5. o.”;

5

(6)  HL L 171., 2006.6.23., 1. o.”

6

---

MELLÉKLET

„II. MELLÉKLET

A JELKÉP LÉTREHOZÁSÁRA VONATKOZÓ UTASÍTÁSOK ÉS A SZABVÁNYSZÍNEK MEGHATÁROZÁSA

1.   Heraldikai leírás

Azúrkék mezőben tizenkét ötágú arany csillag alkotta kör, a csillagok csúcsai nem érnek össze.

2.   Geometriai leírás

Image

A jelkép kék színű téglalap alakú zászló, amelynek hossza magasságának másfélszerese. Tizenkét aranysárga csillag egymástól egyenlő távolságra egy láthatatlan kör kerületén helyezkedik el, amelynek középpontja egybeesik a téglalap átlóinak metszéspontjával. A kör sugara a zászló magasságának egyharmada. Mindegyik csillag ötágú, és az egyes csillagok csúcsai egy-egy láthatatlan kör kerületén helyezkednek el, amelynek sugara a zászló magasságának 1/18-a. Mindegyik csillag függőleges helyzetű, azaz egyik águk függőlegesen felfelé mutat, míg két águk egy láthatatlan vonal mentén a zászló magasságvonalára merőleges helyzetben áll. A csillagok úgy helyezkednek el, mint a számok egy óra számlapján. Számuk nem változik.

3.   Szabványszínek

A jelkép a következő színeket tartalmazza: A téglalap alapszíne PANTONE REFLEX BLUE; a csillagoké PANTONE YELLOW. A nemzetközi PANTONE színskála széles körben elterjedt, és a nem szakmabeliek számára is könnyen hozzáférhető.

Négyszínnyomás: A négyszínnyomás alkalmazásával történő nyomtatás során a két szabványszín használata nem lehetséges. Ezért a szabványszíneket a négyszínnyomás színeinek felhasználásával kell újra előállítani. A PANTONE YELLOW szín a »Process Yellow« elnevezésű szín 100 %-os használatával nyerhető. 100 % »Process Cyan« és 80 % »Process Magenta« összekeverésével a PANTONE REFLEX BLUE színhez nagyon közeli színárnyalat kapható.

Sokszorosítás monokróm eljárással: Ha csak fekete szín áll a rendelkezésére, a téglalapot feketével kell körberajzolni, és elhelyezni benne a fehér alapon fekete csillagokat. Ha csak kék (természetesen feltétlenül Reflex Blue) szín áll rendelkezésre, akkor a háttér 100 %-ában a kék színt kell használni, és a csillagok 100 %-ban fehér negatívok legyenek.

Sokszorosítás színes háttérrel: A jelképet lehetőség szerint fehér háttérrel kell sokszorosítani. Kerülni kell a színes hátteret, különös tekintettel a kékkel nem harmonizáló színekre. Ha elkerülhetetlen a színes háttér, akkor a téglalap köré fehér keretet kell helyezni úgy, hogy a keret szélessége a téglalap magasságának 1/25-e legyen.”

---

| 29.9.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 255/24 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 255/24

---

A BIZOTTSÁG 1128/2007/EK RENDELETE

(2007. szeptember 28.)

a gabonaágazatban 2007. október 1-jén alkalmazandó behozatali vámok megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gabonafélék piacának közös szervezéséről szóló, 2003. szeptember 29-i 1784/2003/EK tanácsi rendeletre (1),

tekintettel az 1766/92/EGK tanácsi rendelet alkalmazásának részletes szabályairól (importvámok a gabonaágazatban) szóló, 1996. június 28-i 1249/96/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 2. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1784/2003/EK rendelet 10. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy az 1001 10 00, az 1001 90 91, az ex 1001 90 99 (kiváló minőségű közönséges búza), az 1002, az ex 1005 (a hibrid vetőmag kivételével), valamint az ex 1007 (a vetésre szánt hibridek kivételével) KN-kód alá tartozó termékekre vonatkozó behozatali vám egyenlő az e termékek behozatalára érvényes, 55 %-kal megnövelt, majd a szállítmányra vonatkozó CIF-importárral csökkentett intervenciós árral. E vám azonban nem haladhatja meg a közös vámtarifa szerinti vámtételt. |
| --- | --- |

(1)

Az 1784/2003/EK rendelet 10. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy az 1001 10 00, az 1001 90 91, az ex 1001 90 99 (kiváló minőségű közönséges búza), az 1002, az ex 1005 (a hibrid vetőmag kivételével), valamint az ex 1007 (a vetésre szánt hibridek kivételével) KN-kód alá tartozó termékekre vonatkozó behozatali vám egyenlő az e termékek behozatalára érvényes, 55 %-kal megnövelt, majd a szállítmányra vonatkozó CIF-importárral csökkentett intervenciós árral. E vám azonban nem haladhatja meg a közös vámtarifa szerinti vámtételt.

| (2) | Az 1784/2003/EK rendelet 10. cikkének (3) bekezdése előírja, hogy a cikk (2) bekezdésében említett behozatali vám kiszámítása céljából a szóban forgó termékekre szabályos időközönként meg kell állapítani a reprezentatív CIF-importárakat. |
| --- | --- |

(2)

Az 1784/2003/EK rendelet 10. cikkének (3) bekezdése előírja, hogy a cikk (2) bekezdésében említett behozatali vám kiszámítása céljából a szóban forgó termékekre szabályos időközönként meg kell állapítani a reprezentatív CIF-importárakat.

| (3) | Az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (2) bekezdése értelmében az 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (kiváló minőségű közönséges búza), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 és 1007 00 90 KN-kód alá tartozó termékekre vonatkozó behozatali vám kiszámításához az ugyanezen rendelet 4. cikkében leírt módszerrel meghatározott napi reprezentatív CIF-importárat kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(3)

Az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (2) bekezdése értelmében az 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (kiváló minőségű közönséges búza), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 és 1007 00 90 KN-kód alá tartozó termékekre vonatkozó behozatali vám kiszámításához az ugyanezen rendelet 4. cikkében leírt módszerrel meghatározott napi reprezentatív CIF-importárat kell alkalmazni.

| (4) | Helyénvaló rögzíteni a behozatali vámokat a 2007. október 1-jén az új behozatali vám hatálybalépése napjáig tartó időszakra, |
| --- | --- |

(4)

Helyénvaló rögzíteni a behozatali vámokat a 2007. október 1-jén az új behozatali vám hatálybalépése napjáig tartó időszakra,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A gabonaágazatban 2007. október 1-jén alkalmazandó, az 1784/2003/EK rendelet 10. cikkének (2) bekezdésében említett behozatali vámokat e rendelet I. melléklete határozza meg a II. mellékletben ismertetett adatok alapján.

2. cikk

Ez a rendelet 2007. október 1-jén lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2007. szeptember 28-án.

a Bizottság részéről

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 270., 2003.10.21., 78. o. A legutóbb a 735/2007/EK rendelettel (HL L 169., 2007.6.29., 6. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 161., 1996.6.29., 125. o. A legutóbb az 1816/2005/EK rendelettel (HL L 292., 2005.11.8., 5. o.) módosított rendelet.

2

---

I. MELLÉKLET

Az 1784/2003/EK rendelet 10. cikkének (2) bekezdésében említett termékek 2007. október 1-tól alkalmazandó behozatali vámjai

| KN-kódszám | Áru megnevezése | Behozatali vám (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | DURUMBÚZA, kiváló minőségű | 0,00 |
| közepes minőségű | 0,00 |
| gyenge minőségű | 0,00 |
| 1001 90 91 | KÖZÖNSÉGES BÚZA, vetőmag | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | KÖZÖNSÉGES BÚZA, kiváló minőségű, a vetőmag kivételével | 0,00 |
| 1002 00 00 | ROZS | 0,00 |
| 1005 10 90 | KUKORICA, vetőmag, a hibrid kivételével | 0,00 |
| 1005 90 00 | KUKORICA, a vetőmag kivételével (2) | 0,00 |
| 1007 00 90 | CIROKMAG, a vetésre szánt hibrid kivételével | 0,00 |

KN-kódszám

Áru megnevezése

Behozatali vám (1)

(EUR/t)

1001 10 00

DURUMBÚZA, kiváló minőségű

0,00

közepes minőségű

0,00

gyenge minőségű

0,00

1001 90 91

KÖZÖNSÉGES BÚZA, vetőmag

0,00

ex 1001 90 99

KÖZÖNSÉGES BÚZA, kiváló minőségű, a vetőmag kivételével

0,00

1002 00 00

ROZS

0,00

1005 10 90

KUKORICA, vetőmag, a hibrid kivételével

0,00

1005 90 00

KUKORICA, a vetőmag kivételével (2)

0,00

1007 00 90

CIROKMAG, a vetésre szánt hibrid kivételével

0,00

---

(1)  A Közösségbe az Atlanti-óceánon vagy a Szuezi-csatornán keresztül érkező árukra az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (4) bekezdése értelmében az importőr a következő vámcsökkentésben részesülhet:

| — | 3 EUR/t, ha a kirakodási kikötő a Földközi-tengeren van, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, ha a kirakodási kikötő a Földközi-tengeren van,

| — | 2 EUR/t, ha a kirakodási kikötő Dániában, Észtországban, Írországban, Lettországban, Litvániában, Lengyelországban, Finnországban, Svédországban, az Egyesült Királyságban vagy az Ibériai-félsziget atlanti-óceáni partján van. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, ha a kirakodási kikötő Dániában, Észtországban, Írországban, Lettországban, Litvániában, Lengyelországban, Finnországban, Svédországban, az Egyesült Királyságban vagy az Ibériai-félsziget atlanti-óceáni partján van.

(2)  Az importőr 24 EUR/t átalány-vámcsökkentésben részesülhet, amennyiben az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (5) bekezdésében megállapított feltételek teljesülnek.

---

II. MELLÉKLET

Az I. mellékletben rögzített vámok kiszámításánál figyelembe vett adatok

14.9.2007-27.9.2007

| 1. | Az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében említett referencia-időszakra vonatkozó átlagértékek:











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Közönséges búza (1) | Kukorica | Durumbúza, kiváló minőségű | Durumbúza, közepes minőségű (2) | Durumbúza, gyenge minőségű (3) | Árpa |
| Tőzsde | Minneapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Tőzsdei jegyzés | 231,04 | 102,89 | — | — | — | — |
| FOB-ár, USA | — | — | 299,04 | 289,04 | 269,04 | 172,28 |
| Öböl-beli árnövelés | — | 16,20 | — | — | — | — |
| Nagy-tavaki árnövelés | 0,42 | — | — | — | — | — |

1.

Az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében említett referencia-időszakra vonatkozó átlagértékek:

(EUR/t)

Közönséges búza (1)

Kukorica

Durumbúza, kiváló minőségű

Durumbúza, közepes minőségű (2)

Durumbúza, gyenge minőségű (3)

Árpa

Tőzsde

Minneapolis

Chicago

—

—

—

—

Tőzsdei jegyzés

231,04

102,89

—

—

—

—

FOB-ár, USA

—

—

299,04

289,04

269,04

172,28

Öböl-beli árnövelés

—

16,20

—

—

—

—

Nagy-tavaki árnövelés

0,42

—

—

—

—

—

| 2. | Az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében említett referencia-időszakra vonatkozó átlagértékek:






  Szállítási költség: Mexikói-öböl–Rotterdam | 44,83 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Szállítási költség: Nagy-tavak–Rotterdam | 42,73 EUR/t |

2.

Az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében említett referencia-időszakra vonatkozó átlagértékek:

Szállítási költség: Mexikói-öböl–Rotterdam

44,83 EUR/t

Szállítási költség: Nagy-tavak–Rotterdam

42,73 EUR/t

---

(1)  14 EUR/t árnövelés együtt (az 1249/96/EK rendelet 4. cikkének (3) bekezdése).

(2)  10 EUR/t árcsökkentés (az 1249/96/EK rendelet 4. cikkének (3) bekezdése).

(3)  30 EUR/t árcsökkentés (az 1249/96/EK rendelet 4. cikkének (3) bekezdése).

---

| 29.9.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 255/27 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 255/27

---

A BIZOTTSÁG 1129/2007/EK RENDELETE

(2007. szeptember 28.)

a gabonafélék, a lisztek és a búzából vagy rozsból készült dara és durva őrlemény exportjára alkalmazandó visszatérítések rögzítéséről

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gabonafélék piacának közös szervezéséről szóló, 2003. szeptember 29-i 1784/2003/EK tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 13. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1784/2003/EK rendelet 13. cikkének rendelkezései szerint az ugyanezen rendelet 1. cikkében szereplő termékeknek a világpiaci jegyzései és árai, valamint ugyanezen termékeknek a Közösségen belüli árai közötti különbség export-visszatérítéssel fedezhető. |
| --- | --- |

(1)

Az 1784/2003/EK rendelet 13. cikkének rendelkezései szerint az ugyanezen rendelet 1. cikkében szereplő termékeknek a világpiaci jegyzései és árai, valamint ugyanezen termékeknek a Közösségen belüli árai közötti különbség export-visszatérítéssel fedezhető.

| (2) | A visszatérítéseket azoknak az összetevőknek a figyelembevételével kell rögzíteni, amelyeket az 1995. június 29-i 1501/95/EK bizottsági rendelet (2) egyes szabályait megállapító 1. cikke említ, az 1766/92/EGK tanácsi rendeletnek az export-visszatérítések megadása, valamint a gabonaágazatban zavar esetén foganatosítandó intézkedések tekintetében való alkalmazásának. |
| --- | --- |

(2)

A visszatérítéseket azoknak az összetevőknek a figyelembevételével kell rögzíteni, amelyeket az 1995. június 29-i 1501/95/EK bizottsági rendelet (2) egyes szabályait megállapító 1. cikke említ, az 1766/92/EGK tanácsi rendeletnek az export-visszatérítések megadása, valamint a gabonaágazatban zavar esetén foganatosítandó intézkedések tekintetében való alkalmazásának.

| (3) | A liszteket, a búzából vagy rozsból készült darát és durva őrleményt illetően az ezekre a termékekre alkalmazandó visszatérítést a szóban forgó termékek előállításához szükséges gabonamennyiség figyelembevételével kell kiszámítani. Ezek a mennyiségek az 1501/95/EK rendeletben kerültek rögzítésre. |
| --- | --- |

(3)

A liszteket, a búzából vagy rozsból készült darát és durva őrleményt illetően az ezekre a termékekre alkalmazandó visszatérítést a szóban forgó termékek előállításához szükséges gabonamennyiség figyelembevételével kell kiszámítani. Ezek a mennyiségek az 1501/95/EK rendeletben kerültek rögzítésre.

| (4) | A világpiaci helyzet vagy egyes piacok sajátos követelményei szükségessé tehetik a visszatérítés differenciálását egyes termékek tekintetében, rendeltetési helyük szerint. |
| --- | --- |

(4)

A világpiaci helyzet vagy egyes piacok sajátos követelményei szükségessé tehetik a visszatérítés differenciálását egyes termékek tekintetében, rendeltetési helyük szerint.

| (5) | A visszatérítést havonta egyszer kell rögzíteni. A visszatérítés időszakon belül módosítható. |
| --- | --- |

(5)

A visszatérítést havonta egyszer kell rögzíteni. A visszatérítés időszakon belül módosítható.

| (6) | Ezeknek a szabályoknak a gabonafélék piacának mindenkori helyzetére és különösen e termékek Közösségen belüli és világpiaci jegyzéseire, illetve áraira való alkalmazása a mellékletben ismertetett összegek szerinti visszatérítés rögzítését eredményezi. |
| --- | --- |

(6)

Ezeknek a szabályoknak a gabonafélék piacának mindenkori helyzetére és különösen e termékek Közösségen belüli és világpiaci jegyzéseire, illetve áraira való alkalmazása a mellékletben ismertetett összegek szerinti visszatérítés rögzítését eredményezi.

| (7) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Gabonapiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(7)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Gabonapiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1784/2003/EK rendelet 1. cikkének a), b) és c) pontjában említett, változatlan állapotú termékek – a maláta kivételével – export-visszatérítései a mellékletben ismertetett összegekben kerültek rögzítésre.

2. cikk

Ez a rendelet 2007. október 1-jén lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2007. szeptember 28-án.

a Bizottság részéről

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 270., 2003.10.21., 78. o. A legutóbb a 735/2006/EK rendelettel (HL L 169., 2007.6.29., 6. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 147., 1995.6.30., 7. o. A legutóbb az 1996/2006/EK rendelettel (HL L 398., 2006.12.30., 1. o.) módosított rendelet.

2

---

MELLÉKLET

a Bizottság 2007. szeptember 28-i, a gabonafélék, a lisztek és a búzából vagy rozsból készült dara és durva őrlemény exportjára alkalmazandó visszatérítések rögzítéséről szóló rendeletéhez

| A termékek kódja | Viszonylat | Mértékegység | A visszatérítések összege |
| --- | --- | --- | --- |
| 1001 10 00 9200 | — | EUR/t | — |
| 1001 10 00 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1001 90 91 9000 | — | EUR/t | — |
| 1001 90 99 9000 | A00 | EUR/t | — |
| 1002 00 00 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1003 00 10 9000 | — | EUR/t | — |
| 1003 00 90 9000 | A00 | EUR/t | — |
| 1004 00 00 9200 | — | EUR/t | — |
| 1004 00 00 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1005 10 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1005 90 00 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1007 00 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1008 20 00 9000 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 11 9000 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 15 9100 | C01 | EUR/t | 0 |
| 1101 00 15 9130 | C01 | EUR/t | 0 |
| 1101 00 15 9150 | C01 | EUR/t | 0 |
| 1101 00 15 9170 | C01 | EUR/t | 0 |
| 1101 00 15 9180 | C01 | EUR/t | 0 |
| 1101 00 15 9190 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1102 10 00 9500 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1102 10 00 9700 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1102 10 00 9900 | — | EUR/t | — |
| 1103 11 10 9200 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 10 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 10 9900 | — | EUR/t | — |
| 1103 11 90 9200 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 90 9800 | — | EUR/t | — |
| Megj: A termékkódokat, valamint az „A” sorozatú viszonylatok kódjait a Bizottság módosított 3846/87/EGK bizottsági rendelete (HL L 366., 1987.12.24., 1. o.) határozza meg.







  C01 | : | Minden harmadik ország Albánia, Horvátország, Bosznia-Hercegovina, Montenegró, Szerbia, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, Liechenstein és Svájc kivételével. |

A termékek kódja

Viszonylat

Mértékegység

A visszatérítések összege

1001 10 00 9200

—

EUR/t

—

1001 10 00 9400

A00

EUR/t

0

1001 90 91 9000

—

EUR/t

—

1001 90 99 9000

A00

EUR/t

—

1002 00 00 9000

A00

EUR/t

0

1003 00 10 9000

—

EUR/t

—

1003 00 90 9000

A00

EUR/t

—

1004 00 00 9200

—

EUR/t

—

1004 00 00 9400

A00

EUR/t

0

1005 10 90 9000

—

EUR/t

—

1005 90 00 9000

A00

EUR/t

0

1007 00 90 9000

—

EUR/t

—

1008 20 00 9000

—

EUR/t

—

1101 00 11 9000

—

EUR/t

—

1101 00 15 9100

C01

EUR/t

0

1101 00 15 9130

C01

EUR/t

0

1101 00 15 9150

C01

EUR/t

0

1101 00 15 9170

C01

EUR/t

0

1101 00 15 9180

C01

EUR/t

0

1101 00 15 9190

—

EUR/t

—

1101 00 90 9000

—

EUR/t

—

1102 10 00 9500

A00

EUR/t

0

1102 10 00 9700

A00

EUR/t

0

1102 10 00 9900

—

EUR/t

—

1103 11 10 9200

A00

EUR/t

0

1103 11 10 9400

A00

EUR/t

0

1103 11 10 9900

—

EUR/t

—

1103 11 90 9200

A00

EUR/t

0

1103 11 90 9800

—

EUR/t

—

Megj: A termékkódokat, valamint az „A” sorozatú viszonylatok kódjait a Bizottság módosított 3846/87/EGK bizottsági rendelete (HL L 366., 1987.12.24., 1. o.) határozza meg.

C01

:

Minden harmadik ország Albánia, Horvátország, Bosznia-Hercegovina, Montenegró, Szerbia, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, Liechenstein és Svájc kivételével.

---

| 29.9.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 255/29 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 255/29

---

A BIZOTTSÁG 1130/2007/EK RENDELETE

(2007. szeptember 28.)

a gabonafélékre járó visszatérítésre alkalmazandó korrekciós tényező rögzítéséről

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gabonafélék piacának közös szervezéséről szóló, 2003. szeptember 29-i 1784/2003/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 15. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1784/2003/EK rendelet 14. cikkének (2) bekezdése értelmében a gabonafélék exportjára az engedély iránti kérelem benyújtásának napján alkalmazandó visszatérítést kell alkalmazni, erre irányuló kérelem esetén, az olyan exportra, amelyet az engedély érvényességi időtartama alatt bonyolítanak le. Ebben az esetben a visszatérítésre korrekciós tényező alkalmazható. |
| --- | --- |

(1)

Az 1784/2003/EK rendelet 14. cikkének (2) bekezdése értelmében a gabonafélék exportjára az engedély iránti kérelem benyújtásának napján alkalmazandó visszatérítést kell alkalmazni, erre irányuló kérelem esetén, az olyan exportra, amelyet az engedély érvényességi időtartama alatt bonyolítanak le. Ebben az esetben a visszatérítésre korrekciós tényező alkalmazható.

| (2) | Az 1766/92/EGK tanácsi rendeletnek az export-visszatérítések megadása, valamint a gabonaágazatban zavar esetén foganatosítandó intézkedések tekintetében való alkalmazásának egyes szabályait megállapító, 1995. június 29-i 1501/95/EK bizottsági rendelet (2) lehetővé teszi egy korrekciós tényező alkalmazását az 1784/2003/EK rendelet 1. cikkének a), b) és c) pontjában meghatározott termékek vonatkozásában. Ezt a korrekciós tényezőt az 1501/95/EK rendelet 1. cikkében szereplő tényezők figyelembevételével kell kiszámítani. |
| --- | --- |

(2)

Az 1766/92/EGK tanácsi rendeletnek az export-visszatérítések megadása, valamint a gabonaágazatban zavar esetén foganatosítandó intézkedések tekintetében való alkalmazásának egyes szabályait megállapító, 1995. június 29-i 1501/95/EK bizottsági rendelet (2) lehetővé teszi egy korrekciós tényező alkalmazását az 1784/2003/EK rendelet 1. cikkének a), b) és c) pontjában meghatározott termékek vonatkozásában. Ezt a korrekciós tényezőt az 1501/95/EK rendelet 1. cikkében szereplő tényezők figyelembevételével kell kiszámítani.

| (3) | A világpiaci helyzet vagy egyes piacok sajátos követelményei szükségessé tehetik a korrekciós tényező differenciálását egyes termékek tekintetében, rendeltetési helyük szerint. |
| --- | --- |

(3)

A világpiaci helyzet vagy egyes piacok sajátos követelményei szükségessé tehetik a korrekciós tényező differenciálását egyes termékek tekintetében, rendeltetési helyük szerint.

| (4) | A korrekciós tényezőt ugyanazon eljárás szerint kell rögzíteni, mint a visszatérítést. A korrekciós tényező a két rögzítés közötti időszakban módosítható. |
| --- | --- |

(4)

A korrekciós tényezőt ugyanazon eljárás szerint kell rögzíteni, mint a visszatérítést. A korrekciós tényező a két rögzítés közötti időszakban módosítható.

| (5) | A fent említett rendelkezésekből adódóan a korrekciós tényező e rendelet mellékletének megfelelően került rögzítésre. |
| --- | --- |

(5)

A fent említett rendelkezésekből adódóan a korrekciós tényező e rendelet mellékletének megfelelően került rögzítésre.

| (6) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Gabonapiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(6)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Gabonapiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1784/2003/EK rendelet 1. cikke a), b) és c) pontjában említett termékek – a maláta kivételével – előzetesen rögzített mértékű export-visszatérítéseire alkalmazandó korrekciós tényező a mellékletben került rögzítésre.

2. cikk

Ez a rendelet 2007. október 1-jén lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2007. szeptember 28-án.

a Bizottság részéről

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 270., 2003.10.21., 78. o. A legutóbb a 735/2007/EK rendelettel (HL L 169., 2007.6.29., 6. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 147., 1995.6.30., 7. o. A legutóbb az 1996/2006/EK rendelettel (HL L 398., 2006.12.30., 1. o.) módosított rendelet.

2

---

MELLÉKLET

a Bizottság 2007. szeptember 28-i rendeletéhez, a gabonafélékre járó visszatérítésre alkalmazandó korrekciós tényező rögzítéséről

| (EUR/t) |
| --- |
| Termékkód | Viszonylat | Jelenleg
  10 | 1. időszak
  11 | 2. időszak
  12 | 3. időszak
  1 | 4. időszak
  1 | 5. időszak
  3 | 6. időszak
  4 |
| 1001 10 00 9200 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1001 10 00 9400 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1001 90 91 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1001 90 99 9000 | C01 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1002 00 00 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1003 00 10 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1003 00 90 9000 | C02 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1004 00 00 9200 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1004 00 00 9400 | C03 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1005 10 90 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1005 90 00 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1007 00 90 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1008 20 00 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1101 00 11 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1101 00 15 9100 | C01 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1101 00 15 9130 | C01 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1101 00 15 9150 | C01 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1101 00 15 9170 | C01 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1101 00 15 9180 | C01 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1101 00 15 9190 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1101 00 90 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1102 10 00 9500 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1102 10 00 9700 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1102 10 00 9900 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1103 11 10 9200 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1103 11 10 9400 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1103 11 10 9900 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1103 11 90 9200 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1103 11 90 9800 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Megjegyzés: A termékkódokat, valamint az „A” sorozatú viszonylatok kódjait a módosított 3846/87/EGK bizottsági rendelet (HL L 366., 1987.12.24., 1. o.) határozza meg.
  A viszonylatok numerikus kódjait a 2081/2003/EK bizottsági rendelet (HL L 313., 2003.11.28., 11. o.) határozza meg.







  C01 | : | Minden harmadik ország Albánia, Horvátország, Bosznia-Hercegovina, Montenegró, Szerbia, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, Liechenstein és Svájc kivételével. |
| C02 | : | Algéria, Szaúd-Arábia, Bahrein, Egyiptom, Egyesült Arab Emírségek, Irán, Irak, Izrael, Jordánia, Kuvait, Libanon, Líbia, Marokkó, Mauritánia, Omán, Quatar, Szíria, Tunézia és Jemen. |
| C03 | : | Minden ország Norvégia, Svájc és Liechenstein kivételével. |

(EUR/t)

Termékkód

Viszonylat

Jelenleg

10

1. időszak

11

2. időszak

12

3. időszak

1

4. időszak

1

5. időszak

3

6. időszak

4

1001 10 00 9200

—

—

—

—

—

—

—

—

1001 10 00 9400

A00

0

0

0

0

0

—

—

1001 90 91 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1001 90 99 9000

C01

0

0

0

0

0

—

—

1002 00 00 9000

A00

0

0

0

0

0

—

—

1003 00 10 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1003 00 90 9000

C02

0

0

0

0

0

—

—

1004 00 00 9200

—

—

—

—

—

—

—

—

1004 00 00 9400

C03

0

0

0

0

0

—

—

1005 10 90 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1005 90 00 9000

A00

0

0

0

0

0

—

—

1007 00 90 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1008 20 00 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1101 00 11 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1101 00 15 9100

C01

0

0

0

0

0

—

—

1101 00 15 9130

C01

0

0

0

0

0

—

—

1101 00 15 9150

C01

0

0

0

0

0

—

—

1101 00 15 9170

C01

0

0

0

0

0

—

—

1101 00 15 9180

C01

0

0

0

0

0

—

—

1101 00 15 9190

—

—

—

—

—

—

—

—

1101 00 90 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1102 10 00 9500

A00

0

0

0

0

0

—

—

1102 10 00 9700

A00

0

0

0

0

0

—

—

1102 10 00 9900

—

—

—

—

—

—

—

—

1103 11 10 9200

A00

0

0

0

0

0

—

—

1103 11 10 9400

A00

0

0

0

0

0

—

—

1103 11 10 9900

—

—

—

—

—

—

—

—

1103 11 90 9200

A00

0

0

0

0

0

—

—

1103 11 90 9800

—

—

—

—

—

—

—

—

Megjegyzés: A termékkódokat, valamint az „A” sorozatú viszonylatok kódjait a módosított 3846/87/EGK bizottsági rendelet (HL L 366., 1987.12.24., 1. o.) határozza meg.

A viszonylatok numerikus kódjait a 2081/2003/EK bizottsági rendelet (HL L 313., 2003.11.28., 11. o.) határozza meg.

C01

:

Minden harmadik ország Albánia, Horvátország, Bosznia-Hercegovina, Montenegró, Szerbia, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, Liechenstein és Svájc kivételével.

C02

:

Algéria, Szaúd-Arábia, Bahrein, Egyiptom, Egyesült Arab Emírségek, Irán, Irak, Izrael, Jordánia, Kuvait, Libanon, Líbia, Marokkó, Mauritánia, Omán, Quatar, Szíria, Tunézia és Jemen.

C03

:

Minden ország Norvégia, Svájc és Liechenstein kivételével.

---

| 29.9.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 255/31 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 255/31

---

A BIZOTTSÁG 1131/2007/EK RENDELETE

(2007. szeptember 28.)

a maláta exportjára adható visszatérítések rögzítéséről

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gabonafélék piacának közös szervezéséről szóló, 2003. szeptember 29-i 1784/2003/EK rendeletre (1) és különösen annak 13. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1784/2003/EK rendelet 13. cikkének rendelkezései szerint az ugyanezen rendelet 1. cikkében szereplő termékeknek a világpiaci árai, illetve árfolyamjegyzései és ugyanezen termékek Közösségen belüli árai közötti különbség export-visszatérítéssel fedezhető. |
| --- | --- |

(1)

Az 1784/2003/EK rendelet 13. cikkének rendelkezései szerint az ugyanezen rendelet 1. cikkében szereplő termékeknek a világpiaci árai, illetve árfolyamjegyzései és ugyanezen termékek Közösségen belüli árai közötti különbség export-visszatérítéssel fedezhető.

| (2) | A visszatérítéseket azoknak az összetevőknek a figyelembevételével kell rögzíteni, amelyeket az 1766/92/EGK tanácsi rendeletnek az export-visszatérítések megadása, valamint a gabonaágazatban zavar esetén foganatosítandó intézkedések tekintetében való alkalmazásának egyes szabályait megállapító, 1995. június 29-i 1501/95/EK bizottsági rendelet (2) 1. cikke említ. |
| --- | --- |

(2)

A visszatérítéseket azoknak az összetevőknek a figyelembevételével kell rögzíteni, amelyeket az 1766/92/EGK tanácsi rendeletnek az export-visszatérítések megadása, valamint a gabonaágazatban zavar esetén foganatosítandó intézkedések tekintetében való alkalmazásának egyes szabályait megállapító, 1995. június 29-i 1501/95/EK bizottsági rendelet (2) 1. cikke említ.

| (3) | A malátára vonatkozó visszatérítést a szóban forgó termékek előállításához szükséges gabonamennyiség figyelembevételével kell kiszámítani. Ezek a mennyiségek az 1501/95/EK rendeletben kerültek rögzítésre. |
| --- | --- |

(3)

A malátára vonatkozó visszatérítést a szóban forgó termékek előállításához szükséges gabonamennyiség figyelembevételével kell kiszámítani. Ezek a mennyiségek az 1501/95/EK rendeletben kerültek rögzítésre.

| (4) | A világpiaci helyzet vagy egyes piacok sajátos követelményei szükségessé tehetik a visszatérítés differenciálását egyes termékekre, rendeltetési helyük szerint. |
| --- | --- |

(4)

A világpiaci helyzet vagy egyes piacok sajátos követelményei szükségessé tehetik a visszatérítés differenciálását egyes termékekre, rendeltetési helyük szerint.

| (5) | A visszatérítést havonta egyszer kell rögzíteni. A visszatérítés időszakon belül módosítható. |
| --- | --- |

(5)

A visszatérítést havonta egyszer kell rögzíteni. A visszatérítés időszakon belül módosítható.

| (6) | E szabályok alkalmazása a gabonaágazat piacainak jelenlegi helyzetére és különösen e termékeknek a Közösségen belüli és a világpiaci jegyzéseire, illetve áraira, a mellékletben ismertetett összegek szerinti visszatérítés rögzítését eredményezi. |
| --- | --- |

(6)

E szabályok alkalmazása a gabonaágazat piacainak jelenlegi helyzetére és különösen e termékeknek a Közösségen belüli és a világpiaci jegyzéseire, illetve áraira, a mellékletben ismertetett összegek szerinti visszatérítés rögzítését eredményezi.

| (7) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Gabonapiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(7)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Gabonapiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A malátára irányadó, az 1784/2003/EK rendelet 1. cikk bekezdés c) pontjában említett export-visszatérítések a mellékletben ismertetett összegekben kerültek rögzítésre.

2. cikk

Ez a rendelet 2007. október 1-jén lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2007. szeptember 28-án.

a Bizottság részéről

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 270., 2003.10.21., 78. o. A legutóbb a 735/2007/EK rendelettel (HL L 169., 2007.6.29., 6. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 147., 1995.6.30., 7. o. A legutóbb az 1996/2006/EK rendelettel (HL L 398., 2006.12.30., 1. o.) módosított rendelet.

2

---

MELLÉKLET

a Bizottság 2007. szeptember 28-i rendeletéhez, a maláta exportjára alkalmazandó visszatérítések rögzítéséről

| A termékek kódja | Viszonylat | Mértékegység | A visszatérítések összege |
| --- | --- | --- | --- |
| 1107 10 19 9000 | A00 | EUR/t | 0,00 |
| 1107 10 99 9000 | A00 | EUR/t | 0,00 |
| 1107 20 00 9000 | A00 | EUR/t | 0,00 |
| MEGJ.: A termékkódokat, valamint az „A” sorozatú viszonylatok kódjait a módosított 3846/87/EGK bizottsági rendelet (HL L 366., 1987.12.24., 1. o.) határozza meg.
  A viszonylatok numerikus kódjait a 2081/2003/EK rendelet (HL L 313., 2003.11.28., 11. o.) határozza meg. |

A termékek kódja

Viszonylat

Mértékegység

A visszatérítések összege

1107 10 19 9000

A00

EUR/t

0,00

1107 10 99 9000

A00

EUR/t

0,00

1107 20 00 9000

A00

EUR/t

0,00

MEGJ.: A termékkódokat, valamint az „A” sorozatú viszonylatok kódjait a módosított 3846/87/EGK bizottsági rendelet (HL L 366., 1987.12.24., 1. o.) határozza meg.

A viszonylatok numerikus kódjait a 2081/2003/EK rendelet (HL L 313., 2003.11.28., 11. o.) határozza meg.

---

| 29.9.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 255/33 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 255/33

---

A BIZOTTSÁG 1132/2007/EK RENDELETE

(2007. szeptember 28.)

a malátára járó visszatérítésre alkalmazandó korrekciós tényező rögzítéséről

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gabonafélék piacának közös szervezéséről szóló, 2003. szeptember 29-i 1784/2003/EK (1) tanácsi rendeletre és különösen annak 15. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1784/2003/EK rendelet 14. cikkének (2) bekezdése értelmében a gabonafélék exportjára az engedély iránti kérelem beadásának napján alkalmazandó visszatérítést kell alkalmazni, erre irányuló kérelem esetén, az olyan exportra, amelyet az engedély érvényességi időtartama alatt bonyolítanak le. Ebben az esetben a visszatérítésre korrekciós tényező alkalmazható. |
| --- | --- |

(1)

Az 1784/2003/EK rendelet 14. cikkének (2) bekezdése értelmében a gabonafélék exportjára az engedély iránti kérelem beadásának napján alkalmazandó visszatérítést kell alkalmazni, erre irányuló kérelem esetén, az olyan exportra, amelyet az engedély érvényességi időtartama alatt bonyolítanak le. Ebben az esetben a visszatérítésre korrekciós tényező alkalmazható.

| (2) | Az 1766/92/EGK tanácsi rendeletnek az export-visszatérítések megadása, valamint a gabonaágazatban zavar esetén foganatosítandó intézkedések tekintetében való alkalmazásának egyes szabályait megállapító 1995. június 29-i 1501/95/EK bizottsági rendelet (2) lehetővé teszi egy korrekciós tényező alkalmazását az 1784/2003/EK rendelet 1. cikk (1) bekezdésének c) pontjában meghatározott maláta vonatkozásában. Ezt a korrekciós tényezőt az 1501/95/EK rendelet 1. cikkében szereplő tényezők figyelembevételével kell kiszámítani. |
| --- | --- |

(2)

Az 1766/92/EGK tanácsi rendeletnek az export-visszatérítések megadása, valamint a gabonaágazatban zavar esetén foganatosítandó intézkedések tekintetében való alkalmazásának egyes szabályait megállapító 1995. június 29-i 1501/95/EK bizottsági rendelet (2) lehetővé teszi egy korrekciós tényező alkalmazását az 1784/2003/EK rendelet 1. cikk (1) bekezdésének c) pontjában meghatározott maláta vonatkozásában. Ezt a korrekciós tényezőt az 1501/95/EK rendelet 1. cikkében szereplő tényezők figyelembevételével kell kiszámítani.

| (3) | A fentiekben hivatkozott rendelkezésekből következik, hogy a korrekciós tényezőt e rendelet mellékletének megfelelően kell rögzíteni. |
| --- | --- |

(3)

A fentiekben hivatkozott rendelkezésekből következik, hogy a korrekciós tényezőt e rendelet mellékletének megfelelően kell rögzíteni.

| (4) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Gabonapiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(4)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Gabonapiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1784/2003/EK rendelet 15. cikkének (3) bekezdésében említett, a maláta exportjára vonatkozó, előzetesen rögzített visszatérítésekre alkalmazandó korrekciós tényező a mellékletben került rögzítésre.

2. cikk

Ez a rendelet 2007. október 1-jén lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2007. szeptember 28-án.

a Bizottság részéről

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 270., 2003.10.21., 78. o. A legutóbb a 735/2007/EK rendelettel (HL L 169., 2007.6.29., 6. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 147., 1995.6.30., 7. o. A legutóbb a 1996/2006/EK rendelettel (HL L 398., 2006.12.30., 1. o.) módosított rendelet.

2

---

MELLÉKLET

A Bizottság 2007. szeptember 28-i rendeletéhez a malátára járó visszatérítésre alkalmazandó korrekciós tényező rögzítéséről

MEGJ.: A termékkódokat, valamint az „A” sorozatú viszonylatok kódjait a módosított 3846/87/EGK bizottsági rendelet határozza meg (HL L 366., 1987.12.24., 1. o.).

A viszonylatok numerikus kódjait a 2081/2003/EK bizottsági rendelet határozza meg bizottsági (HL L 313., 2003.11.28., 11. o.).

| (EUR/t) |
| --- |
| A termékek kódja | Viszonylat | Folyó
  10 | 1. időszak
  11 | 2. időszak
  12 | 3. időszak
  1 | 4. időszak
  2 | 5. időszak
  3 |
| 1107 10 11 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 19 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 91 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 99 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 20 00 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

(EUR/t)

A termékek kódja

Viszonylat

Folyó

10

1. időszak

11

2. időszak

12

3. időszak

1

4. időszak

2

5. időszak

3

1107 10 11 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 19 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 91 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 99 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 20 00 9000

A00

0

0

0

0

0

0

| (EUR/t) |
| --- |
| A termékek kódja | Viszonylat | 6. időszak
  4 | 7. időszak
  5 | 8. időszak
  6 | 9. időszak
  7 | 10. időszak
  8 | 11. időszak
  9 |
| 1107 10 11 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 19 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 91 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 99 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 20 00 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

(EUR/t)

A termékek kódja

Viszonylat

6. időszak

4

7. időszak

5

8. időszak

6

9. időszak

7

10. időszak

8

11. időszak

9

1107 10 11 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 19 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 91 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 99 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 20 00 9000

A00

0

0

0

0

0

0

---

| 29.9.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 255/35 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 255/35

---

A BIZOTTSÁG 1133/2007/EK RENDELETE

(2007. szeptember 28.)

a gabonaágazat termékeire és a rizsre a közösségi és nemzeti élelmiszersegély-akciók keretében alkalmazandó visszatérítések rögzítéséről

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gabonafélék piacának közös szervezéséről szóló, 2003. szeptember 29-i 1784/2003/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 13. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel a rizs piacának közös szervezéséről szóló, 2003. szeptember 29-i 1785/2003/EK tanácsi rendeletre (2), és különösen annak 14. cikkének (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A mezőgazdasági termékek élelmiszersegélyként való juttatásával kapcsolatban felmerülő kiadások közösségi finanszírozásáról szóló, 1974. október 21-i 2681/74/EGK tanácsi rendelet (3) 2. cikke úgy rendelkezik, hogy a felmerült ráfordításoknak az a hányada, amely a közösségi szabályokkal összhangban rögzített, kérdéses termékexport-visszatérítésekre vonatkozik, az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garanciaalap Garanciarészlegét terheli. |
| --- | --- |

(1)

A mezőgazdasági termékek élelmiszersegélyként való juttatásával kapcsolatban felmerülő kiadások közösségi finanszírozásáról szóló, 1974. október 21-i 2681/74/EGK tanácsi rendelet (3) 2. cikke úgy rendelkezik, hogy a felmerült ráfordításoknak az a hányada, amely a közösségi szabályokkal összhangban rögzített, kérdéses termékexport-visszatérítésekre vonatkozik, az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garanciaalap Garanciarészlegét terheli.

| (2) | A közösségi élelmiszersegély-akciók költségvetésének megállapítását és kezelését megkönnyítendő, valamint annak érdekében, hogy a tagállamok megismerhessék a közösségi részvétel mértékét a nemzeti élelmiszersegély-akciók finanszírozásában, szükségesnek mutatkozik meghatározni az ilyen akciókra adott visszatérítések szintjét. |
| --- | --- |

(2)

A közösségi élelmiszersegély-akciók költségvetésének megállapítását és kezelését megkönnyítendő, valamint annak érdekében, hogy a tagállamok megismerhessék a közösségi részvétel mértékét a nemzeti élelmiszersegély-akciók finanszírozásában, szükségesnek mutatkozik meghatározni az ilyen akciókra adott visszatérítések szintjét.

| (3) | Az 1784/2003/EK rendelet 13. cikkében és a 1785/2003/EK rendelet 13. cikkében az export-visszatérítésekre meghatározott általános szabályok és alkalmazási feltételek, a szükséges változtatásokkal, alkalmazandók az előbb említett műveletekre. |
| --- | --- |

(3)

Az 1784/2003/EK rendelet 13. cikkében és a 1785/2003/EK rendelet 13. cikkében az export-visszatérítésekre meghatározott általános szabályok és alkalmazási feltételek, a szükséges változtatásokkal, alkalmazandók az előbb említett műveletekre.

| (4) | A rizs export-visszatérítésének kiszámításához figyelembe veendő sajátos kritériumok a 1785/2003/EK rendelet 14. cikkében kerültek meghatározásra. |
| --- | --- |

(4)

A rizs export-visszatérítésének kiszámításához figyelembe veendő sajátos kritériumok a 1785/2003/EK rendelet 14. cikkében kerültek meghatározásra.

| (5) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Gabonapiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(5)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Gabonapiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A nemzetközi egyezmények és más kiegészítő programok keretében megvalósuló közösségi és nemzeti élelmiszersegély-akciók, valamint egyéb, ingyenes ellátást jelentő közösségi akciók keretében a gabonaágazat termékei, valamint a rizs tekintetében alkalmazandó visszatérítések a mellékletnek megfelelően kerültek rögzítésre.

2. cikk

Ez a rendelet 2007. október 1-jén lép hatályba.

E rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2007. szeptember 28-án.

a Bizottság részéről

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 270., 2003.10.21., 78. o. A legutóbb a 735/2007/EK rendelettel (HL L 169., 2007.6.29., 6. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 270., 2003.10.21., 96. o. A legutóbb a 797/2006/EK bizottsági rendelettel (HL L 144., 2006.5.31., 1. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 288., 1974.10.25., 1. o.

3

---

MELLÉKLET

a gabonaágazat termékeire és a rizsre a közösségi és nemzeti élelmiszersegély-akciók keretében alkalmazandó visszatérítések rögzítéséről szóló 2007. szeptember 28-i bizottsági rendelethez

| (EUR/t-ban) |
| --- |
| Termékkód | A visszatérítés összege |
| 1001 10 00 9400 | 0,00 |
| 1001 90 99 9000 | 0,00 |
| 1002 00 00 9000 | 0,00 |
| 1003 00 90 9000 | 0,00 |
| 1005 90 00 9000 | 0,00 |
| 1006 30 92 9100 | 0,00 |
| 1006 30 92 9900 | 0,00 |
| 1006 30 94 9100 | 0,00 |
| 1006 30 94 9900 | 0,00 |
| 1006 30 96 9100 | 0,00 |
| 1006 30 96 9900 | 0,00 |
| 1006 30 98 9100 | 0,00 |
| 1006 30 98 9900 | 0,00 |
| 1006 30 65 9900 | 0,00 |
| 1007 00 90 9000 | 0,00 |
| 1101 00 15 9100 | 0,00 |
| 1101 00 15 9130 | 0,00 |
| 1102 10 00 9500 | 0,00 |
| 1102 20 10 9200 | 5,28 |
| 1102 20 10 9400 | 4,52 |
| 1103 11 10 9200 | 0,00 |
| 1103 13 10 9100 | 6,79 |
| 1104 12 90 9100 | 0,00 |
| Megj.: A termékkódokat a módosított 3846/87/EGK bizottsági rendelet határozza meg (HL L 366., 1987.12.24., 1. o.). |

(EUR/t-ban)

Termékkód

A visszatérítés összege

1001 10 00 9400

0,00

1001 90 99 9000

0,00

1002 00 00 9000

0,00

1003 00 90 9000

0,00

1005 90 00 9000

0,00

1006 30 92 9100

0,00

1006 30 92 9900

0,00

1006 30 94 9100

0,00

1006 30 94 9900

0,00

1006 30 96 9100

0,00

1006 30 96 9900

0,00

1006 30 98 9100

0,00

1006 30 98 9900

0,00

1006 30 65 9900

0,00

1007 00 90 9000

0,00

1101 00 15 9100

0,00

1101 00 15 9130

0,00

1102 10 00 9500

0,00

1102 20 10 9200

5,28

1102 20 10 9400

4,52

1103 11 10 9200

0,00

1103 13 10 9100

6,79

1104 12 90 9100

0,00

Megj.: A termékkódokat a módosított 3846/87/EGK bizottsági rendelet határozza meg (HL L 366., 1987.12.24., 1. o.).

---

II Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

HATÁROZATOK

Tanács

| 29.9.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 255/37 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 255/37

---

A TANÁCS HATÁROZATA

(2007. szeptember 28.)

az Európai Gazdasági Közösség és az Indiai Köztársaság között a nádcukorról szóló megállapodásnak a Közösség nevében történő felmondásáról

(2007/626/EK)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 133. cikkére, a 300. cikk (2) bekezdése első albekezdésének első mondatával összefüggésben,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | Az Európai Gazdasági Közösség és az Indiai Köztársaság között a nádcukorról létrejött, a 75/456/EGK tanácsi határozattal (1) jóváhagyott megállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) értelmében a Közösség kötelezettséget vállal az Indiából származó nyers vagy fehér nádcukor meghatározott mennyiségének garantált árakon történő megvásárlására és behozatalára, és India vállalja, hogy ezt a mennyiséget leszállítja a Közösségnek. A megállapodás 11. cikke úgy rendelkezik, hogy bármelyik fél felmondhatja a megállapodást kétéves felmondási idővel azt követően, hogy a másik felet erről írásban értesítette. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Gazdasági Közösség és az Indiai Köztársaság között a nádcukorról létrejött, a 75/456/EGK tanácsi határozattal (1) jóváhagyott megállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) értelmében a Közösség kötelezettséget vállal az Indiából származó nyers vagy fehér nádcukor meghatározott mennyiségének garantált árakon történő megvásárlására és behozatalára, és India vállalja, hogy ezt a mennyiséget leszállítja a Közösségnek. A megállapodás 11. cikke úgy rendelkezik, hogy bármelyik fél felmondhatja a megállapodást kétéves felmondási idővel azt követően, hogy a másik felet erről írásban értesítette.

| (2) | Miután a cukorpiac közös szervezésének reformja véget vet az intervenciónak, a belső piaci cukorárakat többé nem garantálják intervenciós felvásárlások révén. Helyénvaló tehát megszüntetni a garantált áraknak a megállapodás keretében behozott cukorra vonatkozó rendszerét. |
| --- | --- |

(2)

Miután a cukorpiac közös szervezésének reformja véget vet az intervenciónak, a belső piaci cukorárakat többé nem garantálják intervenciós felvásárlások révén. Helyénvaló tehát megszüntetni a garantált áraknak a megállapodás keretében behozott cukorra vonatkozó rendszerét.

| (3) | Ezért fel kell mondani a megállapodást annak 11. cikkével összhangban, és erről értesíteni kell Indiát mint a megállapodás aláíróját, |
| --- | --- |

(3)

Ezért fel kell mondani a megállapodást annak 11. cikkével összhangban, és erről értesíteni kell Indiát mint a megállapodás aláíróját,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

Az Európai Gazdasági Közösség és Indiai Köztársaság között a nádcukorról létrejött, 1975. július 18-án aláírt megállapodást a Közösség nevében a Tanács 2009. október 1-jei hatállyal felmondja.

2. cikk

A Tanács elnöke felhatalmazást kap az India kormányának az említett megállapodás felmondásáról való értesítésére jogosult személy(ek) kijelölésére.

3. cikk

Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

Kelt Brüsszelben, 2007. szeptember 28-án.

a Tanács részéről

az elnök

M. PINHO

---

(1)  HL L 190., 1975.7.23., 35. o.

1

---

| 29.9.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 255/38 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 255/38

---

A TANÁCS HATÁROZATA

(2007. szeptember 28.)

az AKCS-EGK loméi egyezményben szereplő AKCS-cukorról szóló 3. jegyzőkönyvnek és az egyezményhez mellékelt, az AKCS-EK partnerségi megállapodás V. mellékletéhez csatolt 3. jegyzőkönyvben szereplő megfelelő nyilatkozatoknak Barbados, Belize, az Elefántcsontparti Köztársaság, a Fidzsi-szigeteki Köztársaság, a Guyanai Köztársaság, Jamaica, a Kenyai Köztársaság, a Kongói Köztársaság, a Madagaszkári Köztársaság, a Malawi Köztársaság, a Mauritiusi Köztársaság, a Mozambiki Köztársaság, a Saint Kitts és Nevis Államszövetség, a Suriname Köztársaság, a Szváziföldi Királyság, a Tanzániai Egyesült Köztársaság, a Trinidad és Tobago Köztársaság, az Ugandai Köztársaság, a Zambiai Köztársaság és a Zimbabwei Köztársaság tekintetében a Közösség részéről történő felmondásáról

(2007/627/EK)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 133. cikkére, összefüggésben a 300. cikk (2) bekezdése első albekezdésének első mondatával,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | Az 1975. február 28-án aláírt AKCS-EGK loméi egyezményben szereplő AKCS-cukorról szóló 3. jegyzőkönyv és az egyezményhez mellékelt megfelelő nyilatkozatok értelmében („a cukorról szóló jegyzőkönyv”), – amelyek a Cotonouban 2000. június 23-án aláírt, egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok, másrészről az Európai Közösség és tagállamai között létrejött partnerségi megállapodás (1) (a továbbiakban: AKCS-EK partnerségi megállapodás) V. mellékletéhez csatolt 3. jegyzőkönyvben szerepelnek – a Közösség kötelezettséget vállal az egyezményt aláíró AKCS-államokból származó nyers vagy fehér nádcukor meghatározott mennyiségeinek garantált áron történő felvásárlására és behozatalára, az említett államok pedig vállalják annak a Közösségbe szállítását. A cukorról szóló jegyzőkönyv értelmében a jegyzőkönyvet a Közösség minden egyes AKCS-állam vonatkozásában, és minden egyes AKCS-állam a Közösség vonatkozásában a kétéves felmondási idő betartásával felmondhatja. |
| --- | --- |

(1)

Az 1975. február 28-án aláírt AKCS-EGK loméi egyezményben szereplő AKCS-cukorról szóló 3. jegyzőkönyv és az egyezményhez mellékelt megfelelő nyilatkozatok értelmében („a cukorról szóló jegyzőkönyv”), – amelyek a Cotonouban 2000. június 23-án aláírt, egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok, másrészről az Európai Közösség és tagállamai között létrejött partnerségi megállapodás (1) (a továbbiakban: AKCS-EK partnerségi megállapodás) V. mellékletéhez csatolt 3. jegyzőkönyvben szerepelnek – a Közösség kötelezettséget vállal az egyezményt aláíró AKCS-államokból származó nyers vagy fehér nádcukor meghatározott mennyiségeinek garantált áron történő felvásárlására és behozatalára, az említett államok pedig vállalják annak a Közösségbe szállítását. A cukorról szóló jegyzőkönyv értelmében a jegyzőkönyvet a Közösség minden egyes AKCS-állam vonatkozásában, és minden egyes AKCS-állam a Közösség vonatkozásában a kétéves felmondási idő betartásával felmondhatja.

| (2) | Az AKCS-államokra alkalmazandó, az AKCS-EK partnerségi megállapodás V. mellékletében meghatározott jelenleg érvényben lévő kereskedelmi rendelkezések 2007. december 31-én lejárnak. Az AKCS-EK partnerségi megállapodás 36. cikke értelmében a gazdasági partnerségi megállapodások biztosítják majd az AKCS-államokkal folytatott kereskedelem új jogi keretét, és az AKCS-EK partnerségi megállapodásban szereplő kereskedelmi rendszer helyébe lépnek. Az AKCS-EK partnerségi megállapodás 36. cikkének (4) bekezdése előírja a felek számára a cukorról szóló jegyzőkönyvnek a gazdasági partnerségi megállapodásokról szóló tárgyalások fényében történő felülvizsgálatát. A Közösségnek a GATT I. cikke szerinti kötelességei tekintetében az AKCS-államokkal szemben érvényes, az AKCS-EK partnerségi megállapodás szerinti kereskedelmi kedvezményekre vonatkozó mentessége, amelyet a WTO 2001. november 14-én Dohában tartott miniszteri konferenciája engedélyezett, szintén lejár 2007. december 31-én. |
| --- | --- |

(2)

Az AKCS-államokra alkalmazandó, az AKCS-EK partnerségi megállapodás V. mellékletében meghatározott jelenleg érvényben lévő kereskedelmi rendelkezések 2007. december 31-én lejárnak. Az AKCS-EK partnerségi megállapodás 36. cikke értelmében a gazdasági partnerségi megállapodások biztosítják majd az AKCS-államokkal folytatott kereskedelem új jogi keretét, és az AKCS-EK partnerségi megállapodásban szereplő kereskedelmi rendszer helyébe lépnek. Az AKCS-EK partnerségi megállapodás 36. cikkének (4) bekezdése előírja a felek számára a cukorról szóló jegyzőkönyvnek a gazdasági partnerségi megállapodásokról szóló tárgyalások fényében történő felülvizsgálatát. A Közösségnek a GATT I. cikke szerinti kötelességei tekintetében az AKCS-államokkal szemben érvényes, az AKCS-EK partnerségi megállapodás szerinti kereskedelmi kedvezményekre vonatkozó mentessége, amelyet a WTO 2001. november 14-én Dohában tartott miniszteri konferenciája engedélyezett, szintén lejár 2007. december 31-én.

| (3) | Annak biztosítására, hogy a cukorra vonatkozó behozatali rendszer belekerüljön a gazdasági partnerségi megállapodásokban tervezett behozatali rendszerbe, meg kell tenni minden szükséges lépést a cukorról szóló jegyzőkönyv és az abban foglalt kötelezettségvállalások kellő időben történő megszüntetése érdekében, tekintetbe véve a cukorról szóló jegyzőkönyv 10. cikkében szereplő kétéves felmondási időre vonatkozó követelményt. |
| --- | --- |

(3)

Annak biztosítására, hogy a cukorra vonatkozó behozatali rendszer belekerüljön a gazdasági partnerségi megállapodásokban tervezett behozatali rendszerbe, meg kell tenni minden szükséges lépést a cukorról szóló jegyzőkönyv és az abban foglalt kötelezettségvállalások kellő időben történő megszüntetése érdekében, tekintetbe véve a cukorról szóló jegyzőkönyv 10. cikkében szereplő kétéves felmondási időre vonatkozó követelményt.

| (4) | A cukorról szóló jegyzőkönyv rendelkezései az AKCS-országok és a Közösség érdekeit egyaránt szolgálták azáltal, hogy az AKCS exportőrei számára értékesítési lehetőséget biztosítottak egy jövedelmező piacon, és rendszeres ellátást biztosítottak a Közösség cukornád-finomítói számára. A cukorról szóló jegyzőkönyv rendelkezései azonban már nem tarthatók fenn tovább. A Közösség a cukorpiac reformját követően nem garantálja az árakat az európai cukorgyártók számára, mivel a korábbi intervenciós mechanizmust fokozatosan megszünteti. |
| --- | --- |

(4)

A cukorról szóló jegyzőkönyv rendelkezései az AKCS-országok és a Közösség érdekeit egyaránt szolgálták azáltal, hogy az AKCS exportőrei számára értékesítési lehetőséget biztosítottak egy jövedelmező piacon, és rendszeres ellátást biztosítottak a Közösség cukornád-finomítói számára. A cukorról szóló jegyzőkönyv rendelkezései azonban már nem tarthatók fenn tovább. A Közösség a cukorpiac reformját követően nem garantálja az árakat az európai cukorgyártók számára, mivel a korábbi intervenciós mechanizmust fokozatosan megszünteti.

| (5) | Az AKCS-országok és az EU közötti kereskedelem liberalizálásához vezető átmenettel összefüggésben a cukorról szóló jegyzőkönyvben megállapított ár- és mennyiségi garanciákkal nem egyeztethető össze a korlátlan mennyiség. A legkevésbé fejlett országok vonatkozásában a cukor korlátlan piacra jutását a „Mindent, csak fegyvert ne!” (EBA) kezdeményezés keretében 2009. július 1-jétől tervezik megvalósítani. Mivel az átmeneti időszak második szakasza 2009. október 1-jén venné kezdetét, az EBA keretébe tartozó cukorra vonatkozó rendszert ennek megfelelően ki kell igazítani. |
| --- | --- |

(5)

Az AKCS-országok és az EU közötti kereskedelem liberalizálásához vezető átmenettel összefüggésben a cukorról szóló jegyzőkönyvben megállapított ár- és mennyiségi garanciákkal nem egyeztethető össze a korlátlan mennyiség. A legkevésbé fejlett országok vonatkozásában a cukor korlátlan piacra jutását a „Mindent, csak fegyvert ne!” (EBA) kezdeményezés keretében 2009. július 1-jétől tervezik megvalósítani. Mivel az átmeneti időszak második szakasza 2009. október 1-jén venné kezdetét, az EBA keretébe tartozó cukorra vonatkozó rendszert ennek megfelelően ki kell igazítani.

| (6) | A jegyzőkönyv felmondása nem zárja ki egy későbbi, a cukornak az átfogó gazdasági partnerségi megállapodások keretében történő kezeléséről szóló egyezmény közös megállapodás alapján való létrejöttét a Közösség és az AKCS-államok között. |
| --- | --- |

(6)

A jegyzőkönyv felmondása nem zárja ki egy későbbi, a cukornak az átfogó gazdasági partnerségi megállapodások keretében történő kezeléséről szóló egyezmény közös megállapodás alapján való létrejöttét a Közösség és az AKCS-államok között.

| (7) | Következésképpen a cukorról szóló jegyzőkönyvet annak 10. cikkével összhangban fel kell mondani, és a felmondásról értesíteni kell a cukorról szóló jegyzőkönyvet aláíró valamennyi AKCS-államot, |
| --- | --- |

(7)

Következésképpen a cukorról szóló jegyzőkönyvet annak 10. cikkével összhangban fel kell mondani, és a felmondásról értesíteni kell a cukorról szóló jegyzőkönyvet aláíró valamennyi AKCS-államot,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

Az 1975. február 28-án aláírt AKCS-EGK loméi egyezményben szereplő AKCS-cukorról szóló 3. jegyzőkönyvet és az egyezményhez mellékelt, a Cotonouban 2000. június 23-án aláírt AKCS-EK partnerségi megállapodás V. mellékletéhez csatolt 3. jegyzőkönyvben szereplő megfelelő nyilatkozatokat a Közösség 2009. október 1-jei hatállyal felmondja Barbados, Belize, az Elefántcsontparti Köztársaság, a Fidzsi-szigeteki Köztársaság, a Guyanai Köztársaság, Jamaica, a Kenyai Köztársaság, a Kongói Köztársaság, a Madagaszkári Köztársaság, a Malawi Köztársaság, a Mauritiusi Köztársaság, a Mozambiki Köztársaság, a Saint Kitts és Nevis Államszövetség, a Suriname Köztársaság, a Szváziföldi Királyság, a Tanzániai Egyesült Köztársaság, a Trinidad és Tobago Köztársaság, az Ugandai Köztársaság, a Zambiai Köztársaság és a Zimbabwei Köztársaság tekintetében.

2. cikk

A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje az említett jegyzőkönyv felmondásáról Barbados, Belize, az Elefántcsontparti Köztársaság, a Fidzsi-szigeteki Köztársaság, a Guyanai Köztársaság, Jamaica, a Kenyai Köztársaság, a Kongói Köztársaság, a Madagaszkári Köztársaság, a Malawi Köztársaság, a Mauritiusi Köztársaság, a Mozambiki Köztársaság, a Saint Kitts és Nevis Államszövetség, a Suriname Köztársaság, a Szváziföldi Királyság, a Tanzániai Egyesült Köztársaság, a Trinidad és Tobago Köztársaság, az Ugandai Köztársaság, a Zambiai Köztársaság és a Zimbabwei Köztársaság kormányának értesítésére jogosult személyt vagy személyeket.

3. cikk

Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzé kell tenni.

Kelt Brüsszelben, 2007. szeptember 28-án.

a Tanács részéről

az elnök

M. PINHO

---

(1)  HL L 317., 2000.12.15., 3. o., felülvizsgálva 2005. június 25-én Luxembourgban (HL L 287., 2005.10.28., 4. o.).

1

---

Bizottság

| 29.9.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 255/40 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 255/40

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2007. szeptember 19.)

a metomilnak a 91/414/EGK tanácsi irányelv I. mellékletébe történő felvétele megtagadásáról és az e hatóanyagot tartalmazó növényvédő szerek engedélyének visszavonásáról

(az értesítés a C(2007) 4258. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2007/628/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló, 1991. július 15-i 91/414/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 8. cikke (2) bekezdésének negyedik albekezdésére,

mivel:

| (1) | A 91/414/EGK irányelv 8. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy a tagállamok az irányelvről szóló értesítést követő 12 éves időszakon belül engedélyezhetik az irányelv I. mellékletében nem szereplő olyan hatóanyagokat tartalmazó növényvédő szerek forgalomba hozatalát, amelyek az irányelvről szóló értesítés időpontja után két évvel már forgalomban voltak, miközben e hatóanyagokat egy munkaprogram keretében fokozatosan megvizsgálják. |
| --- | --- |

(1)

A 91/414/EGK irányelv 8. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy a tagállamok az irányelvről szóló értesítést követő 12 éves időszakon belül engedélyezhetik az irányelv I. mellékletében nem szereplő olyan hatóanyagokat tartalmazó növényvédő szerek forgalomba hozatalát, amelyek az irányelvről szóló értesítés időpontja után két évvel már forgalomban voltak, miközben e hatóanyagokat egy munkaprogram keretében fokozatosan megvizsgálják.

| (2) | A 451/2000/EK (2) és a 703/2001/EK (3) bizottsági rendelet megállapítja a 91/414/EGK irányelv 8. cikkének (2) bekezdésében említett munkaprogram második szakaszának végrehajtására vonatkozó részletes szabályokat, és létrehozza azon hatóanyagok jegyzékét, amelyeket a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe történő lehetséges felvétel céljából értékelni kell. E jegyzékben szerepel a metomil. |
| --- | --- |

(2)

A 451/2000/EK (2) és a 703/2001/EK (3) bizottsági rendelet megállapítja a 91/414/EGK irányelv 8. cikkének (2) bekezdésében említett munkaprogram második szakaszának végrehajtására vonatkozó részletes szabályokat, és létrehozza azon hatóanyagok jegyzékét, amelyeket a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe történő lehetséges felvétel céljából értékelni kell. E jegyzékben szerepel a metomil.

| (3) | A metomil esetében a bejelentő által javasolt felhasználási célokra vonatkozóan az emberi egészségre és a környezetre gyakorolt hatásokat a 451/2000/EK és a 703/2001/EK rendeletben meghatározott rendelkezésekkel összhangban értékelték. Az említett rendeletek kijelölik továbbá a referens tagállamokat, amelyek feladata a megfelelő értékelő jelentések és ajánlások benyújtása az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatósághoz (EFSA) a 451/2000/EK rendelet 8. cikkének (1) bekezdésével összhangban. A metomil esetében az Egyesült Királyság volt a referens tagállam, és 2004. május 3-án minden vonatkozó információt benyújtott. |
| --- | --- |

(3)

A metomil esetében a bejelentő által javasolt felhasználási célokra vonatkozóan az emberi egészségre és a környezetre gyakorolt hatásokat a 451/2000/EK és a 703/2001/EK rendeletben meghatározott rendelkezésekkel összhangban értékelték. Az említett rendeletek kijelölik továbbá a referens tagállamokat, amelyek feladata a megfelelő értékelő jelentések és ajánlások benyújtása az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatósághoz (EFSA) a 451/2000/EK rendelet 8. cikkének (1) bekezdésével összhangban. A metomil esetében az Egyesült Királyság volt a referens tagállam, és 2004. május 3-án minden vonatkozó információt benyújtott.

| (4) | A tagállamok és az EFSA szakértői értékelésnek vetették alá az értékelő jelentést, majd azt 2006. június 23-án a metomil hatóanyagú növényvédő szerek kockázatértékeléséről szóló szakértői értékelésből levont EFSA-következtetés formájában benyújtották a Bizottsághoz (4). E jelentést a tagállamok és a Bizottság az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság keretében felülvizsgálta. |
| --- | --- |

(4)

A tagállamok és az EFSA szakértői értékelésnek vetették alá az értékelő jelentést, majd azt 2006. június 23-án a metomil hatóanyagú növényvédő szerek kockázatértékeléséről szóló szakértői értékelésből levont EFSA-következtetés formájában benyújtották a Bizottsághoz (4). E jelentést a tagállamok és a Bizottság az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság keretében felülvizsgálta.

| (5) | E hatóanyag értékelése során több aggály is felmerült. A rendelkezésre álló információk alapján úgy tűnik, hogy a kezelő expozíciója meghaladná a megengedett szintet, és az sem bizonyosodott be, hogy a dolgozók és a környezetben lévők expozíciója elfogadható. Ökotoxikológiai szempontból aggodalomra adnak okot a madarakat, emlősöket, vízi élőlényeket, méheket és a nem célzott ízeltlábúakat fenyegető veszélyek. |
| --- | --- |

(5)

E hatóanyag értékelése során több aggály is felmerült. A rendelkezésre álló információk alapján úgy tűnik, hogy a kezelő expozíciója meghaladná a megengedett szintet, és az sem bizonyosodott be, hogy a dolgozók és a környezetben lévők expozíciója elfogadható. Ökotoxikológiai szempontból aggodalomra adnak okot a madarakat, emlősöket, vízi élőlényeket, méheket és a nem célzott ízeltlábúakat fenyegető veszélyek.

| (6) | A Bizottság felkérte a bejelentőt, tegye meg észrevételeit a szakértői értékelés eredményeire vonatkozóan és jelezze szándékát, hogy továbbra is támogatni kívánja-e a hatóanyag használatát. A bejelentő benyújtotta észrevételeit, amelyeket körültekintően megvizsgáltak. A felhozott érvek ellenére azonban a fenti aggályok továbbra is fennállnak, és az EFSA szakértői találkozók alkalmával benyújtott és megvizsgált információk alapján végzett értékelések nem bizonyították, hogy a javasolt felhasználási körülmények között a metomilt tartalmazó növényvédő szerek általában várhatóan megfelelnek a 91/414/EGK irányelv 5. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontjában előírt követelményeknek. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság felkérte a bejelentőt, tegye meg észrevételeit a szakértői értékelés eredményeire vonatkozóan és jelezze szándékát, hogy továbbra is támogatni kívánja-e a hatóanyag használatát. A bejelentő benyújtotta észrevételeit, amelyeket körültekintően megvizsgáltak. A felhozott érvek ellenére azonban a fenti aggályok továbbra is fennállnak, és az EFSA szakértői találkozók alkalmával benyújtott és megvizsgált információk alapján végzett értékelések nem bizonyították, hogy a javasolt felhasználási körülmények között a metomilt tartalmazó növényvédő szerek általában várhatóan megfelelnek a 91/414/EGK irányelv 5. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontjában előírt követelményeknek.

| (7) | A metomil emiatt nem vehető fel a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe. |
| --- | --- |

(7)

A metomil emiatt nem vehető fel a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe.

| (8) | Intézkedéseket kell tenni annak biztosítására, hogy a metomilt tartalmazó növényvédő szerek engedélyeit meghatározott időn belül visszavonják, hogy meghosszabbításukra ne kerüljön sor, és hogy az ilyen termékekre ne adjanak ki új engedélyeket. |
| --- | --- |

(8)

Intézkedéseket kell tenni annak biztosítására, hogy a metomilt tartalmazó növényvédő szerek engedélyeit meghatározott időn belül visszavonják, hogy meghosszabbításukra ne kerüljön sor, és hogy az ilyen termékekre ne adjanak ki új engedélyeket.

| (9) | A metomilt tartalmazó növényvédő szerek meglévő készleteinek megsemmisítésére, tárolására, forgalomba hozatalára és felhasználására a tagállamok által engedélyezett legfeljebb 12 hónapos türelmi idő – amelynek célja, hogy a meglévő készleteket egy további vegetációs időszakban elhasználhassák – által biztosítható, hogy a mezőgazdasági termelők a metomilt tartalmazó növényvédő szereket e határozat elfogadásától számított 18 hónapig még be tudják szerezni. |
| --- | --- |

(9)

A metomilt tartalmazó növényvédő szerek meglévő készleteinek megsemmisítésére, tárolására, forgalomba hozatalára és felhasználására a tagállamok által engedélyezett legfeljebb 12 hónapos türelmi idő – amelynek célja, hogy a meglévő készleteket egy további vegetációs időszakban elhasználhassák – által biztosítható, hogy a mezőgazdasági termelők a metomilt tartalmazó növényvédő szereket e határozat elfogadásától számított 18 hónapig még be tudják szerezni.

| (10) | E határozat nem sérti a 91/414/EGK irányelv 6. cikke (2) bekezdésének rendelkezései szerint a metomilnak a szóban forgó irányelv I. mellékletébe történő felvételére irányuló kérelem benyújtását. |
| --- | --- |

(10)

E határozat nem sérti a 91/414/EGK irányelv 6. cikke (2) bekezdésének rendelkezései szerint a metomilnak a szóban forgó irányelv I. mellékletébe történő felvételére irányuló kérelem benyújtását.

| (11) | Az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság az elnöke által kitűzött határidőn belül nem nyilvánított véleményt, ezért a Bizottság az említett intézkedésekre vonatkozóan javaslatot nyújtott be a Tanácshoz. A 91/414/EGK irányelv 19. cikke (2) bekezdésének második albekezdésében meghatározott időtartam lejártáig a Tanács egyfelől nem fogadta el a javasolt végrehajtási jogi aktust, másfelől nem nyilvánított ellenvéleményt az intézkedések végrehajtását célzó javaslattal szemben, és ezzel a Bizottság hatáskörébe került ezen intézkedések elfogadása, |
| --- | --- |

(11)

Az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság az elnöke által kitűzött határidőn belül nem nyilvánított véleményt, ezért a Bizottság az említett intézkedésekre vonatkozóan javaslatot nyújtott be a Tanácshoz. A 91/414/EGK irányelv 19. cikke (2) bekezdésének második albekezdésében meghatározott időtartam lejártáig a Tanács egyfelől nem fogadta el a javasolt végrehajtási jogi aktust, másfelől nem nyilvánított ellenvéleményt az intézkedések végrehajtását célzó javaslattal szemben, és ezzel a Bizottság hatáskörébe került ezen intézkedések elfogadása,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A metomilt a Bizottság nem veszi fel hatóanyagként a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe.

2. cikk

A tagállamok biztosítják, hogy:

| a) | a metomilt tartalmazó növényvédő szerek engedélyét 2008. március 19-ig visszavonják; |
| --- | --- |

a)

a metomilt tartalmazó növényvédő szerek engedélyét 2008. március 19-ig visszavonják;

| b) | a metomilt tartalmazó növényvédő szerekre nem adnak ki új engedélyeket és azokat nem újítják meg e határozat közzétételét követően. |
| --- | --- |

b)

a metomilt tartalmazó növényvédő szerekre nem adnak ki új engedélyeket és azokat nem újítják meg e határozat közzétételét követően.

3. cikk

A tagállamok által a 91/414/EGK irányelv 4. cikke (6) bekezdése rendelkezéseinek értelmében biztosított türelmi idő a lehető legrövidebb, és legkésőbb 2009. március 19-én lejár.

4. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2007. szeptember 19-én.

a Bizottság részéről

Markos KYPRIANOU

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 230., 1991.8.19., 1. o. A legutóbb a 2007/52/EK bizottsági irányelvvel (HL L 214., 2007.8.17., 3. o.) módosított irányelv.

1

(2)  HL L 55., 2000.2.29., 25. o. A legutóbb az 1044/2003/EK rendelettel (HL L 151., 2003.6.19., 32. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 98., 2001.4.7., 6. o.

3

(4)  EFSA Scientific Report (2006) 83, 1-73, Conclusion regarding the peer review of pesticide risk assessment of methomyl (Az EFSA 83. tudományos jelentése (2006), 1–73. o., A metomil hatóanyagú növényvédő szerek kockázatértékeléséről szóló szakértői értékelésből levont következtetés.).

4

EFSA Scientific Report (2006) 83, 1-73, Conclusion regarding the peer review of pesticide risk assessment of methomyl

---

| 29.9.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 255/42 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 255/42

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2007. szeptember 20.)

a trifluralinnak a 91/414/EGK tanácsi irányelv I. mellékletébe történő felvétele megtagadásáról és az e hatóanyagot tartalmazó növényvédő szerek engedélyének visszavonásáról

(az értesítés a C(2007) 4282. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2007/629/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló, 1991. július 15-i 91/414/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 8. cikke (2) bekezdésének negyedik albekezdésére,

mivel:

| (1) | A 91/414/EGK irányelv 8. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy a tagállamok az irányelvről szóló értesítést követő 12 éves időszakon belül engedélyezhetik az irányelv I. mellékletében nem szereplő olyan hatóanyagokat tartalmazó növényvédő szerek forgalomba hozatalát, amelyek az irányelvről szóló értesítés időpontja után két évvel már forgalomban voltak, miközben e hatóanyagokat egy munkaprogram keretében fokozatosan megvizsgálják. |
| --- | --- |

(1)

A 91/414/EGK irányelv 8. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy a tagállamok az irányelvről szóló értesítést követő 12 éves időszakon belül engedélyezhetik az irányelv I. mellékletében nem szereplő olyan hatóanyagokat tartalmazó növényvédő szerek forgalomba hozatalát, amelyek az irányelvről szóló értesítés időpontja után két évvel már forgalomban voltak, miközben e hatóanyagokat egy munkaprogram keretében fokozatosan megvizsgálják.

| (2) | A 451/2000/EK (2) és a 703/2001/EK (3) bizottsági rendelet megállapítja a 91/414/EGK irányelv 8. cikkének (2) bekezdésében említett munkaprogram második szakaszának végrehajtására vonatkozó részletes szabályokat, és létrehozza azon hatóanyagok jegyzékét, amelyeket a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe történő lehetséges felvétel céljából meg kell vizsgálni. E jegyzékben szerepel a trifluralin. |
| --- | --- |

(2)

A 451/2000/EK (2) és a 703/2001/EK (3) bizottsági rendelet megállapítja a 91/414/EGK irányelv 8. cikkének (2) bekezdésében említett munkaprogram második szakaszának végrehajtására vonatkozó részletes szabályokat, és létrehozza azon hatóanyagok jegyzékét, amelyeket a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe történő lehetséges felvétel céljából meg kell vizsgálni. E jegyzékben szerepel a trifluralin.

| (3) | A trifluralin esetében az emberi egészségre és a környezetre gyakorolt hatások vizsgálata a 451/2000/EK és a 703/2001/EK rendelet előírásaival összhangban történt, a bejelentő által javasolt felhasználási célok vonatkozásában. Az említett rendeletek kijelölik továbbá a referens tagállamokat, amelyek feladata a megfelelő értékelő jelentések és ajánlások benyújtása az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatósághoz (EFSA) a 451/2000/EK rendelet 8. cikkének (1) bekezdésével összhangban. A trifluralin esetében a referens tagállam Görögország volt, amely 2003. július 11-én minden lényeges információt benyújtott. |
| --- | --- |

(3)

A trifluralin esetében az emberi egészségre és a környezetre gyakorolt hatások vizsgálata a 451/2000/EK és a 703/2001/EK rendelet előírásaival összhangban történt, a bejelentő által javasolt felhasználási célok vonatkozásában. Az említett rendeletek kijelölik továbbá a referens tagállamokat, amelyek feladata a megfelelő értékelő jelentések és ajánlások benyújtása az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatósághoz (EFSA) a 451/2000/EK rendelet 8. cikkének (1) bekezdésével összhangban. A trifluralin esetében a referens tagállam Görögország volt, amely 2003. július 11-én minden lényeges információt benyújtott.

| (4) | A tagállamok és az EFSA szakmai értékelésnek vetették alá az értékelő jelentést, majd azt 2005. március 14-én a trifluralin hatóanyagú növényvédő szerek kockázatértékeléséről szóló szakértői értékelésből levont EFSA-következtetés (4) formájában benyújtották a Bizottsághoz. A tagállamok és a Bizottság az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság keretében felülvizsgálta e jelentést, majd a trifluralinról szóló bizottsági felülvizsgálati jelentés formájában 2007. március 16-án véglegesítette. |
| --- | --- |

(4)

A tagállamok és az EFSA szakmai értékelésnek vetették alá az értékelő jelentést, majd azt 2005. március 14-én a trifluralin hatóanyagú növényvédő szerek kockázatértékeléséről szóló szakértői értékelésből levont EFSA-következtetés (4) formájában benyújtották a Bizottsághoz. A tagállamok és a Bizottság az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság keretében felülvizsgálta e jelentést, majd a trifluralinról szóló bizottsági felülvizsgálati jelentés formájában 2007. március 16-án véglegesítette.

| (5) | E hatóanyag értékelése során több aggály is felmerült. A trifluralin nagy toxicitású a vízi szervezetekre, különösen a halakra nézve. Emellett a talajban nagyon perzisztens és biológiailag nem azonnal lebomló anyag. Hajlandóságot mutat ezenkívül az akkumulációra is. Jelentősen túllépi ugyanis a 91/414/EGK irányelvben a vízi szervezetekre vonatkozóan meghatározott maximális biokoncentrációs tényezőt (BCF), ami azt jelzi, hogy az ilyen szervezeteknél bioakkumuláció léphet fel. Jelentős illékonysága miatt nem lehet kizárni a levegőn keresztül történő terjedést sem, és gyors fotokémiai lebomlása ellenére a monitoringprogramok kimutatták, hogy az anyag az alkalmazás helyétől eltérő helyeken jelent meg. Ezek az aggályok nyilvánvalóvá teszik, hogy a trifluralin nem felel meg a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe történő felvétel követelményeinek. |
| --- | --- |

(5)

E hatóanyag értékelése során több aggály is felmerült. A trifluralin nagy toxicitású a vízi szervezetekre, különösen a halakra nézve. Emellett a talajban nagyon perzisztens és biológiailag nem azonnal lebomló anyag. Hajlandóságot mutat ezenkívül az akkumulációra is. Jelentősen túllépi ugyanis a 91/414/EGK irányelvben a vízi szervezetekre vonatkozóan meghatározott maximális biokoncentrációs tényezőt (BCF), ami azt jelzi, hogy az ilyen szervezeteknél bioakkumuláció léphet fel. Jelentős illékonysága miatt nem lehet kizárni a levegőn keresztül történő terjedést sem, és gyors fotokémiai lebomlása ellenére a monitoringprogramok kimutatták, hogy az anyag az alkalmazás helyétől eltérő helyeken jelent meg. Ezek az aggályok nyilvánvalóvá teszik, hogy a trifluralin nem felel meg a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe történő felvétel követelményeinek.

| (6) | A Bizottság felkérte a bejelentőt, tegye meg észrevételeit a szakértői értékelés eredményeire vonatkozóan, és jelezze szándékát, hogy továbbra is támogatni kívánja-e a hatóanyagot. A kérelmező megtette észrevételeit, amelyeket körültekintően megvizsgáltak. A bejelentő által felhozott érvek ellenére sem sikerült azonban elhárítani a fenti aggályokat, és az EFSA szakértői ülések alkalmával benyújtott és értékelt információk alapján végzett vizsgálatok nem bizonyították, hogy a javasolt felhasználási körülmények között a trifluralint tartalmazó növényvédő szerek általában várhatóan megfelelnek a 91/414/EGK irányelv 5. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontjában előírt követelményeknek. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság felkérte a bejelentőt, tegye meg észrevételeit a szakértői értékelés eredményeire vonatkozóan, és jelezze szándékát, hogy továbbra is támogatni kívánja-e a hatóanyagot. A kérelmező megtette észrevételeit, amelyeket körültekintően megvizsgáltak. A bejelentő által felhozott érvek ellenére sem sikerült azonban elhárítani a fenti aggályokat, és az EFSA szakértői ülések alkalmával benyújtott és értékelt információk alapján végzett vizsgálatok nem bizonyították, hogy a javasolt felhasználási körülmények között a trifluralint tartalmazó növényvédő szerek általában várhatóan megfelelnek a 91/414/EGK irányelv 5. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontjában előírt követelményeknek.

| (7) | Ezért a trifluralin nem vehető fel a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe. |
| --- | --- |

(7)

Ezért a trifluralin nem vehető fel a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe.

| (8) | Intézkedéseket kell hozni annak biztosítására, hogy a trifluralint tartalmazó növényvédő szerek engedélyei meghatározott határidőn belül visszavonásra kerüljenek, hogy megújításukra ne kerüljön sor, és hogy az ilyen termékekre ne adjanak ki új engedélyeket. |
| --- | --- |

(8)

Intézkedéseket kell hozni annak biztosítására, hogy a trifluralint tartalmazó növényvédő szerek engedélyei meghatározott határidőn belül visszavonásra kerüljenek, hogy megújításukra ne kerüljön sor, és hogy az ilyen termékekre ne adjanak ki új engedélyeket.

| (9) | A trifluralint tartalmazó növényvédő szerek megsemmisítésére, tárolására, forgalomba hozatalára és a meglévő készletek felhasználására szolgáló, az egy adott tagállam által esetlegesen engedélyezett türelmi időt legfeljebb tizenkét hónapban kell megállapítani annak érdekében, hogy a meglévő készleteket egy további termesztési időszakban felhasználhassák, ami garantálja, hogy a trifluralint tartalmazó növényvédő szerek a mezőgazdasági termelők számára e határozat elfogadásától számított 18 hónapig hozzáférhetők lesznek. |
| --- | --- |

(9)

A trifluralint tartalmazó növényvédő szerek megsemmisítésére, tárolására, forgalomba hozatalára és a meglévő készletek felhasználására szolgáló, az egy adott tagállam által esetlegesen engedélyezett türelmi időt legfeljebb tizenkét hónapban kell megállapítani annak érdekében, hogy a meglévő készleteket egy további termesztési időszakban felhasználhassák, ami garantálja, hogy a trifluralint tartalmazó növényvédő szerek a mezőgazdasági termelők számára e határozat elfogadásától számított 18 hónapig hozzáférhetők lesznek.

| (10) | Ez a határozat nem sérti a kérelmezők azon jogát, hogy a 91/414/EGK irányelv 6. cikke (2) bekezdésének rendelkezései szerint a trifluralinnak a fenti irányelv I. mellékletébe történő felvételére irányulóan kérelmet nyújtsanak be. |
| --- | --- |

(10)

Ez a határozat nem sérti a kérelmezők azon jogát, hogy a 91/414/EGK irányelv 6. cikke (2) bekezdésének rendelkezései szerint a trifluralinnak a fenti irányelv I. mellékletébe történő felvételére irányulóan kérelmet nyújtsanak be.

| (11) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(11)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A trifluralin nem kerül felvételre a 91/414/EGK irányelv I. mellékletben szereplő hatóanyagok jegyzékébe.

2. cikk

A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy:

| a) | a trifluralint tartalmazó növényvédő szerek engedélyét 2008. március 20-ig visszavonják; |
| --- | --- |

a)

a trifluralint tartalmazó növényvédő szerek engedélyét 2008. március 20-ig visszavonják;

| b) | a trifluralint tartalmazó növényvédő szerekre e határozat kihirdetését követően nem adnak ki, illetve nem hosszabbítanak meg engedélyt. |
| --- | --- |

b)

a trifluralint tartalmazó növényvédő szerekre e határozat kihirdetését követően nem adnak ki, illetve nem hosszabbítanak meg engedélyt.

3. cikk

A tagállamok által a 91/414/EGK irányelv 4. cikkének (6) bekezdése rendelkezéseinek értelmében biztosított türelmi idő a lehető legrövidebb legyen, és legkésőbb 2009. március 20-án járjon le.

4. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2007. szeptember 20-án.

a Bizottság részéről

Markos KYPRIANOU

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 230., 1991.8.19., 1. o. A legutóbb a 2007/52/EK bizottsági irányelvvel (HL L 214., 2007.8.17., 3. o.) módosított irányelv.

1

(2)  HL L 55., 2000.2.29., 25. o. A legutóbb az 1044/2003/EK rendelettel (HL L 151., 2003.6.19., 32. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 98., 2001.4.7., 6. o.

3

(4)  EFSA Scientific Report (2005) 28, 1-77, Conclusion regarding the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance trifluralin (finalised: 14 March 2005) (Az EFSA 28. tudományos jelentése (2005), 1–77. o., A trifluralin hatóanyagú növényvédő szerek kockázatértékeléséről szóló szakértői értékelésből levont következtetés (véglegesítve: 2005. március 14-én).).

4

EFSA Scientific Report (2005) 28, 1-77, Conclusion regarding the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance trifluralin

finalised: 14 March 2005

---

| 29.9.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 255/44 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 255/44

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2007. szeptember 27.)

a 2006/779/EK határozatnak az alkalmazási időszak kiterjesztése tekintetében történő módosításáról

(az értesítés a C(2007) 4459. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2007/630/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az egyes élő állatok és állati termékek Közösségen belüli kereskedelmében a belső piac megvalósításának céljával alkalmazandó állat-egészségügyi és tenyésztéstechnikai ellenőrzésekről szóló, 1990. június 26-i 90/425/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 10. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel a belső piac megvalósításának céljával a Közösségen belüli kereskedelemben alkalmazható állat-egészségügyi ellenőrzésekről szóló, 1989. december 11-i 89/662/EGK tanácsi irányelvre (2) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A romániai klasszikus sertéspestissel kapcsolatos átmeneti állat-egészségügyi ellenőrző intézkedésekről szóló, 2006. november 14-i 2006/779/EK bizottsági határozatot (3) annak következtében fogadták el, hogy Romániában kitört a klasszikus sertéspestis. |
| --- | --- |

(1)

A romániai klasszikus sertéspestissel kapcsolatos átmeneti állat-egészségügyi ellenőrző intézkedésekről szóló, 2006. november 14-i 2006/779/EK bizottsági határozatot (3) annak következtében fogadták el, hogy Romániában kitört a klasszikus sertéspestis.

| (2) | A 2006/779/EK határozat Bulgária és Románia csatlakozási szerződésének hatálybalépését követően kilenc hónapig alkalmazandó. A klasszikus sertéspestis tekintetében fennálló romániai járványügyi helyzetre való tekintettel a Bizottság indokoltnak látja a 2006/779/EK határozat alkalmazási időszakának 2009. december 31-ig történő meghosszabbítását. |
| --- | --- |

(2)

A 2006/779/EK határozat Bulgária és Románia csatlakozási szerződésének hatálybalépését követően kilenc hónapig alkalmazandó. A klasszikus sertéspestis tekintetében fennálló romániai járványügyi helyzetre való tekintettel a Bizottság indokoltnak látja a 2006/779/EK határozat alkalmazási időszakának 2009. december 31-ig történő meghosszabbítását.

| (3) | A 2006/779/EK határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(3)

A 2006/779/EK határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (4) | Az ebben a határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(4)

Az ebben a határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2006/779/EK határozat 7. cikkének helyébe az alábbi szöveg lép:

„7. cikk

Alkalmazhatóság

Ezt a határozatot 2009. december 31-ig kell alkalmazni.”

2. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2007. szeptember 27-én.

a Bizottság részéről

Markos KYPRIANOU

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 224., 1990.8.18., 29. o. A legutóbb a 2002/33/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (HL L 315., 2002.11.19., 14. o.) módosított irányelv.

1

(2)  HL L 395., 1989.12.30., 13. o. A legutóbb a 2004/41/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (HL L 157., 2004.4.30., 33. o.) módosított irányelv.

2

(3)  HL L 314., 2006.11.15., 48. o.

3

---

| 29.9.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 255/45 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 255/45

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2007. szeptember 27.)

a 2006/805/EK határozatnak az alkalmazási időszak meghosszabbítása tekintetében történő módosításáról

(az értesítés a C(2007) 4460. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2007/631/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az egyes élőállatok és állati termékek Közösségen belüli kereskedelmében a belső piac megvalósításának céljával alkalmazandó állat-egészségügyi és tenyésztéstechnikai ellenőrzésekről szóló, 1990. június 26-i 90/425/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 10. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel a belső piac megvalósításának céljával a Közösségen belüli kereskedelemben alkalmazható állat-egészségügyi ellenőrzésekről szóló, 1989. december 11-i 89/662/EGK tanácsi irányelvre (2) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az egyes tagállamokban a klasszikus sertéspestisre vonatkozó járványvédelmi intézkedésekről szóló, 2006. november 24-i 2006/805/EK bizottsági határozatot (3) annak következtében fogadták el, hogy egyes tagállamokban kitört a klasszikus sertéspestis. Az említett határozat bizonyos járványvédelmi intézkedéseket állapít meg az érintett tagállamokat érintő klasszikus sertéspestis tekintetében. |
| --- | --- |

(1)

Az egyes tagállamokban a klasszikus sertéspestisre vonatkozó járványvédelmi intézkedésekről szóló, 2006. november 24-i 2006/805/EK bizottsági határozatot (3) annak következtében fogadták el, hogy egyes tagállamokban kitört a klasszikus sertéspestis. Az említett határozat bizonyos járványvédelmi intézkedéseket állapít meg az érintett tagállamokat érintő klasszikus sertéspestis tekintetében.

| (2) | A 2006/805/EK határozat Bulgária és Románia csatlakozási szerződésének hatálybalépését követően kilenc hónapig alkalmazandó. A Bulgária, Németország, Franciaország, Magyarország és Szlovákia egyes területein a klasszikus sertéspestis tekintetében fennálló általános járványügyi helyzetre való tekintettel a Bizottság indokoltnak látja a 2006/805/EK rendelet alkalmazási időszakának 2008. július 31-ig történő meghosszabbítását. |
| --- | --- |

(2)

A 2006/805/EK határozat Bulgária és Románia csatlakozási szerződésének hatálybalépését követően kilenc hónapig alkalmazandó. A Bulgária, Németország, Franciaország, Magyarország és Szlovákia egyes területein a klasszikus sertéspestis tekintetében fennálló általános járványügyi helyzetre való tekintettel a Bizottság indokoltnak látja a 2006/805/EK rendelet alkalmazási időszakának 2008. július 31-ig történő meghosszabbítását.

| (3) | A 2006/805/EK határozatot ezért a fentieknek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(3)

A 2006/805/EK határozatot ezért a fentieknek megfelelően módosítani kell.

| (4) | Az ebben a határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(4)

Az ebben a határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2006/805/EK határozat 14. cikkének helyébe az alábbi szöveg lép:

„14. cikk

Alkalmazhatóság

Ezt a határozatot 2008. július 31-ig kell alkalmazni.”

2. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2007. szeptember 27-én.

a Bizottság részéről

Markos KYPRIANOU

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 224., 1990.8.18., 29. o. A legutóbb a 2002/33/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (HL L 315., 2002.11.19., 14. o.) módosított irányelv.

1

(2)  HL L 395., 1989.12.30., 13. o. A legutóbb a 2004/41/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (HL L 157., 2004.4.30., 33. o.) módosított irányelv; helyesbített változat: HL L 195., 2004.6.2., 12. o.

2

(3)  HL L 329., 2006.11.25., 67. o. A legutóbb a 2007/152/EK határozattal (HL L 67., 2007.3.7., 10. o.) módosított határozat.

3

---

| 29.9.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 255/46 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 255/46

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2007. szeptember 28.)

a Németországban a baromfiknál előforduló magas patogenitású madárinfluenza H5N1 altípusával kapcsolatos egyes védekezési intézkedésekről szóló 2006/415/EK határozat módosításáról

(az értesítés a C(2007) 4480. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2007/632/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a belső piac megvalósításának céljával a Közösségen belüli kereskedelemben alkalmazható állat-egészségügyi ellenőrzésekről szóló, 1989. december 11-i 89/662/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel az egyes élő állatok és állati termékek Közösségen belüli kereskedelmében a belső piac megvalósításának céljával alkalmazandó állat-egészségügyi és tenyésztéstechnikai ellenőrzésekről szóló, 1990. június 26-i 90/425/EGK tanácsi irányelvre (2) és különösen annak 10. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel a madárinfluenza elleni védekezésre irányuló közösségi intézkedésekről és a 92/40/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2005. december 20-i 2005/94/EK tanácsi irányelvre (3) és különösen annak 63. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A Közösségben a baromfiknál előforduló magas patogenitású madárinfluenza H5N1 altípusával kapcsolatos egyes védekezési intézkedésekről és a 2006/135/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. június 14-i 2006/415/EK bizottsági határozat (4) a betegség elterjedésének megakadályozása érdekében bizonyos védekezési intézkedéseket határoz meg, ideértve a feltételezett vagy megerősített járványkitörést követő „A” és „B” területek kijelölését is. |
| --- | --- |

(1)

A Közösségben a baromfiknál előforduló magas patogenitású madárinfluenza H5N1 altípusával kapcsolatos egyes védekezési intézkedésekről és a 2006/135/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. június 14-i 2006/415/EK bizottsági határozat (4) a betegség elterjedésének megakadályozása érdekében bizonyos védekezési intézkedéseket határoz meg, ideértve a feltételezett vagy megerősített járványkitörést követő „A” és „B” területek kijelölését is.

| (2) | Németország értesítette a Bizottságot a Bajorország tartomány területén lévő baromfiállományban észlelt H5N1 madárinfluenza-járvány kitöréséről, és a 2006/415/EK határozatnak megfelelően megtette a megfelelő intézkedéseket, köztük a határozat 4. cikkében említett „A” és „B” területek kijelölését is. |
| --- | --- |

(2)

Németország értesítette a Bizottságot a Bajorország tartomány területén lévő baromfiállományban észlelt H5N1 madárinfluenza-járvány kitöréséről, és a 2006/415/EK határozatnak megfelelően megtette a megfelelő intézkedéseket, köztük a határozat 4. cikkében említett „A” és „B” területek kijelölését is.

| (3) | A Bizottság Németországgal együttműködve megvizsgálta az említett intézkedéseket és megállapította, hogy az adott tagállam illetékes hatóságai által felállított „A” és „B” területek határai megfelelő távolságra vannak a járványkitörés tényleges helyszínétől. A Németországban található „A” és „B” területek ezért megerősíthetők, és a régiókba sorolás időtartama is rögzíthető. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság Németországgal együttműködve megvizsgálta az említett intézkedéseket és megállapította, hogy az adott tagállam illetékes hatóságai által felállított „A” és „B” területek határai megfelelő távolságra vannak a járványkitörés tényleges helyszínétől. A Németországban található „A” és „B” területek ezért megerősíthetők, és a régiókba sorolás időtartama is rögzíthető.

| (4) | A 2006/415/EK határozatot ezért a fentieknek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(4)

A 2006/415/EK határozatot ezért a fentieknek megfelelően módosítani kell.

| (5) | Az ebben a határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(5)

Az ebben a határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2006/415/EK határozat melléklete az e határozat mellékletében található szövegnek megfelelően módosul.

2. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2007. szeptember 28-án.

a Bizottság részéről

Markos KYPRIANOU

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 395., 1989.12.30., 13. o. A legutóbb a 2004/41/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (HL L 157., 2004.4.30., 33. o.) módosított irányelv.

1

(2)  HL L 224., 1990.8.18., 29. o. A legutóbb a 2002/33/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (HL L 315., 2002.11.19., 14. o.) módosított irányelv.

2

(3)  HL L 10., 2006.1.14., 16. o.

3

(4)  HL L 164., 2006.6.16., 51. o. A legutóbb a 2007/604/EK határozattal (HL L 236., 2007.9.8., 11. o.) módosított határozat.

4

---

MELLÉKLET

A 2006/415/EK határozat melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | Az A. rész a következő szöveggel egészül ki:









  ISO-országkód | Tagállam | A terület | Alkalmazás határideje: 4. cikk (4) bekezdése b) pontja iii. alpontja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kód (ha van) | Megnevezés |
| DE | NÉMETORSZÁG | | A Bruck in der Oberpfalz és Nittenau településeken észlelt kitörés körül létrehozott 10 km-es körzet, beleértve az alábbi településeket vagy azok részeit: | 2007.10.18. |
| LANDKREIS SCHWANDORF | BODENWÖHR
  BODENWÖHRER FORST
  BRUCK IN DER OBERPFALZ
  EINSIEDLER UND WALDERBACHER FORST
  MAXHÜTTE-HAIDHOF
  NEUNBURG VORM WALD
  NEUKIRCHEN-BALBINI
  NITTENAU
  ÖSTL. NEUBÄUER FORST
  SCHWANDORF
  SCHWARZENFELD
  STEINBERG
  TEUBLITZ
  WACKERSDORF |
| LANDKREIS REGENSBURG | ALTENTHANN
  BERNHARDSWALD
  REGENSTAUF |
| LANDKREIS CHAM | REICHENBACH
  RODING
  WALD
  WALDERBACH
  ZELL |

1.

Az A. rész a következő szöveggel egészül ki:

ISO-országkód

Tagállam

A terület

Alkalmazás határideje: 4. cikk (4) bekezdése b) pontja iii. alpontja

Kód (ha van)

Megnevezés

DE

NÉMETORSZÁG

A Bruck in der Oberpfalz és Nittenau településeken észlelt kitörés körül létrehozott 10 km-es körzet, beleértve az alábbi településeket vagy azok részeit:

2007.10.18.

LANDKREIS SCHWANDORF

BODENWÖHR

BODENWÖHRER FORST

BRUCK IN DER OBERPFALZ

EINSIEDLER UND WALDERBACHER FORST

MAXHÜTTE-HAIDHOF

NEUNBURG VORM WALD

NEUKIRCHEN-BALBINI

NITTENAU

ÖSTL. NEUBÄUER FORST

SCHWANDORF

SCHWARZENFELD

STEINBERG

TEUBLITZ

WACKERSDORF

LANDKREIS REGENSBURG

ALTENTHANN

BERNHARDSWALD

REGENSTAUF

LANDKREIS CHAM

REICHENBACH

RODING

WALD

WALDERBACH

ZELL

| 2. | Az B. rész a következő szöveggel egészül ki:









  ISO-országkód | Tagállam | B terület | Alkalmazás határideje: 4. cikk (4) bekezdése b) pontja iii. alpontja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kód (ha van) | Megnevezés |
| DE | NÉMETORSZÁG | | A következő települések: | 2007.10.18. |
| LANDKREIS SCHWANDORF | BODENWÖHR
  BODENWÖHRER FORST
  BRUCK IN DER OBERPFALZ
  EINSIEDLER UND WALDERBACHER FORST
  MAXHÜTTE-HAIDHOF
  NEUNBURG VORM WALD
  NEUKIRCHEN-BALBINI
  NITTENAU
  ÖSTL. NEUBÄUER FORST
  SCHWANDORF
  SCHWARZENFELD
  SCHWARZHOFEN
  STEINBERG
  TEUBLITZ
  WACKERSDORF |
| LANDKREIS REGENSBURG | ALTENTHANN
  BERNHARDSWALD
  BRENNBERG
  REGENSTAUF |
| LANDKREIS CHAM | FALKENSTEIN
  REICHENBACH
  RODING
  WALD
  WALDERBACH
  ZELL |

2.

Az B. rész a következő szöveggel egészül ki:

ISO-országkód

Tagállam

B terület

Alkalmazás határideje: 4. cikk (4) bekezdése b) pontja iii. alpontja

Kód (ha van)

Megnevezés

DE

NÉMETORSZÁG

A következő települések:

2007.10.18.

LANDKREIS SCHWANDORF

BODENWÖHR

BODENWÖHRER FORST

BRUCK IN DER OBERPFALZ

EINSIEDLER UND WALDERBACHER FORST

MAXHÜTTE-HAIDHOF

NEUNBURG VORM WALD

NEUKIRCHEN-BALBINI

NITTENAU

ÖSTL. NEUBÄUER FORST

SCHWANDORF

SCHWARZENFELD

SCHWARZHOFEN

STEINBERG

TEUBLITZ

WACKERSDORF

LANDKREIS REGENSBURG

ALTENTHANN

BERNHARDSWALD

BRENNBERG

REGENSTAUF

LANDKREIS CHAM

FALKENSTEIN

REICHENBACH

RODING

WALD

WALDERBACH

ZELL

---