# Euroopan unionin L 243/2007

| | ISSN 1725-261X |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 243 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 50. vuosikerta18. syyskuu 2007 |

ISSN 1725-261X

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 243

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

50. vuosikerta18. syyskuu 2007

---

| Sisältö | | I   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen on pakollista | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | | Komission asetus (EY) N:o 1063/2007, annettu 17 päivänä syyskuuta 2007, tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 1 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 1064/2007, annettu 17 päivänä syyskuuta 2007, yhteisön menettelystä eläinlääkejäämien enimmäismäärien vahvistamiseksi eläinperäisissä elintarvikkeissa annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2377/90 liitteen I muuttamisesta avilamysiinin osalta (
  1
  ) | 3 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 1065/2007, annettu 17 päivänä syyskuuta 2007, asetuksen (EY) N:o 493/2006 muuttamisesta sokerialan yhteisen markkinajärjestelyn uudistukseen liittyvien siirtymätoimenpiteiden osalta | 6 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 1066/2007, annettu 17 päivänä syyskuuta 2007, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta tiettyjen Etelä-Afrikasta peräisin olevien mangaanidioksidien tuonnissa | 7 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 1067/2007, annettu 17 päivänä syyskuuta 2007, nimityksen rekisteröimisestä suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin (Staffordshire Cheese (SAN)) | 21 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 1068/2007, annettu 17 päivänä syyskuuta 2007, erään suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin kirjatun nimityksen eritelmän suuren muutoksen hyväksymisestä Queso Nata de Cantabria (SAN) | 22 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 1069/2007, annettu 17 päivänä syyskuuta 2007, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan polyvinyylialkoholin tuonnissa | 23 |
| | | DIREKTIIVIT |
| | * | Komission direktiivi 2007/55/EY, annettu 17 päivänä syyskuuta 2007, neuvoston direktiivien 76/895/ETY, 86/362/ETY, 86/363/ETY ja 90/642/ETY liitteiden muuttamisesta atsinfossimetyylin jäämien enimmäismäärien osalta (
  1
  ) | 41 |
| | * | Komission direktiivi 2007/56/EY, annettu 17 päivänä syyskuuta 2007, neuvoston direktiivien 86/362/ETY, 86/363/ETY ja 90/642/ETY tiettyjen liitteiden muuttamisesta atsoksistrobiinin, klorotaloniilin, deltametriinin, heksaklooribentseenin, ioksiniilin, oksamyylin ja kinoksifeenin jäämien enimmäismäärien osalta (
  1
  ) | 50 |
| | * | Komission direktiivi 2007/57/EY, annettu 17 päivänä syyskuuta 2007, neuvoston direktiivien 76/895/ETY, 86/362/ETY, 86/363/ETY ja 90/642/ETY tiettyjen liitteiden muuttamisesta ditiokarbamaattien jäämien enimmäismäärien osalta (
  1
  ) | 61 |

Sisältö

I   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen on pakollista

Sivu

ASETUKSET

Komission asetus (EY) N:o 1063/2007, annettu 17 päivänä syyskuuta 2007, tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

1

*

Komission asetus (EY) N:o 1064/2007, annettu 17 päivänä syyskuuta 2007, yhteisön menettelystä eläinlääkejäämien enimmäismäärien vahvistamiseksi eläinperäisissä elintarvikkeissa annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2377/90 liitteen I muuttamisesta avilamysiinin osalta (
  1
  )

1

3

*

Komission asetus (EY) N:o 1065/2007, annettu 17 päivänä syyskuuta 2007, asetuksen (EY) N:o 493/2006 muuttamisesta sokerialan yhteisen markkinajärjestelyn uudistukseen liittyvien siirtymätoimenpiteiden osalta

6

*

Komission asetus (EY) N:o 1066/2007, annettu 17 päivänä syyskuuta 2007, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta tiettyjen Etelä-Afrikasta peräisin olevien mangaanidioksidien tuonnissa

7

*

Komission asetus (EY) N:o 1067/2007, annettu 17 päivänä syyskuuta 2007, nimityksen rekisteröimisestä suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin (Staffordshire Cheese (SAN))

21

*

Komission asetus (EY) N:o 1068/2007, annettu 17 päivänä syyskuuta 2007, erään suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin kirjatun nimityksen eritelmän suuren muutoksen hyväksymisestä Queso Nata de Cantabria (SAN)

22

*

Komission asetus (EY) N:o 1069/2007, annettu 17 päivänä syyskuuta 2007, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan polyvinyylialkoholin tuonnissa

23

DIREKTIIVIT

*

Komission direktiivi 2007/55/EY, annettu 17 päivänä syyskuuta 2007, neuvoston direktiivien 76/895/ETY, 86/362/ETY, 86/363/ETY ja 90/642/ETY liitteiden muuttamisesta atsinfossimetyylin jäämien enimmäismäärien osalta (
  1
  )

1

41

*

Komission direktiivi 2007/56/EY, annettu 17 päivänä syyskuuta 2007, neuvoston direktiivien 86/362/ETY, 86/363/ETY ja 90/642/ETY tiettyjen liitteiden muuttamisesta atsoksistrobiinin, klorotaloniilin, deltametriinin, heksaklooribentseenin, ioksiniilin, oksamyylin ja kinoksifeenin jäämien enimmäismäärien osalta (
  1
  )

1

50

*

Komission direktiivi 2007/57/EY, annettu 17 päivänä syyskuuta 2007, neuvoston direktiivien 76/895/ETY, 86/362/ETY, 86/363/ETY ja 90/642/ETY tiettyjen liitteiden muuttamisesta ditiokarbamaattien jäämien enimmäismäärien osalta (
  1
  )

1

61

| | | II   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen ei ole pakollista |
| --- | --- | --- |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | | Komissio |
| | | 2007/612/EY |
| | * | Komission päätös, tehty 4 päivänä huhtikuuta 2007, Valtiontuesta C 14/06, jonka Belgia aikoo myöntää General Motors Belgiumin (Antwerpen) hyväksi
  (tiedoksiannettu numerolla K(2007) 435)

   (
  1
  ) | 71 |

II   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen ei ole pakollista

PÄÄTÖKSET

Komissio

2007/612/EY

*

Komission päätös, tehty 4 päivänä huhtikuuta 2007, Valtiontuesta C 14/06, jonka Belgia aikoo myöntää General Motors Belgiumin (Antwerpen) hyväksi
  (tiedoksiannettu numerolla K(2007) 435)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2007) 435)

1

71

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

I EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen on pakollista

ASETUKSET

| 18.9.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 243/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 243/1

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1063/2007,

annettu 17 päivänä syyskuuta 2007,

tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon hedelmien ja vihannesten tuontijärjestelmän soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 21 päivänä joulukuuta 1994 annetun komission asetuksen (EY) N:o 3223/94 (1) ja erityisesti sen 4 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksessa (EY) N:o 3223/94 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten mukaisesti komission vahvistamista kolmansien maiden tuonnin kiinteiden arvojen perusteista liitteissä määriteltävien tuotteiden ja ajanjaksojen osalta. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksessa (EY) N:o 3223/94 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten mukaisesti komission vahvistamista kolmansien maiden tuonnin kiinteiden arvojen perusteista liitteissä määriteltävien tuotteiden ja ajanjaksojen osalta.

| (2) | Edellä mainittujen perusteiden mukaisesti tuonnin kiinteät arvot on vahvistettava tämän asetuksen liitteessä esitetylle tasolle, |
| --- | --- |

(2)

Edellä mainittujen perusteiden mukaisesti tuonnin kiinteät arvot on vahvistettava tämän asetuksen liitteessä esitetylle tasolle,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 3223/94 4 artiklassa tarkoitetut tuonnin kiinteät arvot vahvistetaan liitteessä olevassa taulukossa merkityllä tavalla.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 18 päivänä syyskuuta 2007.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 17 päivänä syyskuuta 2007.

Komission puolesta

Jean-Luc DEMARTY

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EYVL L 337, 24.12.1994, s. 66. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 756/2007 (EUVL L 172, 30.6.2007, s. 41).

1

---

LIITE

tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi 17 päivänä syyskuuta 2007 annettuun komission asetukseen

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmannen maan koodi (1) | Tuonnin kiinteä arvo |
| 0702 00 00 | MK | 55,1 |
| XK | 55,1 |
| XS | 36,3 |
| ZZ | 48,8 |
| 0707 00 05 | JO | 175,0 |
| MK | 43,7 |
| TR | 129,4 |
| ZZ | 116,0 |
| 0709 90 70 | TR | 110,3 |
| ZZ | 110,3 |
| 0805 50 10 | AR | 88,1 |
| UY | 42,9 |
| ZA | 67,7 |
| ZZ | 66,2 |
| 0806 10 10 | EG | 177,6 |
| MK | 28,3 |
| TR | 111,9 |
| ZZ | 105,9 |
| 0808 10 80 | AR | 62,4 |
| AU | 215,7 |
| BR | 117,4 |
| CL | 88,6 |
| CN | 79,8 |
| NZ | 98,5 |
| US | 98,4 |
| ZA | 87,3 |
| ZZ | 106,0 |
| 0808 20 50 | CN | 62,9 |
| TR | 122,2 |
| ZA | 107,6 |
| ZZ | 97,6 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | TR | 151,3 |
| US | 189,2 |
| ZZ | 170,3 |
| 0809 40 05 | BA | 49,8 |
| IL | 124,7 |
| MK | 49,8 |
| TR | 103,2 |
| ZZ | 81,9 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmannen maan koodi (1)

Tuonnin kiinteä arvo

0702 00 00

MK

55,1

XK

55,1

XS

36,3

ZZ

48,8

0707 00 05

JO

175,0

MK

43,7

TR

129,4

ZZ

116,0

0709 90 70

TR

110,3

ZZ

110,3

0805 50 10

AR

88,1

UY

42,9

ZA

67,7

ZZ

66,2

0806 10 10

EG

177,6

MK

28,3

TR

111,9

ZZ

105,9

0808 10 80

AR

62,4

AU

215,7

BR

117,4

CL

88,6

CN

79,8

NZ

98,5

US

98,4

ZA

87,3

ZZ

106,0

0808 20 50

CN

62,9

TR

122,2

ZA

107,6

ZZ

97,6

0809 30 10, 0809 30 90

TR

151,3

US

189,2

ZZ

170,3

0809 40 05

BA

49,8

IL

124,7

MK

49,8

TR

103,2

ZZ

81,9

---

(1)  Komission asetuksessa (EY) N:o 1833/2006 (EUVL L 354, 14.12.2006, s. 19) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”ZZ” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

| 18.9.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 243/3 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 243/3

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1064/2007,

annettu 17 päivänä syyskuuta 2007,

yhteisön menettelystä eläinlääkejäämien enimmäismäärien vahvistamiseksi eläinperäisissä elintarvikkeissa annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2377/90 liitteen I muuttamisesta avilamysiinin osalta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon yhteisön menettelystä eläinlääkejäämien enimmäismäärien vahvistamiseksi eläinperäisissä elintarvikkeissa 26 päivänä kesäkuuta 1990 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2377/90 (1) ja erityisesti sen 2 artiklan,

ottaa huomioon eläinlääkekomitean muotoileman Euroopan lääkeviraston lausunnon,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Kaikki farmakologisesti vaikuttavat aineet, joita yhteisössä käytetään elintarvikkeita tuottaville eläimille tarkoitetuissa eläinlääkkeissä, olisi arvioitava asetuksen (ETY) N:o 2377/90 mukaisesti. |
| --- | --- |

(1)

Kaikki farmakologisesti vaikuttavat aineet, joita yhteisössä käytetään elintarvikkeita tuottaville eläimille tarkoitetuissa eläinlääkkeissä, olisi arvioitava asetuksen (ETY) N:o 2377/90 mukaisesti.

| (2) | Euroopan lääkevirastolle on toimitettu hakemus jäämien enimmäismäärien vahvistamiseksi avilamysiinille, joka on ortosomysiinien ryhmään kuuluva antibiootti. Eläinlääkekomitean tekemän suosituksen perusteella tämä aine olisi lisättävä asetuksen (ETY) N:o 2377/90 liitteeseen I sikojen lihaksen, nahkan ja rasvan, maksan ja munuaisten osalta, kanien lihaksen, rasvan, maksan ja munuaisten osalta ja siipikarjan lihaksen, nahkan ja rasvan, maksan ja munuaisten osalta edellyttäen, että avilamysiiniä ei käytetä siipikarjaan, joka tuottaa munia elintarvikkeiksi. |
| --- | --- |

(2)

Euroopan lääkevirastolle on toimitettu hakemus jäämien enimmäismäärien vahvistamiseksi avilamysiinille, joka on ortosomysiinien ryhmään kuuluva antibiootti. Eläinlääkekomitean tekemän suosituksen perusteella tämä aine olisi lisättävä asetuksen (ETY) N:o 2377/90 liitteeseen I sikojen lihaksen, nahkan ja rasvan, maksan ja munuaisten osalta, kanien lihaksen, rasvan, maksan ja munuaisten osalta ja siipikarjan lihaksen, nahkan ja rasvan, maksan ja munuaisten osalta edellyttäen, että avilamysiiniä ei käytetä siipikarjaan, joka tuottaa munia elintarvikkeiksi.

| (3) | Sen vuoksi asetusta (ETY) N:o 2377/90 olisi muutettava. |
| --- | --- |

(3)

Sen vuoksi asetusta (ETY) N:o 2377/90 olisi muutettava.

| (4) | Olisi säädettävä riittävästä määräajasta ennen tämän asetuksen soveltamista, jotta jäsenvaltiot voivat tehdä tämän asetuksen säännösten huomioon ottamiseksi tarvittavat mukautukset kyseisten eläinlääkkeiden markkinoille saattamista koskeviin lupiin, jotka on myönnetty eläinlääkkeitä koskevista yhteisön säännöistä 6 päivänä marraskuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/82/EY (2) mukaisesti. |
| --- | --- |

(4)

Olisi säädettävä riittävästä määräajasta ennen tämän asetuksen soveltamista, jotta jäsenvaltiot voivat tehdä tämän asetuksen säännösten huomioon ottamiseksi tarvittavat mukautukset kyseisten eläinlääkkeiden markkinoille saattamista koskeviin lupiin, jotka on myönnetty eläinlääkkeitä koskevista yhteisön säännöistä 6 päivänä marraskuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/82/EY (2) mukaisesti.

| (5) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän eläinlääkekomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(5)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän eläinlääkekomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetuksen (ETY) N:o 2377/90 liite I tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Sitä sovelletaan 18 päivästä marraskuuta 2007.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 17 päivänä syyskuuta 2007.

Komission puolesta

Günter VERHEUGEN

Varapuheenjohtaja

---

(1)  EYVL L 224, 18.8.1990, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 703/2007 (EUVL L 161, 22.6.2007, s. 28).

1

(2)  EYVL L 311, 28.11.2001, s. 1. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 2004/28/EY (EUVL L 136, 30.4.2004, s. 58).

2

---

LIITE

Lisätään seuraava aine asetuksen (ETY) N:o 2377/90 liitteeseen I (Luettelo farmakologisesti vaikuttavista aineista, joiden jäämien enimmäismäärät on määrätty):

1.   Anti-infektiiviset aineet

1.2.   Antibiootit

1.2.15.   Ortosomysiinit

| Farmakologisesti vaikuttava(t) aine(et) | Merkkijäämä | Eläinlajit | JEM | Kohdekudos |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Avilamysiini | Dikloori-isoeverniinihappo | Sika | 50 μg/kg | Lihas |
| 100 μg/kg | Rasva (1) |
| 300 μg/kg | Maksa |
| 200 μg/kg | Munuaiset |
| Kani | 50 μg/kg | Lihas |
| 100 μg/kg | Rasva |
| 300 μg/kg | Maksa |
| 200 μg/kg | Munuaiset |
| Siipikarja (2) | 50 μg/kg | Lihas |
| 100 μg/kg | Rasva (3) |
| 300 μg/kg | Maksa |
| 200 μg/kg | Munuaiset |

Farmakologisesti vaikuttava(t) aine(et)

Merkkijäämä

Eläinlajit

JEM

Kohdekudos

Avilamysiini

Dikloori-isoeverniinihappo

Sika

50 μg/kg

Lihas

100 μg/kg

Rasva (1)

300 μg/kg

Maksa

200 μg/kg

Munuaiset

Kani

50 μg/kg

Lihas

100 μg/kg

Rasva

300 μg/kg

Maksa

200 μg/kg

Munuaiset

Siipikarja (2)

50 μg/kg

Lihas

100 μg/kg

Rasva (3)

300 μg/kg

Maksa

200 μg/kg

Munuaiset

---

(1)  Siansukuisilla lajeilla ja siipikarjalla tämä jäämien enimmäismäärä liittyy nahkaan ja rasvaan luonnollisissa suhteissa.

(2)  Ei eläimille, jotka tuottavat munia elintarvikkeeksi.

(3)  Siansukuisilla lajeilla ja siipikarjalla tämä jäämien enimmäismäärä liittyy nahkaan ja rasvaan luonnollisissa suhteissa.

---

| 18.9.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 243/6 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 243/6

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1065/2007,

annettu 17 päivänä syyskuuta 2007,

asetuksen (EY) N:o 493/2006 muuttamisesta sokerialan yhteisen markkinajärjestelyn uudistukseen liittyvien siirtymätoimenpiteiden osalta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon sokerialan yhteisestä markkinajärjestelystä 20 päivänä helmikuuta 2006 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 318/2006 (1) ja erityisesti sen 44 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Sokerialan yhteisen markkinajärjestelyn uudistukseen liittyvistä siirtymätoimenpiteistä ja asetusten (EY) N:o 1265/2001 ja (EY) N:o 314/2002 muuttamisesta 27 päivänä maaliskuuta 2006 annetun komission asetuksen (EY) N:o 493/2006 (2) 3 artiklassa säädetään ennakoivasta markkinoiltapoistosta. Näin kunkin yrityksen tietyn enimmäismäärän ylittävää kiintiötuotantoa pidetään asetuksen (EY) N:o 318/2006 19 artiklan mukaisesti markkinoilta poistettuna tai yrityksen ennen 31 päivää tammikuuta 2007 esittämästä pyynnöstä mainitun asetuksen 12 artiklassa tarkoitettuna kiintiön ulkopuolisena tuotantona. |
| --- | --- |

(1)

Sokerialan yhteisen markkinajärjestelyn uudistukseen liittyvistä siirtymätoimenpiteistä ja asetusten (EY) N:o 1265/2001 ja (EY) N:o 314/2002 muuttamisesta 27 päivänä maaliskuuta 2006 annetun komission asetuksen (EY) N:o 493/2006 (2) 3 artiklassa säädetään ennakoivasta markkinoiltapoistosta. Näin kunkin yrityksen tietyn enimmäismäärän ylittävää kiintiötuotantoa pidetään asetuksen (EY) N:o 318/2006 19 artiklan mukaisesti markkinoilta poistettuna tai yrityksen ennen 31 päivää tammikuuta 2007 esittämästä pyynnöstä mainitun asetuksen 12 artiklassa tarkoitettuna kiintiön ulkopuolisena tuotantona.

| (2) | Toisin kuin sokerin tuottajat, isoglukoosin tuottajat eivät pystyneet esittämään tällaista pyyntöä 31 päivään tammikuuta 2007 mennessä, koska kyseinen tuotanto jatkuu koko vuoden ajan. Tasapuolisuuden vuoksi edellä mainittua määräaikaa olisi isoglukoosin tuottajien osalta jatkettava markkinointivuoden 2006/2007 loppuun, jotta nämä voisivat tehdä päätöksensä ja esittää pyyntönsä tosiasiallisen tilanteen perusteella. |
| --- | --- |

(2)

Toisin kuin sokerin tuottajat, isoglukoosin tuottajat eivät pystyneet esittämään tällaista pyyntöä 31 päivään tammikuuta 2007 mennessä, koska kyseinen tuotanto jatkuu koko vuoden ajan. Tasapuolisuuden vuoksi edellä mainittua määräaikaa olisi isoglukoosin tuottajien osalta jatkettava markkinointivuoden 2006/2007 loppuun, jotta nämä voisivat tehdä päätöksensä ja esittää pyyntönsä tosiasiallisen tilanteen perusteella.

| (3) | Sen vuoksi on tarpeen muuttaa asetusta (EY) N:o 493/2006. |
| --- | --- |

(3)

Sen vuoksi on tarpeen muuttaa asetusta (EY) N:o 493/2006.

| (4) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat sokerin hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(4)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat sokerin hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Korvataan asetuksen (EY) N:o 493/2006 3 artiklan 1 kohta seuraavasti:

”1.   Jokaisen yrityksen sitä osuutta markkinointivuoden 2006/2007 sokerin, isoglukoosin tai inuliinisiirapin tuotannosta, joka tuotetaan asetuksen (EY) N:o 318/2006 liitteessä IV tarkoitetuissa kiintiöissä ja joka ylittää tämän artiklan 2 kohdan mukaisesti vahvistetun enimmäismäärän, pidetään markkinoilta poistettuna mainitun asetuksen 19 artiklan mukaisesti tai, asianomaisen yrityksen sokerin osalta ennen 31 päivää tammikuuta 2007 ja isoglukoosin osalta ennen 30 päivää syyskuuta 2007 tekemästä pyynnöstä, kokonaan tai osittain mainitun asetuksen 12 artiklan mukaisena kiintiön ulkopuolisena tuotantona.”

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 17 päivänä syyskuuta 2007.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 58, 28.2.2006, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 247/2007 (EUVL L 69, 9.3.2007, s. 3).

1

(2)  EUVL L 89, 28.3.2006, s. 11. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 739/2007 (EUVL L 169, 29.6.2007, s. 22).

2

---

| 18.9.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 243/7 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 243/7

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1066/2007,

annettu 17 päivänä syyskuuta 2007,

väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta tiettyjen Etelä-Afrikasta peräisin olevien mangaanidioksidien tuonnissa

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 7 artiklan,

on kuullut neuvoa-antavaa komiteaa,

sekä katsoo seuraavaa:

A.   MENETTELY

1.   Menettelyn aloittaminen

| (1) | Komissio vastaanotti 10 päivänä marraskuuta 2006 perusasetuksen 5 artiklaan perustuvan valituksen, jonka oli tehnyt Tosoh Hellas AIC, jäljempänä ’valituksen tekijä’, suurinta osaa – tässä tapauksessa yli 50:tä prosenttia – tiettyjen mangaanidioksidien kokonaistuotannosta yhteisössä edustava tuottaja. |
| --- | --- |

(1)

Komissio vastaanotti 10 päivänä marraskuuta 2006 perusasetuksen 5 artiklaan perustuvan valituksen, jonka oli tehnyt Tosoh Hellas AIC, jäljempänä ’valituksen tekijä’, suurinta osaa – tässä tapauksessa yli 50:tä prosenttia – tiettyjen mangaanidioksidien kokonaistuotannosta yhteisössä edustava tuottaja.

| (2) | Valituksessa esitetty näyttö tuotteen polkumyynnistä ja siitä aiheutuneesta merkittävästä vahingosta katsottiin riittäväksi perusteeksi menettelyn aloittamiselle. |
| --- | --- |

(2)

Valituksessa esitetty näyttö tuotteen polkumyynnistä ja siitä aiheutuneesta merkittävästä vahingosta katsottiin riittäväksi perusteeksi menettelyn aloittamiselle.

| (3) | Menettely aloitettiin 21 päivänä joulukuuta 2006, jolloin sitä koskeva ilmoitus julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2). |
| --- | --- |

(3)

Menettely aloitettiin 21 päivänä joulukuuta 2006, jolloin sitä koskeva ilmoitus julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2).

2.   Menettelyn osapuolet

| (4) | Komissio ilmoitti menettelyn aloittamisesta virallisesti valituksen tekijälle, toiselle yhteisön tuottajalle, vientiä harjoittavalle tuottajalle, tuojalle ja käyttäjille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä Etelä-Afrikan edustajille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa. |
| --- | --- |

(4)

Komissio ilmoitti menettelyn aloittamisesta virallisesti valituksen tekijälle, toiselle yhteisön tuottajalle, vientiä harjoittavalle tuottajalle, tuojalle ja käyttäjille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä Etelä-Afrikan edustajille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa.

| (5) | Valituksen tehnyt tuottaja, vientiä harjoittava tuottaja, tuoja ja käyttäjät ilmaisivat kantansa. Mahdollisuus tulla kuulluiksi myönnettiin kaikille asianomaisille osapuolille, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli erityisiä syitä. |
| --- | --- |

(5)

Valituksen tehnyt tuottaja, vientiä harjoittava tuottaja, tuoja ja käyttäjät ilmaisivat kantansa. Mahdollisuus tulla kuulluiksi myönnettiin kaikille asianomaisille osapuolille, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli erityisiä syitä.

| (6) | Kyselylomakkeet lähetettiin kaikille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä kaikille muille yrityksille, jotka olivat ilmoittautuneet menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa. Vastaus saatiin Etelä-Afrikassa toimivalta vientiä harjoittavalta tuottajalta, valituksen tehneeltä tuottajalta, tarkasteltavana olevaa tuotetta Etelä-Afrikasta tuovalta tuojalta sekä neljältä tarkasteltavana olevan tuotteen käyttäjältä. |
| --- | --- |

(6)

Kyselylomakkeet lähetettiin kaikille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä kaikille muille yrityksille, jotka olivat ilmoittautuneet menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa. Vastaus saatiin Etelä-Afrikassa toimivalta vientiä harjoittavalta tuottajalta, valituksen tehneeltä tuottajalta, tarkasteltavana olevaa tuotetta Etelä-Afrikasta tuovalta tuojalta sekä neljältä tarkasteltavana olevan tuotteen käyttäjältä.

| (7) | Komissio hankki ja tarkasti kaikki polkumyynnin, siitä aiheutuneen vahingon ja yhteisön edun alustavan määrittämisen kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot ja teki tarkastuskäyntejä seuraavien yritysten toimitiloihin:






  a) | Yhteisön tuottajat







  — | Tosoh Hellas AIC, Thessaloniki, Kreikka ja siihen etuyhteydessä oleva myyntiedustaja Mitsubishi International GmbH, Düsseldorf, Saksa |
| --- | --- | --- | --- |

(7)

Komissio hankki ja tarkasti kaikki polkumyynnin, siitä aiheutuneen vahingon ja yhteisön edun alustavan määrittämisen kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot ja teki tarkastuskäyntejä seuraavien yritysten toimitiloihin:

a)

Yhteisön tuottajat

—

Tosoh Hellas AIC, Thessaloniki, Kreikka ja siihen etuyhteydessä oleva myyntiedustaja Mitsubishi International GmbH, Düsseldorf, Saksa

| b) | Vientiä harjoittava tuottaja Etelä-Afrikassa







  — | Delta E.M.D. (Pty) Ltd, Nelspruit, Etelä-Afrikka (jäljempänä ’Delta’) |
| --- | --- | --- |

b)

Vientiä harjoittava tuottaja Etelä-Afrikassa

—

Delta E.M.D. (Pty) Ltd, Nelspruit, Etelä-Afrikka (jäljempänä ’Delta’)

| c) | Vientiä harjoittavaan tuottajaan Etelä-Afrikassa etuyhteydessä oleva toimittaja







  — | Manganese Metal Company (Pty) Ltd, Nelspruit, Etelä-Afrikka |
| --- | --- | --- |

c)

Vientiä harjoittavaan tuottajaan Etelä-Afrikassa etuyhteydessä oleva toimittaja

—

Manganese Metal Company (Pty) Ltd, Nelspruit, Etelä-Afrikka

| d) | Yhteisössä toimiva etuyhteydetön tuoja







  — | Traxys France S.A.S., Courbevoie, Ranska |
| --- | --- | --- |

d)

Yhteisössä toimiva etuyhteydetön tuoja

—

Traxys France S.A.S., Courbevoie, Ranska

| e) | Käyttäjät yhteisössä







  — | Panasonic Battery Belgium NV, Tessenderlo, Belgia |
| --- | --- | --- |

e)

Käyttäjät yhteisössä

—

Panasonic Battery Belgium NV, Tessenderlo, Belgia

| — | VARTA Consumer Batteries GmbH & Co. KGaA, Sulzbach, Saksa |
| --- | --- |

—

VARTA Consumer Batteries GmbH & Co. KGaA, Sulzbach, Saksa

| — | Duracell Batteries BVBA, Aarschot, Belgia. |
| --- | --- |

—

Duracell Batteries BVBA, Aarschot, Belgia.

3.   Tutkimusajanjakso

| (8) | Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän lokakuuta 2005 ja 30 päivän syyskuuta 2006 välisen ajan, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahingon määrittämisen kannalta merkittävien kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2002 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajan, jäljempänä ’tarkastelujakso’. |
| --- | --- |

(8)

Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän lokakuuta 2005 ja 30 päivän syyskuuta 2006 välisen ajan, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahingon määrittämisen kannalta merkittävien kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2002 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajan, jäljempänä ’tarkastelujakso’.

B.   TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

1.   Tarkasteltavana oleva tuote

| (9) | Tarkasteltavana olevana tuotteena ovat Etelä-Afrikasta peräisin olevat mangaanidioksidit, jotka on valmistettu elektrolyyttisellä prosessilla ja joita ei ole lämpökäsitelty elektrolyyttisen prosessin jälkeen. Tuote luokitellaan yleensä CN-koodiin ex 2820 10 00. |
| --- | --- |

(9)

Tarkasteltavana olevana tuotteena ovat Etelä-Afrikasta peräisin olevat mangaanidioksidit, jotka on valmistettu elektrolyyttisellä prosessilla ja joita ei ole lämpökäsitelty elektrolyyttisen prosessin jälkeen. Tuote luokitellaan yleensä CN-koodiin ex 2820 10 00.

| (10) | Tarkasteltavana olevaa tuotetta on kahta päälajia: hiili-sinkkityyppinen elektrolyyttinen mangaanidioksidi ja alkaalityyppinen elektrolyyttinen mangaanidioksidi. Kumpaakin lajia tuotetaan elektrolyyttisellä prosessilla, jonka tiettyjen parametrien muutoksella saadaan joko hiili-sinkkityyppistä elektrolyyttistä mangaanidioksidia tai alkaalityyppistä elektrolyyttistä mangaanidioksidia. Kumpikin on mangaanin osalta erittäin puhdasta, ja niitä käytetään yleensä välituotteina kuluttajille myytävien paristojen kuivaparien valmistuksessa. |
| --- | --- |

(10)

Tarkasteltavana olevaa tuotetta on kahta päälajia: hiili-sinkkityyppinen elektrolyyttinen mangaanidioksidi ja alkaalityyppinen elektrolyyttinen mangaanidioksidi. Kumpaakin lajia tuotetaan elektrolyyttisellä prosessilla, jonka tiettyjen parametrien muutoksella saadaan joko hiili-sinkkityyppistä elektrolyyttistä mangaanidioksidia tai alkaalityyppistä elektrolyyttistä mangaanidioksidia. Kumpikin on mangaanin osalta erittäin puhdasta, ja niitä käytetään yleensä välituotteina kuluttajille myytävien paristojen kuivaparien valmistuksessa.

| (11) | Tutkimuksessa on ilmennyt, että tiettyjen fysikaalisten ja kemiallisten erityispiirteiden – kuten tiheyden, hiukkasten keskikoon, Brunauer-Emmet-Teller (BET) -pinta-alan ja alkaalipotentiaalin – eroista huolimatta, tarkasteltavana olevan tuotteen kummallakin lajilla on samat fysikaaliset, kemialliset ja tekniset perusominaisuudet ja niitä käytetään samoihin tarkoituksiin. Sen vuoksi niitä pidetään tässä menettelyssä yhtenä tuotteena. |
| --- | --- |

(11)

Tutkimuksessa on ilmennyt, että tiettyjen fysikaalisten ja kemiallisten erityispiirteiden – kuten tiheyden, hiukkasten keskikoon, Brunauer-Emmet-Teller (BET) -pinta-alan ja alkaalipotentiaalin – eroista huolimatta, tarkasteltavana olevan tuotteen kummallakin lajilla on samat fysikaaliset, kemialliset ja tekniset perusominaisuudet ja niitä käytetään samoihin tarkoituksiin. Sen vuoksi niitä pidetään tässä menettelyssä yhtenä tuotteena.

| (12) | On huomattava, että on myös muita mangaanidioksidityyppejä, joiden fysikaaliset, kemialliset ja/tai tekniset perusominaisuudet eivät ole samat kuin elektrolyyttisellä mangaanidioksidilla ja joiden käyttö on olennaisesti erilaista. Ne eivät tämän vuoksi kuulu tarkasteltavana olevaan tuotteeseen. Näitä eri tuotteita ovat: i) luonnolliset mangaanidioksidit, joihin sisältyy merkittäviä epäpuhtauksia ja jotka yleensä luokitellaan eri CN-koodiin, 2602 00 00; ii) kemiallisilla prosesseilla tuotetut kemialliset mangaanidioksidit, joiden tiheys on huomattavasti pienempi ja joilla on lisäksi huomattavasti suurempi BET-pinta-ala kuin elektrolyyttisellä mangaanidioksidilla ja iii) lämpökäsitellyt elektrolyyttiset mangaanidioksidit, jotka on elektrolyyttisten mangaanidioksidien tavoin valmistettu elektrolyyttisellä prosessilla mutta jotka kuitenkin eroavat elektrolyyttisestä mangaanidioksidista useiden olennaisten piirteidensä – kuten kosteussisällön, kiderakenteen ja alkaalipotentiaalin – osalta, minkä vuoksi niitä käytetään valmistettaessa litiumparistoja, jotka perustuvat muihin kuin vesijärjestelmiin ja joissa litium on anodina, mutta ei valmistettaessa hiili-sinkki- tai alkaaliparistoja, jotka perustuvat vesijärjestelmiin ja joissa sinkki on anodina, jolloin käytetään elektrolyyttistä mangaanidioksidia. |
| --- | --- |

(12)

On huomattava, että on myös muita mangaanidioksidityyppejä, joiden fysikaaliset, kemialliset ja/tai tekniset perusominaisuudet eivät ole samat kuin elektrolyyttisellä mangaanidioksidilla ja joiden käyttö on olennaisesti erilaista. Ne eivät tämän vuoksi kuulu tarkasteltavana olevaan tuotteeseen. Näitä eri tuotteita ovat: i) luonnolliset mangaanidioksidit, joihin sisältyy merkittäviä epäpuhtauksia ja jotka yleensä luokitellaan eri CN-koodiin, 2602 00 00; ii) kemiallisilla prosesseilla tuotetut kemialliset mangaanidioksidit, joiden tiheys on huomattavasti pienempi ja joilla on lisäksi huomattavasti suurempi BET-pinta-ala kuin elektrolyyttisellä mangaanidioksidilla ja iii) lämpökäsitellyt elektrolyyttiset mangaanidioksidit, jotka on elektrolyyttisten mangaanidioksidien tavoin valmistettu elektrolyyttisellä prosessilla mutta jotka kuitenkin eroavat elektrolyyttisestä mangaanidioksidista useiden olennaisten piirteidensä – kuten kosteussisällön, kiderakenteen ja alkaalipotentiaalin – osalta, minkä vuoksi niitä käytetään valmistettaessa litiumparistoja, jotka perustuvat muihin kuin vesijärjestelmiin ja joissa litium on anodina, mutta ei valmistettaessa hiili-sinkki- tai alkaaliparistoja, jotka perustuvat vesijärjestelmiin ja joissa sinkki on anodina, jolloin käytetään elektrolyyttistä mangaanidioksidia.

| (13) | On huomattava, että yksikään asianomaisista osapuolista ei ole kiistänyt edellä esitettyä määritelmää tai erottelua tarkasteltavana olevan tuotteen kahden päälajin välillä. |
| --- | --- |

(13)

On huomattava, että yksikään asianomaisista osapuolista ei ole kiistänyt edellä esitettyä määritelmää tai erottelua tarkasteltavana olevan tuotteen kahden päälajin välillä.

2.   Samankaltainen tuote

| (14) | Tutkimuksessa ilmeni, että elektrolyyttisellä mangaanidioksidilla, jonka yhteisön tuotannonala tuottaa ja myy yhteisössä, ja elektrolyyttisellä mangaanidioksidilla, joka tuotetaan ja myydään Etelä-Afrikan kotimarkkinoilla ja/tai tuodaan yhteisöön Etelä-Afrikasta, on samat fysikaaliset, kemialliset ja tekniset ominaisuudet ja samat käyttötarkoitukset. |
| --- | --- |

(14)

Tutkimuksessa ilmeni, että elektrolyyttisellä mangaanidioksidilla, jonka yhteisön tuotannonala tuottaa ja myy yhteisössä, ja elektrolyyttisellä mangaanidioksidilla, joka tuotetaan ja myydään Etelä-Afrikan kotimarkkinoilla ja/tai tuodaan yhteisöön Etelä-Afrikasta, on samat fysikaaliset, kemialliset ja tekniset ominaisuudet ja samat käyttötarkoitukset.

| (15) | Tämän vuoksi niitä olisi alustavasti pidettävä perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina. |
| --- | --- |

(15)

Tämän vuoksi niitä olisi alustavasti pidettävä perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina.

C.   POLKUMYYNTI

1.   Normaaliarvo

| (16) | Normaaliarvon määrittämiseksi komissio arvioi ensin, oliko Deltan elektrolyyttisen mangaanidioksidin kokonaismyynti kotimarkkinoille edustava verrattuna tämän yrityksen yhteisöön suuntautuvaan kokonaisvientiin. Perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti kotimarkkinamyynnin katsottiin olevan edustavaa, kun vientiä harjoittavan tuottajan kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä oli enemmän kuin 5 prosenttia sen yhteisöön suuntautuneen viennin kokonaismäärästä. |
| --- | --- |

(16)

Normaaliarvon määrittämiseksi komissio arvioi ensin, oliko Deltan elektrolyyttisen mangaanidioksidin kokonaismyynti kotimarkkinoille edustava verrattuna tämän yrityksen yhteisöön suuntautuvaan kokonaisvientiin. Perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti kotimarkkinamyynnin katsottiin olevan edustavaa, kun vientiä harjoittavan tuottajan kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä oli enemmän kuin 5 prosenttia sen yhteisöön suuntautuneen viennin kokonaismäärästä.

| (17) | Komissio yksilöi tämän jälkeen kotimarkkinoiden kokonaismyynniltään edustavat, kotimarkkinoilla myydyt tuotelajit, jotka ovat samanlaisia kuin yhteisöön vietäväksi myytävät lajit tai suoraan verrattavissa niihin. |
| --- | --- |

(17)

Komissio yksilöi tämän jälkeen kotimarkkinoiden kokonaismyynniltään edustavat, kotimarkkinoilla myydyt tuotelajit, jotka ovat samanlaisia kuin yhteisöön vietäväksi myytävät lajit tai suoraan verrattavissa niihin.

| (18) | Tietyn tuotelajin kotimarkkinamyyntiä pidettiin riittävän edustavana, jos sen myynti kotimarkkinoiden riippumattomille asiakkaille tutkimusajanjakson aikana oli vähintään 5 prosenttia yhteisöön vietäväksi myydyn vastaavan tuotelajin kokonaismäärästä. |
| --- | --- |

(18)

Tietyn tuotelajin kotimarkkinamyyntiä pidettiin riittävän edustavana, jos sen myynti kotimarkkinoiden riippumattomille asiakkaille tutkimusajanjakson aikana oli vähintään 5 prosenttia yhteisöön vietäväksi myydyn vastaavan tuotelajin kokonaismäärästä.

| (19) | Minkään yhteisöön vietäväksi myytävän tuotelajin osalta ei löydetty yhtään tuotelajia, joka on identtinen tai suoraan verrattavissa ja jota myydään kotimarkkinoilla edustavassa määrin. Näin ollen normaaliarvo oli määritettävä kaikille viedyille tuotelajeille laskennallisesti perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(19)

Minkään yhteisöön vietäväksi myytävän tuotelajin osalta ei löydetty yhtään tuotelajia, joka on identtinen tai suoraan verrattavissa ja jota myydään kotimarkkinoilla edustavassa määrin. Näin ollen normaaliarvo oli määritettävä kaikille viedyille tuotelajeille laskennallisesti perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

| (20) | Laskennalliset normaaliarvot määritettiin lisäämällä kohtuullinen osuus myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksista sekä kohtuullinen voitto viejän vientiin myytyjen tuotelajien tuotantokustannuksiin, jotka oikaistiin tarvittaessa. Myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset sekä voitto määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdassa esitettyjen menetelmien mukaisesti. Tätä varten komissio tutki, olivatko Deltalle kotimarkkinoilla aiheutuneita myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia sekä sen saamaa voittoa koskevat tiedot luotettavia. |
| --- | --- |

(20)

Laskennalliset normaaliarvot määritettiin lisäämällä kohtuullinen osuus myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksista sekä kohtuullinen voitto viejän vientiin myytyjen tuotelajien tuotantokustannuksiin, jotka oikaistiin tarvittaessa. Myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset sekä voitto määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdassa esitettyjen menetelmien mukaisesti. Tätä varten komissio tutki, olivatko Deltalle kotimarkkinoilla aiheutuneita myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia sekä sen saamaa voittoa koskevat tiedot luotettavia.

| (21) | Tietoja todellisista kotimarkkinoiden myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksista pidettiin luotettavina, koska asianomaisen yrityksen koko kotimarkkinamyynnin määrä oli edustava yhteisöön suuntautuneen vientimyynnin määrään verrattuna, kuten edellä todettiin. |
| --- | --- |

(21)

Tietoja todellisista kotimarkkinoiden myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksista pidettiin luotettavina, koska asianomaisen yrityksen koko kotimarkkinamyynnin määrä oli edustava yhteisöön suuntautuneen vientimyynnin määrään verrattuna, kuten edellä todettiin.

| (22) | Jotta voitiin arvioida, olivatko Deltan voittoa sen kotimarkkinoilla koskevat tiedot luotettavia, komissio tutki ensin, voidaanko tarkasteltavana olevan tuotteen kunkin sellaisen tuotelajin, jota myytiin kotimarkkinoilla edustavia määriä, kotimarkkinamyynnin katsoa tapahtuneen perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisessa tavanomaisessa kaupankäynnissä. Tätä varten määritettiin, kuinka suuri osuus kyseisen tuotelajin myynnistä riippumattomille asiakkaille kotimarkkinoilla oli kannattavaa. |
| --- | --- |

(22)

Jotta voitiin arvioida, olivatko Deltan voittoa sen kotimarkkinoilla koskevat tiedot luotettavia, komissio tutki ensin, voidaanko tarkasteltavana olevan tuotteen kunkin sellaisen tuotelajin, jota myytiin kotimarkkinoilla edustavia määriä, kotimarkkinamyynnin katsoa tapahtuneen perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisessa tavanomaisessa kaupankäynnissä. Tätä varten määritettiin, kuinka suuri osuus kyseisen tuotelajin myynnistä riippumattomille asiakkaille kotimarkkinoilla oli kannattavaa.

| (23) | Koska yhdenkään tuotelajin kannattavan myynnin määrä ei ylittänyt 10:tä prosenttia kyseisen lajin kokonaismyynnin määrästä kotimarkkinoilla, kotimarkkinoiden hinnan ei katsottu soveltuvan normaaliarvon määrittämiseen käytettävän voittomarginaalin perustaksi. |
| --- | --- |

(23)

Koska yhdenkään tuotelajin kannattavan myynnin määrä ei ylittänyt 10:tä prosenttia kyseisen lajin kokonaismyynnin määrästä kotimarkkinoilla, kotimarkkinoiden hinnan ei katsottu soveltuvan normaaliarvon määrittämiseen käytettävän voittomarginaalin perustaksi.

| (24) | Koska Delta on ainoa tunnettu elektrolyyttisen mangaanidioksidin tuottaja Etelä-Afrikassa, normaaliarvon määrittämiseen tarvittavaa kohtuullista voittoa ei voida perustaa muiden tutkimuksen kohteena olevien viejien ja tuottajien osalta vahvistettuihin todellisiin voittoihin samankaltaisen tuotteen tuotannossa ja myynnissä kotimarkkinoilla perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan a alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(24)

Koska Delta on ainoa tunnettu elektrolyyttisen mangaanidioksidin tuottaja Etelä-Afrikassa, normaaliarvon määrittämiseen tarvittavaa kohtuullista voittoa ei voida perustaa muiden tutkimuksen kohteena olevien viejien ja tuottajien osalta vahvistettuihin todellisiin voittoihin samankaltaisen tuotteen tuotannossa ja myynnissä kotimarkkinoilla perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan a alakohdan mukaisesti.

| (25) | Koska elektrolyyttinen mangaanidioksidi on lisäksi ainoa Deltan valmistama ja myymä tuote, normaaliarvon määrittämiseen tarvittavaa kohtuullista voittoa ei voida perustaa kyseisen vientiä harjoittavan tuottajan todellisiin voittoihin saman yleisen luokan tuotteiden tuotannossa ja myynnissä tavanomaisessa kaupankäynnissä perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan b alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(25)

Koska elektrolyyttinen mangaanidioksidi on lisäksi ainoa Deltan valmistama ja myymä tuote, normaaliarvon määrittämiseen tarvittavaa kohtuullista voittoa ei voida perustaa kyseisen vientiä harjoittavan tuottajan todellisiin voittoihin saman yleisen luokan tuotteiden tuotannossa ja myynnissä tavanomaisessa kaupankäynnissä perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan b alakohdan mukaisesti.

| (26) | Tästä syystä normaaliarvon määrittämiseen tarvittava kohtuullinen voitto määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan c alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(26)

Tästä syystä normaaliarvon määrittämiseen tarvittava kohtuullinen voitto määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan c alakohdan mukaisesti.

| (27) | Tätä varten kerättiin tietoja kaikkien tunnettujen elektrolyyttisen mangaanidioksidin tuottajien kannattavuudesta muissa maissa. Tietoja hankittiin yleisesti saatavilla olevista lähteistä yhden Intiassa toimivan tuottajan, kahden Japanissa toimivan tuottajan ja kahden Yhdysvalloissa toimivan tuottajan osalta. Yhden Yhdysvalloissa toimivan tuottajan ja Japanissa toimivien tuottajien osalta ei kuitenkaan ollut saatavilla tietoja kannattavuudesta elektrolyyttisen mangaanioksidin osalta tai yrityksen sellaisesta osasta, jossa elektrolyyttinen mangaanidioksidi olisi merkittävä. |
| --- | --- |

(27)

Tätä varten kerättiin tietoja kaikkien tunnettujen elektrolyyttisen mangaanidioksidin tuottajien kannattavuudesta muissa maissa. Tietoja hankittiin yleisesti saatavilla olevista lähteistä yhden Intiassa toimivan tuottajan, kahden Japanissa toimivan tuottajan ja kahden Yhdysvalloissa toimivan tuottajan osalta. Yhden Yhdysvalloissa toimivan tuottajan ja Japanissa toimivien tuottajien osalta ei kuitenkaan ollut saatavilla tietoja kannattavuudesta elektrolyyttisen mangaanioksidin osalta tai yrityksen sellaisesta osasta, jossa elektrolyyttinen mangaanidioksidi olisi merkittävä.

| (28) | Tutkimusajanjakson keskimääräinen voittomarginaali laskettiin yleisesti saatavilla olevien lähteiden pohjalta yhdelle Intiassa toimivalle tuottajalle sekä toiselle Yhdysvalloissa toimivalle tuottajalle, minkä lisäksi käytettiin tietoja, jotka Delta oli toimittanut siihen etuyhteydessä olevan Australiassa sijaitsevan yrityksen Delta EMD Australia Proprietary Ltd:n kannattavuudesta sen kotimarkkinoilla. Laskennallinen keskimääräinen voittomarginaali oli 9,2 prosenttia. Kun otetaan huomioon saatavilla olevat tiedot, menetelmä katsottiin hyväksyttäväksi perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan c alakohdan mukaisesti ja saatu tulos varovaiseksi. Yleisesti saatavilla olevat tiedot osoittivat, että tämä voittomarginaali ei ylitä muiden saman yleisen tuoteluokan (erikoiskemikaalit) tunnettujen tuottajien voittoja Etelä-Afrikassa tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(28)

Tutkimusajanjakson keskimääräinen voittomarginaali laskettiin yleisesti saatavilla olevien lähteiden pohjalta yhdelle Intiassa toimivalle tuottajalle sekä toiselle Yhdysvalloissa toimivalle tuottajalle, minkä lisäksi käytettiin tietoja, jotka Delta oli toimittanut siihen etuyhteydessä olevan Australiassa sijaitsevan yrityksen Delta EMD Australia Proprietary Ltd:n kannattavuudesta sen kotimarkkinoilla. Laskennallinen keskimääräinen voittomarginaali oli 9,2 prosenttia. Kun otetaan huomioon saatavilla olevat tiedot, menetelmä katsottiin hyväksyttäväksi perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan c alakohdan mukaisesti ja saatu tulos varovaiseksi. Yleisesti saatavilla olevat tiedot osoittivat, että tämä voittomarginaali ei ylitä muiden saman yleisen tuoteluokan (erikoiskemikaalit) tunnettujen tuottajien voittoja Etelä-Afrikassa tutkimusajanjaksolla.

2.   Vientihinnat

| (29) | Delta harjoitti vientimyyntiä yhteisöön yksinomaan riippumattoman edustajan Traxys France S.A.S.:n välityksellä. |
| --- | --- |

(29)

Delta harjoitti vientimyyntiä yhteisöön yksinomaan riippumattoman edustajan Traxys France S.A.S.:n välityksellä.

| (30) | Vientihinnat määritettiin näin ollen perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti Etelä-Afrikasta yhteisöön vietäväksi myydystä tuotteesta tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella. |
| --- | --- |

(30)

Vientihinnat määritettiin näin ollen perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti Etelä-Afrikasta yhteisöön vietäväksi myydystä tuotteesta tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella.

3.   Vertailu

| (31) | Normaaliarvoa ja vientihintoja verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla. Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolinen, hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot otettiin asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Oikaisuja tehtiin palkkioiden, kuljetus-, vakuutus-, käsittely-, liitännäis-, pakkaus- ja luottokustannusten sekä pankkimaksujen perusteella, jos ne todettiin kohtuullisiksi ja paikkansa pitäviksi ja jos niistä esitettiin todennettu näyttö. |
| --- | --- |

(31)

Normaaliarvoa ja vientihintoja verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla. Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolinen, hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot otettiin asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Oikaisuja tehtiin palkkioiden, kuljetus-, vakuutus-, käsittely-, liitännäis-, pakkaus- ja luottokustannusten sekä pankkimaksujen perusteella, jos ne todettiin kohtuullisiksi ja paikkansa pitäviksi ja jos niistä esitettiin todennettu näyttö.

4.   Polkumyyntimarginaalit

| (32) | Yhteisöön viedyn tarkasteltavana olevan tuotteen normaaliarvon painotettua keskiarvoa verrattiin tarkasteltavana olevan tuotteen vastaavan tuotelajin vientihinnan painotettuun keskiarvoon, kuten perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdassa säädetään. |
| --- | --- |

(32)

Yhteisöön viedyn tarkasteltavana olevan tuotteen normaaliarvon painotettua keskiarvoa verrattiin tarkasteltavana olevan tuotteen vastaavan tuotelajin vientihinnan painotettuun keskiarvoon, kuten perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdassa säädetään.

| (33) | Väliaikainen painotettu keskimääräinen polkumyyntimarginaali on näin ollen prosentteina CIF yhteisön rajalla tullaamattomana -hinnasta ilmaistuna seuraava:






  Yritys | Väliaikainen polkumyyntimarginaali |
| --- | --- | --- |
| Delta E.M.D. (Pty) Ltd | 14,9 % |

(33)

Väliaikainen painotettu keskimääräinen polkumyyntimarginaali on näin ollen prosentteina CIF yhteisön rajalla tullaamattomana -hinnasta ilmaistuna seuraava:

Yritys

Väliaikainen polkumyyntimarginaali

Delta E.M.D. (Pty) Ltd

14,9 %

| (34) | Voidakseen laskea kaikkiin muihin Etelä-Afrikassa toimiviin viejiin sovellettavan, koko maata koskevan polkumyyntimarginaalin komissio määritti ensin yhteistyössä toimimisen asteen. Eurostatin tietoja ja yhteistyössä toimineelta vientiä harjoittavalta tuottajalta Etelä-Afrikasta kyselylomakkeeseen saatua vastausta verrattiin toisiinsa. Vertailu osoitti saatavilla olevien tietojen perusteella, että Deltan vienti yhteisöön kattoi 100 prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen viennistä Etelä-Afrikasta. Yhteistyön taso oli näin ollen erittäin korkea, ja koko maata koskeva polkumyyntimarginaali vahvistettiin samalle tasolle kuin Deltalle laskettu polkumyyntimarginaali. |
| --- | --- |

(34)

Voidakseen laskea kaikkiin muihin Etelä-Afrikassa toimiviin viejiin sovellettavan, koko maata koskevan polkumyyntimarginaalin komissio määritti ensin yhteistyössä toimimisen asteen. Eurostatin tietoja ja yhteistyössä toimineelta vientiä harjoittavalta tuottajalta Etelä-Afrikasta kyselylomakkeeseen saatua vastausta verrattiin toisiinsa. Vertailu osoitti saatavilla olevien tietojen perusteella, että Deltan vienti yhteisöön kattoi 100 prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen viennistä Etelä-Afrikasta. Yhteistyön taso oli näin ollen erittäin korkea, ja koko maata koskeva polkumyyntimarginaali vahvistettiin samalle tasolle kuin Deltalle laskettu polkumyyntimarginaali.

D.   VAHINKO

1.   Yhteisön tuotanto ja yhteisön tuotannonala

| (35) | Tutkimus osoitti, että vastaavaa tuotetta valmisti tarkastelujakson alussa kolme yhteisön tuottajaa. Yksi tuottajista lopetti kuitenkin tuotannon vuonna 2003, joten tutkimusajanjaksolla yhteisössä oli ainoastaan kaksi tuottajaa. |
| --- | --- |

(35)

Tutkimus osoitti, että vastaavaa tuotetta valmisti tarkastelujakson alussa kolme yhteisön tuottajaa. Yksi tuottajista lopetti kuitenkin tuotannon vuonna 2003, joten tutkimusajanjaksolla yhteisössä oli ainoastaan kaksi tuottajaa.

| (36) | Valituksen teki ainoastaan yksi tuottaja, joka toimi täydessä yhteistyössä tutkimuksessa. Vaikka toinen tuottaja ei toiminut yhteistyössä, se ei myöskään vastustanut valitusta. Koska vain yksi yritys toimitti kattavat vastaukset kyselyyn, kaikki yhteisön tuotannonalaa koskevat tiedot joko esitetään indeksoidussa muodossa tai vaihteluväleinä luottamuksellisuuden säilyttämiseksi. |
| --- | --- |

(36)

Valituksen teki ainoastaan yksi tuottaja, joka toimi täydessä yhteistyössä tutkimuksessa. Vaikka toinen tuottaja ei toiminut yhteistyössä, se ei myöskään vastustanut valitusta. Koska vain yksi yritys toimitti kattavat vastaukset kyselyyn, kaikki yhteisön tuotannonalaa koskevat tiedot joko esitetään indeksoidussa muodossa tai vaihteluväleinä luottamuksellisuuden säilyttämiseksi.

| (37) | Tästä syystä yhteisön tuotannon määrä perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan soveltamiseksi määritettiin alustavasti laskemalla yhteen ainoan täydessä yhteistyössä toimineen yhteisön tuottajan tuotanto sekä toisen tuottajan tuotanto valituksessa toimitettujen tietojen pohjalta. Yhteisön kokonaistuotanto tutkimusajanjaksolla oli välillä 20 000–30 000 tonnia. |
| --- | --- |

(37)

Tästä syystä yhteisön tuotannon määrä perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan soveltamiseksi määritettiin alustavasti laskemalla yhteen ainoan täydessä yhteistyössä toimineen yhteisön tuottajan tuotanto sekä toisen tuottajan tuotanto valituksessa toimitettujen tietojen pohjalta. Yhteisön kokonaistuotanto tutkimusajanjaksolla oli välillä 20 000–30 000 tonnia.

| (38) | Yhteistyössä toimineen yhteisön tuottajan tuotanto oli yli 50 prosenttia yhteisössä tuotetusta elektrolyyttisestä mangaanidioksidista. Yrityksen katsotaan tämän vuoksi muodostavan yhteisön tuotannonalan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan ja 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(38)

Yhteistyössä toimineen yhteisön tuottajan tuotanto oli yli 50 prosenttia yhteisössä tuotetusta elektrolyyttisestä mangaanidioksidista. Yrityksen katsotaan tämän vuoksi muodostavan yhteisön tuotannonalan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan ja 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

2.   Yhteisön kulutus

| (39) | Todettavissa oleva kulutus yhteisössä perustuu valituksen tehneen tuottajan myynnin määrään EY-markkinoilla, muiden yhteisön tuottajien myyntiin, joka on määritetty käyttäjien ilmoittamien hankintojen pohjalta, sekä kyseisestä maasta peräisin olevaan tuontiin, joka pohjautuu tarkistettuun kyselyvastaukseen, ja Eurostatista saatuun muiden kolmansien maiden tuontiin. |
| --- | --- |

(39)

Todettavissa oleva kulutus yhteisössä perustuu valituksen tehneen tuottajan myynnin määrään EY-markkinoilla, muiden yhteisön tuottajien myyntiin, joka on määritetty käyttäjien ilmoittamien hankintojen pohjalta, sekä kyseisestä maasta peräisin olevaan tuontiin, joka pohjautuu tarkistettuun kyselyvastaukseen, ja Eurostatista saatuun muiden kolmansien maiden tuontiin.

| (40) | Tältä pohjalta yhteisön kulutus supistui 7 prosenttia tarkastelujaksolla. Erityisen suuri kasvu tapahtui vuosina 2003 ja 2004, jolloin erittäin alhaisiin hintoihin (– 35 %) tapahtuvan elektrolyyttisen mangaanidioksidin tuonnin määrät Etelä-Afrikasta kasvoivat eniten ja merkittävä yhteisön tuottaja lopetti tuotannon. Vuonna 2005 kulutus palasi aiemmalle tasolleen, ja toinen merkittävä supistuminen tapahtui tutkimusajanjaksolla. Kulutuksen kehitykseen näyttää vaikuttaneen vuonna 2003 tapahtunut suuren yhteisön tuottajan tuotannon päättyminen; kyseinen tuottaja vastasi kolmanneksesta yhteisön tuotantoa. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Yhteisön kulutus Indeksi 2002 = 100 | 100 | 102 | 113 | 102 | 93 |

(40)

Tältä pohjalta yhteisön kulutus supistui 7 prosenttia tarkastelujaksolla. Erityisen suuri kasvu tapahtui vuosina 2003 ja 2004, jolloin erittäin alhaisiin hintoihin (– 35 %) tapahtuvan elektrolyyttisen mangaanidioksidin tuonnin määrät Etelä-Afrikasta kasvoivat eniten ja merkittävä yhteisön tuottaja lopetti tuotannon. Vuonna 2005 kulutus palasi aiemmalle tasolleen, ja toinen merkittävä supistuminen tapahtui tutkimusajanjaksolla. Kulutuksen kehitykseen näyttää vaikuttaneen vuonna 2003 tapahtunut suuren yhteisön tuottajan tuotannon päättyminen; kyseinen tuottaja vastasi kolmanneksesta yhteisön tuotantoa.

2002

2003

2004

2005

Tutkimusajanjakso

Yhteisön kulutus Indeksi 2002 = 100

100

102

113

102

93

3.   Tuonti asianomaisesta maasta yhteisöön

| (41) | Etelä-Afrikasta peräisin olevan tuonnin määrä perustuu todennettuihin lukuihin, jotka oli toimittanut ainoa vientiä harjoittava tuottaja. Kuten edellä mainitaan, useimmat indikaattorit on luottamuksellisuuden säilyttämiseksi esitetty indeksoidussa muodossa tai vaihteluväleinä, koska analyysi koskee vain yhtä yritystä. |
| --- | --- |

(41)

Etelä-Afrikasta peräisin olevan tuonnin määrä perustuu todennettuihin lukuihin, jotka oli toimittanut ainoa vientiä harjoittava tuottaja. Kuten edellä mainitaan, useimmat indikaattorit on luottamuksellisuuden säilyttämiseksi esitetty indeksoidussa muodossa tai vaihteluväleinä, koska analyysi koskee vain yhtä yritystä.

| (42) | Tuonnin määrä ja markkinaosuus ovat kehittyneet seuraavasti: | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuontimäärät Etelä-Afrikasta (tonnia), 2002 = 100 | 100 | 129 | 156 | 185 | 169 |
| Markkinaosuus, Etelä-Afrikka | 30-40 % | 40-50 % | 44-54 % | 60-70 % | 60-70 % |
| Markkinaosuus, Etelä-Afrikka 2002 = 100 | 100 | 126 | 139 | 181 | 181 |

(42)

Tuonnin määrä ja markkinaosuus ovat kehittyneet seuraavasti:

2002

2003

2004

2005

Tutkimusajanjakso

Tuontimäärät Etelä-Afrikasta (tonnia), 2002 = 100

100

129

156

185

169

Markkinaosuus, Etelä-Afrikka

30-40 %

40-50 %

44-54 %

60-70 %

60-70 %

Markkinaosuus, Etelä-Afrikka 2002 = 100

100

126

139

181

181

| (43) | Elektrolyyttisen mangaanidioksidin kulutus supistui 7 prosenttia tarkastelujakson aikana, mutta tuonti asianomaisesta maasta lisääntyi samana ajanjaksona 69 prosenttia. Etelä-Afrikan markkinaosuus kasvoikin merkittävästi tarkastelujakson aikana: kasvua oli noin 81 prosenttia, ja markkinaosuus kasvoi noin 30–40 prosentista 60–70 prosenttiin. |
| --- | --- |

(43)

Elektrolyyttisen mangaanidioksidin kulutus supistui 7 prosenttia tarkastelujakson aikana, mutta tuonti asianomaisesta maasta lisääntyi samana ajanjaksona 69 prosenttia. Etelä-Afrikan markkinaosuus kasvoikin merkittävästi tarkastelujakson aikana: kasvua oli noin 81 prosenttia, ja markkinaosuus kasvoi noin 30–40 prosentista 60–70 prosenttiin.

| (44) | Keskimääräiset tuontihinnat laskivat tarkastelujaksolla 31 prosenttia, vaikka tärkeimmän raaka-aineen hinta nousi. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuontihinnat Etelä-Afrikasta, euroa/tonni, 2002 = 100 | 100 | 70 | 65 | 66 | 69 |

(44)

Keskimääräiset tuontihinnat laskivat tarkastelujaksolla 31 prosenttia, vaikka tärkeimmän raaka-aineen hinta nousi.

2002

2003

2004

2005

Tutkimusajanjakso

Tuontihinnat Etelä-Afrikasta, euroa/tonni, 2002 = 100

100

70

65

66

69

| (45) | Hinnan alittavuuden määrittämiseksi tutkimusajanjaksolla merkittäviä myyntihintoja olivat yhteisön tuotannonalan riippumattomilta asiakkailta veloittamat nettohinnat, jotka oikaistiin tarvittaessa noudettuna lähettäjältä -tasolle, eli huomioon ei otettu yhteisössä syntyneitä rahtikustannuksia, ja joista vähennettiin alennukset ja hyvitykset. Näitä hintoja verrattiin eteläafrikkalaisen vientiä harjoittavan tuottajan veloittamiin nettomyyntihintoihin, joista vähennettiin alennukset ja joita oikaistiin tarvittaessa CIF-hinta yhteisön rajalla -tasolle, jolloin tehtiin asianmukaiset tulliselvityskustannuksia ja tuonnin jälkeisiä kustannuksia koskevat oikaisut. |
| --- | --- |

(45)

Hinnan alittavuuden määrittämiseksi tutkimusajanjaksolla merkittäviä myyntihintoja olivat yhteisön tuotannonalan riippumattomilta asiakkailta veloittamat nettohinnat, jotka oikaistiin tarvittaessa noudettuna lähettäjältä -tasolle, eli huomioon ei otettu yhteisössä syntyneitä rahtikustannuksia, ja joista vähennettiin alennukset ja hyvitykset. Näitä hintoja verrattiin eteläafrikkalaisen vientiä harjoittavan tuottajan veloittamiin nettomyyntihintoihin, joista vähennettiin alennukset ja joita oikaistiin tarvittaessa CIF-hinta yhteisön rajalla -tasolle, jolloin tehtiin asianmukaiset tulliselvityskustannuksia ja tuonnin jälkeisiä kustannuksia koskevat oikaisut.

| (46) | Vertailu osoitti, että hinnan alittavuuden marginaalien painotettu keskiarvo, prosenttiosuutena yhteisön tuotannonalan myyntihinnoista, oli tutkimusajanjaksolla välillä 11–14 prosenttia. Viitehinnan alittavuus oli vieläkin korkeammalla tasolla, sillä yhteisön tuotannonala kärsi huomattavia tappioita tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(46)

Vertailu osoitti, että hinnan alittavuuden marginaalien painotettu keskiarvo, prosenttiosuutena yhteisön tuotannonalan myyntihinnoista, oli tutkimusajanjaksolla välillä 11–14 prosenttia. Viitehinnan alittavuus oli vieläkin korkeammalla tasolla, sillä yhteisön tuotannonala kärsi huomattavia tappioita tutkimusajanjaksolla.

4.   Yhteisön tuotannonalan tilanne

| (47) | Tutkittaessa Etelä-Afrikasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutusta yhteisön tuotannonalaan otettiin perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti huomioon kaikki taloudelliset tekijät ja seikat, jotka vaikuttivat yhteisön tuotannonalan tilanteeseen vuodesta 2002 tutkimusajanjaksoon. Kuten edellä mainitaan, useimmat indikaattorit on luottamuksellisuuden säilyttämiseksi esitetty indeksoidussa muodossa tai vaihteluväleinä, koska analyysi koskee vain yhtä yritystä. |
| --- | --- |

(47)

Tutkittaessa Etelä-Afrikasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutusta yhteisön tuotannonalaan otettiin perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti huomioon kaikki taloudelliset tekijät ja seikat, jotka vaikuttivat yhteisön tuotannonalan tilanteeseen vuodesta 2002 tutkimusajanjaksoon. Kuten edellä mainitaan, useimmat indikaattorit on luottamuksellisuuden säilyttämiseksi esitetty indeksoidussa muodossa tai vaihteluväleinä, koska analyysi koskee vain yhtä yritystä.

| (48) | Yhteisön tuotannonalan tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste kehittyivät seuraavasti: | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuotanto, 2002 = 100 | 100 | 87 | 128 | 135 | 130 |
| Kapasiteetti, 2002 = 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Kapasiteetin käyttöaste, 2002 = 100 | 100 | 87 | 128 | 135 | 130 |

(48)

Yhteisön tuotannonalan tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste kehittyivät seuraavasti:

2002

2003

2004

2005

Tutkimusajanjakso

Tuotanto, 2002 = 100

100

87

128

135

130

Kapasiteetti, 2002 = 100

100

100

100

100

100

Kapasiteetin käyttöaste, 2002 = 100

100

87

128

135

130

| (49) | Tarkastelujaksona yhteisön tuotanto lisääntyi 30 prosenttia. Tuotantokapasiteetti pysyi kuitenkin vakaana koko tarkastelujakson ajan. Tuotanto saavutti huipputasonsa vuonna 2005, kun kulutus EY:n markkinoilla oli vuonna 2004 kasvanut voimakkaasti, mihin yhdistyi merkittävän tuottajan poistuminen ja kysynnän kasvu yhteisön tuotannonalan vientimarkkinoilla. Vuodesta 2004 tutkimusajanjaksoon, jolloin raaka-aineen hinnat kaksinkertaistuivat, yhteisön tuotannonala pyrki saavuttamaan suurtuotannon etuja ja pienentämään yksikkökohtaisia tuotantokustannuksia tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(49)

Tarkastelujaksona yhteisön tuotanto lisääntyi 30 prosenttia. Tuotantokapasiteetti pysyi kuitenkin vakaana koko tarkastelujakson ajan. Tuotanto saavutti huipputasonsa vuonna 2005, kun kulutus EY:n markkinoilla oli vuonna 2004 kasvanut voimakkaasti, mihin yhdistyi merkittävän tuottajan poistuminen ja kysynnän kasvu yhteisön tuotannonalan vientimarkkinoilla. Vuodesta 2004 tutkimusajanjaksoon, jolloin raaka-aineen hinnat kaksinkertaistuivat, yhteisön tuotannonala pyrki saavuttamaan suurtuotannon etuja ja pienentämään yksikkökohtaisia tuotantokustannuksia tutkimusajanjaksolla.

| (50) | Varastot kasvoivat 32 prosenttia tarkastelujaksolla, mikä kuvastaa polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin aiheuttamia yhteisön tuotannonalan kasvavia vaikeuksia myydä tuotteitaan yhteisön markkinoilla. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Varastot, 2002 = 100 | 100 | 71 | 48 | 113 | 132 |

(50)

Varastot kasvoivat 32 prosenttia tarkastelujaksolla, mikä kuvastaa polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin aiheuttamia yhteisön tuotannonalan kasvavia vaikeuksia myydä tuotteitaan yhteisön markkinoilla.

2002

2003

2004

2005

Tutkimusajanjakso

Varastot, 2002 = 100

100

71

48

113

132

| (51) | Seuraavan taulukon luvut kuvaavat yhteisössä toimiville riippumattomille asiakkaille suuntautunutta yhteisön tuotannonalan myyntiä. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Myyntimäärä yhteisön markkinoilla, 2002 = 100 | 100 | 80 | 152 | 113 | 91 |
| Markkinaosuus, 2002 = 100 | 100 | 78 | 135 | 110 | 97 |
| Keskimääräinen myyntihinta, 2002 = 100 | 100 | 76 | 71 | 75 | 75 |

(51)

Seuraavan taulukon luvut kuvaavat yhteisössä toimiville riippumattomille asiakkaille suuntautunutta yhteisön tuotannonalan myyntiä.

2002

2003

2004

2005

Tutkimusajanjakso

Myyntimäärä yhteisön markkinoilla, 2002 = 100

100

80

152

113

91

Markkinaosuus, 2002 = 100

100

78

135

110

97

Keskimääräinen myyntihinta, 2002 = 100

100

76

71

75

75

| (52) | Kun EY:n kulutus supistui 7 prosenttia, yhteisön tuotannonalan markkinaosuus supistui 3 prosenttia. Lisäksi sen absoluuttisina määrinä ilmaistu yleinen myynnin määrä EY:n markkinoilla supistui tarkastelujaksolla merkittävästi, 9 prosenttia, ja erityisen jyrkästi tutkimusajanjaksolla, 22 prosenttia. |
| --- | --- |

(52)

Kun EY:n kulutus supistui 7 prosenttia, yhteisön tuotannonalan markkinaosuus supistui 3 prosenttia. Lisäksi sen absoluuttisina määrinä ilmaistu yleinen myynnin määrä EY:n markkinoilla supistui tarkastelujaksolla merkittävästi, 9 prosenttia, ja erityisen jyrkästi tutkimusajanjaksolla, 22 prosenttia.

| (53) | Vaikka yhteisön tuotannonala vuonna 2004 hyötyi lyhytaikaisesti kulutuksen kasvusta, ja sen myynnin määrä kasvoi 52 prosenttia ja markkinaosuus 35 prosenttia vuoteen 2002 verrattuna, sen markkinaosuus pienentyi tätä seuraavina vuosina samalla, kun Etelä-Afrikasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä kasvoi voimakkaasti. |
| --- | --- |

(53)

Vaikka yhteisön tuotannonala vuonna 2004 hyötyi lyhytaikaisesti kulutuksen kasvusta, ja sen myynnin määrä kasvoi 52 prosenttia ja markkinaosuus 35 prosenttia vuoteen 2002 verrattuna, sen markkinaosuus pienentyi tätä seuraavina vuosina samalla, kun Etelä-Afrikasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä kasvoi voimakkaasti.

| (54) | Keskimääräiset myyntihinnat etuyhteydettömille ostajille yhteisön markkinoilla olivat laskussa vuoteen 2004 asti. Tämä kuvastaa yhteisön tuotannonalan pyrkimyksiä kilpailla polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin kanssa ja pysyä markkinoilla. Vuonna 2004 hinnat kuitenkin saavuttivat kestämättömän alhaisen tason. Tämän jälkeen hinnat nousivat 4 prosenttia vuonna 2005. Huolimatta tästä pienestä hintojen noususta vuonna 2005, mikä vahvistui tutkimusajanjaksolla, yhteisön tuotannonala ei pystynyt siirtämään hintoihinsa tärkeimmän raaka-aineen, mangaanimalmin, hinnan kehitystä. Mangaanimalmin hinta nousi jyrkästi, lähes 100 prosenttia, vuosina 2004–2005. |
| --- | --- |

(54)

Keskimääräiset myyntihinnat etuyhteydettömille ostajille yhteisön markkinoilla olivat laskussa vuoteen 2004 asti. Tämä kuvastaa yhteisön tuotannonalan pyrkimyksiä kilpailla polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin kanssa ja pysyä markkinoilla. Vuonna 2004 hinnat kuitenkin saavuttivat kestämättömän alhaisen tason. Tämän jälkeen hinnat nousivat 4 prosenttia vuonna 2005. Huolimatta tästä pienestä hintojen noususta vuonna 2005, mikä vahvistui tutkimusajanjaksolla, yhteisön tuotannonala ei pystynyt siirtämään hintoihinsa tärkeimmän raaka-aineen, mangaanimalmin, hinnan kehitystä. Mangaanimalmin hinta nousi jyrkästi, lähes 100 prosenttia, vuosina 2004–2005.

| (55) | Yhteisön tuotannonalan elektrolyyttisen mangaanidioksidin myynnistä saaman voiton ja kassavirran tasot olivat selvästi tappiollisia. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tarkasteltavana olevan tuotteen liiketoiminnan voittomarginaali
  (vaihteluväli, %) | 0-(– 20) | 0-(– 20) | 0-5 | 0-3 | 0-(– 20) |
| Tarkasteltavana olevan tuotteen liiketoiminnan voittomarginaali, indeksi 2002 = 100 | 100 | –85 | 20 | 13 | –72 |

(55)

Yhteisön tuotannonalan elektrolyyttisen mangaanidioksidin myynnistä saaman voiton ja kassavirran tasot olivat selvästi tappiollisia.

2002

2003

2004

2005

Tutkimusajanjakso

Tarkasteltavana olevan tuotteen liiketoiminnan voittomarginaali

(vaihteluväli, %)

0-(– 20)

0-(– 20)

0-5

0-3

0-(– 20)

Tarkasteltavana olevan tuotteen liiketoiminnan voittomarginaali, indeksi 2002 = 100

100

–85

20

13

–72

| (56) | Kannattavuus heikkeni merkittävästi, 172 prosenttia, tarkastelujakson aikana. Se oli heikoimmillaan vuonna 2003, kun tuontihinnat laskivat voimakkaimmin (– 30 prosenttia) Se kohentui vuosina 2004 ja 2005, kun myyntimäärät kasvoivat. Tutkimusajanjaksolla kannattavuus laski takaisin alhaisimmalle tasolleen hintapaineen ja raaka-aineiden hinnannousun seurauksena. |
| --- | --- |

(56)

Kannattavuus heikkeni merkittävästi, 172 prosenttia, tarkastelujakson aikana. Se oli heikoimmillaan vuonna 2003, kun tuontihinnat laskivat voimakkaimmin (– 30 prosenttia) Se kohentui vuosina 2004 ja 2005, kun myyntimäärät kasvoivat. Tutkimusajanjaksolla kannattavuus laski takaisin alhaisimmalle tasolleen hintapaineen ja raaka-aineiden hinnannousun seurauksena.

| (57) | Myös kassavirta heikkeni tarkastelujakson aikana kannattavuuden laskua seuraten. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kassavirta, indeksi 2002 = 100 | 100 | 22 | 46 | –35 | –8 |

(57)

Myös kassavirta heikkeni tarkastelujakson aikana kannattavuuden laskua seuraten.

2002

2003

2004

2005

Tutkimusajanjakso

Kassavirta, indeksi 2002 = 100

100

22

46

–35

–8

| (58) | Investoinnit lisääntyivät 7 prosenttia tarkastelujakson aikana. Keskellä tätä jaksoa yhteisön tuotannonala kirjasi tiettyjä investointeja, joilla pyrittiin vähentämään tuotantokustannuksia ja ylläpitämään uusia koneita. Seuraavina vuosina investoinnit jatkuivat mutta jäivät jälleen vähäisemmiksi. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investoinnit, 2002 = 100 | 100 | 67 | 126 | 109 | 107 |

(58)

Investoinnit lisääntyivät 7 prosenttia tarkastelujakson aikana. Keskellä tätä jaksoa yhteisön tuotannonala kirjasi tiettyjä investointeja, joilla pyrittiin vähentämään tuotantokustannuksia ja ylläpitämään uusia koneita. Seuraavina vuosina investoinnit jatkuivat mutta jäivät jälleen vähäisemmiksi.

2002

2003

2004

2005

Tutkimusajanjakso

Investoinnit, 2002 = 100

100

67

126

109

107

| (59) | Sijoitetun pääoman tuotto samankaltaisen tuotteen tuotannon ja myynnin osalta noudatti myynnin ja kannattavuuden kehityssuuntausta ja oli tappiollinen vuonna 2003 ja tarkastelujakson lopussa. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sijoitetun pääoman tuotto, 2002 = 100 | 100 | –58 | 18 | 10 | –55 |

(59)

Sijoitetun pääoman tuotto samankaltaisen tuotteen tuotannon ja myynnin osalta noudatti myynnin ja kannattavuuden kehityssuuntausta ja oli tappiollinen vuonna 2003 ja tarkastelujakson lopussa.

2002

2003

2004

2005

Tutkimusajanjakso

Sijoitetun pääoman tuotto, 2002 = 100

100

–58

18

10

–55

| (60) | Yhteisön tuotannonalan pääoman saantimahdollisuuksien ei huomattu tarkastelujaksolla juurikaan kärsineen, kun otetaan huomioon investointien määrä, joka oli riittävä tarvittavien pääomainvestointien kattamiseksi. |
| --- | --- |

(60)

Yhteisön tuotannonalan pääoman saantimahdollisuuksien ei huomattu tarkastelujaksolla juurikaan kärsineen, kun otetaan huomioon investointien määrä, joka oli riittävä tarvittavien pääomainvestointien kattamiseksi.

| (61) | Seuraavassa taulukossa esitetään yhteisön tuotannonalan työllisyyden, tuottavuuden ja työvoimakustannusten kehittyminen. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Työntekijöiden määrä, 2002 = 100 | 100 | 68 | 69 | 70 | 67 |
| Tuottavuus (tonnia/työntekijä), 2002 = 100 | 100 | 129 | 184 | 192 | 195 |
| Kokonaistyövoimakustannukset, 2002 = 100 | 100 | 77 | 79 | 84 | 82 |
| Työntekijäkohtaiset työvoimakustannukset, 2002 = 100 | 100 | 115 | 114 | 119 | 123 |

(61)

Seuraavassa taulukossa esitetään yhteisön tuotannonalan työllisyyden, tuottavuuden ja työvoimakustannusten kehittyminen.

2002

2003

2004

2005

Tutkimusajanjakso

Työntekijöiden määrä, 2002 = 100

100

68

69

70

67

Tuottavuus (tonnia/työntekijä), 2002 = 100

100

129

184

192

195

Kokonaistyövoimakustannukset, 2002 = 100

100

77

79

84

82

Työntekijäkohtaiset työvoimakustannukset, 2002 = 100

100

115

114

119

123

| (62) | Työntekijämäärä vähentyi vuoden 2002 ja tutkimusajanjakson välillä 33 prosenttia. Tämä johtui sekä yhteisön tuotannonalan myynnin laskusta että sen pyrkimyksistä parantaa tuottavuutta. Yhteisön tuotannonalan rationalisointitoimet näkyivätkin tuottavuudessa, joka oli selvässä nousussa tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(62)

Työntekijämäärä vähentyi vuoden 2002 ja tutkimusajanjakson välillä 33 prosenttia. Tämä johtui sekä yhteisön tuotannonalan myynnin laskusta että sen pyrkimyksistä parantaa tuottavuutta. Yhteisön tuotannonalan rationalisointitoimet näkyivätkin tuottavuudessa, joka oli selvässä nousussa tarkastelujaksolla.

| (63) | Kokonaistyövoimakustannukset supistuivat huomattavasti, 18 prosenttia. Työntekijää kohden lasketut keskimääräiset kustannukset kasvoivat suhteellisesti, kun otetaan huomioon inflaatiokehitys. Kokonaisuudessaan työvoimakustannusten osuus tuotannon kokonaiskustannuksista supistui kuitenkin huomattavasti, mikä osoittaa tehokkuuden selvää parantumista. |
| --- | --- |

(63)

Kokonaistyövoimakustannukset supistuivat huomattavasti, 18 prosenttia. Työntekijää kohden lasketut keskimääräiset kustannukset kasvoivat suhteellisesti, kun otetaan huomioon inflaatiokehitys. Kokonaisuudessaan työvoimakustannusten osuus tuotannon kokonaiskustannuksista supistui kuitenkin huomattavasti, mikä osoittaa tehokkuuden selvää parantumista.

| (64) | Polkumyyntimarginaali esitetään tarkasti edellä polkumyyntiä käsittelevässä jaksossa. Se on selvästi yli vähimmäistason. Tosiasiallisen polkumyyntimarginaalin vaikutusta ei myöskään voida pitää vähäisenä, kun otetaan huomioon polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä ja hinnat. |
| --- | --- |

(64)

Polkumyyntimarginaali esitetään tarkasti edellä polkumyyntiä käsittelevässä jaksossa. Se on selvästi yli vähimmäistason. Tosiasiallisen polkumyyntimarginaalin vaikutusta ei myöskään voida pitää vähäisenä, kun otetaan huomioon polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä ja hinnat.

| (65) | Ei ollut mitään merkkejä siitä, että yhteisön tuotannonala olisi toipumassa aiemman polkumyynnin tai tuetun tuonnin vaikutuksista. |
| --- | --- |

(65)

Ei ollut mitään merkkejä siitä, että yhteisön tuotannonala olisi toipumassa aiemman polkumyynnin tai tuetun tuonnin vaikutuksista.

5.   Vahinkoa koskeva päätelmä

| (66) | Tuonti Etelä-Afrikasta on kasvanut merkittävästi sekä absoluuttisesti että markkinaosuudella mitattuna. Tarkastelujaksolla tuonnin osuus kasvoi absoluuttisesti mitattuna 69 prosenttia ja noin 81 prosenttia osuutena yhteisön kulutuksesta mitattuna, ja se saavutti 60–70 prosentin markkinaosuuden. |
| --- | --- |

(66)

Tuonti Etelä-Afrikasta on kasvanut merkittävästi sekä absoluuttisesti että markkinaosuudella mitattuna. Tarkastelujaksolla tuonnin osuus kasvoi absoluuttisesti mitattuna 69 prosenttia ja noin 81 prosenttia osuutena yhteisön kulutuksesta mitattuna, ja se saavutti 60–70 prosentin markkinaosuuden.

| (67) | Lisäksi tarkasteltavana olevan tuotteen polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin hinnat alittivat huomattavasti yhteisön tuotannonalan myyntihinnat tutkimusajanjaksolla. Painotettujen keskihintojen perusteella laskettu hinnan alittavuus oli tutkimusajanjaksolla vaihteluvälillä 11–14 prosenttia. |
| --- | --- |

(67)

Lisäksi tarkasteltavana olevan tuotteen polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin hinnat alittivat huomattavasti yhteisön tuotannonalan myyntihinnat tutkimusajanjaksolla. Painotettujen keskihintojen perusteella laskettu hinnan alittavuus oli tutkimusajanjaksolla vaihteluvälillä 11–14 prosenttia.

| (68) | Tarkastelujaksolla yhteisön kulutus supistui 7 prosenttia, ja samalla yhteisön tuotannonalan myyntimäärä pienentyi 9 prosenttia ja sen markkinaosuus 3 prosenttia. Tutkimusajanjaksolla nämä indikaattorit heikentyivät voimakkaasti: myynti pienentyi 22 prosenttiyksikköä ja markkinaosuus 13 prosenttiyksikköä vuoteen 2005 verrattuna. |
| --- | --- |

(68)

Tarkastelujaksolla yhteisön kulutus supistui 7 prosenttia, ja samalla yhteisön tuotannonalan myyntimäärä pienentyi 9 prosenttia ja sen markkinaosuus 3 prosenttia. Tutkimusajanjaksolla nämä indikaattorit heikentyivät voimakkaasti: myynti pienentyi 22 prosenttiyksikköä ja markkinaosuus 13 prosenttiyksikköä vuoteen 2005 verrattuna.

| (69) | Kun myyntimäärät, markkinaosuus ja hinnat olivat laskussa, yhteisön tuotannonala ei voinut siirtää raaka-aineiden yleistä hinnannousua asiakkailleen. Seurauksena kannattavuus laski reilusti tappiolliseksi. |
| --- | --- |

(69)

Kun myyntimäärät, markkinaosuus ja hinnat olivat laskussa, yhteisön tuotannonala ei voinut siirtää raaka-aineiden yleistä hinnannousua asiakkailleen. Seurauksena kannattavuus laski reilusti tappiolliseksi.

| (70) | Huolimatta yhteisön tuotannonalan huomattavista investoinneista tarkastelujakson aikana ja jatkuvista ponnisteluista tuottavuuden ja kilpailukyvyn parantamiseksi sen kannattavuus, kassavirta ja sijoitetun pääoman tuotto heikkenivät rajusti ja päätyivät huomattavasti tappiollisiksi. |
| --- | --- |

(70)

Huolimatta yhteisön tuotannonalan huomattavista investoinneista tarkastelujakson aikana ja jatkuvista ponnisteluista tuottavuuden ja kilpailukyvyn parantamiseksi sen kannattavuus, kassavirta ja sijoitetun pääoman tuotto heikkenivät rajusti ja päätyivät huomattavasti tappiollisiksi.

| (71) | Myös työllisyysindikaattoreiden kääntyminen laskusuuntaan kertoo yhteisön tuotannonalan tilanteen heikkenemisestä tarkastelujakson aikana. |
| --- | --- |

(71)

Myös työllisyysindikaattoreiden kääntyminen laskusuuntaan kertoo yhteisön tuotannonalan tilanteen heikkenemisestä tarkastelujakson aikana.

| (72) | Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, että yhteisön tuotannonalalle on aiheutunut perusasetuksen 3 artiklassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa. |
| --- | --- |

(72)

Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, että yhteisön tuotannonalalle on aiheutunut perusasetuksen 3 artiklassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.

E.   SYY-YHTEYS

1.   Alustavat huomautukset

| (73) | Perusasetuksen 3 artiklan 6 ja 7 kohdan mukaisesti tutkittiin, oliko Etelä-Afrikasta peräisin olevalla polkumyynnillä tapahtuneella tuonnilla ja yhteisön tuotannonalalle aiheutuneella merkittävällä vahingolla syy-yhteys. Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin lisäksi muita tiedossa olevia tekijöitä tutkittiin sen varmistamiseksi, ettei näiden yhteisön tuotannonalalle mahdollisesti aiheuttaman vahingon katsota johtuvan polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista. |
| --- | --- |

(73)

Perusasetuksen 3 artiklan 6 ja 7 kohdan mukaisesti tutkittiin, oliko Etelä-Afrikasta peräisin olevalla polkumyynnillä tapahtuneella tuonnilla ja yhteisön tuotannonalalle aiheutuneella merkittävällä vahingolla syy-yhteys. Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin lisäksi muita tiedossa olevia tekijöitä tutkittiin sen varmistamiseksi, ettei näiden yhteisön tuotannonalalle mahdollisesti aiheuttaman vahingon katsota johtuvan polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista.

2.   Etelä-Afrikasta peräisin olevan tuonnin vaikutukset

| (74) | Kuten kappaleessa 43 ja 44 todettiin, tuonti kasvoi tasaisesti ja merkittävästi tarkastelujakson aikana – kasvua oli määrällisesti 69 prosenttia ja markkinaosuudella mitattuna 81 prosenttia. Etelä-Afrikasta peräisin olevan tuonnin yksikkökohtainen myyntihinta laski 31 prosenttia tarkastelujakson aikana. Tutkimusajanjaksolla Etelä-Afrikasta peräisin olevan tuonnin hinnat alittivat yhteisön tuotannonalan hinnat 11–14 prosentilla. |
| --- | --- |

(74)

Kuten kappaleessa 43 ja 44 todettiin, tuonti kasvoi tasaisesti ja merkittävästi tarkastelujakson aikana – kasvua oli määrällisesti 69 prosenttia ja markkinaosuudella mitattuna 81 prosenttia. Etelä-Afrikasta peräisin olevan tuonnin yksikkökohtainen myyntihinta laski 31 prosenttia tarkastelujakson aikana. Tutkimusajanjaksolla Etelä-Afrikasta peräisin olevan tuonnin hinnat alittivat yhteisön tuotannonalan hinnat 11–14 prosentilla.

| (75) | Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutusta osoittaa selvästi se, että useat merkittävät käyttäjät, joiden osuus on yli 60 prosenttia kokonaiskulutuksesta, päättivät siirtää hankintansa yhteisön tuotannonalalta eteläafrikkalaiseen tuotteeseen. Tarkastelujakson alussa nämä käyttäjät ostivat vain vähäisiä määriä Etelä-Afrikasta, mutta tarkastelujakson lopussa ja tutkimusajanjaksolla ne tekivät jopa 70–100 prosenttia tarvitsemistaan hankinnoista Etelä-Afrikasta. |
| --- | --- |

(75)

Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutusta osoittaa selvästi se, että useat merkittävät käyttäjät, joiden osuus on yli 60 prosenttia kokonaiskulutuksesta, päättivät siirtää hankintansa yhteisön tuotannonalalta eteläafrikkalaiseen tuotteeseen. Tarkastelujakson alussa nämä käyttäjät ostivat vain vähäisiä määriä Etelä-Afrikasta, mutta tarkastelujakson lopussa ja tutkimusajanjaksolla ne tekivät jopa 70–100 prosenttia tarvitsemistaan hankinnoista Etelä-Afrikasta.

| (76) | Samalla yhteisön tuotannonalan oli alennettava hintojaan jyrkästi, jotta se olisi pystynyt säilyttämään myyntisopimuksensa muiden käyttäjien kanssa. |
| --- | --- |

(76)

Samalla yhteisön tuotannonalan oli alennettava hintojaan jyrkästi, jotta se olisi pystynyt säilyttämään myyntisopimuksensa muiden käyttäjien kanssa.

| (77) | Yhteisön tuotannonalan supistuva markkinaosuus on tarkastelujaksolla nähtävä suhteessa Etelä-Afrikan tuonnin määrän ja markkinaosuuden kasvuun. Kun yhteisön kulutus vuonna 2005 ja tutkimusajanjaksolla laski 18 prosenttia suhteessa sen vuonna 2004 tapahtuneeseen jyrkkään kasvuun, tuonti Etelä-Afrikasta kasvoi absoluuttisesti mitattuna 8 prosenttia ja markkinaosuudessa kasvua oli noin 31 prosenttia. Samaan aikaan yhteisön tuotannonala menetti 28 prosenttia markkinaosuudestaan ja 40 prosenttia myynnistään. |
| --- | --- |

(77)

Yhteisön tuotannonalan supistuva markkinaosuus on tarkastelujaksolla nähtävä suhteessa Etelä-Afrikan tuonnin määrän ja markkinaosuuden kasvuun. Kun yhteisön kulutus vuonna 2005 ja tutkimusajanjaksolla laski 18 prosenttia suhteessa sen vuonna 2004 tapahtuneeseen jyrkkään kasvuun, tuonti Etelä-Afrikasta kasvoi absoluuttisesti mitattuna 8 prosenttia ja markkinaosuudessa kasvua oli noin 31 prosenttia. Samaan aikaan yhteisön tuotannonala menetti 28 prosenttia markkinaosuudestaan ja 40 prosenttia myynnistään.

| (78) | Tästä syystä päätellään alustavasti, että polkumyyntinä tapahtunut tuonti, jonka määrä ja markkinaosuus kasvoivat merkittävästi vuodesta 2002 lähtien ja joka tapahtui polkumyyntihinnoin ja merkittävällä hintojen ja viitehintojen alittavuuden tasolla, vaikutti aiheuttamansa paineen kautta ratkaisevalla tavalla yhteisön tuotannonalan myynnin menetykseen ja tämän seurauksena sen kannattavuuteen, kassavirran kehitykseen sekä sijoitetun pääoman tuoton, työllisyyden ja varastojen kasvun kielteiseen tilanteeseen. |
| --- | --- |

(78)

Tästä syystä päätellään alustavasti, että polkumyyntinä tapahtunut tuonti, jonka määrä ja markkinaosuus kasvoivat merkittävästi vuodesta 2002 lähtien ja joka tapahtui polkumyyntihinnoin ja merkittävällä hintojen ja viitehintojen alittavuuden tasolla, vaikutti aiheuttamansa paineen kautta ratkaisevalla tavalla yhteisön tuotannonalan myynnin menetykseen ja tämän seurauksena sen kannattavuuteen, kassavirran kehitykseen sekä sijoitetun pääoman tuoton, työllisyyden ja varastojen kasvun kielteiseen tilanteeseen.

3.   Muiden tekijöiden vaikutus

| (79) | Eurostatin tietojen mukaan tuonti muista kolmansista maista kehittyi seuraavasti: | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuonti muista kolmansista maista | 5 541 | 4 677 | 5 992 | 2 876 | 2 878 |
| Indeksi 2002 = 100 | 100 | 84 | 108 | 52 | 52 |
| Markkinaosuus | 15 % | 12 % | 14 % | 7 % | 8 % |
| Indeksi 2002 = 100 | 100 | 82 | 96 | 51 | 56 |
| Keskimääräiset tuontihinnat | 1 527 | 1 204 | 1 226 | 1 550 | 1 537 |
| Indeksi 2002 = 100 | 100 | 79 | 80 | 101 | 101 |

(79)

Eurostatin tietojen mukaan tuonti muista kolmansista maista kehittyi seuraavasti:

2002

2003

2004

2005

Tutkimusajanjakso

Tuonti muista kolmansista maista

5 541

4 677

5 992

2 876

2 878

Indeksi 2002 = 100

100

84

108

52

52

Markkinaosuus

15 %

12 %

14 %

7 %

8 %

Indeksi 2002 = 100

100

82

96

51

56

Keskimääräiset tuontihinnat

1 527

1 204

1 226

1 550

1 537

Indeksi 2002 = 100

100

79

80

101

101

| (80) | Tarkastelujakson alussa elektrolyyttisen mangaanidioksidin tuonti muista kolmansista maista vastasi 15 prosentin markkinaosuutta. Seuraavina vuosina tällainen tuonti supistui merkittävästi, ja tutkimusajanjakson lopulla sillä oli vain 8 prosentin osuus markkinoista. Tällaisen tuonnin hinta pysyi pääsääntöisesti Etelä-Afrikan hintoja korkeammalla tasolla ja jopa nousi 1 prosentilla. |
| --- | --- |

(80)

Tarkastelujakson alussa elektrolyyttisen mangaanidioksidin tuonti muista kolmansista maista vastasi 15 prosentin markkinaosuutta. Seuraavina vuosina tällainen tuonti supistui merkittävästi, ja tutkimusajanjakson lopulla sillä oli vain 8 prosentin osuus markkinoista. Tällaisen tuonnin hinta pysyi pääsääntöisesti Etelä-Afrikan hintoja korkeammalla tasolla ja jopa nousi 1 prosentilla.

| (81) | Monissa toimitetuissa tiedoissa väitettiin, että elektrolyyttisen mangaanidioksidin tuonti Kiinasta, joka ei ole tämä tutkimuksen kohteena, on osaltaan merkittävästi lisännyt yhteisön tuottajan kärsimää vahinkoa. Tutkimusajanjaksolla tuonti Kiinasta vastasi ainoastaan 0,6:ta prosenttia kaikesta kolmansien maiden tuonnista, ja vaikka se tapahtui Etelä-Afrikan tuotetta alhaisempiin keskihintoihin, sen ei näin ollen voida katsoa poistavan syy-yhteyttä polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon välillä. |
| --- | --- |

(81)

Monissa toimitetuissa tiedoissa väitettiin, että elektrolyyttisen mangaanidioksidin tuonti Kiinasta, joka ei ole tämä tutkimuksen kohteena, on osaltaan merkittävästi lisännyt yhteisön tuottajan kärsimää vahinkoa. Tutkimusajanjaksolla tuonti Kiinasta vastasi ainoastaan 0,6:ta prosenttia kaikesta kolmansien maiden tuonnista, ja vaikka se tapahtui Etelä-Afrikan tuotetta alhaisempiin keskihintoihin, sen ei näin ollen voida katsoa poistavan syy-yhteyttä polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon välillä.

| (82) | Tutkimuksessa selvitettiin lisäksi, olisiko vienti EU:n ulkopuolisiin maihin voinut olla osasyynä tuotannonalan tarkastelujaksolla kärsimään vahinkoon. |
| --- | --- |

(82)

Tutkimuksessa selvitettiin lisäksi, olisiko vienti EU:n ulkopuolisiin maihin voinut olla osasyynä tuotannonalan tarkastelujaksolla kärsimään vahinkoon.

| (83) | Todettiin, että yhteisön tuotannonalan vientimäärät kasvoivat 9 prosenttia tarkastelujaksolla ja että vientihinnan 14 prosentin laskusta huolimatta hinta oli selvästi yksikkökohtaisia tuotantokustannuksia korkeampi. Tämän vuoksi yhteisön tuotannonalan vientitoiminta ei ole voinut myötävaikuttaa tämän jakson aikana aiheutuneeseen vahinkoon. |
| --- | --- |

(83)

Todettiin, että yhteisön tuotannonalan vientimäärät kasvoivat 9 prosenttia tarkastelujaksolla ja että vientihinnan 14 prosentin laskusta huolimatta hinta oli selvästi yksikkökohtaisia tuotantokustannuksia korkeampi. Tämän vuoksi yhteisön tuotannonalan vientitoiminta ei ole voinut myötävaikuttaa tämän jakson aikana aiheutuneeseen vahinkoon.

| (84) | Kuten edellä mainittiin, yhteisössä oli tarkastelujakson alussa kaksi muuta tuottajaa. |
| --- | --- |

(84)

Kuten edellä mainittiin, yhteisössä oli tarkastelujakson alussa kaksi muuta tuottajaa.

| (85) | Näistä toinen, joka toimi Irlannissa, lopetti tuotannon vuonna 2003, koska polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin aiheuttama voimakas hintapaine johti myynnin supistumiseen ja talousvaikeuksiin. Toinen, Espanjassa sijaitseva tuottaja, ei toiminut tutkimuksessa yhteistyössä. Koska yhteistyötä ei ollut, tiedot muiden tuottajien myynnistä yhteisön markkinoilla saatiin käyttäjäkyselyistä. Tutkimuksen tulosten mukaan viimeksi mainittu yritys harjoitti sekä paristojen että elektrolyyttisen mangaanidioksidin tuotantoa. Suurin osa tämän yrityksen tuottamasta elektrolyyttisestä mangaanidioksidista käytettiin ilmeisesti sen omaan paristotuotantoon. Yrityksellä oli kuitenkin yhä merkittävämpi asema myös yhteisön elektrolyyttisen mangaanidioksidin markkinoilla. |
| --- | --- |

(85)

Näistä toinen, joka toimi Irlannissa, lopetti tuotannon vuonna 2003, koska polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin aiheuttama voimakas hintapaine johti myynnin supistumiseen ja talousvaikeuksiin. Toinen, Espanjassa sijaitseva tuottaja, ei toiminut tutkimuksessa yhteistyössä. Koska yhteistyötä ei ollut, tiedot muiden tuottajien myynnistä yhteisön markkinoilla saatiin käyttäjäkyselyistä. Tutkimuksen tulosten mukaan viimeksi mainittu yritys harjoitti sekä paristojen että elektrolyyttisen mangaanidioksidin tuotantoa. Suurin osa tämän yrityksen tuottamasta elektrolyyttisestä mangaanidioksidista käytettiin ilmeisesti sen omaan paristotuotantoon. Yrityksellä oli kuitenkin yhä merkittävämpi asema myös yhteisön elektrolyyttisen mangaanidioksidin markkinoilla.

| (86) | On selvää, että muiden EY:n tuottajien yleiseen tilanteeseen vaikuttaa se, että yksi tuottajista lopetti toimintansa vuonna 2003 ja toinen tuottaja ei myynyt merkittäviä määriä EY:n markkinoille tarkastelujakson aikana. Tutkimuksessa saaduista tiedoista voidaan kuitenkin päätellä, että Etelä-Afrikan tuonnin aiheuttama hintapaine ja markkinoiden muutokset vaikuttivat myös näihin yhteisön tuottajiin, sillä niiden markkinaosuus supistui 10–25 prosentista 4–10 prosenttiin. Muiden yhteisön tuottajien myynti ei näin ollen ole voinut aiheuttaa yhteisön tuotannonalan kärsimää vahinkoa. |
| --- | --- |

(86)

On selvää, että muiden EY:n tuottajien yleiseen tilanteeseen vaikuttaa se, että yksi tuottajista lopetti toimintansa vuonna 2003 ja toinen tuottaja ei myynyt merkittäviä määriä EY:n markkinoille tarkastelujakson aikana. Tutkimuksessa saaduista tiedoista voidaan kuitenkin päätellä, että Etelä-Afrikan tuonnin aiheuttama hintapaine ja markkinoiden muutokset vaikuttivat myös näihin yhteisön tuottajiin, sillä niiden markkinaosuus supistui 10–25 prosentista 4–10 prosenttiin. Muiden yhteisön tuottajien myynti ei näin ollen ole voinut aiheuttaa yhteisön tuotannonalan kärsimää vahinkoa.

| (87) | Tutkimuksessa selvitettiin lisäksi, olisiko kysynnän supistuminen yhteisön markkinoilla voinut olla osasyynä tuotannonalan tarkastelujaksolla kärsimään vahinkoon. Todettiin, että näin ei ollut. Kuten kappaleissa 52 ja 77 todettiin, yhteisön tuotannonalan myynti supistui enemmän kuin yhteisön kokonaiskulutus ja samalla Etelä-Afrikan tuonnin vastaava markkinaosuus kasvoi merkittävästi. |
| --- | --- |

(87)

Tutkimuksessa selvitettiin lisäksi, olisiko kysynnän supistuminen yhteisön markkinoilla voinut olla osasyynä tuotannonalan tarkastelujaksolla kärsimään vahinkoon. Todettiin, että näin ei ollut. Kuten kappaleissa 52 ja 77 todettiin, yhteisön tuotannonalan myynti supistui enemmän kuin yhteisön kokonaiskulutus ja samalla Etelä-Afrikan tuonnin vastaava markkinaosuus kasvoi merkittävästi.

| (88) | Väitettiin että vahinko johtui pääasiassa perusraaka-aineen, mangaanimalmin, maailmanlaajuisesta hinnannoususta. Mangaanimalmin hinnat pysyivät vakaina vuoteen 2004, minkä jälkeen ne äkisti kaksinkertaistuivat vuonna 2005 ja laskivat hieman tutkimusajanjakson aikana. Yhteisön tuotannonalan yksikkökohtaiset tuotantokustannukset nousivat tämän vuoksi 19 prosenttia. |
| --- | --- |

(88)

Väitettiin että vahinko johtui pääasiassa perusraaka-aineen, mangaanimalmin, maailmanlaajuisesta hinnannoususta. Mangaanimalmin hinnat pysyivät vakaina vuoteen 2004, minkä jälkeen ne äkisti kaksinkertaistuivat vuonna 2005 ja laskivat hieman tutkimusajanjakson aikana. Yhteisön tuotannonalan yksikkökohtaiset tuotantokustannukset nousivat tämän vuoksi 19 prosenttia.

| (89) | Koska Etelä-Afrikasta peräisin olevan tuonnin hinnat nousivat kuitenkin vain 1 prosenttiyksikön samana jaksona (2004–2005), yhteisön tuotannonala, joka yritti kilpailla polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin kanssa ja pysyä markkinoilla, ei kyennyt siirtämään kustannusten kokonaiskasvua käyttäjille. Yhteisön tuotannonala pystyi nostamaan hintojaan vain 4 prosenttiyksikköä, jolloin ne jäivät tuotantokustannuksia alhaisemmiksi. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kokonaistuotantokustannukset, 2002 = 100 | 100 | 89 | 103 | 110 | 119 |
| Kokonaisyksikkökustannukset tonnia kohti, 2002 = 100 | 100 | 98 | 80 | 85 | 95 |
| Yksikkökohtainen myyntihinta, 2002 = 100 | 100 | 76 | 71 | 75 | 75 |

(89)

Koska Etelä-Afrikasta peräisin olevan tuonnin hinnat nousivat kuitenkin vain 1 prosenttiyksikön samana jaksona (2004–2005), yhteisön tuotannonala, joka yritti kilpailla polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin kanssa ja pysyä markkinoilla, ei kyennyt siirtämään kustannusten kokonaiskasvua käyttäjille. Yhteisön tuotannonala pystyi nostamaan hintojaan vain 4 prosenttiyksikköä, jolloin ne jäivät tuotantokustannuksia alhaisemmiksi.

2002

2003

2004

2005

Tutkimusajanjakso

Kokonaistuotantokustannukset, 2002 = 100

100

89

103

110

119

Kokonaisyksikkökustannukset tonnia kohti, 2002 = 100

100

98

80

85

95

Yksikkökohtainen myyntihinta, 2002 = 100

100

76

71

75

75

| (90) | Näissä olosuhteissa katsottiin, että kustannusten nousu ei sinänsä ollut vahinkoa aiheuttanut tekijä vaan että yhteisön tuotannonala ei ollut kyennyt siirtämään kustannusten nousua asiakkailleen, koska Etelä-Afrikasta polkumyynnillä tapahtunut tuonti, jossa raaka-aineiden hinnannousu ei näkynyt, painoi hintoja alas. Tästä syystä väite oli hylättävä. |
| --- | --- |

(90)

Näissä olosuhteissa katsottiin, että kustannusten nousu ei sinänsä ollut vahinkoa aiheuttanut tekijä vaan että yhteisön tuotannonala ei ollut kyennyt siirtämään kustannusten nousua asiakkailleen, koska Etelä-Afrikasta polkumyynnillä tapahtunut tuonti, jossa raaka-aineiden hinnannousu ei näkynyt, painoi hintoja alas. Tästä syystä väite oli hylättävä.

| (91) | Jotkin asianomaiset osapuolet väittivät, että Kiinan kasvaneen tuotantokapasiteetin aiheuttama elektrolyyttisen mangaanidioksidin maailmanlaajuinen ylitarjonta oli laskenut elektrolyyttisen mangaanidioksidin hintoja ja näin aiheuttanut yhteisön tuotannonalalle koituneen vahingon. |
| --- | --- |

(91)

Jotkin asianomaiset osapuolet väittivät, että Kiinan kasvaneen tuotantokapasiteetin aiheuttama elektrolyyttisen mangaanidioksidin maailmanlaajuinen ylitarjonta oli laskenut elektrolyyttisen mangaanidioksidin hintoja ja näin aiheuttanut yhteisön tuotannonalalle koituneen vahingon.

| (92) | Koska Kiinasta peräisin olevan tuonnin määrä oli vähäinen, tätä väitettä ei kuitenkaan voitu hyväksyä, vaikka tällainen tuonti tarkastelujaksolla tapahtui verrattain alhaisiin hintoihin. |
| --- | --- |

(92)

Koska Kiinasta peräisin olevan tuonnin määrä oli vähäinen, tätä väitettä ei kuitenkaan voitu hyväksyä, vaikka tällainen tuonti tarkastelujaksolla tapahtui verrattain alhaisiin hintoihin.

| (93) | Jotkin asianomaiset osapuolet väittivät lisäksi, että yhteisön tuotannonalan myyntihintojen lasku elektrolyyttisen mangaanidioksidin kaupassa oli seurausta paristontuottajien lisääntyvästä kilpailusta ja niille aiheutuneesta hintapaineesta eikä siis Etelä-Afrikasta peräisin olevasta polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista. |
| --- | --- |

(93)

Jotkin asianomaiset osapuolet väittivät lisäksi, että yhteisön tuotannonalan myyntihintojen lasku elektrolyyttisen mangaanidioksidin kaupassa oli seurausta paristontuottajien lisääntyvästä kilpailusta ja niille aiheutuneesta hintapaineesta eikä siis Etelä-Afrikasta peräisin olevasta polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista.

| (94) | Tutkimus osoitti, että EY:n paristontuottajiin kohdistui todellakin hintapaine, joka aiheutui maailmanlaajuisesta raaka-aineiden hintojen noususta ja lisääntyneestä kilpailusta. Todettiin kuitenkin, että yhteisön markkinoilla toimivien elektrolyyttisen mangaanidioksidin tuottajien vähäisen määrän vuoksi niillä oli vahva asema neuvoteltaessa tarkasteltavana olevan tuotteen hinnoista paristonvalmistajien kanssa. Tämän vuoksi katsotaan, että elektrolyyttisen mangaanidioksidin myyntihintojen lasku yhteisössä on suoraan seurausta polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista ja hintojen alittavuudesta, jota vientiä harjoittava Etelä-Afrikan tuottaja oli toteuttanut tarkastelujakson alusta alkaen, eikä siis väitetystä paristontuottajien aiheuttamasta hintapaineesta. Edellä esitetyn perusteella pääteltiin alustavasti, että paristontuottajien lisääntyvä kilpailu ei poista syy-yhteyttä polkumyynnillä Etelä-Afrikasta tapahtuneen tuonnin ja yhteisön tuotannonalan kärsimän vahingon väliltä. |
| --- | --- |

(94)

Tutkimus osoitti, että EY:n paristontuottajiin kohdistui todellakin hintapaine, joka aiheutui maailmanlaajuisesta raaka-aineiden hintojen noususta ja lisääntyneestä kilpailusta. Todettiin kuitenkin, että yhteisön markkinoilla toimivien elektrolyyttisen mangaanidioksidin tuottajien vähäisen määrän vuoksi niillä oli vahva asema neuvoteltaessa tarkasteltavana olevan tuotteen hinnoista paristonvalmistajien kanssa. Tämän vuoksi katsotaan, että elektrolyyttisen mangaanidioksidin myyntihintojen lasku yhteisössä on suoraan seurausta polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista ja hintojen alittavuudesta, jota vientiä harjoittava Etelä-Afrikan tuottaja oli toteuttanut tarkastelujakson alusta alkaen, eikä siis väitetystä paristontuottajien aiheuttamasta hintapaineesta. Edellä esitetyn perusteella pääteltiin alustavasti, että paristontuottajien lisääntyvä kilpailu ei poista syy-yhteyttä polkumyynnillä Etelä-Afrikasta tapahtuneen tuonnin ja yhteisön tuotannonalan kärsimän vahingon väliltä.

4.   Syy-yhteyttä koskevat päätelmät

| (95) | Edellä esitetty analyysi osoittaa, että Etelä-Afrikasta peräisin olevan tuonnin määrä ja markkinaosuus kasvoivat voimakkaasti koko tarkastelujakson ajan, mihin yhdistyi huomattava hintojen lasku sekä merkittävä hintojen alittavuus tutkimusajanjakson aikana. Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin markkinaosuus kasvoi samanaikaisesti, kun yhteisön tuotannonalan myyntimäärä ja markkinaosuus pienentyivät merkittävästi. Yhdessä hintojen laskupaineen kanssa tämän seurauksena oli mm. huomattavia yhteisön tuotannonalalle koituneita tappioita tutkimusajanjakson aikana. |
| --- | --- |

(95)

Edellä esitetty analyysi osoittaa, että Etelä-Afrikasta peräisin olevan tuonnin määrä ja markkinaosuus kasvoivat voimakkaasti koko tarkastelujakson ajan, mihin yhdistyi huomattava hintojen lasku sekä merkittävä hintojen alittavuus tutkimusajanjakson aikana. Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin markkinaosuus kasvoi samanaikaisesti, kun yhteisön tuotannonalan myyntimäärä ja markkinaosuus pienentyivät merkittävästi. Yhdessä hintojen laskupaineen kanssa tämän seurauksena oli mm. huomattavia yhteisön tuotannonalalle koituneita tappioita tutkimusajanjakson aikana.

| (96) | Lisäksi tutkittaessa muita sellaisia tekijöitä, jotka olisivat voineet aiheuttaa vahinkoa yhteisön tuotannonalalle, ilmeni ettei yksikään niistä ollut voinut vaikuttaa tuotannonalaan yhtä merkittävästi kielteisellä tavalla kuin Etelä-Afrikasta polkumyynnillä tapahtunut tuonti. |
| --- | --- |

(96)

Lisäksi tutkittaessa muita sellaisia tekijöitä, jotka olisivat voineet aiheuttaa vahinkoa yhteisön tuotannonalalle, ilmeni ettei yksikään niistä ollut voinut vaikuttaa tuotannonalaan yhtä merkittävästi kielteisellä tavalla kuin Etelä-Afrikasta polkumyynnillä tapahtunut tuonti.

| (97) | Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, että kyseinen polkumyynnillä tapahtunut tuonti on aiheuttanut yhteisön tuotannonalalle perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa. |
| --- | --- |

(97)

Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, että kyseinen polkumyynnillä tapahtunut tuonti on aiheuttanut yhteisön tuotannonalalle perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.

F.   YHTEISÖN ETU

1.   Yleistä

| (98) | Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti tutkittiin, oliko polkumyyntiä, vahinkoa ja syy-yhteyttä koskevista päätelmistä huolimatta olemassa pakottavia syitä, joiden perusteella voitaisiin päätellä, että polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönotto asianomaisesta maasta peräisin olevassa tuonnissa ei olisi yhteisön edun mukaista. |
| --- | --- |

(98)

Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti tutkittiin, oliko polkumyyntiä, vahinkoa ja syy-yhteyttä koskevista päätelmistä huolimatta olemassa pakottavia syitä, joiden perusteella voitaisiin päätellä, että polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönotto asianomaisesta maasta peräisin olevassa tuonnissa ei olisi yhteisön edun mukaista.

| (99) | Komissio lähetti kyselylomakkeen ainoalle Etelä-Afrikasta peräisin olevan elektrolyyttisen mangaanidioksidin tuojalle sekä kaikille teollisuuden käyttäjille, joihin toimenpiteiden tiedettiin vaikuttavan tai joiden osalta vaikutusta pidettiin todennäköisenä. Kyselylomakkeeseen saatiin vastaukset tuojalta ja neljältä suurelta tarkasteltavana olevan tuotteen käyttäjältä yhteisössä. |
| --- | --- |

(99)

Komissio lähetti kyselylomakkeen ainoalle Etelä-Afrikasta peräisin olevan elektrolyyttisen mangaanidioksidin tuojalle sekä kaikille teollisuuden käyttäjille, joihin toimenpiteiden tiedettiin vaikuttavan tai joiden osalta vaikutusta pidettiin todennäköisenä. Kyselylomakkeeseen saatiin vastaukset tuojalta ja neljältä suurelta tarkasteltavana olevan tuotteen käyttäjältä yhteisössä.

2.   Yhteisön tuotannonalan etu

| (100) | On syytä muistaa, että yhteisön tuotannonala käsittää yhden tuottajan, jonka tuotantolaitokset sijaitsevat Kreikassa ja jonka myynti ja kannattavuus heikkenivät merkittävästi tarkastelujaksolla, millä oli kielteinen vaikutus sen markkinaosuuteen, työllisyyteen ja sijoitetun pääoman tuottoon ja kassavirtaan. |
| --- | --- |

(100)

On syytä muistaa, että yhteisön tuotannonala käsittää yhden tuottajan, jonka tuotantolaitokset sijaitsevat Kreikassa ja jonka myynti ja kannattavuus heikkenivät merkittävästi tarkastelujaksolla, millä oli kielteinen vaikutus sen markkinaosuuteen, työllisyyteen ja sijoitetun pääoman tuottoon ja kassavirtaan.

| (101) | Jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, on todennäköistä, että polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin synnyttämä hintapaine heikentää yhteisön tuotannonalan kannattavuutta siten, että elektrolyyttisen mangaanidioksidin tuotanto yhteisössä lakkaa. On muistettava, että yksi yhteisön tuottajista lopetti tuotannon tarkastelujaksolla. Tämä tapahtui samaan aikaan, kun Etelä-Afrikan tuonnin aiheuttama paine yhteisön markkinoilla kasvoi. Valituksen tehneen yhteisön tuottajan oli lisäksi väliaikaisesti keskeytettävä tuotanto yhdeksi kuukaudeksi vuonna 2003, ja se on ilmoittanut komissiolle vastaavasta, pidemmän aikaa kestävästä tilanteesta vuonna 2007. |
| --- | --- |

(101)

Jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, on todennäköistä, että polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin synnyttämä hintapaine heikentää yhteisön tuotannonalan kannattavuutta siten, että elektrolyyttisen mangaanidioksidin tuotanto yhteisössä lakkaa. On muistettava, että yksi yhteisön tuottajista lopetti tuotannon tarkastelujaksolla. Tämä tapahtui samaan aikaan, kun Etelä-Afrikan tuonnin aiheuttama paine yhteisön markkinoilla kasvoi. Valituksen tehneen yhteisön tuottajan oli lisäksi väliaikaisesti keskeytettävä tuotanto yhdeksi kuukaudeksi vuonna 2003, ja se on ilmoittanut komissiolle vastaavasta, pidemmän aikaa kestävästä tilanteesta vuonna 2007.

| (102) | On huomattava, että vientiä harjoittavan Etelä-Afrikan tuottajan tavoin yhteisön tuotannonala tuottaa ainoastaan elektrolyyttistä mangaanidioksidia, eikä tuotantolinjoja voida käyttää minkään muiden tuotteiden tuotantoon. |
| --- | --- |

(102)

On huomattava, että vientiä harjoittavan Etelä-Afrikan tuottajan tavoin yhteisön tuotannonala tuottaa ainoastaan elektrolyyttistä mangaanidioksidia, eikä tuotantolinjoja voida käyttää minkään muiden tuotteiden tuotantoon.

| (103) | On kuitenkin odotettavissa, että polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden vahvistamisen jälkeen yhteisön tuotannonalan myyntimäärät ja -hinnat yhteisön markkinoilla nousevat, jolloin yhteisön tuotannonalan kannattavuus kohentuu ja sulkemiselta vältytään. |
| --- | --- |

(103)

On kuitenkin odotettavissa, että polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden vahvistamisen jälkeen yhteisön tuotannonalan myyntimäärät ja -hinnat yhteisön markkinoilla nousevat, jolloin yhteisön tuotannonalan kannattavuus kohentuu ja sulkemiselta vältytään.

| (104) | Tämän vuoksi on selvää, että polkumyynnin vastaiset toimenpiteet olisivat yhteisön tuotannonalan etujen mukaisia. |
| --- | --- |

(104)

Tämän vuoksi on selvää, että polkumyynnin vastaiset toimenpiteet olisivat yhteisön tuotannonalan etujen mukaisia.

3.   Käyttäjien etu

| (105) | Ainoa tuotannonala, jolla elektrolyyttistä mangaanidioksidia käytetään, on alkaali- ja hiili-sinkkiparistojen tuotanto. |
| --- | --- |

(105)

Ainoa tuotannonala, jolla elektrolyyttistä mangaanidioksidia käytetään, on alkaali- ja hiili-sinkkiparistojen tuotanto.

| (106) | Kuten edellä todettiin, kyselylomakkeet lähetettiin kaikille tunnetuille paristonvalmistajille yhteisössä. Vastaukset saatiin neljältä yritykseltä, jotka edustavat 93:a prosenttia yhteisön kulutuksesta; vastauksista kolme tarkistettiin paikan päällä. |
| --- | --- |

(106)

Kuten edellä todettiin, kyselylomakkeet lähetettiin kaikille tunnetuille paristonvalmistajille yhteisössä. Vastaukset saatiin neljältä yritykseltä, jotka edustavat 93:a prosenttia yhteisön kulutuksesta; vastauksista kolme tarkistettiin paikan päällä.

| (107) | Kuten edellä mainittiin, todettiin, että EY:n paristonvalmistajiin kohdistui merkittävä paine, jonka syinä olivat raaka-aineiden (sinkin, nikkelin, kuparin ja teräksen) maailmanlaajuinen hinnannousu sekä lisääntynyt kilpailu maailmanlaajuisilla paristomarkkinoilla. Paristonvalmistajat katsoivat, että polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto Etelä-Afrikasta tulevassa tuonnissa lisäisi nykyistä hintapainetta ja aiheuttaisi tappioita, sillä ne eivät pystyisi siirtämään mahdollisia hinnankorotuksia asiakkailleen. Todettiin kuitenkin, että nämä yritykset olivat yleisesti edelleen hyvässä taloudellisessa tilanteessa, niiden voitto ennen veroja oli ollut huomattava tutkimusajanjaksolla ja ne olivat kasvattaneet myyntimääräänsä tarkastelujaksolla tuotemerkkiensä myönteisen julkisuuskuvan ansiosta. Saatujen tietojen pohjalta voitiin todentaa, että elektrolyyttisen mangaanidioksidin osuus paristojen valmistuksen kokonaiskustannuksista voi vaihdella 10–15 prosentin välillä (pariston koon mukaisesti), ja voitiin arvioida, että ehdotetun tasoisen polkumyyntitullin määrääminen nostaisi paristojen hintaa enintään 0,01–0,02 euroa. Tämä paristojen hinnannousu, jonka polkumyyntitullien määrääminen saattaa aiheuttaa, saatiin soveltamalla ehdotetun tasoista tullia neljän erikokoisen pariston tuotantokustannuksiin. |
| --- | --- |

(107)

Kuten edellä mainittiin, todettiin, että EY:n paristonvalmistajiin kohdistui merkittävä paine, jonka syinä olivat raaka-aineiden (sinkin, nikkelin, kuparin ja teräksen) maailmanlaajuinen hinnannousu sekä lisääntynyt kilpailu maailmanlaajuisilla paristomarkkinoilla. Paristonvalmistajat katsoivat, että polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto Etelä-Afrikasta tulevassa tuonnissa lisäisi nykyistä hintapainetta ja aiheuttaisi tappioita, sillä ne eivät pystyisi siirtämään mahdollisia hinnankorotuksia asiakkailleen. Todettiin kuitenkin, että nämä yritykset olivat yleisesti edelleen hyvässä taloudellisessa tilanteessa, niiden voitto ennen veroja oli ollut huomattava tutkimusajanjaksolla ja ne olivat kasvattaneet myyntimääräänsä tarkastelujaksolla tuotemerkkiensä myönteisen julkisuuskuvan ansiosta. Saatujen tietojen pohjalta voitiin todentaa, että elektrolyyttisen mangaanidioksidin osuus paristojen valmistuksen kokonaiskustannuksista voi vaihdella 10–15 prosentin välillä (pariston koon mukaisesti), ja voitiin arvioida, että ehdotetun tasoisen polkumyyntitullin määrääminen nostaisi paristojen hintaa enintään 0,01–0,02 euroa. Tämä paristojen hinnannousu, jonka polkumyyntitullien määrääminen saattaa aiheuttaa, saatiin soveltamalla ehdotetun tasoista tullia neljän erikokoisen pariston tuotantokustannuksiin.

| (108) | Vaikka toimenpiteiden soveltamista yleisesti vastustettiin, useat käyttäjät myönsivät, että yhteisön tuotannonalan katoamisella olisi luultavasti kielteinen vaikutus niiden tilanteeseen ja kilpailuun EY:n markkinoilla, koska yhteisön tuotannonala tuottaa korkealaatuista elektrolyyttistä mangaanidioksidia, joka soveltuu laadukkaiden paristojen valmistukseen. Jos yhteisön tuotannonala katoaisi, olisi vaarana, että käyttäjät tulisivat riippuvaisiksi pelkästään Etelä-Afrikan elektrolyyttisestä mangaanidioksidista. |
| --- | --- |

(108)

Vaikka toimenpiteiden soveltamista yleisesti vastustettiin, useat käyttäjät myönsivät, että yhteisön tuotannonalan katoamisella olisi luultavasti kielteinen vaikutus niiden tilanteeseen ja kilpailuun EY:n markkinoilla, koska yhteisön tuotannonala tuottaa korkealaatuista elektrolyyttistä mangaanidioksidia, joka soveltuu laadukkaiden paristojen valmistukseen. Jos yhteisön tuotannonala katoaisi, olisi vaarana, että käyttäjät tulisivat riippuvaisiksi pelkästään Etelä-Afrikan elektrolyyttisestä mangaanidioksidista.

| (109) | Tämän vuoksi voidaan alustavasti päätellä, että polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönotto ei todennäköisesti vaikuta vakavasti käyttäjäteollisuuden tilanteeseen. |
| --- | --- |

(109)

Tämän vuoksi voidaan alustavasti päätellä, että polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönotto ei todennäköisesti vaikuta vakavasti käyttäjäteollisuuden tilanteeseen.

4.   Yhteisön etuyhteydettömien tuojien/kauppiaiden etu

| (110) | Ainoa elektrolyyttistä mangaanidioksidia yhteisöön Etelä-Afrikasta tuova maahantuoja toimi tutkimuksessa yhteistyössä. Toimitettujen tietojen pohjalta todettiin, että tämä maahantuoja oli Deltan yksinomainen ja riippumaton edustaja. Kaikki elektrolyyttisen mangaanidioksidin tuonti Etelä-Afrikasta yhteisöön tapahtui tämän yrityksen kautta. Sen kauppatoiminta vastasi lähes 20 prosentista sen liikevaihtoa. Tämä maahantuoja toi esille huolensa mahdollisesta toimenpiteiden käyttöönotosta. Vaikka sen myynti vähentyisikin toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen ja sen edustajanpalkkiot pienentyisivät, sen rahoitustilanteen uskotaan pysyvän terveenä, ja on epätodennäköistä, että toimenpiteiden käyttöönotto vaikuttaisi merkittävästi kyseiseen maahantuojaan. On selvää, että polkumyyntitullin vaikutus jäisi käyttäjien kannettavaksi. |
| --- | --- |

(110)

Ainoa elektrolyyttistä mangaanidioksidia yhteisöön Etelä-Afrikasta tuova maahantuoja toimi tutkimuksessa yhteistyössä. Toimitettujen tietojen pohjalta todettiin, että tämä maahantuoja oli Deltan yksinomainen ja riippumaton edustaja. Kaikki elektrolyyttisen mangaanidioksidin tuonti Etelä-Afrikasta yhteisöön tapahtui tämän yrityksen kautta. Sen kauppatoiminta vastasi lähes 20 prosentista sen liikevaihtoa. Tämä maahantuoja toi esille huolensa mahdollisesta toimenpiteiden käyttöönotosta. Vaikka sen myynti vähentyisikin toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen ja sen edustajanpalkkiot pienentyisivät, sen rahoitustilanteen uskotaan pysyvän terveenä, ja on epätodennäköistä, että toimenpiteiden käyttöönotto vaikuttaisi merkittävästi kyseiseen maahantuojaan. On selvää, että polkumyyntitullin vaikutus jäisi käyttäjien kannettavaksi.

| (111) | Tästä syystä päätellään alustavasti, että polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotolla ei todennäköisesti ole vakavaa kielteistä vaikutusta yhteisön tuojien tilanteeseen. |
| --- | --- |

(111)

Tästä syystä päätellään alustavasti, että polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotolla ei todennäköisesti ole vakavaa kielteistä vaikutusta yhteisön tuojien tilanteeseen.

5.   Yhteisön etua koskeva päätelmä

| (112) | Toimenpiteiden käyttöönoton voidaan odottaa antavan yhteisön tuotannonalalle mahdollisuuden saavuttaa takaisin menettämäänsä myyntiä ja markkinaosuuksia ja parantaa kannattavuuttaan. Yhteisön tuotannonalan heikkenevä tilanne huomioon ottaen on olemassa merkittävä riski, että yhteisön tuotannonala joutuu sulkemaan tuotantolaitoksensa ja irtisanomaan työntekijänsä, jos toimenpiteitä ei toteuteta. |
| --- | --- |

(112)

Toimenpiteiden käyttöönoton voidaan odottaa antavan yhteisön tuotannonalalle mahdollisuuden saavuttaa takaisin menettämäänsä myyntiä ja markkinaosuuksia ja parantaa kannattavuuttaan. Yhteisön tuotannonalan heikkenevä tilanne huomioon ottaen on olemassa merkittävä riski, että yhteisön tuotannonala joutuu sulkemaan tuotantolaitoksensa ja irtisanomaan työntekijänsä, jos toimenpiteitä ei toteuteta.

| (113) | Koska tarkasteltavana olevaa tuotetta käytetään paristojen valmistuksessa, missä elektrolyyttisen mangaanidioksidin kustannukset eivät ole lopullisten tuotteiden arvoon verrattuna merkittäviä, käyttäjiin kohdistuva vaikutus ei olisi huomattava, kuten edellä 107 kappaleessa selvitetään. |
| --- | --- |

(113)

Koska tarkasteltavana olevaa tuotetta käytetään paristojen valmistuksessa, missä elektrolyyttisen mangaanidioksidin kustannukset eivät ole lopullisten tuotteiden arvoon verrattuna merkittäviä, käyttäjiin kohdistuva vaikutus ei olisi huomattava, kuten edellä 107 kappaleessa selvitetään.

| (114) | Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, ettei ole pakottavia syitä luopua polkumyyntitullien käyttöönotosta Etelä-Afrikasta peräisin olevien tiettyjen mangaanidioksidien tuonnissa. |
| --- | --- |

(114)

Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, ettei ole pakottavia syitä luopua polkumyyntitullien käyttöönotosta Etelä-Afrikasta peräisin olevien tiettyjen mangaanidioksidien tuonnissa.

G.   VÄLIAIKAISET POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET

1.   Vahingon korjaava taso

| (115) | Polkumyyntiä, siitä aiheutuvaa vahinkoa, syy-yhteyttä ja yhteisön etua koskevat päätelmät huomioon ottaen olisi otettava käyttöön väliaikaiset toimenpiteet, jotta polkumyynnillä tapahtuva tuonti ei pääsisi aiheuttamaan enempää vahinkoa yhteisön tuotannonalalle. |
| --- | --- |

(115)

Polkumyyntiä, siitä aiheutuvaa vahinkoa, syy-yhteyttä ja yhteisön etua koskevat päätelmät huomioon ottaen olisi otettava käyttöön väliaikaiset toimenpiteet, jotta polkumyynnillä tapahtuva tuonti ei pääsisi aiheuttamaan enempää vahinkoa yhteisön tuotannonalalle.

| (116) | Toimenpiteiden tason olisi oltava riittävä poistamaan kyseisestä tuonnista yhteisön tuotannonalalle aiheutuva vahinko ylittämättä kuitenkaan todettua polkumyyntimarginaalia. Vahingollisen polkumyynnin vaikutukset poistavan tullin määrää laskettaessa katsottiin, että toimenpiteiden olisi oltava sellaisia, että yhteisön tuotannonala voisi niiden ansiosta kattaa tuotantokustannuksensa ja saada sellaisen kokonaismyyntivoiton (ennen veroja), joka voitaisiin kohtuudella saada kyseisellä tuotannonalalla myytäessä samankaltaista tuotetta yhteisön markkinoilla tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa eli ilman polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutusta. Tässä laskelmassa käytetty voittomarginaali ennen veroja vastaa yhteisön tuotannonalan saavuttamaa voittoa ennen tarkastelujakson alkua, jolloin Etelä-Afrikasta peräisin olevan elektrolyyttisen mangaanidioksidin hinnat olivat samalla tasolla kuin yhteisön tuotannonalan myymän samankaltaisen tuotteen hinnat. |
| --- | --- |

(116)

Toimenpiteiden tason olisi oltava riittävä poistamaan kyseisestä tuonnista yhteisön tuotannonalalle aiheutuva vahinko ylittämättä kuitenkaan todettua polkumyyntimarginaalia. Vahingollisen polkumyynnin vaikutukset poistavan tullin määrää laskettaessa katsottiin, että toimenpiteiden olisi oltava sellaisia, että yhteisön tuotannonala voisi niiden ansiosta kattaa tuotantokustannuksensa ja saada sellaisen kokonaismyyntivoiton (ennen veroja), joka voitaisiin kohtuudella saada kyseisellä tuotannonalalla myytäessä samankaltaista tuotetta yhteisön markkinoilla tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa eli ilman polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutusta. Tässä laskelmassa käytetty voittomarginaali ennen veroja vastaa yhteisön tuotannonalan saavuttamaa voittoa ennen tarkastelujakson alkua, jolloin Etelä-Afrikasta peräisin olevan elektrolyyttisen mangaanidioksidin hinnat olivat samalla tasolla kuin yhteisön tuotannonalan myymän samankaltaisen tuotteen hinnat.

| (117) | Tarvittava hinnankorotus määritettiin vertaamalla hinnan alittavuuden laskemisessa (ks. 45 kappale) määritettyä painotettua keskimääräistä tuontihintaa yhteisön tuotannonalan markkinoillaan myymien samankaltaisten tuotteiden vahinkoa aiheuttamattomaan hintaan. Vahinkoa aiheuttamaton hinta saatiin oikaisemalla yhteisön tuotannonalan myyntihintaa tutkimusajanjakson tosiasiallisella tappiolla/voitolla sekä lisäämällä edellä mainittu voittomarginaali. Tästä vertailusta johtuvat mahdolliset erot ilmaistiin tämän jälkeen prosentteina tuonnin CIF-kokonaisarvosta. |
| --- | --- |

(117)

Tarvittava hinnankorotus määritettiin vertaamalla hinnan alittavuuden laskemisessa (ks. 45 kappale) määritettyä painotettua keskimääräistä tuontihintaa yhteisön tuotannonalan markkinoillaan myymien samankaltaisten tuotteiden vahinkoa aiheuttamattomaan hintaan. Vahinkoa aiheuttamaton hinta saatiin oikaisemalla yhteisön tuotannonalan myyntihintaa tutkimusajanjakson tosiasiallisella tappiolla/voitolla sekä lisäämällä edellä mainittu voittomarginaali. Tästä vertailusta johtuvat mahdolliset erot ilmaistiin tämän jälkeen prosentteina tuonnin CIF-kokonaisarvosta.

| (118) | Vahinkomarginaali oli merkittävästi korkeampi kuin havaittu polkumyyntimarginaali. |
| --- | --- |

(118)

Vahinkomarginaali oli merkittävästi korkeampi kuin havaittu polkumyyntimarginaali.

2.   Väliaikaiset toimenpiteet

| (119) | Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti olisi otettava käyttöön väliaikainen polkumyyntitulli, joka vastaa tasoltaan todettua polkumyyntimarginaalia, koska se on alhaisempi kuin edellä laskettu vahinkomarginaali. |
| --- | --- |

(119)

Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti olisi otettava käyttöön väliaikainen polkumyyntitulli, joka vastaa tasoltaan todettua polkumyyntimarginaalia, koska se on alhaisempi kuin edellä laskettu vahinkomarginaali.

| (120) | Edellä sanotun perusteella ehdotetut väliaikaiset tullit ovat seuraavat:






  Delta E.M.D. (Pty) Ltd | 14,9 % |
| --- | --- | --- |
| Kaikki muut yritykset | 14,9 % |

(120)

Edellä sanotun perusteella ehdotetut väliaikaiset tullit ovat seuraavat:

Delta E.M.D. (Pty) Ltd

14,9 %

Kaikki muut yritykset

14,9 %

H.   LOPPUSÄÄNNÖS

| (121) | Moitteettoman hallinnon varmistamiseksi olisi vahvistettava määräaika, jonka kuluessa ne asianomaiset osapuolet, jotka ilmoittautuivat menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa, voivat esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi. Lisäksi olisi huomattava, että kaikki tätä asetusta varten tehdyt polkumyyntitullien käyttöönottoa koskevat päätelmät ovat väliaikaisia ja niitä voidaan joutua harkitsemaan uudelleen mahdollisista lopullisista toimenpiteistä päätettäessä, |
| --- | --- |

(121)

Moitteettoman hallinnon varmistamiseksi olisi vahvistettava määräaika, jonka kuluessa ne asianomaiset osapuolet, jotka ilmoittautuivat menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa, voivat esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi. Lisäksi olisi huomattava, että kaikki tätä asetusta varten tehdyt polkumyyntitullien käyttöönottoa koskevat päätelmät ovat väliaikaisia ja niitä voidaan joutua harkitsemaan uudelleen mahdollisista lopullisista toimenpiteistä päätettäessä,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1.   Otetaan käyttöön väliaikainen polkumyyntitulli, jota sovelletaan tuotaessa yhteisöön Etelä-Afrikasta peräisin olevia elektrolyyttisiä mangaanidioksideja (eli elektrolyyttisellä prosessilla valmistettuja mangaanidioksideja), joita ei ole lämpökäsitelty elektrolyyttisen prosessin jälkeen ja jotka luokitellaan CN-koodiin ex 2820 10 00 (Taric-koodi 2820100010).

2.   Vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava väliaikainen polkumyyntitulli jäljempänä mainittujen yritysten valmistamien tuotteiden osalta on seuraava:

| Yritys | Polkumyyntitulli | Taric-lisäkoodi |
| --- | --- | --- |
| Delta E.M.D. (Pty) Ltd | 14,9 % | A828 |
| Kaikki muut yritykset | 14,9 % | A999 |

Yritys

Polkumyyntitulli

Taric-lisäkoodi

Delta E.M.D. (Pty) Ltd

14,9 %

A828

Kaikki muut yritykset

14,9 %

A999

3.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetun tuotteen luovutus vapaaseen liikkeeseen yhteisössä edellyttää väliaikaisen tullin määrää vastaavan vakuuden antamista.

4.   Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.

2 artikla

Asianomaiset osapuolet voivat yhden kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta pyytää, että niille ilmoitetaan niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella tämä asetus annettiin, ja ne voivat saman ajan kuluessa esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla komission kuulemiksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 20 artiklan soveltamista.

Asianomaiset osapuolet voivat asetuksen (EY) N:o 384/96 21 artiklan 4 kohdan mukaisesti esittää huomautuksiaan tämän asetuksen soveltamisesta yhden kuukauden kuluessa sen voimaantulosta.

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämän asetuksen 1 artiklaa sovelletaan kuuden kuukauden ajan.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 17 päivänä syyskuuta 2007.

Komission puolesta

Peter MANDELSON

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 56, 6.3.1996, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2117/2005 (EUVL L 340, 23.12.2005, s. 17).

1

(2)  EUVL C 314, 21.12.2006, s. 78.

2

---

| 18.9.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 243/21 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 243/21

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1067/2007,

annettu 17 päivänä syyskuuta 2007,

nimityksen rekisteröimisestä suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin (Staffordshire Cheese (SAN))

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta 20 päivänä maaliskuuta 2006 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 (1) ja erityisesti sen 7 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Yhdistyneen kuningaskunnan hakemus nimityksen ”Staffordshire Cheese” rekisteröimisestä on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2) asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti ja mainitun asetuksen 17 artiklan 2 kohdan nojalla. |
| --- | --- |

(1)

Yhdistyneen kuningaskunnan hakemus nimityksen ”Staffordshire Cheese” rekisteröimisestä on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2) asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti ja mainitun asetuksen 17 artiklan 2 kohdan nojalla.

| (2) | Komissiolle on toimitettu vastaväite asetuksen (EY) N:o 510/2006 7 artiklan mukaisesti. Koska kyseinen vastaväite on sittemmin peruttu, kyseinen nimitys olisi rekisteröitävä, |
| --- | --- |

(2)

Komissiolle on toimitettu vastaväite asetuksen (EY) N:o 510/2006 7 artiklan mukaisesti. Koska kyseinen vastaväite on sittemmin peruttu, kyseinen nimitys olisi rekisteröitävä,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Rekisteröidään tämän asetuksen liitteessä oleva nimitys.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 17 päivänä syyskuuta 2007.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 93, 31.3.2006, s. 12. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 952/2007 (EUVL L 210, 10.8.2007, s. 26).

1

(2)  EUVL C 148, 24.6.2006, s. 12.

2

---

LIITE

Ihmisravinnoksi tarkoitetut perustamissopimuksen liitteeseen I kuuluvat maataloustuotteet:

| Luokka 1.3. | Juustot |
| --- | --- |

Luokka 1.3.

Juustot

YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA

Staffordshire Cheese (SAN)

---

| 18.9.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 243/22 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 243/22

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1068/2007,

annettu 17 päivänä syyskuuta 2007,

erään suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin kirjatun nimityksen eritelmän suuren muutoksen hyväksymisestä Queso Nata de Cantabria (SAN)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta 20 päivänä maaliskuuta 2006 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 (1) ja erityisesti sen 7 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komissio on asetuksen (EY) N:o 510/2006 9 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti ja kyseisen asetuksen 17 artiklan 2 kohdan nojalla tutkinut Espanjan pyynnön muuttaa komission asetuksella (EY) N:o 1107/96 (2) rekisteröidyn suojatun alkuperänimityksen ”Queso de Cantabria” eritelmää. |
| --- | --- |

(1)

Komissio on asetuksen (EY) N:o 510/2006 9 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti ja kyseisen asetuksen 17 artiklan 2 kohdan nojalla tutkinut Espanjan pyynnön muuttaa komission asetuksella (EY) N:o 1107/96 (2) rekisteröidyn suojatun alkuperänimityksen ”Queso de Cantabria” eritelmää.

| (2) | Koska kyseinen muutos on asetuksen (EY) N:o 510/2006 9 artiklassa tarkoitetulla tavalla suuri, komissio julkaisi kyseisen asetuksen mukaisen muutospyynnön Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (3). Koska komissiolle ei ole toimitettu asetuksen (EY) N:o 510/2006 7 artiklan mukaisia vastaväitteitä, muutos olisi hyväksyttävä, |
| --- | --- |

(2)

Koska kyseinen muutos on asetuksen (EY) N:o 510/2006 9 artiklassa tarkoitetulla tavalla suuri, komissio julkaisi kyseisen asetuksen mukaisen muutospyynnön Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (3). Koska komissiolle ei ole toimitettu asetuksen (EY) N:o 510/2006 7 artiklan mukaisia vastaväitteitä, muutos olisi hyväksyttävä,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Hyväksytään Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistu muutos eritelmään, joka koskee tämän asetuksen liitteessä esitettyä nimitystä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 17 päivänä syyskuuta 2007.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 93, 31.3.2006, s. 12. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 952/2007 (EUVL L 210, 10.8.2007, s. 26).

1

(2)  EYVL L 148, 21.6.1996, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2156/2005 (EUVL L 342, 24.12.2005, s. 54).

2

(3)  EUVL C 288, 25.11.2006, s. 8.

3

---

LIITE

Ihmisravinnoksi tarkoitetut perustamissopimuksen liitteeseen I kuuluvat maataloustuotteet

| Luokka 1.3. | Juustot |
| --- | --- |

Luokka 1.3.

Juustot

ESPANJA

Queso Nata de Cantabria (SAN)

---

| 18.9.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 243/23 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 243/23

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1069/2007,

annettu 17 päivänä syyskuuta 2007,

väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan polyvinyylialkoholin tuonnissa

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 7 artiklan,

on kuullut neuvoa-antavaa komiteaa,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

1.1   Menettelyn aloittaminen

| (1) | Komissio ilmoitti 19 päivänä joulukuuta 2006 perusasetuksen 5 artiklan mukaisesti Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistulla ilmoituksella (2), jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva ilmoitus’, aloittavansa Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, ja Taiwanista, jäljempänä ’asianomaiset maat’, peräisin olevan polyvinyylialkoholin tuontia yhteisöön koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn. |
| --- | --- |

(1)

Komissio ilmoitti 19 päivänä joulukuuta 2006 perusasetuksen 5 artiklan mukaisesti Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistulla ilmoituksella (2), jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva ilmoitus’, aloittavansa Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, ja Taiwanista, jäljempänä ’asianomaiset maat’, peräisin olevan polyvinyylialkoholin tuontia yhteisöön koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn.

| (2) | Menettely aloitettiin sen jälkeen, kun Kuraray Specialties Europe GmbH, joka on ollut tammikuusta 2007 lähtien nimeltään Kuraray Europe GmbH, jäljempänä ’valituksen tekijä’, oli tehnyt asiasta valituksen 6 päivänä marraskuuta 2006; kyseisen yrityksen tuotanto muodostaa pääosan eli tässä tapauksessa yli 25 prosenttia polyvinyylialkoholin kokonaistuotannosta yhteisössä. Valituksessa esitettyä alustavaa näyttöä asianomaisista maista peräisin olevan polyvinyylialkoholin polkumyynnistä ja siitä aiheutuvasta merkittävästä vahingosta pidettiin riittävänä menettelyn aloittamiseksi. |
| --- | --- |

(2)

Menettely aloitettiin sen jälkeen, kun Kuraray Specialties Europe GmbH, joka on ollut tammikuusta 2007 lähtien nimeltään Kuraray Europe GmbH, jäljempänä ’valituksen tekijä’, oli tehnyt asiasta valituksen 6 päivänä marraskuuta 2006; kyseisen yrityksen tuotanto muodostaa pääosan eli tässä tapauksessa yli 25 prosenttia polyvinyylialkoholin kokonaistuotannosta yhteisössä. Valituksessa esitettyä alustavaa näyttöä asianomaisista maista peräisin olevan polyvinyylialkoholin polkumyynnistä ja siitä aiheutuvasta merkittävästä vahingosta pidettiin riittävänä menettelyn aloittamiseksi.

1.2   Menettelyn osapuolet

| (3) | Komissio ilmoitti virallisesti menettelyn aloittamisesta valituksen tehneelle tuottajalle ja muille tiedossa oleville yhteisön tuottajille, asianomaisissa maissa toimiville vientiä harjoittaville tuottajille, tuojille/kauppiaille ja käyttäjille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä asianomaisten viejämaiden edustajille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa. Kaikille osapuolille, jotka esittivät kuulemispyynnön ja osoittivat, että niiden kuulemiseen oli erityisiä syitä, annettiin mahdollisuus tulla kuulluiksi. |
| --- | --- |

(3)

Komissio ilmoitti virallisesti menettelyn aloittamisesta valituksen tehneelle tuottajalle ja muille tiedossa oleville yhteisön tuottajille, asianomaisissa maissa toimiville vientiä harjoittaville tuottajille, tuojille/kauppiaille ja käyttäjille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä asianomaisten viejämaiden edustajille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa. Kaikille osapuolille, jotka esittivät kuulemispyynnön ja osoittivat, että niiden kuulemiseen oli erityisiä syitä, annettiin mahdollisuus tulla kuulluiksi.

| (4) | Jotta kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat voisivat halutessaan esittää markkinatalouskohtelua tai yksilöllistä kohtelua koskevan pyynnön, komissio lähetti lomakkeet pyyntöjen esittämistä varten niille vientiä harjoittaville tuottajille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä Kiinan viranomaisille. Yksi Kiinassa toimiva vientiä harjoittava tuottaja pyysi perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan nojalla markkinatalouskohtelua tai vaihtoehtoisesti yksilöllistä kohtelua siinä tapauksessa, että se ei tutkimuksen mukaan täyttäisi markkinatalouskohtelun saamisen edellytyksiä. |
| --- | --- |

(4)

Jotta kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat voisivat halutessaan esittää markkinatalouskohtelua tai yksilöllistä kohtelua koskevan pyynnön, komissio lähetti lomakkeet pyyntöjen esittämistä varten niille vientiä harjoittaville tuottajille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä Kiinan viranomaisille. Yksi Kiinassa toimiva vientiä harjoittava tuottaja pyysi perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan nojalla markkinatalouskohtelua tai vaihtoehtoisesti yksilöllistä kohtelua siinä tapauksessa, että se ei tutkimuksen mukaan täyttäisi markkinatalouskohtelun saamisen edellytyksiä.

| (5) | Koska Kiinassa on ilmeisen paljon vientiä harjoittavia tuottajia ja yhteisössä tuojia, menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa esitettiin polkumyynnin ja vahingon määrittämistä otantamenetelmällä perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(5)

Koska Kiinassa on ilmeisen paljon vientiä harjoittavia tuottajia ja yhteisössä tuojia, menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa esitettiin polkumyynnin ja vahingon määrittämistä otantamenetelmällä perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti.

| (6) | Kiinassa toimivien vientiä harjoittavien tuottajien osalta päätettiin kuitenkin, että otanta ei ole tarpeellinen, koska vain kolme vientiä harjoittavaa tuottajaa toimi yhteistyössä. |
| --- | --- |

(6)

Kiinassa toimivien vientiä harjoittavien tuottajien osalta päätettiin kuitenkin, että otanta ei ole tarpeellinen, koska vain kolme vientiä harjoittavaa tuottajaa toimi yhteistyössä.

| (7) | Komissio pyysi kaikkia tiedossa olevia polyvinyylialkoholin tuojia toimittamaan tarkasteltavana olevan tuotteen tuontia ja myyntiä koskevia tietoja. Yhteistyössä toimineilta 14 tuojalta saatujen tietojen perusteella komissio valitsi otokseen viisi tuojaa, joista kaksi toimi Saksassa, yksi Italiassa, yksi Alankomaissa ja yksi Amerikan yhdysvalloissa. Kyseiset tuojat edustivat yhteistyössä toimineiden tuojien suurinta edustavaa yhteisöön myyntiä (noin 80 prosenttia), joka pystyttiin kohtuullisesti tutkimaan käytettävissä olevassa ajassa. |
| --- | --- |

(7)

Komissio pyysi kaikkia tiedossa olevia polyvinyylialkoholin tuojia toimittamaan tarkasteltavana olevan tuotteen tuontia ja myyntiä koskevia tietoja. Yhteistyössä toimineilta 14 tuojalta saatujen tietojen perusteella komissio valitsi otokseen viisi tuojaa, joista kaksi toimi Saksassa, yksi Italiassa, yksi Alankomaissa ja yksi Amerikan yhdysvalloissa. Kyseiset tuojat edustivat yhteistyössä toimineiden tuojien suurinta edustavaa yhteisöön myyntiä (noin 80 prosenttia), joka pystyttiin kohtuullisesti tutkimaan käytettävissä olevassa ajassa.

| (8) | Komissio lähetti kyselylomakkeen kaikille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan, ja kaikille muille yrityksille, jotka ilmoittautuivat menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa. Kyselyyn saatiin vastaus kahdelta yhteisön tuottajalta, kolmelta Kiinassa toimivalta vientiä harjoittavalta tuottajalta, yhdeltä Taiwanissa toimivalta vientiä harjoittavalta tuottajalta, otokseen valituilta viideltä tuojalta ja seitsemältä yhteisön käyttäjältä. |
| --- | --- |

(8)

Komissio lähetti kyselylomakkeen kaikille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan, ja kaikille muille yrityksille, jotka ilmoittautuivat menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa. Kyselyyn saatiin vastaus kahdelta yhteisön tuottajalta, kolmelta Kiinassa toimivalta vientiä harjoittavalta tuottajalta, yhdeltä Taiwanissa toimivalta vientiä harjoittavalta tuottajalta, otokseen valituilta viideltä tuojalta ja seitsemältä yhteisön käyttäjältä.

| (9) | Käyttäjiltä saaduista kyselyvastauksista kaksi oli puutteellisia, eikä niitä sen vuoksi voitu ottaa huomioon. Lisäksi useat käyttäjät esittivät näkemyksiään vastaamatta kyselylomakkeeseen. |
| --- | --- |

(9)

Käyttäjiltä saaduista kyselyvastauksista kaksi oli puutteellisia, eikä niitä sen vuoksi voitu ottaa huomioon. Lisäksi useat käyttäjät esittivät näkemyksiään vastaamatta kyselylomakkeeseen.

| (10) | Yksi otokseen valituista tuojista peruutti sovitun tarkastuskäynnin kaksi kertaa hyvin myöhäisessä vaiheessa. Tästä syystä kyseisen yrityksen toimittamia tietoja ei voitu varmentaa, ja ne oli alustavasti jätettävä huomioimatta. |
| --- | --- |

(10)

Yksi otokseen valituista tuojista peruutti sovitun tarkastuskäynnin kaksi kertaa hyvin myöhäisessä vaiheessa. Tästä syystä kyseisen yrityksen toimittamia tietoja ei voitu varmentaa, ja ne oli alustavasti jätettävä huomioimatta.

| (11) | Komissio hankki ja tarkasti kaikki tiedot, joita se piti tarpeellisena markkinatalouskohtelun tai yksilöllisen kohtelun myöntämiseksi Kiinassa toimiville yrityksille sekä polkumyynnin, siitä johtuvan vahingon ja yhteisön edun alustavaa määrittämistä varten molempien asianomaisten maiden osalta. Seuraavien yritysten toimitiloihin tehtiin tarkastuskäyntejä:






  a) | yhteisön tuottajat:






  — | Kuraray Europe GmbH, Frankfurt, Saksa, |
| --- | --- | --- | --- |

(11)

Komissio hankki ja tarkasti kaikki tiedot, joita se piti tarpeellisena markkinatalouskohtelun tai yksilöllisen kohtelun myöntämiseksi Kiinassa toimiville yrityksille sekä polkumyynnin, siitä johtuvan vahingon ja yhteisön edun alustavaa määrittämistä varten molempien asianomaisten maiden osalta. Seuraavien yritysten toimitiloihin tehtiin tarkastuskäyntejä:

a)

yhteisön tuottajat:

—

Kuraray Europe GmbH, Frankfurt, Saksa,

| — | Celanese Chemicals Ibérica S.L., Tarragona, Espanja; |
| --- | --- |

—

Celanese Chemicals Ibérica S.L., Tarragona, Espanja;

| b) | Taiwanissa toimiva vientiä harjoittava tuottaja:






  — | Chang Chun Petrochemical Co. Ltd., Taipei; |
| --- | --- | --- |

b)

Taiwanissa toimiva vientiä harjoittava tuottaja:

—

Chang Chun Petrochemical Co. Ltd., Taipei;

| c) | Kiinassa toimiva vientiä harjoittava tuottaja:






  — | Shanxi Sanwei Group Co., Ltd., Hongdong; |
| --- | --- | --- |

c)

Kiinassa toimiva vientiä harjoittava tuottaja:

—

Shanxi Sanwei Group Co., Ltd., Hongdong;

| d) | etuyhteydettömät yhteisön tuojat:






  — | Cordial Beheer en Registergoederen BV, Winschoten, Alankomaat, |
| --- | --- | --- |

d)

etuyhteydettömät yhteisön tuojat:

—

Cordial Beheer en Registergoederen BV, Winschoten, Alankomaat,

| — | Menssing Chemiehandel & Consultants GmbH, Hampuri, Saksa, |
| --- | --- |

—

Menssing Chemiehandel & Consultants GmbH, Hampuri, Saksa,

| — | Omya Peralta GmbH, Hampuri, Saksa; |
| --- | --- |

—

Omya Peralta GmbH, Hampuri, Saksa;

| e) | yhteisön käyttäjät:






  — | Cordial Beheer en Registergoederen BV, Winschoten, Alankomaat, |
| --- | --- | --- |

e)

yhteisön käyttäjät:

—

Cordial Beheer en Registergoederen BV, Winschoten, Alankomaat,

| — | Wacker Chemie AG, Burghausen, Saksa. |
| --- | --- |

—

Wacker Chemie AG, Burghausen, Saksa.

| (12) | Koska niille Kiinassa toimiville vientiä harjoittaville tuottajille, jotka eivät pyytäneet markkinatalouskohtelua tai joille sitä ei ehkä myönnetä, on tarpeen vahvistaa normaaliarvo menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa ehdotettua vertailumaata eli Japania koskevien tietojen perusteella, tehtiin tarkastuskäynti seuraavan tuottajan toimitiloihin:






  — | Kuraray Japan, Tokio. |
| --- | --- | --- |

(12)

Koska niille Kiinassa toimiville vientiä harjoittaville tuottajille, jotka eivät pyytäneet markkinatalouskohtelua tai joille sitä ei ehkä myönnetä, on tarpeen vahvistaa normaaliarvo menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa ehdotettua vertailumaata eli Japania koskevien tietojen perusteella, tehtiin tarkastuskäynti seuraavan tuottajan toimitiloihin:

—

Kuraray Japan, Tokio.

1.3   Tutkimusajanjakso

| (13) | Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän lokakuuta 2005 ja 30 päivän syyskuuta 2006 välisen ajan, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahingon määrittämisen kannalta merkittävien kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2003 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajan, jäljempänä ’tarkastelujakso’. |
| --- | --- |

(13)

Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän lokakuuta 2005 ja 30 päivän syyskuuta 2006 välisen ajan, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahingon määrittämisen kannalta merkittävien kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2003 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajan, jäljempänä ’tarkastelujakso’.

2.   TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

2.1   Tarkasteltavana oleva tuote

| (14) | Tarkasteltavana oleva tuote on Kiinan kansantasavallasta ja Taiwanista peräisin olevat tietyt homopolymeerihartsien muodossa olevat polyvinyylialkoholit, joiden viskositeetti (mitattuna 4 prosentin liuoksesta) on vähintään 3 mPas ja enintään 61 mPas ja hydrolyysiaste vähintään 84,0 mol % ja enintään 99,9 mol %, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’, joka yleensä luokitellaan CN-koodiin ex 3905 30 00. |
| --- | --- |

(14)

Tarkasteltavana oleva tuote on Kiinan kansantasavallasta ja Taiwanista peräisin olevat tietyt homopolymeerihartsien muodossa olevat polyvinyylialkoholit, joiden viskositeetti (mitattuna 4 prosentin liuoksesta) on vähintään 3 mPas ja enintään 61 mPas ja hydrolyysiaste vähintään 84,0 mol % ja enintään 99,9 mol %, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’, joka yleensä luokitellaan CN-koodiin ex 3905 30 00.

| (15) | Polyvinyylialkoholia valmistetaan hydrolysoimalla polyvinyyliasetaattia, jota taas tuotetaan polymeroinnilla vinyyliasetaattimonomeerista (jota valmistetaan pääasiassa eteenistä ja etikkahaposta). Polyvinyylialkoholilla on useita käyttötarkoituksia. Yhteisössä sitä käytettään pääasiassa polyvinyylibutyraalin valmistuksessa (25–29 prosenttia kulutuksesta), polymeroinnin apuaineena (21–25 prosenttia), paperin päällysteissä (17–21 prosenttia) ja liimoissa (13–17 prosenttia) sekä tekstiilien viimeistelyssä (8–12 prosenttia). |
| --- | --- |

(15)

Polyvinyylialkoholia valmistetaan hydrolysoimalla polyvinyyliasetaattia, jota taas tuotetaan polymeroinnilla vinyyliasetaattimonomeerista (jota valmistetaan pääasiassa eteenistä ja etikkahaposta). Polyvinyylialkoholilla on useita käyttötarkoituksia. Yhteisössä sitä käytettään pääasiassa polyvinyylibutyraalin valmistuksessa (25–29 prosenttia kulutuksesta), polymeroinnin apuaineena (21–25 prosenttia), paperin päällysteissä (17–21 prosenttia) ja liimoissa (13–17 prosenttia) sekä tekstiilien viimeistelyssä (8–12 prosenttia).

| (16) | Yksi yhteisön käyttäjä väitti, että tiettyä sen Kiinasta ostamaa tuotetta ei pitäisi katsoa tarkasteltavana olevaksi tuotteeksi, koska i) se ei ole tavanomainen polyvinyylialkoholi vaan sillä on erilaiset tarkkaan määritellyt kemialliset ja fyysiset ominaisuudet ja ii) sillä on eri käyttötarkoitukset kuin tavanomaisella polyvinyylialkoholilla. |
| --- | --- |

(16)

Yksi yhteisön käyttäjä väitti, että tiettyä sen Kiinasta ostamaa tuotetta ei pitäisi katsoa tarkasteltavana olevaksi tuotteeksi, koska i) se ei ole tavanomainen polyvinyylialkoholi vaan sillä on erilaiset tarkkaan määritellyt kemialliset ja fyysiset ominaisuudet ja ii) sillä on eri käyttötarkoitukset kuin tavanomaisella polyvinyylialkoholilla.

| (17) | Ensimmäisen väitteen osalta todettiin, että kyseinen tuote kuuluu 14 kappaleessa olevan tuotemääritelmän soveltamisalaan ja sillä on samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet kuin muilla tuotemääritelmän soveltamisalaan kuuluvilla tuotteilla. Toisen väitteen osalta todettiin, että kyseistä polyvinyylialkoholia käytettiin polyvinyylibutyraalin valmistukseen, mikä ei ole ainoastaan tarkasteltavana olevan tuotteen tärkein käyttötarkoitus, kuten edellä 15 kappaleessa todettiin, vaan myös nopeimmin kasvava polyvinyylialkoholin markkina yhteisössä. Olisi epärealistista kuvailla tällaista markkinaa tavanomaisesta poikkeavaksi. Lisäksi todettiin, että polyvinyylialkoholin hinnat eri käyttötarkoituksia varten olivat keskenään samalla tasolla. Näiden päätelmien perusteella katsottiin, että ei ollut perusteita jättää kyseistä tuotetta tuotemääritelmän ulkopuolelle, ja sen vuoksi väite hylättiin. |
| --- | --- |

(17)

Ensimmäisen väitteen osalta todettiin, että kyseinen tuote kuuluu 14 kappaleessa olevan tuotemääritelmän soveltamisalaan ja sillä on samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet kuin muilla tuotemääritelmän soveltamisalaan kuuluvilla tuotteilla. Toisen väitteen osalta todettiin, että kyseistä polyvinyylialkoholia käytettiin polyvinyylibutyraalin valmistukseen, mikä ei ole ainoastaan tarkasteltavana olevan tuotteen tärkein käyttötarkoitus, kuten edellä 15 kappaleessa todettiin, vaan myös nopeimmin kasvava polyvinyylialkoholin markkina yhteisössä. Olisi epärealistista kuvailla tällaista markkinaa tavanomaisesta poikkeavaksi. Lisäksi todettiin, että polyvinyylialkoholin hinnat eri käyttötarkoituksia varten olivat keskenään samalla tasolla. Näiden päätelmien perusteella katsottiin, että ei ollut perusteita jättää kyseistä tuotetta tuotemääritelmän ulkopuolelle, ja sen vuoksi väite hylättiin.

2.2   Samankaltainen tuote

| (18) | Tutkimuksessa osoitettiin, että yhteisön tuotannonalan tuottama ja yhteisössä myymä polyvinyylialkoholi, Taiwanissa ja Kiinassa tuotettu ja niiden kotimarkkinoilla myyty polyvinyylialkoholi ja Kiinassa ja Taiwanissa tuotettu ja yhteisöön viety polyvinyylialkoholi sekä Japanissa tuotettu ja myyty polyvinyylialkoholi ovat olennaisilta kemiallisilta ja fyysisiltä perusominaisuuksiltaan samat ja niillä on samat käyttötarkoitukset. Tämän vuoksi niitä pidetään perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina. |
| --- | --- |

(18)

Tutkimuksessa osoitettiin, että yhteisön tuotannonalan tuottama ja yhteisössä myymä polyvinyylialkoholi, Taiwanissa ja Kiinassa tuotettu ja niiden kotimarkkinoilla myyty polyvinyylialkoholi ja Kiinassa ja Taiwanissa tuotettu ja yhteisöön viety polyvinyylialkoholi sekä Japanissa tuotettu ja myyty polyvinyylialkoholi ovat olennaisilta kemiallisilta ja fyysisiltä perusominaisuuksiltaan samat ja niillä on samat käyttötarkoitukset. Tämän vuoksi niitä pidetään perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina.

3.   POLKUMYYNTI

3.1   Taiwan

3.1.1   Normaaliarvo

| (19) | Normaaliarvon määrittämiseksi tutkittiin ensin, oliko ainoan Taiwanissa toimivan vientiä harjoittavan tuottajan samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyynti riippumattomille asiakkaille ollut perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti edustavaa, eli edustiko kyseisen myynnin kokonaismäärä vähintään 5 prosenttia sen tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaisviennistä yhteisöön. |
| --- | --- |

(19)

Normaaliarvon määrittämiseksi tutkittiin ensin, oliko ainoan Taiwanissa toimivan vientiä harjoittavan tuottajan samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyynti riippumattomille asiakkaille ollut perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti edustavaa, eli edustiko kyseisen myynnin kokonaismäärä vähintään 5 prosenttia sen tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaisviennistä yhteisöön.

| (20) | Kunkin vientiä harjoittavan tuottajan kotimarkkinoillaan myymän ja yhteisöön vietäväksi myydyn tuotelajin kanssa suoraan vertailukelpoiseksi todetun tuotelajin osalta tutkittiin, oliko kotimarkkinamyynti ollut riittävän edustavaa. Tietyn tuotelajin kotimarkkinamyyntiä pidettiin riittävän edustavana, jos sen myynti kotimarkkinoiden riippumattomille asiakkaille tutkimusajanjakson aikana oli vähintään 5 prosenttia yhteisöön viedyn vastaavan tuotelajin kokonaismyyntimäärästä. |
| --- | --- |

(20)

Kunkin vientiä harjoittavan tuottajan kotimarkkinoillaan myymän ja yhteisöön vietäväksi myydyn tuotelajin kanssa suoraan vertailukelpoiseksi todetun tuotelajin osalta tutkittiin, oliko kotimarkkinamyynti ollut riittävän edustavaa. Tietyn tuotelajin kotimarkkinamyyntiä pidettiin riittävän edustavana, jos sen myynti kotimarkkinoiden riippumattomille asiakkaille tutkimusajanjakson aikana oli vähintään 5 prosenttia yhteisöön viedyn vastaavan tuotelajin kokonaismyyntimäärästä.

| (21) | Tämän jälkeen komissio tutki, voitiinko kunkin sellaisen tuotelajin, jota myytiin kotimarkkinoilla edustavia määriä, kotimarkkinamyynnin katsoa tapahtuneen perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisessa tavanomaisessa kaupankäynnissä. Tämä tehtiin määrittämällä, kuinka suuri osuus kunkin viedyn tuotelajin riippumattomille asiakkaille suuntautuneesta kotimarkkinoiden myynnistä oli ollut kannattavaa tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(21)

Tämän jälkeen komissio tutki, voitiinko kunkin sellaisen tuotelajin, jota myytiin kotimarkkinoilla edustavia määriä, kotimarkkinamyynnin katsoa tapahtuneen perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisessa tavanomaisessa kaupankäynnissä. Tämä tehtiin määrittämällä, kuinka suuri osuus kunkin viedyn tuotelajin riippumattomille asiakkaille suuntautuneesta kotimarkkinoiden myynnistä oli ollut kannattavaa tutkimusajanjaksolla.

| (22) | Jos yli 80 prosenttia tietyn tuotelajin kotimarkkinamyynnin määrästä tapahtui vähintään yksikkökustannuksia vastaavilla hinnoilla ja jos sen myyntihintojen painotettu keskiarvo oli vähintään sama kuin tuotantokustannusten painotettu keskiarvo, kyseisen tuotelajin normaaliarvo määritettiin sen kaikessa kotimarkkinamyynnissä veloitettujen hintojen painotettuna keskiarvona. |
| --- | --- |

(22)

Jos yli 80 prosenttia tietyn tuotelajin kotimarkkinamyynnin määrästä tapahtui vähintään yksikkökustannuksia vastaavilla hinnoilla ja jos sen myyntihintojen painotettu keskiarvo oli vähintään sama kuin tuotantokustannusten painotettu keskiarvo, kyseisen tuotelajin normaaliarvo määritettiin sen kaikessa kotimarkkinamyynnissä veloitettujen hintojen painotettuna keskiarvona.

| (23) | Jos tuotelajin kokonaismyyntimäärästä enintään 80 prosenttia oli kannattavaa tai jos kyseisen tuotelajin painotettu keskihinta oli tuotantokustannuksia alempi, normaaliarvon perustana käytettiin tosiasiallista kotimarkkinahintaa, joka laskettiin määrittämällä yksinomaan kyseisen tuotelajin kannattavan myynnin painotettu keskiarvo edellyttäen, että kannattavan myynnin osuus tuotelajin kokonaismyyntimäärästä oli vähintään 10 prosenttia. |
| --- | --- |

(23)

Jos tuotelajin kokonaismyyntimäärästä enintään 80 prosenttia oli kannattavaa tai jos kyseisen tuotelajin painotettu keskihinta oli tuotantokustannuksia alempi, normaaliarvon perustana käytettiin tosiasiallista kotimarkkinahintaa, joka laskettiin määrittämällä yksinomaan kyseisen tuotelajin kannattavan myynnin painotettu keskiarvo edellyttäen, että kannattavan myynnin osuus tuotelajin kokonaismyyntimäärästä oli vähintään 10 prosenttia.

| (24) | Tapauksissa, joissa jonkin tuotelajin kannattavan myynnin määrä oli alle 10 prosenttia sen kokonaismyynnin määrästä, kyseisen tuotelajin myyntiä pidettiin riittämättömänä, eikä kotimarkkinahinnan katsottu soveltuvan normaaliarvon määrittämisen perustaksi. |
| --- | --- |

(24)

Tapauksissa, joissa jonkin tuotelajin kannattavan myynnin määrä oli alle 10 prosenttia sen kokonaismyynnin määrästä, kyseisen tuotelajin myyntiä pidettiin riittämättömänä, eikä kotimarkkinahinnan katsottu soveltuvan normaaliarvon määrittämisen perustaksi.

| (25) | Jos normaaliarvon määrittämiseen ei voitu käyttää vientiä harjoittavan tuottajan myymän tietyn tuotelajin kotimarkkinahintoja, se muodostettiin perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(25)

Jos normaaliarvon määrittämiseen ei voitu käyttää vientiä harjoittavan tuottajan myymän tietyn tuotelajin kotimarkkinahintoja, se muodostettiin perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

| (26) | Perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaista normaaliarvoa määritettäessä myynti-, hallinto- ja muita kustannuksia sekä voittoa varten lisätyt määrät perustuivat perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan mukaisesti tosiasialliseen tietoon, joka pohjautuu tutkittavana olevan vientiä harjoittavan tuottajan samankaltaisen tuotteen tuotantoon ja myyntiin tavanomaisessa kaupankäynnissä. |
| --- | --- |

(26)

Perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaista normaaliarvoa määritettäessä myynti-, hallinto- ja muita kustannuksia sekä voittoa varten lisätyt määrät perustuivat perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan mukaisesti tosiasialliseen tietoon, joka pohjautuu tutkittavana olevan vientiä harjoittavan tuottajan samankaltaisen tuotteen tuotantoon ja myyntiin tavanomaisessa kaupankäynnissä.

3.1.2   Vientihinta

| (27) | Kyseinen ainoa vientiä harjoittava tuottaja vei tarkasteltavana olevaa tuotetta suoraan yhteisössä toimiville riippumattomille asiakkaille. Sen vuoksi vientihinnat määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti kyseisten riippumattomien asiakkaiden tarkasteltavana olevasta tuotteesta tosiasiallisesti maksamien tai maksettavien hintojen perusteella. |
| --- | --- |

(27)

Kyseinen ainoa vientiä harjoittava tuottaja vei tarkasteltavana olevaa tuotetta suoraan yhteisössä toimiville riippumattomille asiakkaille. Sen vuoksi vientihinnat määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti kyseisten riippumattomien asiakkaiden tarkasteltavana olevasta tuotteesta tosiasiallisesti maksamien tai maksettavien hintojen perusteella.

3.1.3   Vertailu

| (28) | Kyseisen ainoan vientiä harjoittavan tuottajan osalta normaaliarvoja ja vientihintoja verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla. Normaaliarvon ja vientihintojen tasapuolisen vertailun varmistamiseksi otettiin asianmukaisesti oikaisujen muodossa huomioon kuljetus-, vakuutus-, käsittely-, lastaus- ja liitännäiskustannusten, pakkaus-, luotto- ja myynnin jälkeisten (vakuudet ja takaukset) kustannusten sekä muiden kustannusten (pankkimaksut) erot perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti, jos se oli tarpeellista ja perusteltua. |
| --- | --- |

(28)

Kyseisen ainoan vientiä harjoittavan tuottajan osalta normaaliarvoja ja vientihintoja verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla. Normaaliarvon ja vientihintojen tasapuolisen vertailun varmistamiseksi otettiin asianmukaisesti oikaisujen muodossa huomioon kuljetus-, vakuutus-, käsittely-, lastaus- ja liitännäiskustannusten, pakkaus-, luotto- ja myynnin jälkeisten (vakuudet ja takaukset) kustannusten sekä muiden kustannusten (pankkimaksut) erot perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti, jos se oli tarpeellista ja perusteltua.

3.1.4   Polkumyyntimarginaali

| (29) | Normaaliarvojen ja vientihintojen välinen vertailu osoitti, että polkumyyntimarginaali oli tutkimusajanjakson aikana –2,3 prosenttia ainoan Taiwanissa toimivan vientiä harjoittavan tuottajan (Chang Chun Petrochemical Co. Ltd.) osalta. |
| --- | --- |

(29)

Normaaliarvojen ja vientihintojen välinen vertailu osoitti, että polkumyyntimarginaali oli tutkimusajanjakson aikana –2,3 prosenttia ainoan Taiwanissa toimivan vientiä harjoittavan tuottajan (Chang Chun Petrochemical Co. Ltd.) osalta.

| (30) | Koska kyseinen ainoa yhteistyössä toiminut yritys on ainoa Taiwanissa toimiva tarkasteltavana olevan tuotteen vientiä harjoittava tuottaja ja sen vienti muodosti 100 prosenttia Taiwanin yhteisöön suuntautuvasta viennistä tutkimusajanjakson aikana, todettiin, että Taiwanin osalta polkumyyntiä ei havaittu. |
| --- | --- |

(30)

Koska kyseinen ainoa yhteistyössä toiminut yritys on ainoa Taiwanissa toimiva tarkasteltavana olevan tuotteen vientiä harjoittava tuottaja ja sen vienti muodosti 100 prosenttia Taiwanin yhteisöön suuntautuvasta viennistä tutkimusajanjakson aikana, todettiin, että Taiwanin osalta polkumyyntiä ei havaittu.

3.2   Kiinan kansantasavalta

3.2.1   Markkinatalouskohtelu

| (31) | Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan mukaisesti Kiinasta peräisin olevaa tuontia koskevissa polkumyyntitutkimuksissa normaaliarvo määritetään 2 artiklan 1–6 kohdan mukaisesti niille tuottajille, jotka ovat osoittaneet täyttävänsä perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa esitetyt vaatimukset, toisin sanoen jos tällaiset vientiä harjoittavat tuottajat osoittavat, että samankaltaisen tuotteen valmistus ja myynti on tapahtunut markkinatalousolosuhteissa. Kyseiset vaatimukset ovat lyhyesti seuraavat:






  — | liiketoimintaa koskevat päätökset tehdään markkinasignaalien perusteella ilman merkittävää valtion puuttumista asiaan, ja kustannukset heijastavat markkina-arvoa, |
| --- | --- | --- |

(31)

Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan mukaisesti Kiinasta peräisin olevaa tuontia koskevissa polkumyyntitutkimuksissa normaaliarvo määritetään 2 artiklan 1–6 kohdan mukaisesti niille tuottajille, jotka ovat osoittaneet täyttävänsä perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa esitetyt vaatimukset, toisin sanoen jos tällaiset vientiä harjoittavat tuottajat osoittavat, että samankaltaisen tuotteen valmistus ja myynti on tapahtunut markkinatalousolosuhteissa. Kyseiset vaatimukset ovat lyhyesti seuraavat:

—

liiketoimintaa koskevat päätökset tehdään markkinasignaalien perusteella ilman merkittävää valtion puuttumista asiaan, ja kustannukset heijastavat markkina-arvoa,

| — | yrityksillä on yksi ainoa selkeä kirjanpito, joka on riippumattoman tarkastuksen kohteena kansainvälisten kirjanpitonormien mukaisesti ja jota sovelletaan kaikkeen toimintaan, |
| --- | --- |

—

yrityksillä on yksi ainoa selkeä kirjanpito, joka on riippumattoman tarkastuksen kohteena kansainvälisten kirjanpitonormien mukaisesti ja jota sovelletaan kaikkeen toimintaan,

| — | aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä johtuvia merkittäviä vääristymiä ei ole, |
| --- | --- |

—

aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä johtuvia merkittäviä vääristymiä ei ole,

| — | konkurssi- ja omaisuuslainsäädäntö takaavat toiminnan vakauden ja oikeusvarmuuden, |
| --- | --- |

—

konkurssi- ja omaisuuslainsäädäntö takaavat toiminnan vakauden ja oikeusvarmuuden,

| — | valuuttamuunnokset tehdään markkinahintaan. |
| --- | --- |

—

valuuttamuunnokset tehdään markkinahintaan.

| (32) | Yksi kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja ja siihen etuyhteydessä oleva kauppayhtiö pyysivät perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan nojalla markkinatalouskohtelua ja palauttivat sitä koskevan hakemuslomakkeen annetuissa määräajoissa. Tuottaja valmistaa tarkasteltavana olevaa tuotetta, ja siihen etuyhteydessä oleva kauppayhtiö osallistuu tarkasteltavana olevan tuotteen vientiin. Komission vakiintuneena käytäntönä on selvittää, täyttävätkö keskenään etuyhteydessä olevat yritykset kokonaisuutena markkinatalouskohtelun myöntämisedellytykset. |
| --- | --- |

(32)

Yksi kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja ja siihen etuyhteydessä oleva kauppayhtiö pyysivät perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan nojalla markkinatalouskohtelua ja palauttivat sitä koskevan hakemuslomakkeen annetuissa määräajoissa. Tuottaja valmistaa tarkasteltavana olevaa tuotetta, ja siihen etuyhteydessä oleva kauppayhtiö osallistuu tarkasteltavana olevan tuotteen vientiin. Komission vakiintuneena käytäntönä on selvittää, täyttävätkö keskenään etuyhteydessä olevat yritykset kokonaisuutena markkinatalouskohtelun myöntämisedellytykset.

| (33) | Markkinatalouskohtelua pyytäneiden vientiä harjoittavan tuottajan ja siihen etuyhteydessä olevan kauppayhtiön osalta komissio hankki kaikki tarpeellisina pidetyt tiedot ja tarkasti kaikki markkinatalouskohtelupyynnössä toimitetut tiedot kyseisten yritysten tiloissa tarpeen mukaan. |
| --- | --- |

(33)

Markkinatalouskohtelua pyytäneiden vientiä harjoittavan tuottajan ja siihen etuyhteydessä olevan kauppayhtiön osalta komissio hankki kaikki tarpeellisina pidetyt tiedot ja tarkasti kaikki markkinatalouskohtelupyynnössä toimitetut tiedot kyseisten yritysten tiloissa tarpeen mukaan.

| (34) | Tutkimuksessa kävi ilmi, että markkinatalouskohtelua ei voitu myöntää kiinalaiselle vientiä harjoittavalle tuottajalle, koska se ei täyttänyt perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa asetettua ensimmäistä edellytystä. |
| --- | --- |

(34)

Tutkimuksessa kävi ilmi, että markkinatalouskohtelua ei voitu myöntää kiinalaiselle vientiä harjoittavalle tuottajalle, koska se ei täyttänyt perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa asetettua ensimmäistä edellytystä.

| (35) | Todettiin, että sekä vientiä harjoittavaa tuottajaa että siihen etuyhteydessä olevaa kauppayhtiötä valvoivat valtion kokonaan omistamat yhtiöt ja hallituksen jäsenistä enemmistö oli näiden yhtiöiden edustajia, mikä ei ollut suhteessa niiden osakkeenomistukseen. Lisäksi tutkimusajanjakson aikana suurimman osan osakkeista omisti valtio. Koska asianomaiset yritykset eivät toimittaneet näyttöä, jota olisi voitu pitää riittävänä poistamaan epäilykset valtion merkittävästä puuttumisesta päätöksentekoon, katsottiin että valtiolla on merkittävää määräysvaltaa näiden yritysten ryhmään ja että valtio puuttuu niiden asioihin merkittävästi. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää huomautuksia edellä esitetyistä päätelmistä. Esitetyt huomautukset eivät antaneet aihetta muuttaa päätelmiä. |
| --- | --- |

(35)

Todettiin, että sekä vientiä harjoittavaa tuottajaa että siihen etuyhteydessä olevaa kauppayhtiötä valvoivat valtion kokonaan omistamat yhtiöt ja hallituksen jäsenistä enemmistö oli näiden yhtiöiden edustajia, mikä ei ollut suhteessa niiden osakkeenomistukseen. Lisäksi tutkimusajanjakson aikana suurimman osan osakkeista omisti valtio. Koska asianomaiset yritykset eivät toimittaneet näyttöä, jota olisi voitu pitää riittävänä poistamaan epäilykset valtion merkittävästä puuttumisesta päätöksentekoon, katsottiin että valtiolla on merkittävää määräysvaltaa näiden yritysten ryhmään ja että valtio puuttuu niiden asioihin merkittävästi. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää huomautuksia edellä esitetyistä päätelmistä. Esitetyt huomautukset eivät antaneet aihetta muuttaa päätelmiä.

| (36) | Edellä esitetyn perusteella kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja ja siihen etuyhteydessä oleva kauppayhtiö eivät ole osoittaneet täyttävänsä kaikkia perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan mukaisia edellytyksiä, eikä niille sen vuoksi voitu myöntää markkinatalouskohtelua. |
| --- | --- |

(36)

Edellä esitetyn perusteella kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja ja siihen etuyhteydessä oleva kauppayhtiö eivät ole osoittaneet täyttävänsä kaikkia perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan mukaisia edellytyksiä, eikä niille sen vuoksi voitu myöntää markkinatalouskohtelua.

3.2.2   Yksilöllinen kohtelu

| (37) | Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaan vahvistetaan tarvittaessa koko maata koskeva tulli kyseisen artiklan soveltamisalaan kuuluville maille, lukuun ottamatta tapauksia, joissa yritykset voivat osoittaa, että ne täyttävät kaikki perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa vahvistetut edellytykset. |
| --- | --- |

(37)

Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaan vahvistetaan tarvittaessa koko maata koskeva tulli kyseisen artiklan soveltamisalaan kuuluville maille, lukuun ottamatta tapauksia, joissa yritykset voivat osoittaa, että ne täyttävät kaikki perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa vahvistetut edellytykset.

| (38) | Kiinan osalta ainoa vientiä harjoittava tuottaja ja siihen etuyhteydessä oleva kauppayhtiö, jotka pyysivät markkinatalouskohtelua, pyysivät yksilöllistä kohtelua siinä tapauksessa, ettei niille myönnetä markkinatalouskohtelua. |
| --- | --- |

(38)

Kiinan osalta ainoa vientiä harjoittava tuottaja ja siihen etuyhteydessä oleva kauppayhtiö, jotka pyysivät markkinatalouskohtelua, pyysivät yksilöllistä kohtelua siinä tapauksessa, ettei niille myönnetä markkinatalouskohtelua.

| (39) | Käytettävissä olevien tietojen perusteella todettiin, että vientiä harjoittava tuottaja ja siihen etuyhteydessä oleva kauppayhtiö eivät kyenneet osoittamaan, että ne täyttävät kumulatiivisesti kaikki perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa vahvistetut yksilöllisen kohtelun edellytykset. Todettiin nimittäin, että vientiä harjoittava tuottaja ja siihen etuyhteydessä oleva kauppayhtiö eivät edellä 35 kappaleessa esitetyistä syistä täyttäneet perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdan c alakohdassa säädettyjä vaatimuksia siitä, että osake-enemmistö on yksityishenkilöiden hallussa, hallituksessa tai keskeisissä johtotehtävissä olevien valtion viranhaltijoiden on oltava joko vähemmistönä, tai on osoitettava, että yritys on kaikesta huolimatta riittävän riippumaton valtiosta. |
| --- | --- |

(39)

Käytettävissä olevien tietojen perusteella todettiin, että vientiä harjoittava tuottaja ja siihen etuyhteydessä oleva kauppayhtiö eivät kyenneet osoittamaan, että ne täyttävät kumulatiivisesti kaikki perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa vahvistetut yksilöllisen kohtelun edellytykset. Todettiin nimittäin, että vientiä harjoittava tuottaja ja siihen etuyhteydessä oleva kauppayhtiö eivät edellä 35 kappaleessa esitetyistä syistä täyttäneet perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdan c alakohdassa säädettyjä vaatimuksia siitä, että osake-enemmistö on yksityishenkilöiden hallussa, hallituksessa tai keskeisissä johtotehtävissä olevien valtion viranhaltijoiden on oltava joko vähemmistönä, tai on osoitettava, että yritys on kaikesta huolimatta riittävän riippumaton valtiosta.

3.2.3   Vertailumaa

| (40) | Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaan normaaliarvo niille vientiä harjoittaville tuottajille, joille ei ole myönnetty markkinatalouskohtelua, on määritettävä vertailumaassa käytettävien hintojen tai vastaavan laskennallisen arvon perusteella. |
| --- | --- |

(40)

Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaan normaaliarvo niille vientiä harjoittaville tuottajille, joille ei ole myönnetty markkinatalouskohtelua, on määritettävä vertailumaassa käytettävien hintojen tai vastaavan laskennallisen arvon perusteella.

| (41) | Komissio totesi menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa aikovansa käyttää vertailumaana Japania määrittäessään normaaliarvon Kiinan osalta ja pyysi asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia asiasta. Jotkin asianomaiset osapuolet vastustivat ehdotusta ja ehdottivat vertailumaaksi sen sijaan Intiaa tai Taiwania. |
| --- | --- |

(41)

Komissio totesi menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa aikovansa käyttää vertailumaana Japania määrittäessään normaaliarvon Kiinan osalta ja pyysi asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia asiasta. Jotkin asianomaiset osapuolet vastustivat ehdotusta ja ehdottivat vertailumaaksi sen sijaan Intiaa tai Taiwania.

| (42) | Intiassa ei ollut merkittävää samankaltaisen tuotteen tuotantoa. Tutkimus koski myös Taiwania, ja siten polkumyynti oli saattanut vääristää sitä koskevia tietoja. Tästä syystä osapuolille ilmoitettiin, että vertailumaaksi valittiin Japani, koska se ei ollut tutkimuksen kohteena, siellä oli edustavaa samankaltaisen tuotteen tuotantoa ja sen kilpailuolosuhteet vaikuttivat asianmukaisilta. |
| --- | --- |

(42)

Intiassa ei ollut merkittävää samankaltaisen tuotteen tuotantoa. Tutkimus koski myös Taiwania, ja siten polkumyynti oli saattanut vääristää sitä koskevia tietoja. Tästä syystä osapuolille ilmoitettiin, että vertailumaaksi valittiin Japani, koska se ei ollut tutkimuksen kohteena, siellä oli edustavaa samankaltaisen tuotteen tuotantoa ja sen kilpailuolosuhteet vaikuttivat asianmukaisilta.

| (43) | Komissio selvitti neljän tiedossa olevan japanilaisen tuottajan halukkuutta yhteistyöhön ja lähetti niille asiaa koskevan kyselylomakkeen. Kaksi näistä neljästä japanilaisesta tuottajasta vastasi kyselyyn. Toisen tuottajan toimittamat tiedot olivat kuitenkin puutteelliset, eikä se suostunut tarkastuskäyntiin. Ainoan täysin yhteistyössä toimineen japanilaisen tuottajan toimittamat tiedot varmennettiin tarkastuskäynnillä. |
| --- | --- |

(43)

Komissio selvitti neljän tiedossa olevan japanilaisen tuottajan halukkuutta yhteistyöhön ja lähetti niille asiaa koskevan kyselylomakkeen. Kaksi näistä neljästä japanilaisesta tuottajasta vastasi kyselyyn. Toisen tuottajan toimittamat tiedot olivat kuitenkin puutteelliset, eikä se suostunut tarkastuskäyntiin. Ainoan täysin yhteistyössä toimineen japanilaisen tuottajan toimittamat tiedot varmennettiin tarkastuskäynnillä.

| (44) | Taiwanilaisen vientiä harjoittavan tuottajan toimitiloihin tehdyn tarkastusmatkan jälkeen todettiin kuitenkin, että Taiwan ei harjoittanut polkumyyntiä tutkimusajanjakson aikana. Siksi vertailumaan valinta otettiin uudelleen käsiteltäväksi. |
| --- | --- |

(44)

Taiwanilaisen vientiä harjoittavan tuottajan toimitiloihin tehdyn tarkastusmatkan jälkeen todettiin kuitenkin, että Taiwan ei harjoittanut polkumyyntiä tutkimusajanjakson aikana. Siksi vertailumaan valinta otettiin uudelleen käsiteltäväksi.

| (45) | Tässä yhteydessä todettiin, että Taiwanin tuotantomäärä on yli 100 prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen Kiinasta yhteisöön suuntautuvasta viennistä. Lisäksi Taiwanin markkinat voidaan määritellä avoimiksi, koska tuontitullin taso on alhainen (5 prosentin suuruinen suosituimmuustulli). Tutkimus osoitti myös, että samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyynti Taiwanissa oli merkittävää ja tuonti Taiwanin markkinoille oli riittävää. Tämän vuoksi katsottiin, että Taiwanin markkinat perustuvat kilpailuun ja ovat riittävän edustavat normaaliarvon määrittämiseksi Kiinan osalta. |
| --- | --- |

(45)

Tässä yhteydessä todettiin, että Taiwanin tuotantomäärä on yli 100 prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen Kiinasta yhteisöön suuntautuvasta viennistä. Lisäksi Taiwanin markkinat voidaan määritellä avoimiksi, koska tuontitullin taso on alhainen (5 prosentin suuruinen suosituimmuustulli). Tutkimus osoitti myös, että samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyynti Taiwanissa oli merkittävää ja tuonti Taiwanin markkinoille oli riittävää. Tämän vuoksi katsottiin, että Taiwanin markkinat perustuvat kilpailuun ja ovat riittävän edustavat normaaliarvon määrittämiseksi Kiinan osalta.

| (46) | Lisäksi polyvinyylialkoholin tuonti Taiwaniin edusti noin 15:tä prosenttia kotimarkkinoiden kulutuksesta, kun vastaava osuus Japanissa oli 3 prosenttia, mikä osoittaa, että Taiwanin markkinat ovat sopivammat kuin Japanin markkinat tuonnin aiheuttaman kilpailun osalta. Edellä esitetyn perusteella päätettiin alustavasti valita vertailumaaksi Taiwan, koska se on sopivin perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdassa tarkoitetuksi vertailumaaksi. |
| --- | --- |

(46)

Lisäksi polyvinyylialkoholin tuonti Taiwaniin edusti noin 15:tä prosenttia kotimarkkinoiden kulutuksesta, kun vastaava osuus Japanissa oli 3 prosenttia, mikä osoittaa, että Taiwanin markkinat ovat sopivammat kuin Japanin markkinat tuonnin aiheuttaman kilpailun osalta. Edellä esitetyn perusteella päätettiin alustavasti valita vertailumaaksi Taiwan, koska se on sopivin perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdassa tarkoitetuksi vertailumaaksi.

3.2.4   Normaaliarvo

| (47) | Sen jälkeen kun Taiwan oli perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti valittu vertailumaaksi, kuten edellä 46 kappaleessa esitettiin, sille edellä 19–26 kappaleissa määritettyä normaaliarvoa käytettiin polkumyynnin laskemiseen Kiinan osalta. |
| --- | --- |

(47)

Sen jälkeen kun Taiwan oli perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti valittu vertailumaaksi, kuten edellä 46 kappaleessa esitettiin, sille edellä 19–26 kappaleissa määritettyä normaaliarvoa käytettiin polkumyynnin laskemiseen Kiinan osalta.

3.2.5   Vientihinta

| (48) | Koska yhteistyössä toimineiden kolmen kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan vienti muodosti tutkimusajanjakson aikana tarkasteltavana olevan tuotteen yhteisöön suuntautuneen viennin lähes kokonaan, käytettiin vientihinnan määrittämiseen kyseisten tuottajien omia vientitietoja. Toimitettujen tietojen luotettavuus tarkastettiin kuitenkin vertaamalla niitä Eurostatin tuontia koskeviin tietoihin. Tiedot vastasivat toisiaan suhteellisen hyvin. |
| --- | --- |

(48)

Koska yhteistyössä toimineiden kolmen kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan vienti muodosti tutkimusajanjakson aikana tarkasteltavana olevan tuotteen yhteisöön suuntautuneen viennin lähes kokonaan, käytettiin vientihinnan määrittämiseen kyseisten tuottajien omia vientitietoja. Toimitettujen tietojen luotettavuus tarkastettiin kuitenkin vertaamalla niitä Eurostatin tuontia koskeviin tietoihin. Tiedot vastasivat toisiaan suhteellisen hyvin.

| (49) | Yhteistyössä toimineiden kolmen kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan vientikauppa yhteisöön tapahtui joko suoraan yhteisön riippumattomille asiakkaille tai niihin etuyhteydessä olevien viejämaassa toimivien kauppayhtiöiden kautta. |
| --- | --- |

(49)

Yhteistyössä toimineiden kolmen kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan vientikauppa yhteisöön tapahtui joko suoraan yhteisön riippumattomille asiakkaille tai niihin etuyhteydessä olevien viejämaassa toimivien kauppayhtiöiden kautta.

| (50) | Koko viennin osalta vientihinnat määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella. |
| --- | --- |

(50)

Koko viennin osalta vientihinnat määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella.

3.2.6   Vertailu

| (51) | Vertailumaassa eli Taiwanissa toimivan ainoan tuottajan normaaliarvoja ja yhteistyössä toimineiden kolmen kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan vientihintoja verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla. Normaaliarvon ja vientihintojen tasapuolisen vertailun varmistamiseksi otettiin asianmukaisesti oikaisujen muodossa huomioon kuljetus-, vakuutus-, käsittely-, lastaus- ja liitännäiskustannusten, pakkaus- ja luottokustannusten sekä palkkioiden erot perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti, jos se oli tarpeellista ja perusteltua. |
| --- | --- |

(51)

Vertailumaassa eli Taiwanissa toimivan ainoan tuottajan normaaliarvoja ja yhteistyössä toimineiden kolmen kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan vientihintoja verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla. Normaaliarvon ja vientihintojen tasapuolisen vertailun varmistamiseksi otettiin asianmukaisesti oikaisujen muodossa huomioon kuljetus-, vakuutus-, käsittely-, lastaus- ja liitännäiskustannusten, pakkaus- ja luottokustannusten sekä palkkioiden erot perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti, jos se oli tarpeellista ja perusteltua.

3.2.7   Polkumyyntimarginaali

| (52) | Koska yhdellekään yhteistyössä toimineelle kiinalaiselle vientiä harjoittavalle tuottajalle ei myönnetty markkinatalouskohtelua tai yksilöllistä kohtelua, Kiinaa varten laskettiin koko maata koskeva polkumyyntimarginaali käyttäen yhteistyössä toimineiden kolmen vientiä harjoittavan tuottajan noudettuna lähettäjältä -vientihintojen painotettua keskiarvoa. |
| --- | --- |

(52)

Koska yhdellekään yhteistyössä toimineelle kiinalaiselle vientiä harjoittavalle tuottajalle ei myönnetty markkinatalouskohtelua tai yksilöllistä kohtelua, Kiinaa varten laskettiin koko maata koskeva polkumyyntimarginaali käyttäen yhteistyössä toimineiden kolmen vientiä harjoittavan tuottajan noudettuna lähettäjältä -vientihintojen painotettua keskiarvoa.

| (53) | Kiinalaisten tuottajien painotetun keskimääräisen vientihinnan ja vertailumaan painotetun keskimääräisen normaaliarvon välisen vertailun perusteella polkumyyntimarginaali oli 10,06 prosenttia. |
| --- | --- |

(53)

Kiinalaisten tuottajien painotetun keskimääräisen vientihinnan ja vertailumaan painotetun keskimääräisen normaaliarvon välisen vertailun perusteella polkumyyntimarginaali oli 10,06 prosenttia.

4.   VAHINKO

4.1   Yhteisön tuotanto ja yhteisön tuotannonala

| (54) | Yhteisössä samankaltaista tuotetta valmistaa myyntiä varten kolme yritystä: Kuraray Europe GmbH, jäljempänä ’KEG’, Saksassa, Celanese Ibérica Chemicals, jäljempänä ’Celanese’, Espanjassa ja kolmas tuottaja, joka valmistaa hyvin pieniä määriä, mutta ei toiminut yhteistyössä tutkimuksessa. KEG ja Celanese toimivat täysin yhteistyössä tutkimuksessa. |
| --- | --- |

(54)

Yhteisössä samankaltaista tuotetta valmistaa myyntiä varten kolme yritystä: Kuraray Europe GmbH, jäljempänä ’KEG’, Saksassa, Celanese Ibérica Chemicals, jäljempänä ’Celanese’, Espanjassa ja kolmas tuottaja, joka valmistaa hyvin pieniä määriä, mutta ei toiminut yhteistyössä tutkimuksessa. KEG ja Celanese toimivat täysin yhteistyössä tutkimuksessa.

| (55) | Edellä mainitun tuotannon lisäksi kolme yhteisön tuottajaa valmistaa samankaltaista tuotetta vain omaan tarpeeseen. Kaksi näistä yrityksistä toimi yhteistyössä tutkimuksessa käyttäjänä, koska ne myös ostivat merkittäviä määriä tarkasteltavana olevaa tuotetta jatkojalostustuotteidensa valmistusta varten. |
| --- | --- |

(55)

Edellä mainitun tuotannon lisäksi kolme yhteisön tuottajaa valmistaa samankaltaista tuotetta vain omaan tarpeeseen. Kaksi näistä yrityksistä toimi yhteistyössä tutkimuksessa käyttäjänä, koska ne myös ostivat merkittäviä määriä tarkasteltavana olevaa tuotetta jatkojalostustuotteidensa valmistusta varten.

| (56) | Koska 54 kappaleessa mainitut kaksi yhteistyössä toiminutta tuottajaa muodostivat 80 prosenttia yhteisön kokonaistuotannosta (omatarvetuotannosta ja ulkopuolisille myytävästä tuotannosta) tutkimusajanjakson aikana, katsottiin, että niiden tuotanto muodostaa pääosan samankaltaisen tuotteen kokonaistuotannosta yhteisössä. Niiden katsotaan siten muodostavan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa ja 5 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun yhteisön tuotannonalan, ja niistä käytetään jäljempänä nimitystä ’yhteisön tuotannonala’. |
| --- | --- |

(56)

Koska 54 kappaleessa mainitut kaksi yhteistyössä toiminutta tuottajaa muodostivat 80 prosenttia yhteisön kokonaistuotannosta (omatarvetuotannosta ja ulkopuolisille myytävästä tuotannosta) tutkimusajanjakson aikana, katsottiin, että niiden tuotanto muodostaa pääosan samankaltaisen tuotteen kokonaistuotannosta yhteisössä. Niiden katsotaan siten muodostavan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa ja 5 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun yhteisön tuotannonalan, ja niistä käytetään jäljempänä nimitystä ’yhteisön tuotannonala’.

| (57) | Koska yhteisön tuotannonala käsittää vain kaksi tuottajaa, sitä koskevat tiedot oli esitettävä suhdeluvuin luottamuksellisuuden säilyttämiseksi perusasetuksen 19 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(57)

Koska yhteisön tuotannonala käsittää vain kaksi tuottajaa, sitä koskevat tiedot oli esitettävä suhdeluvuin luottamuksellisuuden säilyttämiseksi perusasetuksen 19 artiklan mukaisesti.

| (58) | Sen määrittämiseksi, aiheutuiko yhteisön tuotannonalalle vahinkoa, sekä kulutuksen ja useiden yhteisön tuotannonalan tilanteeseen liittyvien taloudellisten indikaattorien määrittämiseksi tutkittiin, oliko yhteisön tuotannonalan samankaltaisen tuotteen tuotannon myöhempi käyttö otettava huomioon tarkastelussa ja missä määrin. |
| --- | --- |

(58)

Sen määrittämiseksi, aiheutuiko yhteisön tuotannonalalle vahinkoa, sekä kulutuksen ja useiden yhteisön tuotannonalan tilanteeseen liittyvien taloudellisten indikaattorien määrittämiseksi tutkittiin, oliko yhteisön tuotannonalan samankaltaisen tuotteen tuotannon myöhempi käyttö otettava huomioon tarkastelussa ja missä määrin.

| (59) | Polyvinyylialkoholia käytetään useiden muiden tuotteiden välituotteena. Yhteisössä sitä käytetään usein polyvinyylibutyraalin valmistuksessa, liimoissa, paperin päällysteissä, polymeroinnin apuaineena ja tekstiilien viimeistelyssä. Tutkimuksessa todettiin, että yksi yhteisön tuottaja, joka myi suurimman osan itse tuottamastaan polyvinyylialkoholista avoimilla markkinoilla, myös käytti tuotannostaan merkittäviä määriä samassa yrityksessä tapahtuvaan tuotteiden jatkojalostamiseen. Tällaista tilannetta kutsutaan käytöksi omaan tarpeeseen. Kuten edellä 55 kappaleessa todetaan, kolme muuta yhteisössä toimivaa yritystä tuotti polyvinyylialkoholia vain omaan tarpeeseen ja tämän omatarvetuotannon lisäksi ainakin kaksi niistä osti markkinoilta käyttäjänä merkittäviä määriä polyvinyylialkoholia tuotteidensa jatkojalostamiseen. |
| --- | --- |

(59)

Polyvinyylialkoholia käytetään useiden muiden tuotteiden välituotteena. Yhteisössä sitä käytetään usein polyvinyylibutyraalin valmistuksessa, liimoissa, paperin päällysteissä, polymeroinnin apuaineena ja tekstiilien viimeistelyssä. Tutkimuksessa todettiin, että yksi yhteisön tuottaja, joka myi suurimman osan itse tuottamastaan polyvinyylialkoholista avoimilla markkinoilla, myös käytti tuotannostaan merkittäviä määriä samassa yrityksessä tapahtuvaan tuotteiden jatkojalostamiseen. Tällaista tilannetta kutsutaan käytöksi omaan tarpeeseen. Kuten edellä 55 kappaleessa todetaan, kolme muuta yhteisössä toimivaa yritystä tuotti polyvinyylialkoholia vain omaan tarpeeseen ja tämän omatarvetuotannon lisäksi ainakin kaksi niistä osti markkinoilta käyttäjänä merkittäviä määriä polyvinyylialkoholia tuotteidensa jatkojalostamiseen.

| (60) | Todettiin, että kyseisten yhteisössä toimivien yritysten omaan tarpeeseen käyttämät määrät voitaisiin periaatteessa korvata ostetulla polyvinyylialkoholilla, jos esimerkiksi markkinaolosuhteet ja/tai taloudelliset näkökohdat antaisivat aihetta tällaiseen muutokseen. Sen vuoksi ne on sisällytetty yhteisön markkinoita koskevaan analyysiin. |
| --- | --- |

(60)

Todettiin, että kyseisten yhteisössä toimivien yritysten omaan tarpeeseen käyttämät määrät voitaisiin periaatteessa korvata ostetulla polyvinyylialkoholilla, jos esimerkiksi markkinaolosuhteet ja/tai taloudelliset näkökohdat antaisivat aihetta tällaiseen muutokseen. Sen vuoksi ne on sisällytetty yhteisön markkinoita koskevaan analyysiin.

4.2   Yhteisön kulutus

| (61) | Yhteisön kulutus määritettiin yhteisön tuotannonalan oman tuotannon vapailla markkinoilla yhteisössä myytyjen määrien, yhteisön tuotannonalan omatarvetuotannon, tämän erityisalan eniten käytetystä tietokannasta saatujen muiden (pienempien) yhteisön tuottajien tuotantomäärien, edellä 55 kappaleessa tarkoitettujen kahden käyttäjän omatarvetuotannon ja ainoan taiwanilaisen tuottajan varmennettujen tuontimäärien sekä Eurostatilta saatujen kaikkia muita maita koskevien yhteisön tuontitietojen perusteella. |
| --- | --- |

(61)

Yhteisön kulutus määritettiin yhteisön tuotannonalan oman tuotannon vapailla markkinoilla yhteisössä myytyjen määrien, yhteisön tuotannonalan omatarvetuotannon, tämän erityisalan eniten käytetystä tietokannasta saatujen muiden (pienempien) yhteisön tuottajien tuotantomäärien, edellä 55 kappaleessa tarkoitettujen kahden käyttäjän omatarvetuotannon ja ainoan taiwanilaisen tuottajan varmennettujen tuontimäärien sekä Eurostatilta saatujen kaikkia muita maita koskevien yhteisön tuontitietojen perusteella.

| (62) | Eurostatilta saaduissa yhteisön tuontimääriä koskevissa tiedoissa tarkasteltavana oleva tuote luokitellaan tällä hetkellä edellä 14 kappaleen mukaisesti CN-koodiin ex 3905 30 00. Tätä CN-koodia koskevat Eurostatin tiedot sisältävät myös tietyt erityistuotteet, jotka eivät kuulu tämän tutkimuksen tuotemääritelmän soveltamisalaan. Koska tästä laajemmasta tuoteluokasta ei ollut mahdollista erottaa ainoastaan tarkasteltavana olevaa tuotetta koskevia tietoja, tiedot mukautettiin niiden tietojen perusteella, joita kyseisten erityistuotteiden tuonnista annettiin valituksessa. |
| --- | --- |

(62)

Eurostatilta saaduissa yhteisön tuontimääriä koskevissa tiedoissa tarkasteltavana oleva tuote luokitellaan tällä hetkellä edellä 14 kappaleen mukaisesti CN-koodiin ex 3905 30 00. Tätä CN-koodia koskevat Eurostatin tiedot sisältävät myös tietyt erityistuotteet, jotka eivät kuulu tämän tutkimuksen tuotemääritelmän soveltamisalaan. Koska tästä laajemmasta tuoteluokasta ei ollut mahdollista erottaa ainoastaan tarkasteltavana olevaa tuotetta koskevia tietoja, tiedot mukautettiin niiden tietojen perusteella, joita kyseisten erityistuotteiden tuonnista annettiin valituksessa.

| (63) | Eurostatin tietojen osalta on myös syytä huomata, että tietty osa tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnista kirjattiin luottamuksellisena (”secret extra”), eikä yleisessä tietokannassa sen vuoksi ole tietoja alkuperästä. Tällaisena tuontina kirjatun tuonnin alkuperämaista on hankittu tietoja asiaan liittyviltä tulliviranomaisilta, ja kyseiset tiedot on sisällytetty kaikkiin taulukoihin ja analyyseihin. |
| --- | --- |

(63)

Eurostatin tietojen osalta on myös syytä huomata, että tietty osa tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnista kirjattiin luottamuksellisena (”secret extra”), eikä yleisessä tietokannassa sen vuoksi ole tietoja alkuperästä. Tällaisena tuontina kirjatun tuonnin alkuperämaista on hankittu tietoja asiaan liittyviltä tulliviranomaisilta, ja kyseiset tiedot on sisällytetty kaikkiin taulukoihin ja analyyseihin.

| (64) | Edellä esitetyn perusteella todettiin, että polyvinyylialkoholin kulutus on kasvanut voimakkaasti tarkastelujaksolla ja erityisesti vuosien 2004 ja 2005 välisenä aikana. Tarkastelujaksolla kulutuksen kasvu oli 14 prosenttia, mikä johtui pääasiassa polyvinyylialkoholin nopeasti kasvavasta kysynnästä polyvinyylibutyraalin raaka-aineena; polyvinyylibutyraalia taas käytetään polyvinyylibutyraalikalvon tai -levyjen tuotantoon. Polyvinyylibutyraalikalvoa käytetään välikerroksena laminoidun turvalasin valmistuksessa auto- ja rakennusteollisuudessa, mikä on voimakkaasti kasvava markkina yhteisössä. | 2003 | 2004 | 2005 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kulutus tonneina | 142 894 | 148 807 | 163 851 | 163 096 |
| Indeksi (2003 = 100) | 100 | 104 | 115 | 114 |

(64)

Edellä esitetyn perusteella todettiin, että polyvinyylialkoholin kulutus on kasvanut voimakkaasti tarkastelujaksolla ja erityisesti vuosien 2004 ja 2005 välisenä aikana. Tarkastelujaksolla kulutuksen kasvu oli 14 prosenttia, mikä johtui pääasiassa polyvinyylialkoholin nopeasti kasvavasta kysynnästä polyvinyylibutyraalin raaka-aineena; polyvinyylibutyraalia taas käytetään polyvinyylibutyraalikalvon tai -levyjen tuotantoon. Polyvinyylibutyraalikalvoa käytetään välikerroksena laminoidun turvalasin valmistuksessa auto- ja rakennusteollisuudessa, mikä on voimakkaasti kasvava markkina yhteisössä.

2003

2004

2005

Tutkimusajanjakso

Kulutus tonneina

142 894

148 807

163 851

163 096

Indeksi (2003 = 100)

100

104

115

114

4.3   Asianomaisista maista tuleva tuonti

| (65) | Koska Taiwanin polkumyyntimarginaalin todettiin olevan alle vähimmäistason, kyseisestä maasta tapahtuva tuonti olisi jätettävä alustavasti vahingon määrittämisen ulkopuolelle. |
| --- | --- |

(65)

Koska Taiwanin polkumyyntimarginaalin todettiin olevan alle vähimmäistason, kyseisestä maasta tapahtuva tuonti olisi jätettävä alustavasti vahingon määrittämisen ulkopuolelle.

a)   Tarkasteltavana olevan tuonnin määrä ja markkinaosuus

| (66) | Tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin määrä laski 39 prosenttiyksikköä vuosien 2003 ja 2004 välisenä aikana, lisääntyi 29 prosenttiyksikköä vuonna 2005, ja laski sen jälkeen hiukan, mikä johti 11 prosentin laskuun tutkimusajanjakson aikana verrattuna vuoteen 2003.









  Tuonti | 2003 | 2004 | 2005 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kiina (tonnia) | 24 067 | 14 710 | 21 561 | 21 513 |
| Indeksi (2003 = 100) | 100 | 61 | 90 | 89 |

(66)

Tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin määrä laski 39 prosenttiyksikköä vuosien 2003 ja 2004 välisenä aikana, lisääntyi 29 prosenttiyksikköä vuonna 2005, ja laski sen jälkeen hiukan, mikä johti 11 prosentin laskuun tutkimusajanjakson aikana verrattuna vuoteen 2003.

Tuonti

2003

2004

2005

Tutkimusajanjakso

Kiina (tonnia)

24 067

14 710

21 561

21 513

Indeksi (2003 = 100)

100

61

90

89

| (67) | Myös Kiinasta tapahtuvan tuonnin markkinaosuus laski ensin jyrkästi ja nousi sitten uudelleen. Vuonna 2005 ja tutkimusajanjakson aikana Kiinasta tapahtuvan tuonnin osuus yhteisön kokonaismarkkinoista oli 13 prosenttia.









  Kiinan markkinaosuus | 2003 | 2004 | 2005 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Yhteisön markkinat | 17 % | 10 % | 13 % | 13 % |
| Indeksi (2003 = 100) | 100 | 59 | 78 | 78 |

(67)

Myös Kiinasta tapahtuvan tuonnin markkinaosuus laski ensin jyrkästi ja nousi sitten uudelleen. Vuonna 2005 ja tutkimusajanjakson aikana Kiinasta tapahtuvan tuonnin osuus yhteisön kokonaismarkkinoista oli 13 prosenttia.

Kiinan markkinaosuus

2003

2004

2005

Tutkimusajanjakso

Yhteisön markkinat

17 %

10 %

13 %

13 %

Indeksi (2003 = 100)

100

59

78

78

b)   Hinnat

| (68) | Kiinasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin keskimääräinen hinta laski vuoden 2003 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana 2 prosenttiyksikköä.









  Yksikköhinnat | 2003 | 2004 | 2005 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kiina (euroa/tonni) | 1 150 | 1 115 | 1 164 | 1 132 |
| Indeksi (2003 = 100) | 100 | 97 | 101 | 98 |

(68)

Kiinasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin keskimääräinen hinta laski vuoden 2003 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana 2 prosenttiyksikköä.

Yksikköhinnat

2003

2004

2005

Tutkimusajanjakso

Kiina (euroa/tonni)

1 150

1 115

1 164

1 132

Indeksi (2003 = 100)

100

97

101

98

c)   Hintojen alittavuus

| (69) | Hinnan alittavuuden määrittämiseksi tarkasteltiin tutkimusajanjaksoon liittyviä hintatietoja. Yhteisön tuotannonalan myyntihinnat ovat nettohintoja, joista on vähennetty alennukset ja hyvitykset. Tarvittaessa näitä hintoja oikaistiin noudettuna lähettäjältä -tasoon eli poistettiin yhteisön rahtikustannukset. Kiinasta peräisin olevan tuonnin hinnat olivat niin ikään nettohintoja, joista oli poistettu alennukset ja hyvitykset ja niitä oikaistiin tarvittaessa CIF-hintoihin yhteisön rajalla, joihin tehtiin asianmukaiset oikaisut tullien (6,5 %) ja yhteisössä tuojille aiheutuneiden tuonnin jälkeisten kustannusten huomioon ottamiseksi. |
| --- | --- |

(69)

Hinnan alittavuuden määrittämiseksi tarkasteltiin tutkimusajanjaksoon liittyviä hintatietoja. Yhteisön tuotannonalan myyntihinnat ovat nettohintoja, joista on vähennetty alennukset ja hyvitykset. Tarvittaessa näitä hintoja oikaistiin noudettuna lähettäjältä -tasoon eli poistettiin yhteisön rahtikustannukset. Kiinasta peräisin olevan tuonnin hinnat olivat niin ikään nettohintoja, joista oli poistettu alennukset ja hyvitykset ja niitä oikaistiin tarvittaessa CIF-hintoihin yhteisön rajalla, joihin tehtiin asianmukaiset oikaisut tullien (6,5 %) ja yhteisössä tuojille aiheutuneiden tuonnin jälkeisten kustannusten huomioon ottamiseksi.

| (70) | Yhteisön tuotannonalan myyntihintoja ja Kiinasta peräisin olevan tuonnin hintoja verrattiin samassa kaupan portaassa eli yhteisön markkinoilla toimivien riippumattomien asiakkaiden tasolla. Koska katsottiin, että tuotelajien välisen vertailun oli oltava tarkoituksenmukaista ja reilua, eikä sen vuoksi hyväksytty vertailua tavanomaisten tuotteiden ja tuotemääritelmän soveltamisalaan kuuluvien erityistuotteiden välillä, katsottiin asianmukaiseksi jättää tietty määrä tuotteita vertailun ulkopuolelle. Näihin tuotelajeihin kuului 35 prosenttia Kiinasta tapahtuvasta tuonnista mutta vain pieni määrä yhteisön tuotannonalan myynnistä yhteisön markkinoilla. |
| --- | --- |

(70)

Yhteisön tuotannonalan myyntihintoja ja Kiinasta peräisin olevan tuonnin hintoja verrattiin samassa kaupan portaassa eli yhteisön markkinoilla toimivien riippumattomien asiakkaiden tasolla. Koska katsottiin, että tuotelajien välisen vertailun oli oltava tarkoituksenmukaista ja reilua, eikä sen vuoksi hyväksytty vertailua tavanomaisten tuotteiden ja tuotemääritelmän soveltamisalaan kuuluvien erityistuotteiden välillä, katsottiin asianmukaiseksi jättää tietty määrä tuotteita vertailun ulkopuolelle. Näihin tuotelajeihin kuului 35 prosenttia Kiinasta tapahtuvasta tuonnista mutta vain pieni määrä yhteisön tuotannonalan myynnistä yhteisön markkinoilla.

| (71) | Tutkimusajanjakson aikana yhteisön tuotannonalan myyntihinnoista prosentteina ilmaistu, edellä esitetyn mukaisesti laskettu hinnan alittavuuden marginaalien painotettu keskiarvo oli Kiinan osalta 3,3 prosenttia. |
| --- | --- |

(71)

Tutkimusajanjakson aikana yhteisön tuotannonalan myyntihinnoista prosentteina ilmaistu, edellä esitetyn mukaisesti laskettu hinnan alittavuuden marginaalien painotettu keskiarvo oli Kiinan osalta 3,3 prosenttia.

4.4   Yhteisön tuotannonalan tilanne

| (72) | Tutkittaessa polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutusta yhteisön tuotannonalaan arvioitiin perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikki taloudelliset tekijät, jotka vaikuttivat yhteisön tuotannonalan tilanteeseen tarkastelujaksolla. Luottamuksellisuuden säilyttämiseksi useimmat indikaattorit on esitetty indeksoidussa muodossa tai vaihteluväleinä, koska analyysi koskee vain kahta yritystä. |
| --- | --- |

(72)

Tutkittaessa polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutusta yhteisön tuotannonalaan arvioitiin perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikki taloudelliset tekijät, jotka vaikuttivat yhteisön tuotannonalan tilanteeseen tarkastelujaksolla. Luottamuksellisuuden säilyttämiseksi useimmat indikaattorit on esitetty indeksoidussa muodossa tai vaihteluväleinä, koska analyysi koskee vain kahta yritystä.

a)   Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

| | 2003 | 2004 | 2005 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuotanto tonneina
  (vaihteluväli) | 60 000-80 000 | 65 000-85 000 | 70 000-90 000 | 75 000-95 000 |
| Tuotanto (indeksi) | 100 | 103 | 119 | 126 |
| Tuotantokapasiteetti tonneina
  (vaihteluväli) | 60 000-80 000 | 65 000-85 000 | 70 000-90 000 | 75 000-95 000 |
| Tuotantokapasiteetti (indeksi) | 100 | 107 | 129 | 133 |
| Kapasiteetin käyttöaste
  (indeksi) | 100 | 97 | 92 | 94 |

2003

2004

2005

Tutkimusajanjakso

Tuotanto tonneina

(vaihteluväli)

60 000-80 000

65 000-85 000

70 000-90 000

75 000-95 000

Tuotanto (indeksi)

100

103

119

126

Tuotantokapasiteetti tonneina

(vaihteluväli)

60 000-80 000

65 000-85 000

70 000-90 000

75 000-95 000

Tuotantokapasiteetti (indeksi)

100

107

129

133

Kapasiteetin käyttöaste

(indeksi)

100

97

92

94

| (73) | Yhteisön tuotannonalan tuotanto kasvoi tarkastelujakson aikana 26 prosenttia. Tuotantokapasiteetin merkittävä kasvu erityisesti vuonna 2005 johtui kasvavasta kysynnästä yhteisön markkinoilla. |
| --- | --- |

(73)

Yhteisön tuotannonalan tuotanto kasvoi tarkastelujakson aikana 26 prosenttia. Tuotantokapasiteetin merkittävä kasvu erityisesti vuonna 2005 johtui kasvavasta kysynnästä yhteisön markkinoilla.

| (74) | Vuoden 2003 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana yhteisön tuotannonala lisäsi tuotantokapasiteettiaan. Samana ajanjaksona kapasiteetin käyttöaste laski 6 prosenttia. |
| --- | --- |

(74)

Vuoden 2003 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana yhteisön tuotannonala lisäsi tuotantokapasiteettiaan. Samana ajanjaksona kapasiteetin käyttöaste laski 6 prosenttia.

b)   Yhteisön myyntimäärät ja markkinaosuudet

| (75) | Seuraavassa taulukossa esitetään tiedot yhteisön tuotannonalan myynnistä riippumattomille asiakkaille yhteisössä.









  Yhteisön tuotannonala | 2003 | 2004 | 2005 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Myynnin määrä (indeksi) | 100 | 110 | 112 | 122 |
| Markkinaosuus (indeksi) | 100 | 104 | 97 | 104 |

(75)

Seuraavassa taulukossa esitetään tiedot yhteisön tuotannonalan myynnistä riippumattomille asiakkaille yhteisössä.

Yhteisön tuotannonala

2003

2004

2005

Tutkimusajanjakso

Myynnin määrä (indeksi)

100

110

112

122

Markkinaosuus (indeksi)

100

104

97

104

| (76) | Yhteisön tuotannonalan myyntimäärät yhteisössä toimiville riippumattomille asiakkaille kasvoivat vuoden 2003 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana 22 prosenttia. Tässä yhteydessä on otettava huomioon, että yhteisön kulutus oli nousussa. |
| --- | --- |

(76)

Yhteisön tuotannonalan myyntimäärät yhteisössä toimiville riippumattomille asiakkaille kasvoivat vuoden 2003 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana 22 prosenttia. Tässä yhteydessä on otettava huomioon, että yhteisön kulutus oli nousussa.

| (77) | Yhteisön tuotannonalan markkinaosuus kasvoi vuonna 2004, laski jyrkästi vuonna 2005 ja oli tutkimusajanjakson aikana 4 prosenttia suurempi kuin vuonna 2003. |
| --- | --- |

(77)

Yhteisön tuotannonalan markkinaosuus kasvoi vuonna 2004, laski jyrkästi vuonna 2005 ja oli tutkimusajanjakson aikana 4 prosenttia suurempi kuin vuonna 2003.

c)   Yhteisön hinnat

| (78) | Polyvinyylialkoholin tuotannon pääraaka-aine on vinyyliasetaattimonomeeri. Vinyyliasetaattimonomeeri on hyödyketuote, ja sen hinnat määräytyvät markkinoiden kysynnän ja tarjonnan tasapainon mukaan. Vinyyliasetaattimonomeerin markkinahintaan vaikuttaa lisäksi merkittävästi öljyn ja kaasun hinnan kehitys, koska sen valmistuksen pääasialliset raaka-aineet ovat etikkahappo (jonka valmistukseen tarvitaan runsaasti maakaasua) ja eteeni (jota saadaan hiilivetyjen tislauksesta). Energia on myös tärkeä kustannustekijä valmistettaessa polyvinyylialkoholia vinyyliasetaattimonomeerista. Energiakustannusten osuus polyvinyylialkoholin tuotannossa nousee 50–60 prosenttiin, ja tästä syystä öljyn ja kaasun hinnan merkittävällä muutoksella voi olettaa tavanomaisissa olosuhteissa olevan suora vaikutus polyvinyylialkoholin myyntihintaan. |
| --- | --- |

(78)

Polyvinyylialkoholin tuotannon pääraaka-aine on vinyyliasetaattimonomeeri. Vinyyliasetaattimonomeeri on hyödyketuote, ja sen hinnat määräytyvät markkinoiden kysynnän ja tarjonnan tasapainon mukaan. Vinyyliasetaattimonomeerin markkinahintaan vaikuttaa lisäksi merkittävästi öljyn ja kaasun hinnan kehitys, koska sen valmistuksen pääasialliset raaka-aineet ovat etikkahappo (jonka valmistukseen tarvitaan runsaasti maakaasua) ja eteeni (jota saadaan hiilivetyjen tislauksesta). Energia on myös tärkeä kustannustekijä valmistettaessa polyvinyylialkoholia vinyyliasetaattimonomeerista. Energiakustannusten osuus polyvinyylialkoholin tuotannossa nousee 50–60 prosenttiin, ja tästä syystä öljyn ja kaasun hinnan merkittävällä muutoksella voi olettaa tavanomaisissa olosuhteissa olevan suora vaikutus polyvinyylialkoholin myyntihintaan.

| (79) | Todettiin, että kyseisten raaka-aineiden maailmanmarkkinahinnat nousivat merkittävästi vuoden 2003 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Kyseisen ajanjakson aikana vinyyliasetaattimonomeerin hinnat nousivat 20–30 prosenttia, ja energian hintojen nousu oli vielä voimakkaampaa. Raaka-ainekustannusten merkittävä kasvu ei kuitenkaan näkynyt yhteisön tuotannonalan myyntihinnoissa: yhteisön tuotannonalan myyntihinnat laskivat samalla ajanjaksolla 5 prosenttia, ja vuonna 2004 peräti 7 prosenttia. Sen sijaan, että yhteisön tuotannonala olisi laskuttanut lisääntyneet kustannukset asiakkailtaan, sen oli laskettava hintojaan säilyttääkseen asiakkaansa. | 2003 | 2004 | 2005 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Yksikköhinnat euroina (vaihteluväli) | 1 300-1 800 | 1 100-1 600 | 1 200-1 700 | 1 200-1 700 |
| Yksikköhinnat (indeksi) | 100 | 93 | 95 | 95 |

(79)

Todettiin, että kyseisten raaka-aineiden maailmanmarkkinahinnat nousivat merkittävästi vuoden 2003 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Kyseisen ajanjakson aikana vinyyliasetaattimonomeerin hinnat nousivat 20–30 prosenttia, ja energian hintojen nousu oli vielä voimakkaampaa. Raaka-ainekustannusten merkittävä kasvu ei kuitenkaan näkynyt yhteisön tuotannonalan myyntihinnoissa: yhteisön tuotannonalan myyntihinnat laskivat samalla ajanjaksolla 5 prosenttia, ja vuonna 2004 peräti 7 prosenttia. Sen sijaan, että yhteisön tuotannonala olisi laskuttanut lisääntyneet kustannukset asiakkailtaan, sen oli laskettava hintojaan säilyttääkseen asiakkaansa.

2003

2004

2005

Tutkimusajanjakso

Yksikköhinnat euroina (vaihteluväli)

1 300-1 800

1 100-1 600

1 200-1 700

1 200-1 700

Yksikköhinnat (indeksi)

100

93

95

95

d)   Varastot

| (80) | Seuraavassa taulukossa esitetään varastojen määrät kunkin kauden lopussa. | 2003 | 2004 | 2005 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Varastot tonneina
  (vaihteluväli) | 10 000-15 000 | 8 000-13 000 | 9 000-14 000 | 8 000-13 000 |
| Varastot (indeksi) | 100 | 87 | 96 | 87 |

(80)

Seuraavassa taulukossa esitetään varastojen määrät kunkin kauden lopussa.

2003

2004

2005

Tutkimusajanjakso

Varastot tonneina

(vaihteluväli)

10 000-15 000

8 000-13 000

9 000-14 000

8 000-13 000

Varastot (indeksi)

100

87

96

87

| (81) | Varastojen taso pysyi kaikkiaan melko vakaana. Taso laski 13 prosenttia vuosien 2003 ja 2004 välisenä aikana, nousi 9 prosenttiyksikköä vuoden 2005 loppuun mennessä ja laski sitten taas 9 prosenttiyksikköä. |
| --- | --- |

(81)

Varastojen taso pysyi kaikkiaan melko vakaana. Taso laski 13 prosenttia vuosien 2003 ja 2004 välisenä aikana, nousi 9 prosenttiyksikköä vuoden 2005 loppuun mennessä ja laski sitten taas 9 prosenttiyksikköä.

e)   Investoinnit ja pääoman saanti

| | 2003 | 2004 | 2005 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Investoinnit (indeksi) | 100 | 369 | 177 | 62 |

2003

2004

2005

Tutkimusajanjakso

Investoinnit (indeksi)

100

369

177

62

| (82) | Investoinnit olivat korkeimmillaan vuosina 2004 ja 2005, kun yhteisön tuotannonalan tuotantokapasiteettia lisättiin markkinoiden kysynnän kasvettua. Tutkimuksen aikana todettiin, että investoinnit toimitiloihin, tehtaisiin ja koneisiin vuonna 2003 ja tutkimusajanjakson aikana tehtiin lähinnä tuotantokapasiteetin ylläpitämiseksi. |
| --- | --- |

(82)

Investoinnit olivat korkeimmillaan vuosina 2004 ja 2005, kun yhteisön tuotannonalan tuotantokapasiteettia lisättiin markkinoiden kysynnän kasvettua. Tutkimuksen aikana todettiin, että investoinnit toimitiloihin, tehtaisiin ja koneisiin vuonna 2003 ja tutkimusajanjakson aikana tehtiin lähinnä tuotantokapasiteetin ylläpitämiseksi.

| (83) | Tutkimus osoitti, että yhteisön tuotannonalan taloudellinen tulos heikkeni, mutta sillä ei kuitenkaan ollut suurempia vaikutuksia pääoman saantiin tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(83)

Tutkimus osoitti, että yhteisön tuotannonalan taloudellinen tulos heikkeni, mutta sillä ei kuitenkaan ollut suurempia vaikutuksia pääoman saantiin tarkastelujaksolla.

f)   Kannattavuus, investointien tuotto ja kassavirta

| (84) | Koska tärkeimmälle yhteisön tuottajalle aiheutui hyvin huomattavia ja vääristäviä satunnaisia kustannuksia tarkastelujaksolla, katsottiin että ei ole kohtuullista määrittää kannattavuutta ennen veroja lasketun nettovoiton perusteella. Nämä satunnaiset kustannukset liittyivät yhteisön tuottajan omistajan vaihtumiseen vuonna 2001. Sen vuoksi yhteisön tuotannonalan kannattavuus määritettiin ilmaisemalla samankaltaisen tuotteen etuyhteydettömille asiakkaille suuntautuvan myynnin liikevoitto prosenttiosuutena kyseisen myynnin liikevaihdosta. | 2003 | 2004 | 2005 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Yhteisön myynnin kannattavuus
  (vaihteluväli) | 7 %-17 % | 3 %-13 % | 2 %-12 % | (– 5 %)-(+ 5 %) |
| Yhteisön myynnin kannattavuus
  (indeksi) | 100 | 38 | 29 | 8 |
| Kaikkien investointien tuotto
  (vaihteluväli) | (80 %)-(100 %) | (10 %)-(30 %) | (5 %)-(20 %) | (0 %)-(15 %) |
| Kaikkien investointien tuotto
  (indeksi) | 100 | 17 | 12 | 4 |
| Kassavirta (indeksi) | 100 | 55 | 26 | –7 |

(84)

Koska tärkeimmälle yhteisön tuottajalle aiheutui hyvin huomattavia ja vääristäviä satunnaisia kustannuksia tarkastelujaksolla, katsottiin että ei ole kohtuullista määrittää kannattavuutta ennen veroja lasketun nettovoiton perusteella. Nämä satunnaiset kustannukset liittyivät yhteisön tuottajan omistajan vaihtumiseen vuonna 2001. Sen vuoksi yhteisön tuotannonalan kannattavuus määritettiin ilmaisemalla samankaltaisen tuotteen etuyhteydettömille asiakkaille suuntautuvan myynnin liikevoitto prosenttiosuutena kyseisen myynnin liikevaihdosta.

2003

2004

2005

Tutkimusajanjakso

Yhteisön myynnin kannattavuus

(vaihteluväli)

7 %-17 %

3 %-13 %

2 %-12 %

(– 5 %)-(+ 5 %)

Yhteisön myynnin kannattavuus

(indeksi)

100

38

29

8

Kaikkien investointien tuotto

(vaihteluväli)

(80 %)-(100 %)

(10 %)-(30 %)

(5 %)-(20 %)

(0 %)-(15 %)

Kaikkien investointien tuotto

(indeksi)

100

17

12

4

Kassavirta (indeksi)

100

55

26

–7

| (85) | Myyntihintojen lasku vuoden 2003 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana vaikutti merkittävästi yhteisön tuotannonalan kannattavuuteen. Kannattavuus laski yli 10 prosenttiyksikköä tarkastelujakson aikana. Kaikkien investointien tuotto laskettiin ilmaisemalla samankaltaisen tuotteen liikevoitto prosenttiosuutena samankaltaisen tuotteen tuotannossa käytetyn omaisuuden nettokirjanpitoarvosta. Indikaattori seurasi samaa suuntausta kuin kannattavuus ja laski merkittävästi tarkastelujaksolla. Yhteisön tuotannonalan synnyttämässä kassavirrassa todettiin vastaava kielteinen kehityssuuntaus, jonka seurauksena yhteisön tuotannonalan yleinen rahoitustilanne heikentyi rajusti tutkimusajanjakson aikana. |
| --- | --- |

(85)

Myyntihintojen lasku vuoden 2003 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana vaikutti merkittävästi yhteisön tuotannonalan kannattavuuteen. Kannattavuus laski yli 10 prosenttiyksikköä tarkastelujakson aikana. Kaikkien investointien tuotto laskettiin ilmaisemalla samankaltaisen tuotteen liikevoitto prosenttiosuutena samankaltaisen tuotteen tuotannossa käytetyn omaisuuden nettokirjanpitoarvosta. Indikaattori seurasi samaa suuntausta kuin kannattavuus ja laski merkittävästi tarkastelujaksolla. Yhteisön tuotannonalan synnyttämässä kassavirrassa todettiin vastaava kielteinen kehityssuuntaus, jonka seurauksena yhteisön tuotannonalan yleinen rahoitustilanne heikentyi rajusti tutkimusajanjakson aikana.

g)   Työllisyys, tuottavuus ja palkat

| | 2003 | 2004 | 2005 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Työntekijöiden määrä (indeksi) | 100 | 100 | 97 | 96 |
| Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti (indeksi) | 100 | 105 | 97 | 95 |
| Tuottavuus (indeksi) | 100 | 103 | 123 | 132 |

2003

2004

2005

Tutkimusajanjakso

Työntekijöiden määrä (indeksi)

100

100

97

96

Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti (indeksi)

100

105

97

95

Tuottavuus (indeksi)

100

103

123

132

| (86) | Koska kustannuksia karsittiin merkittävästi, yhteisön tuotannonalan työntekijöiden määrä laski 4 prosenttia vuodesta 2004. Vuoden 2003 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana yhteisön tuotannonala onnistui lisäämään tuottavuutta työntekijää kohti 32 prosenttia. Samana ajanjaksona keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti laskivat 5 prosenttia. Sen vuoksi voidaan päätellä, että tarkastelujaksolla yhteisön tuotannonalan kustannustehokkuus parani huomattavasti. |
| --- | --- |

(86)

Koska kustannuksia karsittiin merkittävästi, yhteisön tuotannonalan työntekijöiden määrä laski 4 prosenttia vuodesta 2004. Vuoden 2003 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana yhteisön tuotannonala onnistui lisäämään tuottavuutta työntekijää kohti 32 prosenttia. Samana ajanjaksona keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti laskivat 5 prosenttia. Sen vuoksi voidaan päätellä, että tarkastelujaksolla yhteisön tuotannonalan kustannustehokkuus parani huomattavasti.

h)   Polkumyyntimarginaalin merkittävyys

| (87) | Tosiasiallisen polkumyyntimarginaalin vaikutusta ei voida pitää vähäisenä, kun otetaan huomioon polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä ja hinnat. |
| --- | --- |

(87)

Tosiasiallisen polkumyyntimarginaalin vaikutusta ei voida pitää vähäisenä, kun otetaan huomioon polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä ja hinnat.

i)   Toipuminen aiemmasta polkumyynnistä

| (88) | Koska polkumyynnistä ennen tässä menettelyssä tarkasteltua tilannetta ei ole olemassa tietoja, tätä kysymystä ei pidetä aiheellisena. |
| --- | --- |

(88)

Koska polkumyynnistä ennen tässä menettelyssä tarkasteltua tilannetta ei ole olemassa tietoja, tätä kysymystä ei pidetä aiheellisena.

j)   Kasvu

| (89) | Tutkimus osoitti, että tarkastelujaksolla yhteisön tuotannonala lisäsi osuuttaan yhteisön markkinoista 1–2 prosenttia. |
| --- | --- |

(89)

Tutkimus osoitti, että tarkastelujaksolla yhteisön tuotannonala lisäsi osuuttaan yhteisön markkinoista 1–2 prosenttia.

4.5   Vahinkoa koskeva päätelmä

| (90) | Useat vahinkoindikaattorit kehittyivät myönteisesti vuoden 2003 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana: yhteisön tuotannonala pystyi lisäämään myyntimääriään ja markkinaosuuttaan, ja se teki merkittäviä investointeja lisätäkseen tuotantokapasiteettiaan. |
| --- | --- |

(90)

Useat vahinkoindikaattorit kehittyivät myönteisesti vuoden 2003 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana: yhteisön tuotannonala pystyi lisäämään myyntimääriään ja markkinaosuuttaan, ja se teki merkittäviä investointeja lisätäkseen tuotantokapasiteettiaan.

| (91) | Sen taloudelliset indikaattorit kehittyivät kuitenkin huonoon suuntaan: vuonna 2003 saavutettu kohtuullinen voittomarginaali laski hyvin nopeasti ja järjestelmällisesti vuodesta 2004 tutkimusajanjakson loppuun saakka. Investointien tuotto ja kassavirta kehittyivät jyrkän kielteisesti. Syynä kehitykseen on se, että raaka-aineiden rajua hinnannousua ei voitu ottaa huomioon samankaltaisen tuotteen myyntihinnoissa. Tavanomaisessa markkinatilanteessa raaka-aineiden hinnannousun olisi voitu olettaa johtavan 10–20 prosentin korotukseen polyvinyylialkoholin myyntihinnoissa. Sen sijaan yhteisön tuotannonalan tuottaman samankaltaisen tuotteen myyntihinnat laskivat 5 prosenttia kannattavuuden kustannuksella. Siitä huolimatta Kiinasta tapahtuvan tuonnin hinnat alittivat tutkimusajanjakson aikana yhteisön tuotannonalan hinnat painotetun keskiarvon perusteella 3,3 prosentilla. |
| --- | --- |

(91)

Sen taloudelliset indikaattorit kehittyivät kuitenkin huonoon suuntaan: vuonna 2003 saavutettu kohtuullinen voittomarginaali laski hyvin nopeasti ja järjestelmällisesti vuodesta 2004 tutkimusajanjakson loppuun saakka. Investointien tuotto ja kassavirta kehittyivät jyrkän kielteisesti. Syynä kehitykseen on se, että raaka-aineiden rajua hinnannousua ei voitu ottaa huomioon samankaltaisen tuotteen myyntihinnoissa. Tavanomaisessa markkinatilanteessa raaka-aineiden hinnannousun olisi voitu olettaa johtavan 10–20 prosentin korotukseen polyvinyylialkoholin myyntihinnoissa. Sen sijaan yhteisön tuotannonalan tuottaman samankaltaisen tuotteen myyntihinnat laskivat 5 prosenttia kannattavuuden kustannuksella. Siitä huolimatta Kiinasta tapahtuvan tuonnin hinnat alittivat tutkimusajanjakson aikana yhteisön tuotannonalan hinnat painotetun keskiarvon perusteella 3,3 prosentilla.

| (92) | Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, että yhteisön tuotannonalalle on aiheutunut perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa. |
| --- | --- |

(92)

Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, että yhteisön tuotannonalalle on aiheutunut perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.

5.   SYY-YHTEYS

5.1   Johdanto

| (93) | Perusasetuksen 3 artiklan 6 ja 7 kohdan mukaisesti komissio tutki, onko Kiinasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen polkumyynnillä tapahtunut tuonti aiheuttanut vahinkoa yhteisön tuotannonalalle siinä määrin, että sitä voidaan pitää merkittävänä. Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin lisäksi muita tiedossa olevia tekijöitä tutkittiin sen varmistamiseksi, ettei näiden yhteisön tuotannonalalle mahdollisesti aiheuttaman vahingon katsota johtuvan polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista. |
| --- | --- |

(93)

Perusasetuksen 3 artiklan 6 ja 7 kohdan mukaisesti komissio tutki, onko Kiinasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen polkumyynnillä tapahtunut tuonti aiheuttanut vahinkoa yhteisön tuotannonalalle siinä määrin, että sitä voidaan pitää merkittävänä. Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin lisäksi muita tiedossa olevia tekijöitä tutkittiin sen varmistamiseksi, ettei näiden yhteisön tuotannonalalle mahdollisesti aiheuttaman vahingon katsota johtuvan polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista.

5.2   Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutukset

| (94) | Tarkastelujaksolla Kiinasta tapahtuva tuonti oli merkittävää eli sen markkinaosuus oli koko ajan vähintään 10 prosenttia. Samaan aikaan kaikkien kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien keskimääräiset hinnat laskivat 2 prosenttia, ja ne alittivat yhteisön tuotannonalan keskimääräiset hinnat 3,3 prosentilla tutkimusajanjakson aikana. Koska Kiinasta tapahtuvan tuonnin vuoksi markkinahinta oli erittäin alhainen, yhteisön tuotannonala joutui tarkastelujaksolla laskemaan myyntihintojaan 5 prosentilla pystyäkseen edelleen toimimaan kotimarkkinoillaan. |
| --- | --- |

(94)

Tarkastelujaksolla Kiinasta tapahtuva tuonti oli merkittävää eli sen markkinaosuus oli koko ajan vähintään 10 prosenttia. Samaan aikaan kaikkien kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien keskimääräiset hinnat laskivat 2 prosenttia, ja ne alittivat yhteisön tuotannonalan keskimääräiset hinnat 3,3 prosentilla tutkimusajanjakson aikana. Koska Kiinasta tapahtuvan tuonnin vuoksi markkinahinta oli erittäin alhainen, yhteisön tuotannonala joutui tarkastelujaksolla laskemaan myyntihintojaan 5 prosentilla pystyäkseen edelleen toimimaan kotimarkkinoillaan.

| (95) | Kiinasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vääristyneen hinnoittelukäytännön vaikutuksesta yhteisön tuotannonala ei voinut korottaa hintojaan, minkä vuoksi ne eivät kattaneet raaka-aineiden kustannusten merkittävää kasvua. Tämän vahvisti yhteisön tuotannonalan kannattavuuden merkittävä heikkeneminen. |
| --- | --- |

(95)

Kiinasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vääristyneen hinnoittelukäytännön vaikutuksesta yhteisön tuotannonala ei voinut korottaa hintojaan, minkä vuoksi ne eivät kattaneet raaka-aineiden kustannusten merkittävää kasvua. Tämän vahvisti yhteisön tuotannonalan kannattavuuden merkittävä heikkeneminen.

| (96) | Edellä esitetyn perusteella todettiin, että Kiinasta tapahtuva halpatuonti, joka alitti merkittävästi yhteisön tuotannonalan hinnat, vaikutti ratkaisevasti yhteisön tuotannonalan tilanteen heikkenemiseen, ja tämä ilmenee kannattavuuden rajuna laskuna ja muiden taloudellisten indikaattoreiden voimakkaana heikkenemisenä. |
| --- | --- |

(96)

Edellä esitetyn perusteella todettiin, että Kiinasta tapahtuva halpatuonti, joka alitti merkittävästi yhteisön tuotannonalan hinnat, vaikutti ratkaisevasti yhteisön tuotannonalan tilanteen heikkenemiseen, ja tämä ilmenee kannattavuuden rajuna laskuna ja muiden taloudellisten indikaattoreiden voimakkaana heikkenemisenä.

5.3   Muiden tekijöiden vaikutukset

a)   Muista kolmansista maista kuin Kiinasta peräisin oleva tuonti

| (97) | Eurostatin ja tutkimuksen aikana kerättyjen tietojen mukaan tärkeimmät kolmannet maat, joista polyvinyylialkoholia tuodaan, ovat Yhdysvallat, Japani ja Taiwan.
  Muista kolmansista maista peräisin oleva tuonti (määrät)









  Tuonti (tonnia) | 2003 | 2004 | 2005 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| USA | 11 313 | 21 207 | 22 919 | 22 638 |
| Indeksi (2003 = 100) | 100 | 187 | 203 | 200 |
| Japani | 13 682 | 11 753 | 12 694 | 14 151 |
| Indeksi (2003 = 100) | 100 | 86 | 93 | 103 |
| Taiwan (vaihteluväli) | 11 000-14 000 | 13 000-16 500 | 10 000-13 000 | 9 000-12 000 |
| Indeksi (2003 = 100) | 100 | 118 | 88 | 83 |

(97)

Eurostatin ja tutkimuksen aikana kerättyjen tietojen mukaan tärkeimmät kolmannet maat, joista polyvinyylialkoholia tuodaan, ovat Yhdysvallat, Japani ja Taiwan.

Muista kolmansista maista peräisin oleva tuonti (määrät)

Tuonti (tonnia)

2003

2004

2005

Tutkimusajanjakso

USA

11 313

21 207

22 919

22 638

Indeksi (2003 = 100)

100

187

203

200

Japani

13 682

11 753

12 694

14 151

Indeksi (2003 = 100)

100

86

93

103

Taiwan (vaihteluväli)

11 000-14 000

13 000-16 500

10 000-13 000

9 000-12 000

Indeksi (2003 = 100)

100

118

88

83

Muista kolmansista maista peräisin oleva tuonti (keskimääräinen hinta)

| Keskimääräinen hinta (euroa) | 2003 | 2004 | 2005 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| USA | 1 334 | 1 282 | 1 298 | 1 358 |
| Indeksi (2003 = 100) | 100 | 96 | 97 | 102 |
| Japani | 1 916 | 1 532 | 1 846 | 1 934 |
| Indeksi (2003 = 100) | 100 | 80 | 96 | 101 |
| Taiwan | 1 212 | 1 207 | 1 308 | 1 302 |
| Indeksi (2003 = 100) | 100 | 100 | 108 | 108 |

Keskimääräinen hinta (euroa)

2003

2004

2005

Tutkimusajanjakso

USA

1 334

1 282

1 298

1 358

Indeksi (2003 = 100)

100

96

97

102

Japani

1 916

1 532

1 846

1 934

Indeksi (2003 = 100)

100

80

96

101

Taiwan

1 212

1 207

1 308

1 302

Indeksi (2003 = 100)

100

100

108

108

Markkinaosuudet

| Markkinaosuus (%) | 2003 | 2004 | 2005 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| USA | 7,9 % | 14,3 % | 14,0 % | 13,9 % |
| Japani | 9,6 % | 7,9 % | 7,7 % | 8,7 % |
| Taiwan | 100 | 113 | 77 | 73 |

Markkinaosuus (%)

2003

2004

2005

Tutkimusajanjakso

USA

7,9 %

14,3 %

14,0 %

13,9 %

Japani

9,6 %

7,9 %

7,7 %

8,7 %

Taiwan

100

113

77

73

| (98) | Tuonti Yhdysvalloista on kasvanut voimakkaasti vuodesta 2003 ja tutkimusajanjakson aikana tuonnin määrä oli yli 22 000 tonnia eli melkein 14 prosenttia yhteisön kokonaismarkkinoista (omatarvetuotannosta ja ulkopuolisille myytävästä tuotannosta). Tutkimus osoitti, että suurin osa kyseisestä myynnistä tapahtui toisiinsa etuyhteydessä olevien osapuolten välillä ja tämän siirtomyynnin keskimääräiset yksikköhinnat olivat koko tarkastelujakson ajan 15–20 prosenttia suuremmat kuin Kiinasta tapahtuvan tuonnin keskimääräiset CIF-hinnat. Lisäksi todettiin, että kyseiset määrät myytiin uudelleen riippumattomille asiakkaille hintaan, joka oli 10–20 prosenttia suurempi kuin edellä mainitun siirtomyynnin tuontihinnat. Koska Yhdysvalloista peräisin olevan polyvinyylialkoholin markkinahinnat olivat tämän seurauksena samalla tasolla kuin yhteisön tuotannonalan tuottaman polyvinyylialkoholin myyntihinnat, niillä ei ollut vaikutusta tarkastelujakson aikana todettuun hintojen laskuun. Näin ollen todetaan, että tällä tuonnilla ei ollut merkittävää vaikutusta yhteisön tuotannonalan tilanteeseen. |
| --- | --- |

(98)

Tuonti Yhdysvalloista on kasvanut voimakkaasti vuodesta 2003 ja tutkimusajanjakson aikana tuonnin määrä oli yli 22 000 tonnia eli melkein 14 prosenttia yhteisön kokonaismarkkinoista (omatarvetuotannosta ja ulkopuolisille myytävästä tuotannosta). Tutkimus osoitti, että suurin osa kyseisestä myynnistä tapahtui toisiinsa etuyhteydessä olevien osapuolten välillä ja tämän siirtomyynnin keskimääräiset yksikköhinnat olivat koko tarkastelujakson ajan 15–20 prosenttia suuremmat kuin Kiinasta tapahtuvan tuonnin keskimääräiset CIF-hinnat. Lisäksi todettiin, että kyseiset määrät myytiin uudelleen riippumattomille asiakkaille hintaan, joka oli 10–20 prosenttia suurempi kuin edellä mainitun siirtomyynnin tuontihinnat. Koska Yhdysvalloista peräisin olevan polyvinyylialkoholin markkinahinnat olivat tämän seurauksena samalla tasolla kuin yhteisön tuotannonalan tuottaman polyvinyylialkoholin myyntihinnat, niillä ei ollut vaikutusta tarkastelujakson aikana todettuun hintojen laskuun. Näin ollen todetaan, että tällä tuonnilla ei ollut merkittävää vaikutusta yhteisön tuotannonalan tilanteeseen.

| (99) | Tarkastelujakson aikana myös Japanista tuotiin merkittäviä määriä. Kyseisen tuonnin osuus oli melkein 9 prosenttia yhteisön markkinoista tutkimusajanjakson aikana. Tuonti Japanista oli laskenut vuonna 2004, mutta se lisääntyi taas vuodesta 2005 lähtien ja oli tutkimusajanjakson aikana 3 prosenttia suurempi kuin vuonna 2003. Kyseisen tuonnin myyntihintojen tarkastelu osoitti kuitenkin, että kyseisen tuonnin keskimääräiset hinnat olivat korkeampia kuin yhteisön tuotannonalan saamat hinnat, eivätkä ne sen vuoksi vaikuttaneet negatiiviseen hintakehitykseen, joka johti yhteisön tuotannonalan tilanteen vakavaan heikkenemiseen. |
| --- | --- |

(99)

Tarkastelujakson aikana myös Japanista tuotiin merkittäviä määriä. Kyseisen tuonnin osuus oli melkein 9 prosenttia yhteisön markkinoista tutkimusajanjakson aikana. Tuonti Japanista oli laskenut vuonna 2004, mutta se lisääntyi taas vuodesta 2005 lähtien ja oli tutkimusajanjakson aikana 3 prosenttia suurempi kuin vuonna 2003. Kyseisen tuonnin myyntihintojen tarkastelu osoitti kuitenkin, että kyseisen tuonnin keskimääräiset hinnat olivat korkeampia kuin yhteisön tuotannonalan saamat hinnat, eivätkä ne sen vuoksi vaikuttaneet negatiiviseen hintakehitykseen, joka johti yhteisön tuotannonalan tilanteen vakavaan heikkenemiseen.

| (100) | Taiwanista on tuontia vain yhdeltä tuottajalta, joka toimi täysin yhteistyössä tutkimuksessa. Sen toimittamia tietoja pidettiin luotettavampina kuin Eurostatin tietoja, koska Eurostatin tiedoissa CN-koodiin kuuluu myös muita tuotteita kuin tarkasteltavana oleva tuote. Tiedot esitetään luottamuksellisuuden säilyttämiseksi indeksoidussa muodossa tai vaihteluväleinä. Lisäännyttyään rajusti vuonna 2004 tuonti Taiwanista laski vähitellen ja oli tutkimusajanjakson aikana 6–7 prosenttia yhteisön kokonaismarkkinoista (noin puolet Kiinasta tapahtuvan tuonnin markkinaosuudesta). Samana ajanjaksona kyseisen tuonnin keskimääräiset hinnat nousivat 8 prosenttia ja kehittyivät siten päinvastaiseen suuntaan kuin Kiinasta tapahtuvan tuonnin hinnat. Tämän seurauksena Kiinasta tuodun polyvinyylialkoholin ja Taiwanista tuodun polyvinyylialkoholin välinen hintaero kasvoi 12–18 prosenttia tutkimusajanjakson aikana. Näiden päätelmien perusteella päätellään alustavasti, että tällä tuonnilla ei ollut merkittävää vaikutusta yhteisön tuotannonalan tilanteeseen. |
| --- | --- |

(100)

Taiwanista on tuontia vain yhdeltä tuottajalta, joka toimi täysin yhteistyössä tutkimuksessa. Sen toimittamia tietoja pidettiin luotettavampina kuin Eurostatin tietoja, koska Eurostatin tiedoissa CN-koodiin kuuluu myös muita tuotteita kuin tarkasteltavana oleva tuote. Tiedot esitetään luottamuksellisuuden säilyttämiseksi indeksoidussa muodossa tai vaihteluväleinä. Lisäännyttyään rajusti vuonna 2004 tuonti Taiwanista laski vähitellen ja oli tutkimusajanjakson aikana 6–7 prosenttia yhteisön kokonaismarkkinoista (noin puolet Kiinasta tapahtuvan tuonnin markkinaosuudesta). Samana ajanjaksona kyseisen tuonnin keskimääräiset hinnat nousivat 8 prosenttia ja kehittyivät siten päinvastaiseen suuntaan kuin Kiinasta tapahtuvan tuonnin hinnat. Tämän seurauksena Kiinasta tuodun polyvinyylialkoholin ja Taiwanista tuodun polyvinyylialkoholin välinen hintaero kasvoi 12–18 prosenttia tutkimusajanjakson aikana. Näiden päätelmien perusteella päätellään alustavasti, että tällä tuonnilla ei ollut merkittävää vaikutusta yhteisön tuotannonalan tilanteeseen.

| (101) | Yhdysvalloista, Japanista ja Taiwanista tapahtuvan tuonnin lisäksi ei ole merkittävää tuontia muista maista. Kyseisestä tuonnista tehtyjen päätelmien perusteella, kuten edellä 97–100 kappaleessa kuvataan, voidaan alustavasti päätellä, että muista maista kuin Kiinasta tapahtuva tuonti ei vaikuttanut yhteisön tuotannonalalle aiheutuneeseen merkittävään vahinkoon. |
| --- | --- |

(101)

Yhdysvalloista, Japanista ja Taiwanista tapahtuvan tuonnin lisäksi ei ole merkittävää tuontia muista maista. Kyseisestä tuonnista tehtyjen päätelmien perusteella, kuten edellä 97–100 kappaleessa kuvataan, voidaan alustavasti päätellä, että muista maista kuin Kiinasta tapahtuva tuonti ei vaikuttanut yhteisön tuotannonalalle aiheutuneeseen merkittävään vahinkoon.

b)   Muiden yhteisön tuottajien mahdollinen myynti yhteisössä

| (102) | Kuten edellä 54–55 kappaleessa todetaan, yhteisössä tiedetään olevan yhteisön tuotannonalan muodostavan kahden tuottajan lisäksi neljä muuta yritystä, jotka tuottavat tarkasteltavana olevaa tuotetta. Niistä kolme yritystä, joista kaksi toimi yhteistyössä tutkimuksessa käyttäjän ominaisuudessa, käyttää itse tuottamansa polyvinyylialkoholin kokonaisuudessaan jatkojalostustuotteiden valmistukseen. Neljäs tuottaja tuottaa vain hyvin vähäisiä määriä. Edellä esitetyn perusteella muiden yhteisön tuottajien ei katsota vaikuttaneen markkinoiden hintojen laskuun ja siitä johtuvaan yhteisön tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon. |
| --- | --- |

(102)

Kuten edellä 54–55 kappaleessa todetaan, yhteisössä tiedetään olevan yhteisön tuotannonalan muodostavan kahden tuottajan lisäksi neljä muuta yritystä, jotka tuottavat tarkasteltavana olevaa tuotetta. Niistä kolme yritystä, joista kaksi toimi yhteistyössä tutkimuksessa käyttäjän ominaisuudessa, käyttää itse tuottamansa polyvinyylialkoholin kokonaisuudessaan jatkojalostustuotteiden valmistukseen. Neljäs tuottaja tuottaa vain hyvin vähäisiä määriä. Edellä esitetyn perusteella muiden yhteisön tuottajien ei katsota vaikuttaneen markkinoiden hintojen laskuun ja siitä johtuvaan yhteisön tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon.

c)   Kustannustehottomuudesta johtuva itseaiheutettu vahinko

| (103) | Useat asianomaiset osapuolet väittivät, että yhteisön tuotannonalalle aiheutui vahinkoa, koska se ei pystynyt pitämään kustannuksiaan kilpailukykyisinä, ja että se on tehnyt kohtuuttomia investointipäätöksiä. Tältä osin, kuten 86 kappaleessa todetaan, tutkimus osoitti, että yhteisön tuotannonala on tarkastelujakson aikana lisännyt tuottavuuttaan merkittävästi parantamalla tuotannon tulosta ja vähentämällä työvoimaa. Lisäksi todettiin, että tuotantokapasiteetin lisäämiseen liittyvät investoinnit (ks. 73 kappale) eivät vaikuttaneet merkittävästi yhteisön tuotannonalan taloudellisen tilanteen kehityksessä havaittuun erittäin negatiiviseen suuntaukseen. |
| --- | --- |

(103)

Useat asianomaiset osapuolet väittivät, että yhteisön tuotannonalalle aiheutui vahinkoa, koska se ei pystynyt pitämään kustannuksiaan kilpailukykyisinä, ja että se on tehnyt kohtuuttomia investointipäätöksiä. Tältä osin, kuten 86 kappaleessa todetaan, tutkimus osoitti, että yhteisön tuotannonala on tarkastelujakson aikana lisännyt tuottavuuttaan merkittävästi parantamalla tuotannon tulosta ja vähentämällä työvoimaa. Lisäksi todettiin, että tuotantokapasiteetin lisäämiseen liittyvät investoinnit (ks. 73 kappale) eivät vaikuttaneet merkittävästi yhteisön tuotannonalan taloudellisen tilanteen kehityksessä havaittuun erittäin negatiiviseen suuntaukseen.

| (104) | Ainoa yksittäinen merkittävä tekijä, joka vaikutti negatiivisesti samankaltaisen tuotteen tuotantokustannuksiin tarkastelujakson aikana, oli sen valmistuksessa käytettävien pääasiallisten raaka-aineiden hintojen jyrkkä nousu, kuten 78–79 kappaleessa selitettiin. Tutkimus osoitti, että yhteisön tuotannonalan vinyyliasetaattimonomeerista ja energiasta maksamien hintojen kehitys oli suhteessa kyseisten raaka-aineiden maailmanmarkkinahintojen kehitykseen, eikä yhteisön tuotannonalan hankintamenetelmillä siten ole voinut olla merkitystä hintoihin. Tämä väite on näin ollen hylättävä. |
| --- | --- |

(104)

Ainoa yksittäinen merkittävä tekijä, joka vaikutti negatiivisesti samankaltaisen tuotteen tuotantokustannuksiin tarkastelujakson aikana, oli sen valmistuksessa käytettävien pääasiallisten raaka-aineiden hintojen jyrkkä nousu, kuten 78–79 kappaleessa selitettiin. Tutkimus osoitti, että yhteisön tuotannonalan vinyyliasetaattimonomeerista ja energiasta maksamien hintojen kehitys oli suhteessa kyseisten raaka-aineiden maailmanmarkkinahintojen kehitykseen, eikä yhteisön tuotannonalan hankintamenetelmillä siten ole voinut olla merkitystä hintoihin. Tämä väite on näin ollen hylättävä.

d)   Hinnan oikaisun viive

| (105) | Yksi merkittävä polyvinyylialkoholin käyttäjä totesi, että tämän erityisalan osalta olisi tavanomaista, että vinyyliasetaattimonomeerin ostohinnan nousu ei heti johda polyvinyylialkoholin myyntihinnan tarkistamiseen ylöspäin. Pitkäaikaiset sopimukset ovat alalle tyypillisiä ja sen vuoksi merkittävä viive oikaisussa olisi normaalia. Vaikka tiedetäänkin, että tietty yhteisön tuotannonalan myynti tapahtuu pitkäaikaisten sopimusten perusteella, tällaisissa sopimuksissa ei yleensä määrätä kiinteästä hinnasta yhtä vuotta pidemmälle aikavälille. Sen vuoksi näiden sopimusten puitteissa hinnat neuvotellaan uudelleen tietyn ajanjakson jälkeen tai raaka-aineiden hintojen muututtua merkittävästi. Näin ollen tämä väite hylätään. |
| --- | --- |

(105)

Yksi merkittävä polyvinyylialkoholin käyttäjä totesi, että tämän erityisalan osalta olisi tavanomaista, että vinyyliasetaattimonomeerin ostohinnan nousu ei heti johda polyvinyylialkoholin myyntihinnan tarkistamiseen ylöspäin. Pitkäaikaiset sopimukset ovat alalle tyypillisiä ja sen vuoksi merkittävä viive oikaisussa olisi normaalia. Vaikka tiedetäänkin, että tietty yhteisön tuotannonalan myynti tapahtuu pitkäaikaisten sopimusten perusteella, tällaisissa sopimuksissa ei yleensä määrätä kiinteästä hinnasta yhtä vuotta pidemmälle aikavälille. Sen vuoksi näiden sopimusten puitteissa hinnat neuvotellaan uudelleen tietyn ajanjakson jälkeen tai raaka-aineiden hintojen muututtua merkittävästi. Näin ollen tämä väite hylätään.

5.4   Syy-yhteyttä koskevat päätelmät

| (106) | Päätelmänä voidaan todeta, että edellä esitetty analyysi on osoittanut, että tarkastelujakson aikana Kiinasta tapahtunut tuonti aiheutti kyseisenä ajanjaksona yhteisön markkinoilla huomattavan hintojen laskun. Tutkimusajanjakson aikana Kiinasta tapahtuvan tuonnin hinnat alittivat merkittävästi yhteisön tuotannonalan hinnat. |
| --- | --- |

(106)

Päätelmänä voidaan todeta, että edellä esitetty analyysi on osoittanut, että tarkastelujakson aikana Kiinasta tapahtunut tuonti aiheutti kyseisenä ajanjaksona yhteisön markkinoilla huomattavan hintojen laskun. Tutkimusajanjakson aikana Kiinasta tapahtuvan tuonnin hinnat alittivat merkittävästi yhteisön tuotannonalan hinnat.

| (107) | Hintojen alhaisuus johti yhteisön tuotannonalan myyntihintojen huomattavaan laskuun, ja samanaikaisesti yhteisön tuotannonalan kannattavuus, sen investointien tuotto ja varsinaisen toiminnan kassavirta laskivat jyrkästi. |
| --- | --- |

(107)

Hintojen alhaisuus johti yhteisön tuotannonalan myyntihintojen huomattavaan laskuun, ja samanaikaisesti yhteisön tuotannonalan kannattavuus, sen investointien tuotto ja varsinaisen toiminnan kassavirta laskivat jyrkästi.

| (108) | Kun lisäksi tutkittiin muita tekijöitä, jotka olisivat voineet aiheuttaa vahinkoa yhteisön tuotannonalalle, ilmeni, ettei yhdelläkään niistä voinut olla merkittävää kielteistä vaikutusta. |
| --- | --- |

(108)

Kun lisäksi tutkittiin muita tekijöitä, jotka olisivat voineet aiheuttaa vahinkoa yhteisön tuotannonalalle, ilmeni, ettei yhdelläkään niistä voinut olla merkittävää kielteistä vaikutusta.

| (109) | Edellä esitetyn analyysin perusteella, jossa on asianmukaisesti erotettu toisistaan kaikkien tiedossa olevien tekijöiden vaikutukset yhteisön tuotannonalan tilanteeseen ja polkumyyntihintaan tapahtuneen tuonnin vahingolliset vaikutukset, päätellään alustavasti, että asianomaisesta maasta polkumyynnillä tapahtunut tuonti on aiheuttanut yhteisön tuotannonalalle perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa. |
| --- | --- |

(109)

Edellä esitetyn analyysin perusteella, jossa on asianmukaisesti erotettu toisistaan kaikkien tiedossa olevien tekijöiden vaikutukset yhteisön tuotannonalan tilanteeseen ja polkumyyntihintaan tapahtuneen tuonnin vahingolliset vaikutukset, päätellään alustavasti, että asianomaisesta maasta polkumyynnillä tapahtunut tuonti on aiheuttanut yhteisön tuotannonalalle perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.

6.   YHTEISÖN ETU

| (110) | Komissio tutki, oliko polkumyyntiä, vahinkoa ja syy-yhteyttä koskevista päätelmistä huolimatta olemassa pakottavia syitä, joiden perusteella olisi pääteltävä, että toimenpiteiden käyttöönotto ei tässä tapauksessa ole yhteisön edun mukaista. Tämän vuoksi komissio tarkasteli perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti toimenpiteiden todennäköistä vaikutusta kaikkiin asianomaisiin osapuoliin. |
| --- | --- |

(110)

Komissio tutki, oliko polkumyyntiä, vahinkoa ja syy-yhteyttä koskevista päätelmistä huolimatta olemassa pakottavia syitä, joiden perusteella olisi pääteltävä, että toimenpiteiden käyttöönotto ei tässä tapauksessa ole yhteisön edun mukaista. Tämän vuoksi komissio tarkasteli perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti toimenpiteiden todennäköistä vaikutusta kaikkiin asianomaisiin osapuoliin.

6.1   Yhteisön tuotannonalan etu

| (111) | Kuten edellä 56 kappaleessa todetaan, yhteisön tuotannonala muodostuu kahdesta yrityksestä, joilla on tuotantolaitokset Saksassa ja Espanjassa ja jotka työllistävät noin 200–300 henkilöä, jotka osallistuvat suoraan samankaltaisen tuotteen tuotantoon, myyntiin ja hallintoon. Jos toimenpiteet otetaan käyttöön, voidaan odottaa, että hintojen alhaisuus yhteisön markkinoilla päättyy ja yhteisön tuotannonalan myyntihinnat alkavat elpyä, minkä seurauksena yhteisön tuotannonalan taloudellinen tilanne paranee. |
| --- | --- |

(111)

Kuten edellä 56 kappaleessa todetaan, yhteisön tuotannonala muodostuu kahdesta yrityksestä, joilla on tuotantolaitokset Saksassa ja Espanjassa ja jotka työllistävät noin 200–300 henkilöä, jotka osallistuvat suoraan samankaltaisen tuotteen tuotantoon, myyntiin ja hallintoon. Jos toimenpiteet otetaan käyttöön, voidaan odottaa, että hintojen alhaisuus yhteisön markkinoilla päättyy ja yhteisön tuotannonalan myyntihinnat alkavat elpyä, minkä seurauksena yhteisön tuotannonalan taloudellinen tilanne paranee.

| (112) | Jos polkumyyntitoimenpiteitä ei oteta käyttöön, on todennäköistä, että yhteisön tuotannonalan taloudellisten indikaattoreiden ja erityisesti sen kannattavuuden kehitys negatiiviseen suuntaan jatkuu. Yhteisön tuotannonala ei pystyisi enää vastaamaan Kiinasta tapahtuvan tuonnin mukaan määräytyviin hintoihin, ja se menettäisi merkittävästi markkinaosuuttaan. Pahimmillaan yhteisön tuotannonalan olisi vetäydyttävä avoimilta markkinoilta ja jatkettava polyvinyylialkoholin tuotantoa vain omaan tarpeeseen. Molemmissa tapauksissa tuloksena olisi todennäköisesti tuotannon ja investointien supistaminen, tiettyjen tuotantolaitosten sulkeminen ja työpaikkojen vähentäminen yhteisössä. |
| --- | --- |

(112)

Jos polkumyyntitoimenpiteitä ei oteta käyttöön, on todennäköistä, että yhteisön tuotannonalan taloudellisten indikaattoreiden ja erityisesti sen kannattavuuden kehitys negatiiviseen suuntaan jatkuu. Yhteisön tuotannonala ei pystyisi enää vastaamaan Kiinasta tapahtuvan tuonnin mukaan määräytyviin hintoihin, ja se menettäisi merkittävästi markkinaosuuttaan. Pahimmillaan yhteisön tuotannonalan olisi vetäydyttävä avoimilta markkinoilta ja jatkettava polyvinyylialkoholin tuotantoa vain omaan tarpeeseen. Molemmissa tapauksissa tuloksena olisi todennäköisesti tuotannon ja investointien supistaminen, tiettyjen tuotantolaitosten sulkeminen ja työpaikkojen vähentäminen yhteisössä.

| (113) | Päätelmänä voidaan todeta, että polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönotto antaisi yhteisön tuotannonalalle mahdollisuuden toipua todetun vahingollisen polkumyynnin vaikutuksista. |
| --- | --- |

(113)

Päätelmänä voidaan todeta, että polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönotto antaisi yhteisön tuotannonalalle mahdollisuuden toipua todetun vahingollisen polkumyynnin vaikutuksista.

6.2   Etuyhteydettömien tuojien etu

| (114) | Kuten 8 kappaleessa todetaan, kyselyyn vastasi viisi otokseen valittua tuojaa, joiden tuonti vastasi noin 80 prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnista yhteisöön tutkimusajanjakson aikana. Yhden otokseen valitun tuojan toimittamat tiedot oli hylättävä, koska se peruutti sovitun tarkastuskäynnin kaksi kertaa. Kolmen kyselylomakkeen vastaukset varmennettiin tarkastuskäynnillä. |
| --- | --- |

(114)

Kuten 8 kappaleessa todetaan, kyselyyn vastasi viisi otokseen valittua tuojaa, joiden tuonti vastasi noin 80 prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnista yhteisöön tutkimusajanjakson aikana. Yhden otokseen valitun tuojan toimittamat tiedot oli hylättävä, koska se peruutti sovitun tarkastuskäynnin kaksi kertaa. Kolmen kyselylomakkeen vastaukset varmennettiin tarkastuskäynnillä.

| (115) | Polyvinyylialkoholin osuus kyseisten tuojien kokonaisliikevaihdosta oli hyvin vähäinen. Keskimäärin 3–4 prosenttia kyseisten tuojien toiminnoista voitiin liittää Kiinasta tapahtuvaan polyvinyylialkoholin tuontiin. Tuojien toimintakenttä on huomattavasti laajempi, ja se voi sisältää myös yleistä kaupankäyntiä ja jakelua. Tietyt tuojat ostavat tutkimuksen kohteena olevaa tuotetta paitsi Kiinasta myös muista lähteistä yhteisössä ja sen ulkopuolella, mukaan luettuna yhteisön tuotannonala. Otokseen valittujen tuojien keskimääräinen voittomarginaali polyvinyylialkoholin kaupan osalta oli noin 5 prosenttia. |
| --- | --- |

(115)

Polyvinyylialkoholin osuus kyseisten tuojien kokonaisliikevaihdosta oli hyvin vähäinen. Keskimäärin 3–4 prosenttia kyseisten tuojien toiminnoista voitiin liittää Kiinasta tapahtuvaan polyvinyylialkoholin tuontiin. Tuojien toimintakenttä on huomattavasti laajempi, ja se voi sisältää myös yleistä kaupankäyntiä ja jakelua. Tietyt tuojat ostavat tutkimuksen kohteena olevaa tuotetta paitsi Kiinasta myös muista lähteistä yhteisössä ja sen ulkopuolella, mukaan luettuna yhteisön tuotannonala. Otokseen valittujen tuojien keskimääräinen voittomarginaali polyvinyylialkoholin kaupan osalta oli noin 5 prosenttia.

| (116) | Yhteisön maahantuojat eivät kannata toimenpiteiden käyttöönottoa. Yhteistyössä toimineet tuojat väittivät, että toimenpiteiden käyttöönotto vahingoittaisi merkittävästi niiden toimintoja, koska ne eivät voisi siirtää hinnannousua käyttäjien maksettavaksi. Tältä osin polkumyyntitullin käyttöönotto Kiinassa tapahtuvassa tuonnissa johtaa todennäköisesti markkinahintojen vähäiseen tarkistamiseen ylöspäin, kuten 111 kappaleessa selitetään. Sen vuoksi voidaan olettaa, että tuojat, jotka ostavat tarkasteltavana olevaa tuotetta Kiinasta, voivat siirtää kyseiset tullista aiheutuvat kustannukset lopullisen asiakkaan maksettavaksi. Hinnan merkittävä alittavuus, joka todettiin vielä senkin jälkeen kun hintoja oli oikaistu CIF-hintoihin yhteisön rajalla tuojille aiheutuneet tuonnin jälkeiset kustannukset huomioon ottaen, osoittaa, että hintaa on mahdollista nostaa. Kun otetaan huomioon kyseisen tuotteen myynnin pieni merkitys tuojien toiminnoissa ja tuojien voittomarginaali sekä yleisesti että ainoastaan polyvinyylialkoholin myynnin osalta, voidaan olettaa, että alustavasti määritetyllä tullilla ei ole merkittävää vaikutusta kyseisten talouden toimijoiden taloudelliseen tilanteeseen. |
| --- | --- |

(116)

Yhteisön maahantuojat eivät kannata toimenpiteiden käyttöönottoa. Yhteistyössä toimineet tuojat väittivät, että toimenpiteiden käyttöönotto vahingoittaisi merkittävästi niiden toimintoja, koska ne eivät voisi siirtää hinnannousua käyttäjien maksettavaksi. Tältä osin polkumyyntitullin käyttöönotto Kiinassa tapahtuvassa tuonnissa johtaa todennäköisesti markkinahintojen vähäiseen tarkistamiseen ylöspäin, kuten 111 kappaleessa selitetään. Sen vuoksi voidaan olettaa, että tuojat, jotka ostavat tarkasteltavana olevaa tuotetta Kiinasta, voivat siirtää kyseiset tullista aiheutuvat kustannukset lopullisen asiakkaan maksettavaksi. Hinnan merkittävä alittavuus, joka todettiin vielä senkin jälkeen kun hintoja oli oikaistu CIF-hintoihin yhteisön rajalla tuojille aiheutuneet tuonnin jälkeiset kustannukset huomioon ottaen, osoittaa, että hintaa on mahdollista nostaa. Kun otetaan huomioon kyseisen tuotteen myynnin pieni merkitys tuojien toiminnoissa ja tuojien voittomarginaali sekä yleisesti että ainoastaan polyvinyylialkoholin myynnin osalta, voidaan olettaa, että alustavasti määritetyllä tullilla ei ole merkittävää vaikutusta kyseisten talouden toimijoiden taloudelliseen tilanteeseen.

| (117) | Vaikka maahantuojat ja jakelijat eivät kannatakaan toimenpiteitä, voidaan käytettävissä olevien tietojen perusteella päätellä, että niille mahdollisesti koituva hyöty siitä, ettei polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä otettaisi käyttöön, jää merkitykseltään vähäisemmäksi kuin yhteisön tuotannonalan etu saada Kiinan epäterveiden ja vahingollisten kauppakäytäntöjen vaikutukset kumotuksi. |
| --- | --- |

(117)

Vaikka maahantuojat ja jakelijat eivät kannatakaan toimenpiteitä, voidaan käytettävissä olevien tietojen perusteella päätellä, että niille mahdollisesti koituva hyöty siitä, ettei polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä otettaisi käyttöön, jää merkitykseltään vähäisemmäksi kuin yhteisön tuotannonalan etu saada Kiinan epäterveiden ja vahingollisten kauppakäytäntöjen vaikutukset kumotuksi.

6.3   Käyttäjien etu

| (118) | Seitsemän käyttäjää vastasi käyttäjille tarkoitettuun kyselyyn. Näistä kahden yrityksen vastaukset olivat puutteelliset, eikä niitä sen vuoksi voitu ottaa analyysissa huomioon. Jäljelle jääneet viisi yritystä käyttävät polyvinyylialkoholia useisiin käyttötarkoituksiin: liimojen, teollisuusjauheiden ja polyvinyylibutyraalin valmistukseen, tekstiilien käsittelyyn ja viimeistelyyn sekä hartsintuotantoon. |
| --- | --- |

(118)

Seitsemän käyttäjää vastasi käyttäjille tarkoitettuun kyselyyn. Näistä kahden yrityksen vastaukset olivat puutteelliset, eikä niitä sen vuoksi voitu ottaa analyysissa huomioon. Jäljelle jääneet viisi yritystä käyttävät polyvinyylialkoholia useisiin käyttötarkoituksiin: liimojen, teollisuusjauheiden ja polyvinyylibutyraalin valmistukseen, tekstiilien käsittelyyn ja viimeistelyyn sekä hartsintuotantoon.

| (119) | Kyselyvastauksista saatujen ostoja koskevien tietojen perusteella viiden yhteistyössä toimineen käyttäjän ostot tutkimusajanjakson aikana edustivat noin 19 prosenttia yhteisön polyvinyylialkoholin kokonaiskulutuksesta ja niiden tuonti Kiinasta noin 22 prosenttia Kiinasta tapahtuvasta kokonaistuonnista. On syytä huomata, että Kiinasta tapahtuva tuonti edustaa kokonaisuudessaan vähäistä osaa niiden ostoista eli 15 prosenttia. Tilanne on kuitenkin hyvin kirjava: yksi yhteistyössä toimineista käyttäjistä ei tuonut lainkaan Kiinasta tutkimusajanjakson aikana kun taas toinen yhteistyössä toiminut käyttäjä hankki polyvinyylialkoholia ainoastaan Kiinasta. |
| --- | --- |

(119)

Kyselyvastauksista saatujen ostoja koskevien tietojen perusteella viiden yhteistyössä toimineen käyttäjän ostot tutkimusajanjakson aikana edustivat noin 19 prosenttia yhteisön polyvinyylialkoholin kokonaiskulutuksesta ja niiden tuonti Kiinasta noin 22 prosenttia Kiinasta tapahtuvasta kokonaistuonnista. On syytä huomata, että Kiinasta tapahtuva tuonti edustaa kokonaisuudessaan vähäistä osaa niiden ostoista eli 15 prosenttia. Tilanne on kuitenkin hyvin kirjava: yksi yhteistyössä toimineista käyttäjistä ei tuonut lainkaan Kiinasta tutkimusajanjakson aikana kun taas toinen yhteistyössä toiminut käyttäjä hankki polyvinyylialkoholia ainoastaan Kiinasta.

| (120) | Yhteistyössä toimineet käyttäjät ovat esittäneet useita syitä tullien käyttöönottoa vastaan. |
| --- | --- |

(120)

Yhteistyössä toimineet käyttäjät ovat esittäneet useita syitä tullien käyttöönottoa vastaan.

| (121) | Kaksi yritystä käytti polyvinyylialkoholia liimojen valmistukseen. Todettiin, että tällaisten liimojen valmistuksessa polyvinyylialkoholi on merkittävä kustannustekijä ja sekoituksen koostumuksesta riippuen sen osuus valmistuskustannuksista voi olla peräti 80 prosenttia. Yritykset väittivät, että kun otetaan huomioon polyvinyylialkoholin merkittävä osuus tuotantokustannuksista ja liimojen myynnistä saatavat voittomarginaalit, polkumyyntitullin käyttöönotto saattaisi ajaa yritykset konkurssiin tai pakottaa ne siirtämään tuotantonsa yhteisön ulkopuolelle. Yritykset epäilivät vahvasti, olisivatko niiden asiakkaat valmiita maksamaan mahdollisen tullien aiheuttaman hinnannousun. Vaikka tiedetään, että tällä erityisalalla voittomarginaalit ovat vaatimattomat, olisi kuitenkin syytä huomata, että ehdotetut toimenpiteet vaikuttavat vain yhdestä lähteestä eli Kiinasta peräisin olevan polyvinyylialkoholin ostohintoihin, jotka alittivat merkittävästi yhteisön tuotannonalan hinnat tutkimusajanjakson aikana. Tästä syystä, vaikka tullin vaikutus näiden yritysten liiman tuotantokustannuksiin ei olekaan merkityksetön, ei vaikuta olevan perusteita sille, että niiden asiakkaat eivät olisi valmiita maksamaan ainakin suuren osan kustannusten noususta, kun otetaan huomioon ehdotettu tullin taso. |
| --- | --- |

(121)

Kaksi yritystä käytti polyvinyylialkoholia liimojen valmistukseen. Todettiin, että tällaisten liimojen valmistuksessa polyvinyylialkoholi on merkittävä kustannustekijä ja sekoituksen koostumuksesta riippuen sen osuus valmistuskustannuksista voi olla peräti 80 prosenttia. Yritykset väittivät, että kun otetaan huomioon polyvinyylialkoholin merkittävä osuus tuotantokustannuksista ja liimojen myynnistä saatavat voittomarginaalit, polkumyyntitullin käyttöönotto saattaisi ajaa yritykset konkurssiin tai pakottaa ne siirtämään tuotantonsa yhteisön ulkopuolelle. Yritykset epäilivät vahvasti, olisivatko niiden asiakkaat valmiita maksamaan mahdollisen tullien aiheuttaman hinnannousun. Vaikka tiedetään, että tällä erityisalalla voittomarginaalit ovat vaatimattomat, olisi kuitenkin syytä huomata, että ehdotetut toimenpiteet vaikuttavat vain yhdestä lähteestä eli Kiinasta peräisin olevan polyvinyylialkoholin ostohintoihin, jotka alittivat merkittävästi yhteisön tuotannonalan hinnat tutkimusajanjakson aikana. Tästä syystä, vaikka tullin vaikutus näiden yritysten liiman tuotantokustannuksiin ei olekaan merkityksetön, ei vaikuta olevan perusteita sille, että niiden asiakkaat eivät olisi valmiita maksamaan ainakin suuren osan kustannusten noususta, kun otetaan huomioon ehdotettu tullin taso.

| (122) | Kaksi muuta yritystä käytti polyvinyylialkoholia polyvinyylibutyraalin valmistukseen. Myös polyvinyylibutyraalin valmistuksessa polyvinyylialkoholi on merkittävä kustannustekijä. Yksi näistä yrityksistä, joka käyttää polyvinyylibutyraalia polyvinyylibutyraalikalvon tuottamiseen, mainitsi, että mahdolliset toimenpiteet saattaisivat ajaa yrityksen siirtämään polyvinyylibutyraalin tuotannon yhteisön ulkopuolelle. Kyseinen yritys totesi myös, että kun otetaan huomioon aika, joka tarvitaan polyvinyylialkoholin hyväksymiseen tätä käyttötarkoitusta varten, olisi monimutkaista ja työlästä vaihtaa toimittajaa. Toinen käyttäjänä yhteistyössä toiminut polyvinyylibutyraalin tuottaja, joka ei käyttänyt polyvinyylialkoholia vain polyvinyylibutyraalin valmistukseen vaan enimmäkseen teollisuusjauheiden valmistukseen, viittasi myös vaikeaan ja pitkään prosessiin vaihdettaessa toimittajaa ja ilmaisi lisäksi huolensa toimenpiteiden mahdollisesti aiheuttamista lisäkustannuksista. |
| --- | --- |

(122)

Kaksi muuta yritystä käytti polyvinyylialkoholia polyvinyylibutyraalin valmistukseen. Myös polyvinyylibutyraalin valmistuksessa polyvinyylialkoholi on merkittävä kustannustekijä. Yksi näistä yrityksistä, joka käyttää polyvinyylibutyraalia polyvinyylibutyraalikalvon tuottamiseen, mainitsi, että mahdolliset toimenpiteet saattaisivat ajaa yrityksen siirtämään polyvinyylibutyraalin tuotannon yhteisön ulkopuolelle. Kyseinen yritys totesi myös, että kun otetaan huomioon aika, joka tarvitaan polyvinyylialkoholin hyväksymiseen tätä käyttötarkoitusta varten, olisi monimutkaista ja työlästä vaihtaa toimittajaa. Toinen käyttäjänä yhteistyössä toiminut polyvinyylibutyraalin tuottaja, joka ei käyttänyt polyvinyylialkoholia vain polyvinyylibutyraalin valmistukseen vaan enimmäkseen teollisuusjauheiden valmistukseen, viittasi myös vaikeaan ja pitkään prosessiin vaihdettaessa toimittajaa ja ilmaisi lisäksi huolensa toimenpiteiden mahdollisesti aiheuttamista lisäkustannuksista.

| (123) | On totta, että polyvinyylialkoholin ostohintojen nousu näkyy korkeampina polyvinyylibutyraalin valmistuskustannuksina. Samanaikaisesti on kuitenkin huomattava, että Kiinasta tapahtuvan tuonnin osuus on 13 prosenttia yhteisön markkinoista ja 87 prosenttia yhteisössä kulutetusta polyvinyylialkoholista jää toimenpiteiden suorien vaikutusten ulkopuolelle. Ehdotettu tulli on lisäksi kohtuullinen. Edellä esitetyn perusteella tällaisen tullin vaikutuksen katsotaan olevan kohtuullinen, kun otetaan huomioon polyvinyylibutyraalin hyvät markkinaolosuhteet. |
| --- | --- |

(123)

On totta, että polyvinyylialkoholin ostohintojen nousu näkyy korkeampina polyvinyylibutyraalin valmistuskustannuksina. Samanaikaisesti on kuitenkin huomattava, että Kiinasta tapahtuvan tuonnin osuus on 13 prosenttia yhteisön markkinoista ja 87 prosenttia yhteisössä kulutetusta polyvinyylialkoholista jää toimenpiteiden suorien vaikutusten ulkopuolelle. Ehdotettu tulli on lisäksi kohtuullinen. Edellä esitetyn perusteella tällaisen tullin vaikutuksen katsotaan olevan kohtuullinen, kun otetaan huomioon polyvinyylibutyraalin hyvät markkinaolosuhteet.

| (124) | Tiedetään, että tiettyjen käyttötarkoitusten osalta polyvinyylialkoholin ominaisuusvaatimukset voivat olla tarkkoja ja yksilöllisiä, mikä johtaa pitkään, tarkkoja testejä sisältävään hyväksymismenettelyyn. Olisi kuitenkin muistettava, että polkumyynnin vastaisilla toimenpiteillä ei pyritä kieltämään tiettyjen toimittajien pääsyä yhteisön markkinoille. Ehdotetuilla toimenpiteillä pyritään ainoastaan palauttamaan terve kauppa ja korjaamaan vääristynyt markkinatilanne. Sen vuoksi ei ole mitään perustetta sille, että tietyt käyttäjät joutuisivat toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen vaihtamaan toimittajaa, varsinkin kun otetaan huomioon ehdotetun tullin taso. |
| --- | --- |

(124)

Tiedetään, että tiettyjen käyttötarkoitusten osalta polyvinyylialkoholin ominaisuusvaatimukset voivat olla tarkkoja ja yksilöllisiä, mikä johtaa pitkään, tarkkoja testejä sisältävään hyväksymismenettelyyn. Olisi kuitenkin muistettava, että polkumyynnin vastaisilla toimenpiteillä ei pyritä kieltämään tiettyjen toimittajien pääsyä yhteisön markkinoille. Ehdotetuilla toimenpiteillä pyritään ainoastaan palauttamaan terve kauppa ja korjaamaan vääristynyt markkinatilanne. Sen vuoksi ei ole mitään perustetta sille, että tietyt käyttäjät joutuisivat toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen vaihtamaan toimittajaa, varsinkin kun otetaan huomioon ehdotetun tullin taso.

| (125) | Yksi yhteistyössä toiminut käyttäjä, joka tuottaa polyesteri/puuvilla- ja puuvillakankaita ja käyttää polyvinyylialkoholia raakakankaiden viimeistelyyn ja käsittelyyn, mainitsi, että toimenpiteiden käyttöönotto saattaisi pakottaa yrityksen siirtämään kehruu- ja kutomotoiminnot yhteisön ulkopuolelle. Tältä osin todettiin, että polyvinyylialkoholin osuus kyseisen yrityksen tuotteiden valmistuskustannuksista oli varsin alhainen eli 0,2–0,8 prosenttia. Sen vuoksi katsotaan, että ehdotetun tullin tason huomioon ottaen tullin vaikutus ei ole merkittävä. |
| --- | --- |

(125)

Yksi yhteistyössä toiminut käyttäjä, joka tuottaa polyesteri/puuvilla- ja puuvillakankaita ja käyttää polyvinyylialkoholia raakakankaiden viimeistelyyn ja käsittelyyn, mainitsi, että toimenpiteiden käyttöönotto saattaisi pakottaa yrityksen siirtämään kehruu- ja kutomotoiminnot yhteisön ulkopuolelle. Tältä osin todettiin, että polyvinyylialkoholin osuus kyseisen yrityksen tuotteiden valmistuskustannuksista oli varsin alhainen eli 0,2–0,8 prosenttia. Sen vuoksi katsotaan, että ehdotetun tullin tason huomioon ottaen tullin vaikutus ei ole merkittävä.

| (126) | Valituksen tekijä KEG totesi, että toimenpiteiden käyttöönotosta luopuminen olisi käyttäjien etujen vastaista, koska polyvinyylialkoholiin liittyvien toimintojensa heikosta taloudellisesta tuloksesta johtuen KEG voisi vetäytyä myyntimarkkinoilta ja keskittyä myöhemmän jalostusasteen tuotteiden markkinoihin. Se väitti, että jos näin tapahtuisi, käyttäjäteollisuudelle tulisi hankintavaikeuksia, koska KEG on merkittävä ja luotettava toimittaja. Vaikka asianomaiset käyttäjät eivät ole suoraan vahvistaneet väitettä, on osoitettu, että kolme viidestä asianomaisesta käyttäjästä ostaa merkittäviä määriä polyvinyylialkoholia KEG:ltä ja että KEG:tä voidaan pitää yhteisön markkinoiden tärkeimpänä toimittajana. Sen vuoksi, jos KEG päättäisi jostain syystä vetäytyä markkinoilta, ei voida sulkea pois mahdollisuutta, että käyttäjäteollisuudella olisi huomattavia hankintavaikeuksia. |
| --- | --- |

(126)

Valituksen tekijä KEG totesi, että toimenpiteiden käyttöönotosta luopuminen olisi käyttäjien etujen vastaista, koska polyvinyylialkoholiin liittyvien toimintojensa heikosta taloudellisesta tuloksesta johtuen KEG voisi vetäytyä myyntimarkkinoilta ja keskittyä myöhemmän jalostusasteen tuotteiden markkinoihin. Se väitti, että jos näin tapahtuisi, käyttäjäteollisuudelle tulisi hankintavaikeuksia, koska KEG on merkittävä ja luotettava toimittaja. Vaikka asianomaiset käyttäjät eivät ole suoraan vahvistaneet väitettä, on osoitettu, että kolme viidestä asianomaisesta käyttäjästä ostaa merkittäviä määriä polyvinyylialkoholia KEG:ltä ja että KEG:tä voidaan pitää yhteisön markkinoiden tärkeimpänä toimittajana. Sen vuoksi, jos KEG päättäisi jostain syystä vetäytyä markkinoilta, ei voida sulkea pois mahdollisuutta, että käyttäjäteollisuudella olisi huomattavia hankintavaikeuksia.

6.4   Yhteisön etua koskevat päätelmät

| (127) | Voidaan olettaa, että toimenpiteiden käyttöönoton avulla yhteisön tuotannonala voi parantaa kannattavuuttaan. Koska yhteisön tuotannonalan taloudellinen tilanne on heikko, on olemassa todellinen riski, että yhteisön tuotannonala joutuu sulkemaan tuotantolaitoksia ja irtisanomaan työntekijöitä, jos toimenpiteitä ei toteuteta. Yleisesti ottaen myös yhteisön käyttäjät hyötyisivät toimenpiteiden käyttöönotosta, koska polyvinyylialkoholin riittävä tarjonta ei vaarantuisi ja polyvinyylialkoholin hinnannousu olisi kokonaisuudessaan kohtuullinen. Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, ettei yhteisön edun kannalta ole olemassa pakottavia syitä olla ottamatta käyttöön väliaikaisia polkumyyntitulleja tässä tapauksessa. |
| --- | --- |

(127)

Voidaan olettaa, että toimenpiteiden käyttöönoton avulla yhteisön tuotannonala voi parantaa kannattavuuttaan. Koska yhteisön tuotannonalan taloudellinen tilanne on heikko, on olemassa todellinen riski, että yhteisön tuotannonala joutuu sulkemaan tuotantolaitoksia ja irtisanomaan työntekijöitä, jos toimenpiteitä ei toteuteta. Yleisesti ottaen myös yhteisön käyttäjät hyötyisivät toimenpiteiden käyttöönotosta, koska polyvinyylialkoholin riittävä tarjonta ei vaarantuisi ja polyvinyylialkoholin hinnannousu olisi kokonaisuudessaan kohtuullinen. Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, ettei yhteisön edun kannalta ole olemassa pakottavia syitä olla ottamatta käyttöön väliaikaisia polkumyyntitulleja tässä tapauksessa.

7.   EHDOTUS VÄLIAIKAISIKSI POLKUMYYNNIN VASTAISIKSI TOIMENPITEIKSI

| (128) | Polkumyyntiä, vahinkoa, syy-yhteyttä ja yhteisön etua koskevat päätelmät huomioon ottaen olisi otettava käyttöön Kiinasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuontia koskevat väliaikaiset toimenpiteet, jotta polkumyynnillä tapahtuva tuonti ei pääsisi aiheuttamaan lisävahinkoa yhteisön tuotannonalalle. |
| --- | --- |

(128)

Polkumyyntiä, vahinkoa, syy-yhteyttä ja yhteisön etua koskevat päätelmät huomioon ottaen olisi otettava käyttöön Kiinasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuontia koskevat väliaikaiset toimenpiteet, jotta polkumyynnillä tapahtuva tuonti ei pääsisi aiheuttamaan lisävahinkoa yhteisön tuotannonalalle.

| (129) | Taiwanista peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnissa polkumyyntiä ei alustavasti havaittu, kuten edellä 30 kappaleessa todettiin. Tästä syystä sitä koskevia väliaikaisia toimenpiteitä ei pitäisi ottaa käyttöön. Päätelmän tekemisen ajankohta huomioon ottaen katsottiin asianmukaiseksi antaa asianomaisille osapuolille yhden kuukauden määräaika, jonka kuluessa ne voivat esittää huomautuksia tähän alustavaan päätelmään, ja sen jälkeen mahdollisesti päättää Taiwanista peräisin olevaa tarkasteltavana olevaa tuotetta koskeva menettely. |
| --- | --- |

(129)

Taiwanista peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnissa polkumyyntiä ei alustavasti havaittu, kuten edellä 30 kappaleessa todettiin. Tästä syystä sitä koskevia väliaikaisia toimenpiteitä ei pitäisi ottaa käyttöön. Päätelmän tekemisen ajankohta huomioon ottaen katsottiin asianmukaiseksi antaa asianomaisille osapuolille yhden kuukauden määräaika, jonka kuluessa ne voivat esittää huomautuksia tähän alustavaan päätelmään, ja sen jälkeen mahdollisesti päättää Taiwanista peräisin olevaa tarkasteltavana olevaa tuotetta koskeva menettely.

7.1   Vahingon korjaava taso

| (130) | Kiinasta tapahtuvaa tuontia koskevien väliaikaisten toimenpiteiden tason olisi oltava riittävä poistamaan polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista yhteisön tuotannonalalle aiheutunut vahinko ylittämättä todettua polkumyyntimarginaalia. Vahingollisen polkumyynnin vaikutukset poistavaa tullin määrää laskettaessa katsottiin, että toimenpiteiden olisi mahdollistettava se, että yhteisön tuotannonala kattaa kustannuksensa ja saavuttaa yleisesti sellaisen ennen veroja lasketun voiton, jonka se voisi kohtuudella saavuttaa tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa eli ilman polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutusta. |
| --- | --- |

(130)

Kiinasta tapahtuvaa tuontia koskevien väliaikaisten toimenpiteiden tason olisi oltava riittävä poistamaan polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista yhteisön tuotannonalalle aiheutunut vahinko ylittämättä todettua polkumyyntimarginaalia. Vahingollisen polkumyynnin vaikutukset poistavaa tullin määrää laskettaessa katsottiin, että toimenpiteiden olisi mahdollistettava se, että yhteisön tuotannonala kattaa kustannuksensa ja saavuttaa yleisesti sellaisen ennen veroja lasketun voiton, jonka se voisi kohtuudella saavuttaa tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa eli ilman polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutusta.

| (131) | Katsottiin, että yhteisön markkinoiden kilpailutilanne oli tavanomainen vuonna 2003, jolloin yhteisön tuotannonala ilman polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutusta tuotti tavanomaista voittoa edellä 84 kappaleessa kuvatulla vaihteluvälillä. Käytettävissä olevan tiedon perusteella todettiin näin ollen alustavasti, että kyseistä tasoa vastaava voittomarginaali voidaan katsoa asianmukaiseksi tasoksi, jonka yhteisön tuotannonalan voidaan olettaa saavuttavan ilman polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutusta. |
| --- | --- |

(131)

Katsottiin, että yhteisön markkinoiden kilpailutilanne oli tavanomainen vuonna 2003, jolloin yhteisön tuotannonala ilman polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutusta tuotti tavanomaista voittoa edellä 84 kappaleessa kuvatulla vaihteluvälillä. Käytettävissä olevan tiedon perusteella todettiin näin ollen alustavasti, että kyseistä tasoa vastaava voittomarginaali voidaan katsoa asianmukaiseksi tasoksi, jonka yhteisön tuotannonalan voidaan olettaa saavuttavan ilman polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutusta.

| (132) | Vaadittava hinnankorotus määritettiin tämän jälkeen vertaamalla hinnan alittavuuden laskemisen yhteydessä määritettyä painotettua keskimääräistä tuontihintaa samassa kaupan portaassa yhteisön tuotannonalan yhteisön markkinoilla myymien tuotteiden vahinkoa aiheuttamattomaan hintaan. Vahinkoa aiheuttamaton hinta saatiin mukauttamalla kunkin yhteisön tuotannonalan tuottajan myyntihinta kannattavuuden takaavalle tasolle ja lisäämällä siihen edellä mainittu voittomarginaali. Tästä vertailusta johtuvat mahdolliset erot ilmaistiin tämän jälkeen prosentteina tuonnin CIF-kokonaisarvosta. Koska yhdellekään yhteistyössä toimineelle kiinalaiselle tuottajalle ei myönnetty markkinatalouskohtelua tai yksilöllistä kohtelua ja yhteistyössä toimimisen aste oli korkea, väliaikainen koko maata koskeva vahingon korjaava taso laskettiin kaikkien kolmen yhteistyössä toimineen kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan vahinkomarginaalien painotettuna keskiarvona. |
| --- | --- |

(132)

Vaadittava hinnankorotus määritettiin tämän jälkeen vertaamalla hinnan alittavuuden laskemisen yhteydessä määritettyä painotettua keskimääräistä tuontihintaa samassa kaupan portaassa yhteisön tuotannonalan yhteisön markkinoilla myymien tuotteiden vahinkoa aiheuttamattomaan hintaan. Vahinkoa aiheuttamaton hinta saatiin mukauttamalla kunkin yhteisön tuotannonalan tuottajan myyntihinta kannattavuuden takaavalle tasolle ja lisäämällä siihen edellä mainittu voittomarginaali. Tästä vertailusta johtuvat mahdolliset erot ilmaistiin tämän jälkeen prosentteina tuonnin CIF-kokonaisarvosta. Koska yhdellekään yhteistyössä toimineelle kiinalaiselle tuottajalle ei myönnetty markkinatalouskohtelua tai yksilöllistä kohtelua ja yhteistyössä toimimisen aste oli korkea, väliaikainen koko maata koskeva vahingon korjaava taso laskettiin kaikkien kolmen yhteistyössä toimineen kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan vahinkomarginaalien painotettuna keskiarvona.

| (133) | Tällä tavoin Kiinaa varten vahvistettu vahinkomarginaali oli merkittävästi suurempi kuin havaittu polkumyyntimarginaali. |
| --- | --- |

(133)

Tällä tavoin Kiinaa varten vahvistettu vahinkomarginaali oli merkittävästi suurempi kuin havaittu polkumyyntimarginaali.

7.2   Väliaikaiset toimenpiteet

| (134) | Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti Kiinasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuontia koskevat väliaikaiset polkumyyntitullit olisi otettava käyttöön alimpien polkumyynti- ja vahinkomarginaalien suuruisina alhaisemman tullin säännön mukaisesti. |
| --- | --- |

(134)

Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti Kiinasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuontia koskevat väliaikaiset polkumyyntitullit olisi otettava käyttöön alimpien polkumyynti- ja vahinkomarginaalien suuruisina alhaisemman tullin säännön mukaisesti.

| (135) | Edellä esitetyn perusteella Kiinasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tulliksi ehdotetaan 10 prosenttia. |
| --- | --- |

(135)

Edellä esitetyn perusteella Kiinasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tulliksi ehdotetaan 10 prosenttia.

7.3   Loppusäännös

| (136) | Moitteettoman hallinnon varmistamiseksi olisi vahvistettava määräaika, jonka kuluessa ne asianomaiset osapuolet, jotka ilmoittautuivat menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa, voivat esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi. Lisäksi olisi huomattava, että kaikki tätä asetusta varten tehdyt tullien käyttöönottoa koskevat päätelmät ovat väliaikaisia ja niitä voidaan joutua harkitsemaan uudelleen mahdollisista lopullisista toimenpiteistä päätettäessä, |
| --- | --- |

(136)

Moitteettoman hallinnon varmistamiseksi olisi vahvistettava määräaika, jonka kuluessa ne asianomaiset osapuolet, jotka ilmoittautuivat menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa, voivat esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi. Lisäksi olisi huomattava, että kaikki tätä asetusta varten tehdyt tullien käyttöönottoa koskevat päätelmät ovat väliaikaisia ja niitä voidaan joutua harkitsemaan uudelleen mahdollisista lopullisista toimenpiteistä päätettäessä,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1.   Otetaan käyttöön väliaikainen polkumyyntitulli CN-koodiin ex 3905 30 00 (Taric-koodi 3905300020) kuuluvien Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen homopolymeerihartsien muodossa olevien polyvinyylialkoholien, joiden viskositeetti (mitattuna 4 prosentin liuoksesta) on vähintään 3 mPas ja enintään 61 mPas ja hydrolyysiaste vähintään 84,0 mol % ja enintään 99,9 mol %, tuonnissa.

2.   Vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava väliaikainen polkumyyntitulli on 1 kohdassa kuvatun tuotteen osalta 10 prosenttia.

3.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetun tuotteen luovutus vapaaseen liikkeeseen yhteisössä edellyttää väliaikaisen tullin määrää vastaavan vakuuden antamista.

4.   Jollei toisin säädetä, sovelletaan voimassa olevia tulleja koskevia säännöksiä ja määräyksiä.

2 artikla

Asianomaiset osapuolet voivat yhden kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta pyytää, että niille ilmoitetaan niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella tämä asetus annettiin, ja ne voivat saman ajan kuluessa esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla komission kuulemiksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 20 artiklan soveltamista.

Asianomaiset osapuolet voivat asetuksen (EY) N:o 384/96 21 artiklan 4 kohdan mukaisesti esittää huomautuksiaan tämän asetuksen soveltamisesta yhden kuukauden kuluessa sen voimaantulosta.

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämän asetuksen 1 artiklaa sovelletaan kuuden kuukauden ajan.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 17 päivänä syyskuuta 2007.

Komission puolesta

Peter MANDELSON

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 56, 6.3.1996, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2117/2005 (EUVL L 340, 23.12.2005, s. 17).

1

(2)  EUVL C 311, 19.12.2006, s. 47.

2

---

DIREKTIIVIT

| 18.9.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 243/41 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 243/41

---

KOMISSION DIREKTIIVI 2007/55/EY,

annettu 17 päivänä syyskuuta 2007,

neuvoston direktiivien 76/895/ETY, 86/362/ETY, 86/363/ETY ja 90/642/ETY liitteiden muuttamisesta atsinfossimetyylin jäämien enimmäismäärien osalta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon hedelmien ja vihannesten torjunta-ainejäämien enimmäismäärien vahvistamisesta 23 päivänä marraskuuta 1976 annetun neuvoston direktiivin 76/895/ETY (1) ja erityisesti sen 5 artiklan,

ottaa huomioon viljojen torjunta-ainejäämien enimmäismääristä 24 päivänä heinäkuuta 1986 annetun neuvoston direktiivin 86/362/ETY (2) ja erityisesti sen 10 artiklan,

ottaa huomioon eläinkunnasta peräisin olevissa elintarvikkeissa ja niiden pinnassa olevien torjunta-ainejäämien enimmäismäärien vahvistamisesta 24 päivänä heinäkuuta 1986 annetun neuvoston direktiivin 86/363/ETY (3) ja erityisesti sen 10 artiklan,

ottaa huomioon torjunta-ainejäämien enimmäismäärien vahvistamisesta tietyille kasvikunnasta peräisin oleville tuotteille, mukaan lukien hedelmät ja vihannekset, 27 päivänä marraskuuta 1990 annetun neuvoston direktiivin 90/642/ETY (4) ja erityisesti sen 7 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komissiolle on ilmoitettu, että atsinfossimetyylin nykyisiä enimmäismääriä saattaa olla tarpeen tarkistaa toksisuutta ja kuluttajien altistumista koskevien uusien tietojen perusteella. Komissio on pyytänyt neuvoston direktiivin 91/414/ETY (5) nojalla atsinfossimetyylin esittelijänä toiminutta jäsenvaltiota tekemään ehdotuksen yhteisön jäämien enimmäismäärien tarkistamiseksi. Tällainen ehdotus on toimitettu komissiolle. |
| --- | --- |

(1)

Komissiolle on ilmoitettu, että atsinfossimetyylin nykyisiä enimmäismääriä saattaa olla tarpeen tarkistaa toksisuutta ja kuluttajien altistumista koskevien uusien tietojen perusteella. Komissio on pyytänyt neuvoston direktiivin 91/414/ETY (5) nojalla atsinfossimetyylin esittelijänä toiminutta jäsenvaltiota tekemään ehdotuksen yhteisön jäämien enimmäismäärien tarkistamiseksi. Tällainen ehdotus on toimitettu komissiolle.

| (2) | Sekä yhteisön käyttämät että Codex Alimentariuksessa suositetut jäämien enimmäismäärät vahvistetaan ja arvioidaan samankaltaisin menetelmin. Atsinfossimetyylille on olemassa useita Codexissa asetettuja jäämien enimmäismääriä. Esittelevä jäsenvaltio on arvioinut Codex Alimentariukseen perustuvat yhteisön jäämien enimmäismäärät kuluttajille aiheutuvasta riskistä saatujen uusien tietojen perusteella. |
| --- | --- |

(2)

Sekä yhteisön käyttämät että Codex Alimentariuksessa suositetut jäämien enimmäismäärät vahvistetaan ja arvioidaan samankaltaisin menetelmin. Atsinfossimetyylille on olemassa useita Codexissa asetettuja jäämien enimmäismääriä. Esittelevä jäsenvaltio on arvioinut Codex Alimentariukseen perustuvat yhteisön jäämien enimmäismäärät kuluttajille aiheutuvasta riskistä saatujen uusien tietojen perusteella.

| (3) | Kuluttajien elinikäistä ja lyhytaikaista altistumista atsinfossimetyylille elintarvikkeiden välityksellä on arvioitu yhteisössä käytettyjen menettelyjen ja käytänteiden mukaan ottaen huomioon Maailman terveysjärjestön julkaisemat ohjeet (6). Tältä pohjalta on aiheellista vahvistaa uudet jäämien enimmäismäärät, joilla taataan, että kuluttajien altistuminen ei ole liiallista. |
| --- | --- |

(3)

Kuluttajien elinikäistä ja lyhytaikaista altistumista atsinfossimetyylille elintarvikkeiden välityksellä on arvioitu yhteisössä käytettyjen menettelyjen ja käytänteiden mukaan ottaen huomioon Maailman terveysjärjestön julkaisemat ohjeet (6). Tältä pohjalta on aiheellista vahvistaa uudet jäämien enimmäismäärät, joilla taataan, että kuluttajien altistuminen ei ole liiallista.

| (4) | Jotta taattaisiin, että kuluttajia suojellaan riittävästi altistumiselta jäämille, jotka ovat peräisin kasvinsuojeluaineiden luvattomasta käytöstä, olisi aiheellista vahvistaa, että jäämien enimmäismäärä asianomaisissa tuote/torjunta-aine-yhdistelmissä on sama kuin analyysiherkkyyden alaraja. |
| --- | --- |

(4)

Jotta taattaisiin, että kuluttajia suojellaan riittävästi altistumiselta jäämille, jotka ovat peräisin kasvinsuojeluaineiden luvattomasta käytöstä, olisi aiheellista vahvistaa, että jäämien enimmäismäärä asianomaisissa tuote/torjunta-aine-yhdistelmissä on sama kuin analyysiherkkyyden alaraja.

| (5) | Sen vuoksi on tarpeen muuttaa direktiivien 76/895/ETY, 86/362/ETY, 86/363/ETY ja 90/642/ETY liitteissä vahvistettuja jäämien enimmäismääriä torjunta-aineiden käyttökiellon asianmukaisen valvonnan mahdollistamiseksi ja kuluttajien suojelemiseksi. |
| --- | --- |

(5)

Sen vuoksi on tarpeen muuttaa direktiivien 76/895/ETY, 86/362/ETY, 86/363/ETY ja 90/642/ETY liitteissä vahvistettuja jäämien enimmäismääriä torjunta-aineiden käyttökiellon asianmukaisen valvonnan mahdollistamiseksi ja kuluttajien suojelemiseksi.

| (6) | Yhteisön kauppakumppaneita on kuultu uusista jäämien enimmäismääristä Maailman kauppajärjestön välityksellä ja niiden näitä tasoja koskevat huomautukset otetaan huomioon. |
| --- | --- |

(6)

Yhteisön kauppakumppaneita on kuultu uusista jäämien enimmäismääristä Maailman kauppajärjestön välityksellä ja niiden näitä tasoja koskevat huomautukset otetaan huomioon.

| (7) | Direktiivit 76/895/ETY, 86/362/ETY, 86/363/ETY sekä 90/642/ETY olisi tämän vuoksi muutettava vastaavasti. |
| --- | --- |

(7)

Direktiivit 76/895/ETY, 86/362/ETY, 86/363/ETY sekä 90/642/ETY olisi tämän vuoksi muutettava vastaavasti.

| (8) | Tässä direktiivissä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(8)

Tässä direktiivissä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:

1 artikla

Poistetaan direktiivin 76/895/ETY liitteessä II olevat atsinfossimetyyliä koskevat tiedot.

2 artikla

Muutetaan direktiivi 86/362/ETY tämän direktiivin liitteen I mukaisesti.

3 artikla

Muutetaan direktiivi 86/363/ETY tämän direktiivin liitteen II mukaisesti.

4 artikla

Muutetaan direktiivi 90/642/ETY tämän direktiivin liitteen III mukaisesti.

5 artikla

Jäsenvaltioiden on annettava ja julkaistava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset viimeistään 18 päivänä maaliskuuta 2008. Niiden on viipymättä toimitettava komissiolle kirjallisina nämä säännökset sekä kyseisiä säännöksiä ja tätä direktiiviä koskeva vastaavuustaulukko.

Jäsenvaltioiden on sovellettava näitä säännöksiä 19 päivästä maaliskuuta 2008.

Näissä jäsenvaltioiden antamissa säännöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.

6 artikla

Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

7 artikla

Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 17 päivänä syyskuuta 2007.

Komission puolesta

Markos KYPRIANOU

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 340, 9.12.1976, s. 26. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission direktiivillä 2007/8/EY (EUVL L 63, 1.3.2007, s. 9).

1

(2)  EYVL L 221, 7.8.1986, s. 37. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission direktiivillä 2007/27/EY (EUVL L 128, 16.5.2007, s. 31).

2

(3)  EYVL L 221, 7.8.1986, s. 43. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission direktiivillä 2007/28/EY (EUVL L 135, 26.5.2007, s. 6).

3

(4)  EYVL L 350, 14.12.1990, s. 71. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission direktiivillä 2007/39/EY (EUVL L 165, 27.6.2007, s. 25).

4

(5)  EYVL L 230, 19.8.1991, s. 1. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission direktiivillä 2007/52/EY (EUVL L 214, 17.8.2007, s. 3).

5

(6)  Ohjeet ravinnon mukana saatavien torjunta-ainejäämien arvioimiseksi (tarkistettu), laadittu GEMS/Food Programme -ohjelmassa yhdessä torjunta-ainejäämiä käsittelevän Codex-komitean kanssa, Maailman terveysjärjestön julkaisu, 1997 (WHO/FSF/FOS/97.7).

6

---

LIITE I

Lisätään direktiivin 86/362/ETY liitteessä II olevaan A osaan seuraava rivi:

| Torjunta-ainejäämät | Enimmäismäärä mg/kg |
| --- | --- |
| ”Atsinfossimetyyli | 0,05 (*)
  VILJAT” |

Torjunta-ainejäämät

Enimmäismäärä mg/kg

”Atsinfossimetyyli

0,05 (*)

VILJAT”

---

LIITE II

Lisätään direktiivin 86/363/ETY liitteessä II olevaan A osaan seuraava rivi:

| | Enimmäismäärä mg/kg (ppm) |
| --- | --- |
| Torjunta-ainejäämät | lihassa olevassa rasvassa, lihavalmisteissa, muissa eläimenosissa ja eläinrasvoissa, jotka kuuluvat liitteessä I oleviin nimikkeisiin ex 0201, 0202, 0203, 0204, 0205 00 00, 0206, 0207, ex 0208, 0209 00, 0210, 1601 00 ja 1602 (1) (4) | lehmän raakamaidossa ja täysmaidossa, jotka kuuluvat liitteessä I olevaan nimikkeeseen 0401; sekä muissa maitotuotteissa, jotka kuuluvat nimikkeisiin 0401, 0402, 0405 00, 0406 alaviitteiden (2) ja (4) mukaisesti | tuoreissa kuorettomissa munissa, linnunmunissa ja munankeltuaisessa, jotka kuuluvat liitteessä I oleviin nimikkeisiin 0407 00 ja 0408 (3) (4) |
| ”Atsinfossimetyyli | 0,01 (1) | 0,01 (1) | 0,01 (1) |

Enimmäismäärä mg/kg (ppm)

Torjunta-ainejäämät

lihassa olevassa rasvassa, lihavalmisteissa, muissa eläimenosissa ja eläinrasvoissa, jotka kuuluvat liitteessä I oleviin nimikkeisiin ex 0201, 0202, 0203, 0204, 0205 00 00, 0206, 0207, ex 0208, 0209 00, 0210, 1601 00 ja 1602 (1) (4)

lehmän raakamaidossa ja täysmaidossa, jotka kuuluvat liitteessä I olevaan nimikkeeseen 0401; sekä muissa maitotuotteissa, jotka kuuluvat nimikkeisiin 0401, 0402, 0405 00, 0406 alaviitteiden (2) ja (4) mukaisesti

tuoreissa kuorettomissa munissa, linnunmunissa ja munankeltuaisessa, jotka kuuluvat liitteessä I oleviin nimikkeisiin 0407 00 ja 0408 (3) (4)

”Atsinfossimetyyli

0,01 (1)

0,01 (1)

0,01 (1)

---

(1)  Analyysiherkkyyden alaraja.”

1

---

LIITE III

Lisätään direktiivin 90/642/ETY liitteessä II olevaan A osaan seuraava sarake:

| ”Ryhmät ja esimerkkejä yksittäisistä tuotteista, joihin jäämien enimmäismääriä sovelletaan | Atsinfossimetyyli |
| --- | --- |
| 1.   Tuoreet, kuivatut tai keittämättömät, jäädyttämällä ilman sokerin lisäystä säilötyt hedelmät, pähkinät |
| i) | SITRUSHEDELMÄT |

”Ryhmät ja esimerkkejä yksittäisistä tuotteista, joihin jäämien enimmäismääriä sovelletaan

Atsinfossimetyyli

Tuoreet, kuivatut tai keittämättömät, jäädyttämällä ilman sokerin lisäystä säilötyt hedelmät, pähkinät

i)

0,05 (1)

Greipit

Sitruunat

Limetit

Mandariinit (klementiinit ja muut hybridit mukaan luettuina)

Appelsiinit

Pomelot

Muut

| ii) | PÄHKINÄT (kuoritut tai kuorimattomat) |
| --- | --- |

ii)

0,5

Mantelit

Parapähkinät

Cashewpähkinät

Kastanjat

Kookospähkinät

Hasselpähkinät

Queenslandin pähkinät

Pekaanipähkinät

Pinjansiemenet

Pistaasimantelit

Saksanpähkinät

Muut

| iii) | SIEMENHEDELMÄT |
| --- | --- |

iii)

0,5 (2)

Omenat

Päärynät

Kvittenit

Muut

| iv) | KIVIHEDELMÄT |
| --- | --- |

iv)

0,5 (2)

Aprikoosit

Kirsikat

Persikat (nektariinit ja niiden kaltaiset hybridit mukaan luettuina)

Luumut

Muut

| v) | MARJAT JA PIENET HEDELMÄT |
| --- | --- |

v)

| a) | Syötäväksi ja viinin valmistukseen tarkoitetut viinirypäleet |
| --- | --- |

a)

Syötäväksi ja viinin valmistukseen tarkoitetut viinirypäleet

0,05 (1)

Syötäväksi tarkoitetut viinirypäleet

Viinin valmistukseen tarkoitetut viinirypäleet

| b) | Mansikat (muut kuin luonnonvaraiset) |
| --- | --- |

b)

Mansikat (muut kuin luonnonvaraiset)

0,5 (2)

| c) | Vadelmat ja vatukat (muut kuin luonnonvaraiset) |
| --- | --- |

c)

Vadelmat ja vatukat (muut kuin luonnonvaraiset)

0,5 (2)

Karhunvatukat

Sinivatukat

Jättivatukat (boysen- ja loganinmarjat)

Vadelmat

Muut

| d) | Muut pienet hedelmät ja marjat (muut kuin luonnonvaraiset) |
| --- | --- |

d)

Muut pienet hedelmät ja marjat (muut kuin luonnonvaraiset)

Mustikat

Karpalot

0,1

Herukat (puna-, musta- ja valkoherukat)

0,5 (2)

Karviaiset

0,5 (2)

Muut

0,05 (1)

| e) | Luonnonvaraiset marjat ja hedelmät |
| --- | --- |

e)

Luonnonvaraiset marjat ja hedelmät

0,05 (1)

| vi) | MUUT HEDELMÄT |
| --- | --- |

vi)

0,05 (1)

Avokadot

Banaanit

Taatelit

Viikunat

Kiivit

Kumkvatit

Litsit

Mangot

Oliivit (syötäväksi tarkoitetut)

Oliivit (öljyn valmistukseen tarkoitetut)

Papaijat

Passionhedelmät

Ananakset

Granaattiomenat

Muut

Tuoreet tai keittämättömät, jäädytetyt tai kuivatut vihannekset

| i) | JUUREKSET JA JUURIMUKULAT |
| --- | --- |

i)

0,05 (1)

Punajuurikkaat

Porkkanat

Kassavat

Mukulasellerit

Piparjuuret

Maa-artisokat

Palsternakat

Juuripersiljat

Retiisit ja retikat

Kaurajuuret

Bataatit

Lantut

Nauriit

Jamssit

Muut

| ii) | SIPULIKASVIT |
| --- | --- |

ii)

0,05 (1)

Valkosipuli

Kepasipulit

Salottisipulit

Varhaissipulit

Muut

| iii) | HEDELMÄVIHANNEKSET |
| --- | --- |

iii)

| a) | Solanaceae-heimo |
| --- | --- |

a)

Solanaceae-heimo

0,05 (1)

Tomaatit

Paprikat

Munakoisot

Okra

Muut

| b) | Cucurbitaceae-heimo, syötäväkuoriset |
| --- | --- |

b)

Cucurbitaceae-heimo, syötäväkuoriset

Kurkut

0,2

Pikkukurkut

Kesäkurpitsat

Muut

0,05 (1)

| c) | Cucurbitaceae-heimo, paksukuoriset |
| --- | --- |

c)

Cucurbitaceae-heimo, paksukuoriset

0,05 (1)

Melonit

Kurpitsat

Vesimelonit

Muut

| d) | Sokerimaissi |
| --- | --- |

d)

Sokerimaissi

0,05 (1)

| iv) | KAALIKASVIT |
| --- | --- |

iv)

0,05 (1)

| a) | Kukinnon muodostavat kaalit |
| --- | --- |

a)

Kukinnon muodostavat kaalit

Parsakaalit (myös calabrese)

Kukkakaalit

Muut

| b) | Kerivät kaalit |
| --- | --- |

b)

Kerivät kaalit

Ruusukaalit

Keräkaalit

Muut

| c) | Lehtikaalit |
| --- | --- |

c)

Lehtikaalit

Kiinankaali

Lehtikaali

Muut

| d) | Kyssäkaali |
| --- | --- |

d)

Kyssäkaali

| v) | LEHTIVIHANNEKSET JA TUOREET YRTIT |
| --- | --- |

v)

0,05 (1)

| a) | Lehtisalaatti ja sen kaltaiset vihannekset |
| --- | --- |

a)

Lehtisalaatti ja sen kaltaiset vihannekset

Vihanneskrassi

Vuonankaali

Lehtisalaatti

Endiivi (leveälehtinen siloendiivi)

Rucola

Kaalin lehdet ja varret, myös nauriin naatit

Muut

| b) | Pinaatti ja sen kaltaiset vihannekset |
| --- | --- |

b)

Pinaatti ja sen kaltaiset vihannekset

Pinaatti

Mangoldi (eli lehtijuurikas)

Muut

| c) | Vesikrassi |
| --- | --- |

c)

Vesikrassi

| d) | Sikuri (valkolehti) |
| --- | --- |

d)

Sikuri (valkolehti)

| e) | Yrtit |
| --- | --- |

e)

Yrtit

Kirveli

Ruohosipuli

Persilja

Yrttiselleri

Muut

| vi) | PALKOVIHANNEKSET (tuoreet) |
| --- | --- |

vi)

0,05 (1)

Pavut (silpimättömät)

Pavut (silvityt)

Herneet (silpimättömät)

Herneet (silvityt)

Muut

| vii) | VARSIVIHANNEKSET (tuoreet) |
| --- | --- |

vii)

0,05 (1)

Parsat

Kardoni

Ruotisellerit

Fenkoli

Latva-artisokka

Purjo

Raparperi

Muut

| viii) | SIENET |
| --- | --- |

viii)

0,05 (1)

| a) | Viljellyt sienet |
| --- | --- |

a)

Viljellyt sienet

| b) | Luonnonvaraiset sienet |
| --- | --- |

b)

Luonnonvaraiset sienet

| 3. | Kuivatut palkokasvit |
| --- | --- |

3.

0,05 (1)

Pavut

Linssit

Herneet

Lupiinit

Muut

Öljykasvien siemenet

Pellavansiemenet

Maapähkinät

Unikonsiemenet

Seesaminsiemenet

Auringonkukansiemenet

Rapsinsiemenet

Soijapavut

Sinapinsiemenet

Puuvillansiemenet

0,2

Hampunsiemenet

Muut

0,05 (1)

| 5. | Perunat |
| --- | --- |

5.

0,05 (1)

Varhaisperunat

Varastoperunat

| 6. | Tee (kuivatut lehdet ja lehtiruodit, fermentoitu ja muu, Camellia sinensis -laji) |
| --- | --- |

6.

0,1 (1)

| 7. | Humala (kuivattu), mukaan lukien pelleteiksi valmistetut tai jauhetut humalantähkät |
| --- | --- |

7.

0,1 (1)

---

(1)  Analyysiherkkyyden alaraja.

1

(2)  Väliaikainen jäämien enimmäismäärä on voimassa 18 päivään syyskuuta 2008 asti. Kyseisen päivämäärän jälkeen jäämien enimmäismäärä on 0,05 () mg/kg, jollei sitä muuteta direktiivillä tai asetuksella.”

2

---

| 18.9.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 243/50 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 243/50

---

KOMISSION DIREKTIIVI 2007/56/EY,

annettu 17 päivänä syyskuuta 2007,

neuvoston direktiivien 86/362/ETY, 86/363/ETY ja 90/642/ETY tiettyjen liitteiden muuttamisesta atsoksistrobiinin, klorotaloniilin, deltametriinin, heksaklooribentseenin, ioksiniilin, oksamyylin ja kinoksifeenin jäämien enimmäismäärien osalta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon viljojen torjunta-ainejäämien enimmäismääristä 24 päivänä heinäkuuta 1986 annetun neuvoston direktiivin 86/362/ETY (1) ja erityisesti sen 10 artiklan,

1

ottaa huomioon eläinkunnasta peräisin olevissa elintarvikkeissa ja niiden pinnassa olevien torjunta-ainejäämien enimmäismäärien vahvistamisesta 24 päivänä heinäkuuta 1986 annetun neuvoston direktiivin 86/363/ETY (2) ja erityisesti sen 10 artiklan,

2

ottaa huomioon torjunta-ainejäämien enimmäismäärien vahvistamisesta tietyille kasvikunnasta peräisin oleville tuotteille, mukaan lukien hedelmät ja vihannekset, 27 päivänä marraskuuta 1990 annetun neuvoston direktiivin 90/642/ETY (3) ja erityisesti sen 7 artiklan,

3

ottaa huomioon kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta 15 päivänä heinäkuuta 1991 annetun neuvoston direktiivin 91/414/ETY (4) ja erityisesti sen 4 artiklan 1 kohdan f alakohdan,

4

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Direktiivin 91/414/ETY mukaan luvan myöntäminen tiettyihin viljelykasveihin käytettäville kasvinsuojeluaineille kuuluu jäsenvaltioiden vastuulle. Luvan myöntämisen on perustuttava ihmisten ja eläinten terveydelle ja ympäristölle aiheutuvien vaikutusten arviointiin. Arvioinnissa huomioon otettaviin tekijöihin on sisällyttävä käyttäjien ja sivullisten altistuminen, maaperään, vesiin ja ilmaan kohdistuvat ympäristövaikutukset sekä torjunta-ainekäsittelystä aiheutuneita jäämiä sisältävien viljelykasvien nauttimisen vaikutukset ihmisiin ja eläimiin. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivin 91/414/ETY mukaan luvan myöntäminen tiettyihin viljelykasveihin käytettäville kasvinsuojeluaineille kuuluu jäsenvaltioiden vastuulle. Luvan myöntämisen on perustuttava ihmisten ja eläinten terveydelle ja ympäristölle aiheutuvien vaikutusten arviointiin. Arvioinnissa huomioon otettaviin tekijöihin on sisällyttävä käyttäjien ja sivullisten altistuminen, maaperään, vesiin ja ilmaan kohdistuvat ympäristövaikutukset sekä torjunta-ainekäsittelystä aiheutuneita jäämiä sisältävien viljelykasvien nauttimisen vaikutukset ihmisiin ja eläimiin.

| (2) | Jäämien enimmäismäärät vahvistetaan sen mukaan, mikä on kasveille tehokkaan suojan antava pienin mahdollinen määrä torjunta-ainetta käytettäessä sitä niin, että jäämä on mahdollisimman pieni ja toksikologisesti hyväksyttävä etenkin arvioitaessa saantia ravinnon mukana. |
| --- | --- |

(2)

Jäämien enimmäismäärät vahvistetaan sen mukaan, mikä on kasveille tehokkaan suojan antava pienin mahdollinen määrä torjunta-ainetta käytettäessä sitä niin, että jäämä on mahdollisimman pieni ja toksikologisesti hyväksyttävä etenkin arvioitaessa saantia ravinnon mukana.

| (3) | Direktiivin 90/642/ETY soveltamisalaan kuuluvien torjunta-ainejäämien enimmäismääriä on jatkuvasti seurattava, ja niitä voidaan muuttaa uusien tai muuttuneiden käyttötapojen huomioon ottamiseksi. Komissiolle on ilmoitettu uusia tai muuttuneita käyttötapoja koskevia tietoja, joiden perusteella atsoksistrobiinin, klorotaloniilin, ioksiniilin ja kinoksifeenin jäämien enimmäismääriä muutetaan. |
| --- | --- |

(3)

Direktiivin 90/642/ETY soveltamisalaan kuuluvien torjunta-ainejäämien enimmäismääriä on jatkuvasti seurattava, ja niitä voidaan muuttaa uusien tai muuttuneiden käyttötapojen huomioon ottamiseksi. Komissiolle on ilmoitettu uusia tai muuttuneita käyttötapoja koskevia tietoja, joiden perusteella atsoksistrobiinin, klorotaloniilin, ioksiniilin ja kinoksifeenin jäämien enimmäismääriä muutetaan.

| (4) | Komissiolle on toimitettu heksaklooribentseenistä sellaista tietoa, että kyseistä torjunta-ainetta voi ympäristön saaastumisen vuoksi esiintyä analyysiherkkyyden alarajan ylittävinä määrinä kurpitsansiemenissä, joita käytetään elintarvikkeena useissa jäsenvaltioissa. Kurpitsansiementen lisääminen direktiivin 90/642/ETY liitteeseen I ja jäämien enimmäismäärien vahvistaminen kurpitsansiemenille on siksi tarpeen kuluttajien suojelemiseksi heksaklooribentseenin liiallisilta jäämiltä. |
| --- | --- |

(4)

Komissiolle on toimitettu heksaklooribentseenistä sellaista tietoa, että kyseistä torjunta-ainetta voi ympäristön saaastumisen vuoksi esiintyä analyysiherkkyyden alarajan ylittävinä määrinä kurpitsansiemenissä, joita käytetään elintarvikkeena useissa jäsenvaltioissa. Kurpitsansiementen lisääminen direktiivin 90/642/ETY liitteeseen I ja jäämien enimmäismäärien vahvistaminen kurpitsansiemenille on siksi tarpeen kuluttajien suojelemiseksi heksaklooribentseenin liiallisilta jäämiltä.

| (5) | Oksamyylille on vahvistettu väliaikaiset jäämien enimmäismäärät direktiivissä 90/642/ETY komission direktiivillä 2006/59/EY (5), odotettaessa, että tiedot kokeista toimitetaan. Oksamyylillä tehtyjä kokeita koskevat tiedot on sittemmin toimitettu ja arvioitu. Näin ollen oksamyylin väliaikaiset jäämien enimmäismäärät voidaan vahvistaa. |
| --- | --- |

(5)

Oksamyylille on vahvistettu väliaikaiset jäämien enimmäismäärät direktiivissä 90/642/ETY komission direktiivillä 2006/59/EY (5), odotettaessa, että tiedot kokeista toimitetaan. Oksamyylillä tehtyjä kokeita koskevat tiedot on sittemmin toimitettu ja arvioitu. Näin ollen oksamyylin väliaikaiset jäämien enimmäismäärät voidaan vahvistaa.

5

| (6) | Deltametriinille on myös vahvistettu väliaikaiset jäämien enimmäismäärät direktiiveissä 86/362/ETY, 86/363/ETY ja 90/642/ETY direktiivillä 2006/59/EY, odotettaessa liitteeseen III kuuluvan asiakirja-aineiston tarkastelua direktiivin 91/414/ETY nojalla ja deltametriinivalmisteiden uudelleenrekisteröintiä jäsenvaltioissa. Lisätarkastelussa kävi ilmi, että jäsenvaltioissa hyväksyttyjen deltametriinin käyttötarkoitusten perusteelliseen arviointiin tarvitaan enemmän aikaa. Siksi on aiheellista pidentää deltametriinin väliaikaisten jäämien enimmäismäärien voimassaoloaikaa. |
| --- | --- |

(6)

Deltametriinille on myös vahvistettu väliaikaiset jäämien enimmäismäärät direktiiveissä 86/362/ETY, 86/363/ETY ja 90/642/ETY direktiivillä 2006/59/EY, odotettaessa liitteeseen III kuuluvan asiakirja-aineiston tarkastelua direktiivin 91/414/ETY nojalla ja deltametriinivalmisteiden uudelleenrekisteröintiä jäsenvaltioissa. Lisätarkastelussa kävi ilmi, että jäsenvaltioissa hyväksyttyjen deltametriinin käyttötarkoitusten perusteelliseen arviointiin tarvitaan enemmän aikaa. Siksi on aiheellista pidentää deltametriinin väliaikaisten jäämien enimmäismäärien voimassaoloaikaa.

| (7) | Kuluttajien elinikäinen altistuminen näille torjunta-aineille niiden jäämiä mahdollisesti sisältävien elintarvikkeiden välityksellä on tutkittu ja arvioitu yhteisössä käytettävien menettelyjen ja käytäntöjen mukaisesti ottaen huomioon Maailman terveysjärjestön julkaisemat ohjeet (6). Kyseisten torjunta-aineiden jäämien enimmäismäärät olisi näiden tutkimusten ja arviointien perusteella vahvistettava sellaisiksi, ettei hyväksyttävä päiväsaanti ylity. |
| --- | --- |

(7)

Kuluttajien elinikäinen altistuminen näille torjunta-aineille niiden jäämiä mahdollisesti sisältävien elintarvikkeiden välityksellä on tutkittu ja arvioitu yhteisössä käytettävien menettelyjen ja käytäntöjen mukaisesti ottaen huomioon Maailman terveysjärjestön julkaisemat ohjeet (6). Kyseisten torjunta-aineiden jäämien enimmäismäärät olisi näiden tutkimusten ja arviointien perusteella vahvistettava sellaisiksi, ettei hyväksyttävä päiväsaanti ylity.

6

| (8) | Klorotaloniilille ja ioksiniilille on vahvistettu akuutin altistumisen viiteannos, ja kuluttajien akuutti altistuminen kunkin sellaisen elintarvikkeen välityksellä, joka mahdollisesti sisältää näiden torjunta-aineiden jäämiä, on tutkittu ja arvioitu yhteisössä käytössä olevien menettelyjen ja käytäntöjen mukaisesti ottaen huomioon Maailman terveysjärjestön julkaisemat ohjeet. Kasveja käsittelevän tiedekomitean lausunnot, etenkin neuvot ja suositukset kuluttajien suojelemiseksi torjunta-aineilla käsiteltyjen elintarvikkeiden varalta (7), on otettu huomioon. Saantia ravinnon mukana koskevan arvioinnin perusteella kyseisten torjunta-aineiden jäämien enimmäismäärät olisi vahvistettava sellaisiksi, ettei akuutin altistumisen viiteannos ylity. Muita kyseisiä aineita koskevien käytettävissä olevien tietojen arviointi on osoittanut, että akuutin altistumisen viiteannosta ei ole tarpeen vahvistaa, eikä lyhyen aikavälin arviointia tämän vuoksi tarvita. |
| --- | --- |

(8)

Klorotaloniilille ja ioksiniilille on vahvistettu akuutin altistumisen viiteannos, ja kuluttajien akuutti altistuminen kunkin sellaisen elintarvikkeen välityksellä, joka mahdollisesti sisältää näiden torjunta-aineiden jäämiä, on tutkittu ja arvioitu yhteisössä käytössä olevien menettelyjen ja käytäntöjen mukaisesti ottaen huomioon Maailman terveysjärjestön julkaisemat ohjeet. Kasveja käsittelevän tiedekomitean lausunnot, etenkin neuvot ja suositukset kuluttajien suojelemiseksi torjunta-aineilla käsiteltyjen elintarvikkeiden varalta (7), on otettu huomioon. Saantia ravinnon mukana koskevan arvioinnin perusteella kyseisten torjunta-aineiden jäämien enimmäismäärät olisi vahvistettava sellaisiksi, ettei akuutin altistumisen viiteannos ylity. Muita kyseisiä aineita koskevien käytettävissä olevien tietojen arviointi on osoittanut, että akuutin altistumisen viiteannosta ei ole tarpeen vahvistaa, eikä lyhyen aikavälin arviointia tämän vuoksi tarvita.

7

| (9) | Jäämien enimmäismääriksi vahvistetaan analyysiherkkyyden alaraja, kun kasvinsuojeluaineiden sallitusta käytöstä ei aiheudu elintarvikkeisiin tai niiden pinnalle havaittavissa olevia torjunta-aineiden jäämiä tai kun sallittua käyttöä ei ole tai kun jäsenvaltioiden salliman käytön tukena ei ole ollut tarvittavia tietoja tai kun kolmansissa maissa käytön tukena ei ole ollut tarvittavia tietoja ja käytöstä on aiheutunut torjunta-aineiden jäämiä yhteisön markkinoille mahdollisesti tuleviin elintarvikkeisiin tai niiden pinnalle. |
| --- | --- |

(9)

Jäämien enimmäismääriksi vahvistetaan analyysiherkkyyden alaraja, kun kasvinsuojeluaineiden sallitusta käytöstä ei aiheudu elintarvikkeisiin tai niiden pinnalle havaittavissa olevia torjunta-aineiden jäämiä tai kun sallittua käyttöä ei ole tai kun jäsenvaltioiden salliman käytön tukena ei ole ollut tarvittavia tietoja tai kun kolmansissa maissa käytön tukena ei ole ollut tarvittavia tietoja ja käytöstä on aiheutunut torjunta-aineiden jäämiä yhteisön markkinoille mahdollisesti tuleviin elintarvikkeisiin tai niiden pinnalle.

| (10) | Jäämien väliaikaisten enimmäismäärien vahvistaminen tai muuttaminen yhteisön tasolla ei estä jäsenvaltioita vahvistamasta ioksiniilille ja kinoksifeenille väliaikaisia jäämien enimmäismääriä direktiivin 91/414/ETY 4 artiklan 1 kohdan f alakohdan ja kyseisen direktiivin liitteen VI mukaisesti. Neljää vuotta pidetään riittävänä ajanjaksona, jonka kuluessa kyseisten aineiden tulevat käyttötarkoitukset voidaan vahvistaa. Tämän ajanjakson jälkeen yhteisössä vahvistetut jäämien väliaikaiset enimmäismäärät olisi katsottava lopullisiksi. |
| --- | --- |

(10)

Jäämien väliaikaisten enimmäismäärien vahvistaminen tai muuttaminen yhteisön tasolla ei estä jäsenvaltioita vahvistamasta ioksiniilille ja kinoksifeenille väliaikaisia jäämien enimmäismääriä direktiivin 91/414/ETY 4 artiklan 1 kohdan f alakohdan ja kyseisen direktiivin liitteen VI mukaisesti. Neljää vuotta pidetään riittävänä ajanjaksona, jonka kuluessa kyseisten aineiden tulevat käyttötarkoitukset voidaan vahvistaa. Tämän ajanjakson jälkeen yhteisössä vahvistetut jäämien väliaikaiset enimmäismäärät olisi katsottava lopullisiksi.

| (11) | Sen vuoksi on tarpeen muuttaa direktiiveissä 86/362/ETY, 86/363/ETY ja 90/642/ETY vahvistettuja jäämien enimmäismääriä kyseisten kasvinsuojeluaineiden käyttötarkoitusten asianmukaisen seurannan ja valvonnan mahdollistamiseksi ja kuluttajien suojelemiseksi. Jos kyseisten direktiivien liitteissä on jo määritelty jäämien enimmäismäärät, niitä on aiheellista muuttaa. Jos jäämien enimmäismääriä ei ole vielä määritelty, ne on aiheellista vahvistaa ensimmäisen kerran. |
| --- | --- |

(11)

Sen vuoksi on tarpeen muuttaa direktiiveissä 86/362/ETY, 86/363/ETY ja 90/642/ETY vahvistettuja jäämien enimmäismääriä kyseisten kasvinsuojeluaineiden käyttötarkoitusten asianmukaisen seurannan ja valvonnan mahdollistamiseksi ja kuluttajien suojelemiseksi. Jos kyseisten direktiivien liitteissä on jo määritelty jäämien enimmäismäärät, niitä on aiheellista muuttaa. Jos jäämien enimmäismääriä ei ole vielä määritelty, ne on aiheellista vahvistaa ensimmäisen kerran.

| (12) | Direktiivejä 86/362/ETY, 86/363/ETY ja 90/642/ETY olisi siksi muutettava. |
| --- | --- |

(12)

Direktiivejä 86/362/ETY, 86/363/ETY ja 90/642/ETY olisi siksi muutettava.

| (13) | Tässä direktiivissä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(13)

Tässä direktiivissä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:

1 artikla

Muutetaan direktiivi 86/362/ETY tämän direktiivin liitteen I mukaisesti.

2 artikla

Muutetaan direktiivi 86/363/ETY tämän direktiivin liitteen II mukaisesti.

3 artikla

Muutetaan direktiivi 90/642/ETY seuraavasti:

| 1) | Lisätään liitteessä I olevaan ryhmään ”4. Öljykasvien siemenet” kohta ”Kurpitsansiemenet”. |
| --- | --- |

1)

Lisätään liitteessä I olevaan ryhmään ”4. Öljykasvien siemenet” kohta ”Kurpitsansiemenet”.

| 2) | Muutetaan liite II tämän direktiivin liitteen III mukaisesti. |
| --- | --- |

2)

Muutetaan liite II tämän direktiivin liitteen III mukaisesti.

4 artikla

Jäsenvaltioiden on annettava ja julkaistava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset viimeistään 18 päivänä joulukuuta 2007. Niiden on viipymättä toimitettava komissiolle kirjallisina nämä säännökset sekä kyseisiä säännöksiä ja tätä direktiiviä koskeva vastaavuustaulukko.

Jäsenvaltioiden on sovellettava näitä säännöksiä 19 päivästä joulukuuta 2007.

Näissä jäsenvaltioiden antamissa säännöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.

5 artikla

Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

6 artikla

Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 17 päivänä syyskuuta 2007.

Komission puolesta

Markos KYPRIANOU

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 221, 7.8.1986, s. 37. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission direktiivillä 2007/27/EY (EUVL L 128, 16.5.2007, s. 31).

1

(2)  EYVL L 221, 7.8.1986, s. 43. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission direktiivillä 2007/28/EY (EUVL L 135, 26.5.2007, s. 6).

2

(3)  EYVL L 350, 14.12.1990, s. 71. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission direktiivillä 2007/39/EY (EUVL L 165, 27.6.2007, s. 25).

3

(4)  EYVL L 230, 19.8.1991, s. 1. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission direktiivillä 2007/52/EY (EUVL L 214, 17.8.2007, s. 3).

4

(5)  EUVL L 175, 29.6.2006, s. 61.

5

(6)  Ohjeet ravinnon mukana saatavien torjunta-ainejäämien arvioimiseksi (tarkistettu), laadittu GEMS/Food Programme -ohjelmassa yhdessä torjunta-ainejäämiä käsittelevän Codex-komitean kanssa, Maailman terveysjärjestön julkaisu, 1997 (WHO/FSF/FOS/97.7).

6

(7)  Lausunto neuvoston direktiivien 86/362/ETY, 86/363/ETY ja 90/642/ETY liitteiden muuttamiseen liittyvistä kysymyksistä (kasveja käsittelevän tiedekomitean lausunto 14.7.1998); lausunto vaihtelevista torjunta-ainejäämistä hedelmissä ja vihanneksissa (kasveja käsittelevän tiedekomitean lausunto 14.7.1998)

7

http://europa.eu.int/comm/food/fs/sc/scp/outcome_ppp_en.html

---

LIITE I

Korvataan direktiivin 86/362/ETY liitteessä II olevassa A osassa deltametriiniä koskeva kohta seuraavasti:

| Torjunta-ainejäämät | Enimmäismäärä mg/kg |
| --- | --- |
| ”Deltametriini (cis-deltametriini) (1) | 2
  VILJAT |

Torjunta-ainejäämät

Enimmäismäärä mg/kg

”Deltametriini (cis-deltametriini) (1)

2

VILJAT

---

(1)  Väliaikainen enimmäismäärä on voimassa 1 päivään marraskuuta 2008 odotettaessa direktiivin 91/414/ETY liitettä III koskevan asiakirjan tarkistusta ja deltametriinivalmisteiden uudelleenrekisteröintiä jäsenvaltioissa.”

1

---

LIITE II

Korvataan direktiivin 86/363/ETY liitteessä II olevassa A osassa deltametriiniä (cis-deltametriini) koskeva kohta seuraavasti:

| | Enimmäismäärä mg/kg |
| --- | --- |
| Torjunta-ainejäämät | lihassa olevassa rasvassa, lihavalmisteissa, muissa eläimenosissa ja eläinrasvoissa, jotka kuuluvat liitteessä I oleviin nimikkeisiin ex 0201, 0202, 0203, 0204, 0205, 0206, 0207, ex 0208, 0209, 0210, 1601 ja 1602
  (1) (4) | raakamaidossa ja täysmaidossa, jotka kuuluvat liitteessä I olevaan nimikkeeseen 0401; muissa elintarvikkeissa, jotka kuuluvat nimikkeisiin 0401, 0402, 0405 00 ja 0406 alaviitteiden (2) ja (4) mukaisesti | kuorettomissa tuoreissa munissa, linnunmunissa ja munankeltuaisissa, jotka on lueteltu liitteessä I nimikkeissä 0407 ja 0408
  (3) (4) |
| ”Deltametriini (cis-deltametriini) (2) | maksa ja munuaiset 0,03 (1); siipikarja ja siipikarjatuotteet 0,1; muut 0,5 | 0,05 | 0,05 (1) |

Enimmäismäärä mg/kg

Torjunta-ainejäämät

lihassa olevassa rasvassa, lihavalmisteissa, muissa eläimenosissa ja eläinrasvoissa, jotka kuuluvat liitteessä I oleviin nimikkeisiin ex 0201, 0202, 0203, 0204, 0205, 0206, 0207, ex 0208, 0209, 0210, 1601 ja 1602

(1) (4)

raakamaidossa ja täysmaidossa, jotka kuuluvat liitteessä I olevaan nimikkeeseen 0401; muissa elintarvikkeissa, jotka kuuluvat nimikkeisiin 0401, 0402, 0405 00 ja 0406 alaviitteiden (2) ja (4) mukaisesti

kuorettomissa tuoreissa munissa, linnunmunissa ja munankeltuaisissa, jotka on lueteltu liitteessä I nimikkeissä 0407 ja 0408

(3) (4)

”Deltametriini (cis-deltametriini) (2)

maksa ja munuaiset 0,03 (1); siipikarja ja siipikarjatuotteet 0,1; muut 0,5

0,05

0,05 (1)

---

(1)  Analyysiherkkyyden alaraja.

1

(2)  Väliaikainen enimmäismäärä on voimassa 1 päivään marraskuuta 2008 odotettaessa direktiivin 91/414/ETY liitettä III koskevan asiakirjan tarkistusta ja deltametriinivalmisteiden uudelleenrekisteröintiä jäsenvaltioissa.”

2

---

LIITE III

Korvataan direktiivin 90/642/ETY liitteessä II olevassa A osassa atsoksistrobiinia, klorotaloniiliä, deltametriiniä, heksaklooribentseeniä, ioksiniiliä, oksamyyliä ja kinoksifeeniä koskevat sarakkeet seuraavasti:

| | ”Tuhoeläinten torjunta-ainejäämät ja jäämien enimmäismäärät (mg/kg) |
| --- | --- |
| Ryhmät ja esimerkkejä yksittäisistä tuotteista, joihin jäämien enimmäismääriä sovelletaan | Atsoksistrobiini | Klorotaloniili | Deltametriini (cis-deltametriini) (2) | Heksaklooribentseeni | Ioksiniili, mukaan luettuina sen ioksiniilinä ilmaistut esterit | Oksamyyli | Kinoksifeeni |
| 1. | Tuoreet, kuivatut tai keittämättömät, jäädyttämällä ilman sokerin lisäystä säilötyt hedelmät; pähkinät |

”Tuhoeläinten torjunta-ainejäämät ja jäämien enimmäismäärät (mg/kg)

Ryhmät ja esimerkkejä yksittäisistä tuotteista, joihin jäämien enimmäismääriä sovelletaan

Atsoksistrobiini

Klorotaloniili

Deltametriini (cis-deltametriini) (2)

Heksaklooribentseeni

Ioksiniili, mukaan luettuina sen ioksiniilinä ilmaistut esterit

Oksamyyli

Kinoksifeeni

1.

0,01 (1)

0,05 (1)
   (3)

| i) | SITRUSHEDELMÄT |
| --- | --- |

i)

1

0,01 (1)

0,05 (1)

0,02 (1)
   (3)

Greipit

Sitruunat

Limetit

Mandariinit (klementiinit ja muut hybridit mukaan luettuina)

0,02 (1)
   (3)

Appelsiinit

Pomelot

Muut

0,01 (1)
   (3)

| ii) | PÄHKINÄT (kuoritut tai kuorimattomat) |
| --- | --- |

ii)

0,1 (1)

0,01 (1)

0,05 (1)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

Mantelit

Parapähkinät

Cashewpähkinät

Kastanjat

Kookospähkinät

Hasselpähkinät

Macadamiapähkinät (Queenslandin pähkinät)

Pekaanipähkinät

Pinjansiemenet

Pistaasimantelit

Saksanpähkinät

Muut

| iii) | SIEMENHEDELMÄT |
| --- | --- |

iii)

0,05 (1)

1

0,01 (1)
   (3)

Omenat

0,2

0,05 (3)

Päärynät

Kvittenit

Muut

0,1

0,02 (1)
   (3)

| iv) | KIVELLISET HEDELMÄT |
| --- | --- |

iv)

0,05 (1)

0,01 (1)
   (3)

Aprikoosit

1

0,05 (3)

Kirsikat

0,2

0,3 (3)

Persikat (nektariinit ja niiden kaltaiset hybridit mukaan luettuina)

1

0,05 (3)

Luumut

Muut

0,01 (1)

0,1

0,02 (1)
   (3)

| v) | MARJAT JA PIENET HEDELMÄT |
| --- | --- |

v)

0,01 (1)
   (3)

| a) | Syötäväksi ja viinin valmistukseen tarkoitetut viinirypäleet |
| --- | --- |

a)

Syötäväksi ja viinin valmistukseen tarkoitetut viinirypäleet

2

0,2

1 (3)

Syötäväksi tarkoitetut viinirypäleet

1

Viinin valmistukseen tarkoitetut viinirypäleet

3

| b) | Mansikat (muut kuin luonnonvaraiset) |
| --- | --- |

b)

Mansikat (muut kuin luonnonvaraiset)

2

3

0,2

0,3 (3)

| c) | Vadelmat ja vatukat (muut kuin luonnonvaraiset) |
| --- | --- |

c)

Vadelmat ja vatukat (muut kuin luonnonvaraiset)

0,01 (1)

0,02 (1)
   (3)

Karhunvatukat

3

0,5

Sinivatukat

Loganinmarjat (jättivatukat)

Vadelmat

3

Muut

0,05 (1)

0,05 (1)

| d) | Muut pienet hedelmät ja marjat (muut kuin luonnonvaraiset) |
| --- | --- |

d)

Muut pienet hedelmät ja marjat (muut kuin luonnonvaraiset)

0,05 (1)

2 (3)

Mustikat

Karpalot

2

Herukat (puna-, musta- ja valkoherukat)

10

0,5

Karviaismarjat

10

0,2

Muut

0,01 (1)

0,05 (1)

| e) | Luonnonvaraiset marjat ja hedelmät |
| --- | --- |

e)

Luonnonvaraiset marjat ja hedelmät

0,05 (1)

0,01 (1)

0,05 (1)

0,02 (1)
   (3)

| vi) | MUUT HEDELMÄT |
| --- | --- |

vi)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

Avokadot

Banaanit

2

0,2

Taatelit

Viikunat

Kiivit

0,2

Kumkvatit

Litsit

Mangot

0,2

Oliivit (syötäväksi tarkoitetut)

1

Oliivit (öljyn valmistukseen tarkoitetut)

1

Papaijat

0,2

20

Passionhedelmät

Ananakset

Granaattiomenat

Muut

0,05 (1)

0,01 (1)

0,05 (1)

| 2. | Tuoreet tai keittämättömät, jäädytetyt tai kuivatut vihannekset |
| --- | --- |

2.

0,01 (1)

| i) | JUUREKSET JA JUURIMUKULAT |
| --- | --- |

i)

0,05 (1)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

Punajuurikkaat

Porkkanat

0,2

1

0,2 (3)

Kassavat

Mukulasellerit

0,3

1

Piparjuuret

0,2

Maa-artisokat

Palsternakat

0,2

0,2 (3)

Juuripersiljat

0,2

Retiisit ja retikat

0,2

Kaurajuuret

0,2

Bataatit

Lantut

Nauriit

Jamssit

Muut

0,05 (1)

0,01 (1)

0,05 (1)
   (3)

| ii) | SIPULIKASVIT |
| --- | --- |

ii)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

Valkosipulit

0,5

0,1

0,2 (3)

Sipulit

0,5

0,1

0,2 (3)

Salottisipulit

0,5

0,1

0,2 (3)

Varhaissipulit

2

5

0,1

3 (3)

Muut

0,05 (1)

0,01 (1)

0,05 (1)

0,05 (1)
   (3)

| iii) | HEDELMÄVIHANNEKSET |
| --- | --- |

iii)

0,05 (1)
   (3)

| a) | Solanaceae-heimon vihannekset |
| --- | --- |

a)

Solanaceae-heimon vihannekset

2

2

0,02 (1)
   (3)

Tomaatit

0,3

0,02 (3)

Paprikat

0,02 (3)

Munakoisot

0,3

0,02 (3)

Okra

0,3

Muut

0,2

0,01 (1)
   (3)

| b) | Syötäväkuoriset Cucurbitaceae-heimon vihannekset |
| --- | --- |

b)

Syötäväkuoriset Cucurbitaceae-heimon vihannekset

1

0,2

0,02 (1)
   (3)

Kurkut

1

0,02 (3)

Pikkukurkut

5

0,02 (3)

Kesäkurpitsat

0,03 (3)

Muut

0,01 (1)

0,01 (1)
   (3)

| c) | Paksukuoriset Cucurbitaceae-heimon vihannekset |
| --- | --- |

c)

Paksukuoriset Cucurbitaceae-heimon vihannekset

0,5

1

0,2

0,01 (1)
   (3)

0,05 (3)

Melonit

Kurpitsat

Vesimelonit

Muut

| d) | Sokerimaissi |
| --- | --- |

d)

Sokerimaissi

0,05 (1)

0,01 (1)

0,05 (1)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

| iv) | KAALIKASVIT |
| --- | --- |

iv)

0,05 (1)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

| a) | Kukinnon muodostavat kaalit |
| --- | --- |

a)

Kukinnon muodostavat kaalit

0,5

3

0,1

Parsakaalit (myös calabrese)

Kukkakaalit

Muut

| b) | Kerivät kaalit |
| --- | --- |

b)

Kerivät kaalit

0,3

0,1

Ruusukaalit

3

Keräkaalit

3

Muut

0,01 (1)

| c) | Lehtikaalit |
| --- | --- |

c)

Lehtikaalit

5

0,01 (1)

0,5

Kiinankaalit

Lehtikaali

Muut

| d) | Kyssäkaali |
| --- | --- |

d)

Kyssäkaali

0,2

0,01 (1)

0,05 (1)

| v) | LEHTIVIHANNEKSET JA TUOREET YRTIT |
| --- | --- |

v)

0,05 (1)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

| a) | Lehtisalaatti ja sen kaltaiset vihannekset |
| --- | --- |

a)

Lehtisalaatti ja sen kaltaiset vihannekset

3

0,01 (1)

0,5

Vihanneskrassi

Vuonankaali

Lehtisalaatti

Siloendiivi

Sinappikaali (rucola)

Kaalin lehdet ja varret, myös nauriin naatit

Muut

| b) | Pinaatti ja sen kaltaiset vihannekset |
| --- | --- |

b)

Pinaatti ja sen kaltaiset vihannekset

0,05 (1)

0,01 (1)

0,5

Pinaatti

Mangoldi (lehtijuurikas)

Muut

| c) | Vesikrassi |
| --- | --- |

c)

Vesikrassi

0,05 (1)

0,01 (1)

0,05 (1)

| d) | Sikuri (valkolehti) |
| --- | --- |

d)

Sikuri (valkolehti)

0,2

0,01 (1)

0,05 (1)

| e) | Yrtit |
| --- | --- |

e)

Yrtit

3

5

0,5

Kirveli

Ruohosipuli

Persilja

Yrttiselleri

Muut

| vi) | PALKOVIHANNEKSET (tuoreet) |
| --- | --- |

vi)

0,2

0,05 (1)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

Pavut (silpimättömät)

1

5

Pavut (silvityt)

0,2

2

Herneet (silpimättömät)

0,5

2

Herneet (silvityt)

0,2

0,3

Muut

0,05 (1)

0,01 (1)

| vii) | VARSIVIHANNEKSET (tuoreet) |
| --- | --- |

vii)

0,01 (1)
   (3)

Parsat

Kardoni

Ruotisellerit

5

10

Fenkoli

5

Latva-artisokka

1

0,1

0,3 (3)

Purjo

2

10

0,2

3 (3)

Raparperi

Muut

0,05 (1)

0,01 (1)

0,05 (1)

0,05 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

| viii) | SIENET |
| --- | --- |

viii)

0,05 (1)

0,05

0,05 (1)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

| a) | Viljellyt sienet |
| --- | --- |

a)

Viljellyt sienet

2

| b) | Luonnonvaraiset sienet |
| --- | --- |

b)

Luonnonvaraiset sienet

0,01 (1)

| 3. | Kuivatut palkokasvit |
| --- | --- |

3.

0,1

0,01 (1)

1

0,01 (1)

0,05 (1)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

Pavut

Linssit

Herneet

Lupiinit

Muut

| 4. | Öljykasvien siemenet |
| --- | --- |

4.

0,1 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

Pellavansiemenet

Maapähkinät

0,05

Unikonsiemenet

Seesaminsiemenet

Auringonkukansiemenet

Rapsinsiemenet

0,5

0,1

Soijapavut

0,5

Sinapinsiemenet

0,1

Puuvillansiemenet

Hampunsiemenet

Kurpitsansiemenet

0,05

Muut

0,05 (1)

0,01 (1)

0,05 (1)

0,02 (1)

| 5. | Perunat |
| --- | --- |

5.

0,05 (1)

0,01 (1)

0,05 (1)

0,01

0,05 (1)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)

Varhaisperunat

Varastoperunat

| 6. | Tee (kuivatut lehdet ja lehtiruodit, fermentoitu ja muu, Camellia sinensis -laji) |
| --- | --- |

6.

0,1 (1)

0,1 (1)

5

0,02 (1)

0,1 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

| 7. | Humala (kuivattu), mukaan luettuina pelleteiksi valmistetut tai jauhetut humalantähkät |
| --- | --- |

7.

20

50

5

0,02 (1)

0,1 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,5 (3)

---

(1)  Analyysiherkkyyden alaraja.

1

(2)  Väliaikainen enimmäismäärä on voimassa 1 päivään marraskuuta 2008 odotettaessa direktiivin 91/414/ETY liitettä III koskevan asiakirjan tarkistusta ja deltametriinivalmisteiden uudelleenrekisteröintiä jäsenvaltioissa.

2

(3)  Jäämien enimmäismäärä on vahvistettu väliaikaisesti direktiivin 91/414/ETY 4 artiklan 1 kohdan f alakohdan mukaisesti.”

3

---

| 18.9.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 243/61 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 243/61

---

KOMISSION DIREKTIIVI 2007/57/EY,

annettu 17 päivänä syyskuuta 2007,

neuvoston direktiivien 76/895/ETY, 86/362/ETY, 86/363/ETY ja 90/642/ETY tiettyjen liitteiden muuttamisesta ditiokarbamaattien jäämien enimmäismäärien osalta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon hedelmien ja vihannesten torjunta-ainejäämien enimmäismäärien vahvistamisesta 23 päivänä marraskuuta 1976 annetun neuvoston direktiivin 76/895/ETY (1) ja erityisesti sen 5 artiklan,

ottaa huomioon viljojen torjunta-ainejäämien enimmäismääristä 24 päivänä heinäkuuta 1986 annetun neuvoston direktiivin 86/362/ETY (2) ja erityisesti sen 10 artiklan,

ottaa huomioon eläinkunnasta peräisin olevissa elintarvikkeissa ja niiden pinnassa olevien torjunta-ainejäämien enimmäismäärien vahvistamisesta 24 päivänä heinäkuuta 1986 annetun neuvoston direktiivin 86/363/ETY (3) ja erityisesti sen 10 artiklan,

ottaa huomioon torjunta-ainejäämien enimmäismäärien vahvistamisesta tietyille kasvikunnasta peräisin oleville tuotteille, mukaan lukien hedelmät ja vihannekset, 27 päivänä marraskuuta 1990 annetun neuvoston direktiivin 90/642/ETY (4) ja erityisesti sen 7 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Jäämien enimmäismäärät vahvistetaan sen mukaan, mikä on kasveille tehokkaan suojan antava pienin mahdollinen määrä torjunta-ainetta käytettäessä sitä niin, että jäämä on mahdollisimman pieni ja toksikologisesti hyväksyttävä etenkin arvioitaessa saantia ravinnon mukana. |
| --- | --- |

(1)

Jäämien enimmäismäärät vahvistetaan sen mukaan, mikä on kasveille tehokkaan suojan antava pienin mahdollinen määrä torjunta-ainetta käytettäessä sitä niin, että jäämä on mahdollisimman pieni ja toksikologisesti hyväksyttävä etenkin arvioitaessa saantia ravinnon mukana.

| (2) | Torjunta-aineiden jäämien enimmäismääriä arvioidaan jatkuvasti uudelleen, ja niitä muutetaan uuden tietämyksen ja uusien tai muuttuneiden käyttötarkoitusten huomioon ottamiseksi. Komissiolle on ilmoitettu uusia tai muuttuneita käyttötapoja koskevia tietoja, joiden perusteella manebin, mankotsebin, metiraamin, propinebin ja tiraamin jäämien enimmäismääriä olisi muutettava. |
| --- | --- |

(2)

Torjunta-aineiden jäämien enimmäismääriä arvioidaan jatkuvasti uudelleen, ja niitä muutetaan uuden tietämyksen ja uusien tai muuttuneiden käyttötarkoitusten huomioon ottamiseksi. Komissiolle on ilmoitettu uusia tai muuttuneita käyttötapoja koskevia tietoja, joiden perusteella manebin, mankotsebin, metiraamin, propinebin ja tiraamin jäämien enimmäismääriä olisi muutettava.

| (3) | Tehoaine tsiraami on sisällytetty neuvoston direktiivin 91/414/ETY (5) liitteeseen I komission direktiivillä 2003/81/EY (6). Sisällyttäminen direktiivin 91/414/ETY liitteeseen I perustui ehdotettua käyttötarkoitusta koskevien toimitettujen tietojen arviointiin. Käytettävissä olevat tiedot on käyty läpi, ja ne riittävät tiettyjen jäämien enimmäismäärien vahvistamiseen. |
| --- | --- |

(3)

Tehoaine tsiraami on sisällytetty neuvoston direktiivin 91/414/ETY (5) liitteeseen I komission direktiivillä 2003/81/EY (6). Sisällyttäminen direktiivin 91/414/ETY liitteeseen I perustui ehdotettua käyttötarkoitusta koskevien toimitettujen tietojen arviointiin. Käytettävissä olevat tiedot on käyty läpi, ja ne riittävät tiettyjen jäämien enimmäismäärien vahvistamiseen.

| (4) | Direktiiveissä 76/895/ETY, 86/362/ETY, 86/363/ETY ja 90/642/ETY on jo vahvistettu yhteisön jäämien enimmäismäärät manebille, mankotsebille, metiraamille, propinebille ja tiraamille. Määrät on otettu huomioon mukautettaessa kyseisiä jäämien enimmäismääriä tällä direktiivillä. Koska manebin, mankotsebin, metiraamin, propinebin, tiraamin ja tsiraamin jäämiä ei rutiinivalvonnassa voida tunnistaa yksittäin, jäämien enimmäismäärät vahvistetaan yhteiseksi näille kaikille torjunta-aineille, jotka tunnetaan myös ditiokarbamaatteina. Propinebille, tiraamille ja tsiraamille on kyllä olemassa yhden jäämän määritysmenetelmiä, mutta ei rutiininomaisesti. Niitä voidaan käyttää tapauskohtaisesti, kun on määritettävä propinebin, tiraamin ja/tai tsiraamin täsmällinen määrä. |
| --- | --- |

(4)

Direktiiveissä 76/895/ETY, 86/362/ETY, 86/363/ETY ja 90/642/ETY on jo vahvistettu yhteisön jäämien enimmäismäärät manebille, mankotsebille, metiraamille, propinebille ja tiraamille. Määrät on otettu huomioon mukautettaessa kyseisiä jäämien enimmäismääriä tällä direktiivillä. Koska manebin, mankotsebin, metiraamin, propinebin, tiraamin ja tsiraamin jäämiä ei rutiinivalvonnassa voida tunnistaa yksittäin, jäämien enimmäismäärät vahvistetaan yhteiseksi näille kaikille torjunta-aineille, jotka tunnetaan myös ditiokarbamaatteina. Propinebille, tiraamille ja tsiraamille on kyllä olemassa yhden jäämän määritysmenetelmiä, mutta ei rutiininomaisesti. Niitä voidaan käyttää tapauskohtaisesti, kun on määritettävä propinebin, tiraamin ja/tai tsiraamin täsmällinen määrä.

| (5) | Komission tarkastelukertomuksissa, jotka on laadittu kyseisten tehoaineiden sisällyttämiseksi direktiivin 91/414/ETY liitteeseen I, vahvistetaan kyseisten aineiden hyväksyttävä päiväsaanti (ADI) ja tarvittaessa akuutin altistumisen viiteannos (ArfD). Kuluttajien altistumista asianomaisella tehoaineella käsitellyille elintarvikkeille on arvioitu ja mitattu yhteisön menettelyjen mukaisesti. Lisäksi on otettu huomioon Maailman terveysjärjestön julkaisemat ohjeet (7) ja kasveja käsittelevän tiedekomitean lausunto (8) käytetyistä menetelmistä. |
| --- | --- |

(5)

Komission tarkastelukertomuksissa, jotka on laadittu kyseisten tehoaineiden sisällyttämiseksi direktiivin 91/414/ETY liitteeseen I, vahvistetaan kyseisten aineiden hyväksyttävä päiväsaanti (ADI) ja tarvittaessa akuutin altistumisen viiteannos (ArfD). Kuluttajien altistumista asianomaisella tehoaineella käsitellyille elintarvikkeille on arvioitu ja mitattu yhteisön menettelyjen mukaisesti. Lisäksi on otettu huomioon Maailman terveysjärjestön julkaisemat ohjeet (7) ja kasveja käsittelevän tiedekomitean lausunto (8) käytetyistä menetelmistä.

| (6) | On todettu, että ehdotetut jäämien enimmäismäärät eivät johda hyväksyttävien päiväsaantien tai akuutin altistumisen viiteannosten ylittymiseen. Jäämien enimmäismääräksi vahvistetaan analyysiherkkyyden alaraja, kun kasvinsuojeluaineiden sallitusta käytöstä ei aiheudu elintarvikkeisiin tai niiden pinnalle havaittavissa olevia torjunta-aineiden jäämiä tai kun sallittua käyttöä ei ole tai kun jäsenvaltioiden salliman käytön tukena ei ole ollut tarvittavia tietoja tai kun kolmansissa maissa käytön tukena ei ole ollut tarvittavia tietoja ja käytöstä on aiheutunut torjunta-aineiden jäämiä yhteisön markkinoille mahdollisesti tuleviin elintarvikkeisiin tai niiden pinnalle. |
| --- | --- |

(6)

On todettu, että ehdotetut jäämien enimmäismäärät eivät johda hyväksyttävien päiväsaantien tai akuutin altistumisen viiteannosten ylittymiseen. Jäämien enimmäismääräksi vahvistetaan analyysiherkkyyden alaraja, kun kasvinsuojeluaineiden sallitusta käytöstä ei aiheudu elintarvikkeisiin tai niiden pinnalle havaittavissa olevia torjunta-aineiden jäämiä tai kun sallittua käyttöä ei ole tai kun jäsenvaltioiden salliman käytön tukena ei ole ollut tarvittavia tietoja tai kun kolmansissa maissa käytön tukena ei ole ollut tarvittavia tietoja ja käytöstä on aiheutunut torjunta-aineiden jäämiä yhteisön markkinoille mahdollisesti tuleviin elintarvikkeisiin tai niiden pinnalle.

| (7) | Sen vuoksi on tarpeen muuttaa direktiivien 76/895/ETY, 86/362/ETY, 86/363/ETY ja 90/642/ETY liitteissä vahvistettuja jäämien enimmäismääriä torjunta-aineiden käyttökiellon asianmukaisen seurannan ja valvonnan mahdollistamiseksi ja kuluttajien suojelemiseksi. Jos kyseisten direktiivien liitteissä on jo määritelty jäämien enimmäismäärät, niitä on aiheellista muuttaa. Jos jäämien enimmäismääriä ei ole vielä määritelty, ne on aiheellista vahvistaa ensimmäisen kerran. |
| --- | --- |

(7)

Sen vuoksi on tarpeen muuttaa direktiivien 76/895/ETY, 86/362/ETY, 86/363/ETY ja 90/642/ETY liitteissä vahvistettuja jäämien enimmäismääriä torjunta-aineiden käyttökiellon asianmukaisen seurannan ja valvonnan mahdollistamiseksi ja kuluttajien suojelemiseksi. Jos kyseisten direktiivien liitteissä on jo määritelty jäämien enimmäismäärät, niitä on aiheellista muuttaa. Jos jäämien enimmäismääriä ei ole vielä määritelty, ne on aiheellista vahvistaa ensimmäisen kerran.

| (8) | Direktiivejä 76/895/ETY, 86/362/ETY, 86/363/ETY ja 90/642/ETY olisi tämän vuoksi muutettava vastaavasti. |
| --- | --- |

(8)

Direktiivejä 76/895/ETY, 86/362/ETY, 86/363/ETY ja 90/642/ETY olisi tämän vuoksi muutettava vastaavasti.

| (9) | Tässä direktiivissä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(9)

Tässä direktiivissä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:

1 artikla

Poistetaan direktiivin 76/895/ETY liitteessä II oleva tiraamia koskeva kohta.

2 artikla

Muutetaan direktiivi 86/362/ETY tämän direktiivin liitteen I mukaisesti.

3 artikla

Muutetaan direktiivi 86/363/ETY tämän direktiivin liitteen II mukaisesti.

4 artikla

Muutetaan direktiivi 90/642/ETY tämän direktiivin liitteen III mukaisesti.

5 artikla

Jäsenvaltioiden on annettava ja julkaistava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset viimeistään 18 päivänä maaliskuuta 2008. Niiden on viipymättä toimitettava komissiolle kirjallisina nämä säännökset sekä kyseisiä säännöksiä ja tätä direktiiviä koskeva vastaavuustaulukko.

Jäsenvaltioiden on sovellettava näitä säännöksiä 19 päivästä maaliskuuta 2008.

Näissä jäsenvaltioiden antamissa säännöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.

6 artikla

Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

7 artikla

Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 17 päivänä syyskuuta 2007.

Komission puolesta

Markos KYPRIANOU

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 340, 9.12.1976, s. 26. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission direktiivillä 2007/8/EY (EUVL L 63, 1.3.2007, s. 9).

1

(2)  EYVL L 221, 7.8.1986, s. 37. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission direktiivillä 2007/27/EY (EUVL L 128, 16.5.2007, s. 31).

2

(3)  EYVL L 221, 7.8.1986, s. 43. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission direktiivillä 2007/28/EY (EUVL L 135, 26.5.2007, s. 6).

3

(4)  EYVL L 350, 14.12.1990, s. 71. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission direktiivillä 2007/39/EY (EUVL L 165, 27.6.2007, s. 25).

4

(5)  EYVL L 230, 19.8.1991, s. 1. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission direktiivillä 2007/52/EY (EUVL L 214, 17.8.2007, s. 3).

5

(6)  EUVL L 224, 6.9.2003, s. 29.

6

(7)  Ohjeet ravinnon mukana saatavien torjunta-ainejäämien arvioimiseksi (tarkistettu), laadittu GEMS/Food Programme -ohjelmassa yhdessä torjunta-ainejäämiä käsittelevän Codex-komitean kanssa, Maailman terveysjärjestön julkaisu, 1997 (WHO/FSF/FOS/97.7).

7

(8)  Kasveja käsittelevän tiedekomitean lausunto neuvoston direktiivien 86/362/ETY, 86/363/ETY ja 90/642/ETY liitteiden muuttamiseen liittyvistä kysymyksistä (kasveja käsittelevän tiedekomitean lausunto, 14. heinäkuuta 1998) (http://europa.eu.int/comm/food/fs/sc/index_en.html).

8

---

LIITE I

Korvataan direktiivin 86/362/ETY liitteessä II olevassa A osassa rivit ”Mankotsebi, Manebi, Metirami, Propinebi, Zinebi (summa CS2 :na ilmaistuna)” seuraavasti:

| ”Torjunta-ainejäämä | Enimmäismäärä mg/kg |
| --- | --- |
| Ditiokarbamaatit, ilmaistuna CS2:na, mukaan luettuina manebi, mankotsebi, metiraami, propinebi, tiraami ja tsiraami (1), (2) | 1 Vehnä, ruis, ruisvehnä, spelttivehnä (ma, mz)
  2 Ohra, kaura (ma, mz)
  0,05 (4) Muut viljat |
| Propinebi (ilmaistuna propeenidiamiinina) (3) | 0,05 (4)

  VILJAT |
| Tiraami (ilmaistuna tiraamina) (3) | 0,1 (4)

  VILJAT |
| Tsiraami (ilmaistuna tsiraamina) (3) | 0,1 (4)

  VILJAT |

”Torjunta-ainejäämä

Enimmäismäärä mg/kg

Ditiokarbamaatit, ilmaistuna CS2:na, mukaan luettuina manebi, mankotsebi, metiraami, propinebi, tiraami ja tsiraami (1), (2)

1 Vehnä, ruis, ruisvehnä, spelttivehnä (ma, mz)

2 Ohra, kaura (ma, mz)

0,05 (4) Muut viljat

Propinebi (ilmaistuna propeenidiamiinina) (3)

0,05 (4)

VILJAT

Tiraami (ilmaistuna tiraamina) (3)

0,1 (4)

VILJAT

Tsiraami (ilmaistuna tsiraamina) (3)

0,1 (4)

VILJAT

---

(1)  CS2:na ilmaistut jäämien enimmäismäärät ovat peräisin erilaisista ditiokarbamaateista eivätkä ne siksi kuvasta yhtä yksittäistä hyvää maatalouskäytäntöä. Siksi näitä jäämien enimmäismääriä ei ole syytä käyttää sen tarkistamiseen, onko hyvää maatalouskäytäntöä noudatettu.

1

2

(2)  Suluissa jäämän alkuperä (ma: manebi; mz: mankotsebi; me: metiraami; pr: propinebi; t: tiraami; z: tsiraami).

2

(3)  Koska kaikki ditiokarbamaatit ovat mukana lopullisessa CS2-jäämässä, niiden erottaminen ei yleensä ole mahdollista. Propinebille, tiraamille ja tsiraamille on kuitenkin olemassa yhden jäämän määritysmenetelmiä. Niitä voidaan käyttää tapauskohtaisesti, kun on määritettävä propinebin, tsiraamin ja/tai tiraamin täsmällinen määrä.

3

2

(4)  Analyysiherkkyyden alaraja.”

4

---

LIITE II

Korvataan direktiivin 86/363/ETY liitteessä II olevassa B osassa rivit ”Mankotsebi, Manebi, Metirami, Propinebi, Zinebi (summa CS2 :na ilmaistuna)” seuraavasti:

| | Enimmäismäärät mg/kg |
| --- | --- |
| Torjunta-ainejäämät | lihassa, mukaan luettuna rasva, lihavalmisteissa, muissa eläimenosissa ja eläinrasvoissa, jotka kuuluvat liitteessä I oleviin nimikkeisiin ex 0201, 0202, 0203, 0204, 0205 00 00, 0206, 0207, ex 0208, 0209 00, 0210, 1601 00 ja 1602 | maidossa ja maitotuotteissa, jotka kuuluvat liitteessä I oleviin nimikkeisiin 0401, 0402, 0405 00 ja 0406 | tuoreissa kuorettomissa munissa, linnunmunissa ja munankeltuaisessa, jotka kuuluvat liitteessä I oleviin nimikkeisiin 0407 00 ja 0408 |
| ”Ditiokarbamaatit, ilmaistuna CS2:na, mukaan luettuina manebi, mankotsebi, metiraami, propinebi, tiraami ja tsiraami | 0,05 (1) | 0,05 (1) | 0,05 (1) |

Enimmäismäärät mg/kg

Torjunta-ainejäämät

lihassa, mukaan luettuna rasva, lihavalmisteissa, muissa eläimenosissa ja eläinrasvoissa, jotka kuuluvat liitteessä I oleviin nimikkeisiin ex 0201, 0202, 0203, 0204, 0205 00 00, 0206, 0207, ex 0208, 0209 00, 0210, 1601 00 ja 1602

maidossa ja maitotuotteissa, jotka kuuluvat liitteessä I oleviin nimikkeisiin 0401, 0402, 0405 00 ja 0406

tuoreissa kuorettomissa munissa, linnunmunissa ja munankeltuaisessa, jotka kuuluvat liitteessä I oleviin nimikkeisiin 0407 00 ja 0408

”Ditiokarbamaatit, ilmaistuna CS2:na, mukaan luettuina manebi, mankotsebi, metiraami, propinebi, tiraami ja tsiraami

0,05 (1)

0,05 (1)

0,05 (1)

---

(1)  Analyysiherkkyyden alaraja.”

1

---

LIITE III

Korvataan direktiivin 90/642/ETY liitteessä II olevassa A osassa sarake ”Manebi, Mankotsebi, Metirami, Propinebi, Zinebi (summa CS2:na ilmaistuna)” seuraavasti:

| | ”Torjunta-ainejäämä ja enimmäismäärä (mg/kg) |
| --- | --- |
| Ryhmät ja esimerkkejä yksittäisistä tuotteista, joihin jäämien enimmäismääriä sovelletaan | Ditiokarbamaatit, ilmaistuna CS2:na, mukaan luettuina manebi, mankotsebi, metiraami, propinebi, tiraami ja tsiraami (1), (2) | Propinebi (ilmaistuna propeenidiamiinina) (3) | Tiraami (ilmaistuna tiraamina) (3) | Tsiraami (ilmaistuna tsiraamina) (3) |
| 1.   Tuoreet, kuivatut tai keittämättömät, jäädyttämällä ilman sokerin lisäystä säilötyt hedelmät; pähkinät |
| i) | SITRUSHEDELMÄT |

”Torjunta-ainejäämä ja enimmäismäärä (mg/kg)

Ryhmät ja esimerkkejä yksittäisistä tuotteista, joihin jäämien enimmäismääriä sovelletaan

Ditiokarbamaatit, ilmaistuna CS2:na, mukaan luettuina manebi, mankotsebi, metiraami, propinebi, tiraami ja tsiraami (1), (2)

Propinebi (ilmaistuna propeenidiamiinina) (3)

Tiraami (ilmaistuna tiraamina) (3)

Tsiraami (ilmaistuna tsiraamina) (3)

Tuoreet, kuivatut tai keittämättömät, jäädyttämällä ilman sokerin lisäystä säilötyt hedelmät; pähkinät

i)

5 (mz)

0,05 (4)

0,1 (4)

0,1 (4)

Greipit

Sitruunat

Limetit

Mandariinit (mukaan lukien klementiinit ja muut niiden kaltaiset sitrushybridit)

Appelsiinit

Pomelot

Muut

| ii) | PÄHKINÄT (kuoritut ja kuorimattomat) |
| --- | --- |

ii)

0,05 (4)

0,1 (4)

0,1 (4)

Mantelit

Parapähkinät

Cashewpähkinät

Kastanjat

Kookospähkinät

Hasselpähkinät

Macadamiapähkinät (Queenslandin pähkinät)

Pekaanipähkinät

Pinjansiemenet

Pistaasimantelit

Saksanpähkinät

0,1 (mz)

Muut

0,05 (4)

| iii) | SIEMENHEDELMÄT |
| --- | --- |

iii)

5 (ma, mz, me, pr, t, z)

0,3

Omenat

5

0,1 (4)

Päärynät

5

1

Kvittenit

Muut

0,1 (4)

0,1 (4)

| iv) | KIVELLISET HEDELMÄT |
| --- | --- |

iv)

Aprikoosit

2 (mz, t)

3

Kirsikat

2 (mz, me, pr, t, z)

0,3

3

5

Persikat (nektariinit ja niiden kaltaiset hybridit mukaan luettuina)

2 (mz, t)

3

Luumut

2 (mz, me, t, z)

2

2

Muut

0,05 (4)

0,05 (4)

0,1 (4)

0,1 (4)

| v) | MARJAT JA PIENET HEDELMÄT |
| --- | --- |

v)

0,1 (4)

| a) | Syötäväksi ja viinin valmistukseen tarkoitetut viinirypäleet |
| --- | --- |

a)

Syötäväksi ja viinin valmistukseen tarkoitetut viinirypäleet

5 (ma, mz, me, pr, t)

Syötäväksi tarkoitetut viinirypäleet

1

0,1 (4)

Viinin valmistukseen tarkoitetut viinirypäleet

1

3

| b) | Mansikat (muut kuin luonnonvaraiset) |
| --- | --- |

b)

Mansikat (muut kuin luonnonvaraiset)

10 (t)

0,05 (4)

10

| c) | Vadelmat ja vatukat (muut kuin luonnonvaraiset) |
| --- | --- |

c)

Vadelmat ja vatukat (muut kuin luonnonvaraiset)

0,05 (4)

0,05 (4)

0,1 (4)

Karhunvatukat

Sinivatukat

Loganinmarjat (jättivatukat)

Vadelmat

Muut

| d) | Muut pienet hedelmät ja marjat (muut kuin luonnonvaraiset) |
| --- | --- |

d)

Muut pienet hedelmät ja marjat (muut kuin luonnonvaraiset)

0,05 (4)

0,1 (4)

Mustikat

Karpalot

Herukat (puna-, musta- ja valkoherukat)

5 (mz)

Karviaismarjat

Muut

0,05 (4)

| e) | Luonnonvaraiset marjat ja hedelmät |
| --- | --- |

e)

Luonnonvaraiset marjat ja hedelmät

0,05 (4)

0,05 (4)

0,1 (4)

| vi) | MUUT HEDELMÄT |
| --- | --- |

vi)

0,1 (4)

0,1 (4)

Avokadot

Banaanit

2 (mz, me)

Taatelit

Viikunat

Kiivit

Kumkvatit

Litsit

Mangot

2 (mz)

Oliivit (syötäväksi tarkoitetut)

5 (mz, pr)

0,3

Oliivit (öljyn valmistukseen tarkoitetut)

5 (mz, pr)

0,3

Papaijat

7 (mz)

Passionhedelmät

Ananakset

Granaattiomenat

Muut

0,05 (4)

0,05 (4)

| 2. | Tuoreet tai keittämättömät, jäädytetyt tai kuivatut vihannekset |
| --- | --- |

2.

0,1 (4)

| i) | JUUREKSET JA JUURIMUKULAT |
| --- | --- |

i)

0,1 (4)

Punajuurikkaat

0,5 (mz)

Porkkanat

0,2 (mz)

Kassavat

Mukulasellerit

0,3 (ma, me, pr, t)

0,3

Piparjuuret

0,2 (mz)

Maa-artisokat

Palsternakat

0,2 (mz)

Juuripersiljat

0,2 (mz)

Retiisit ja retikat

Kaurajuuret

0,2 (mz)

Bataatit

Lantut

Nauriit

Jamssit

Muut

0,05 (4)

0,05 (4)

| ii) | SIPULIKASVIT |
| --- | --- |

ii)

0,05 (4)

0,1 (4)

Valkosipulit

0,1 (mz)

Sipulit

1 (ma, mz)

Salottisipulit

1 (ma, mz)

Varhaissipulit

1 (mz)

Muut

0,05 (4)

| iii) | HEDELMÄVIHANNEKSET |
| --- | --- |

iii)

0,1 (4)

| a) | Solanaceae-heimo |
| --- | --- |

a)

Solanaceae-heimo

Tomaatit

3 (mz, me, pr)

2

Paprikat

5 (mz, pr)

1

Munakoisot

3 (mz, me)

Okra

0,5 (mz)

Muut

0,05 (4)

0,05 (4)

| b) | Syötäväkuoriset Cucurbitaceae-heimon vihannekset |
| --- | --- |

b)

Syötäväkuoriset Cucurbitaceae-heimon vihannekset

2 (mz, pr)

Kurkut

2

Pikkukurkut

Kesäkurpitsat

Muut

0,05 (4)

| c) | Paksukuoriset Cucurbitaceae-heimon vihannekset |
| --- | --- |

c)

Paksukuoriset Cucurbitaceae-heimon vihannekset

1 (mz, pr)

Melonit

1

Kurpitsat

Vesimelonit

1

Muut

0,05 (4)

| d) | Sokerimaissi |
| --- | --- |

d)

Sokerimaissi

0,05 (4)

0,05 (4)

| iv) | KAALIKASVIT |
| --- | --- |

iv)

0,05 (4)

0,1 (4)

| a) | Kukinnon muodostavat kaalit |
| --- | --- |

a)

Kukinnon muodostavat kaalit

1 (mz)

Parsakaalit (myös calabrese)

Kukkakaalit

Muut

| b) | Kerivät kaalit |
| --- | --- |

b)

Kerivät kaalit

Ruusukaalit

2 (mz)

Keräkaalit

3 (mz)

Muut

0,05 (4)

| c) | Lehtikaalit |
| --- | --- |

c)

Lehtikaalit

0,5 (mz)

Kiinankaalit

Lehtikaali

Muut

| d) | Kyssäkaali |
| --- | --- |

d)

Kyssäkaali

1 (mz)

| v) | LEHTIVIHANNEKSET JA TUOREET YRTIT |
| --- | --- |

v)

0,05 (4)

| a) | Lehtisalaatti ja sen kaltaiset vihannekset |
| --- | --- |

a)

Lehtisalaatti ja sen kaltaiset vihannekset

5 (mz, me, t)

Vihanneskrassi

Vuonankaali

Lehtisalaatti

2

Siloendiivi

2

Sinappikaali (rucola)

Kaalin lehdet ja varret, myös nauriin naatit

Muut

0,1 (4)

| b) | Pinaatti ja sen kaltaiset vihannekset |
| --- | --- |

b)

Pinaatti ja sen kaltaiset vihannekset

0,05 (4)

0,1 (4)

Pinaatti

Mangoldi (lehtijuurikas

Muut

| c) | Vesikrassi |
| --- | --- |

c)

Vesikrassi

0,3 (mz)

0,1 (4)

| d) | Sikuri (valkolehti) |
| --- | --- |

d)

Sikuri (valkolehti)

0,5 (mz)

0,1 (4)

| e) | Yrtit |
| --- | --- |

e)

Yrtit

5 (mz, me)

0,1 (4)

Kirveli

Ruohosipuli

Persilja

Yrttiselleri

Muut

| vi) | PALKOVIHANNEKSET (tuoreet) |
| --- | --- |

vi)

0,05 (4)

0,1 (4)

Pavut (silpimättömät)

1 (mz)

Pavut (silvityt)

0,1 (mz)

Herneet (silpimättömät)

1 (ma, mz)

Herneet (silvityt)

0,1 (mz)

Muut

0,05 (4)

| vii) | VARSIVIHANNEKSET (tuoreet) |
| --- | --- |

vii)

0,05 (4)

0,1 (4)

Parsat

0,5 (mz)

Kardoni

Ruotisellerit

Fenkoli

Latva-artisokka

Purjo

3 (ma, mz)

Raparperi

0,5 (mz)

Muut

0,05 (4)

| viii) | SIENET |
| --- | --- |

viii)

0,05 (4)

0,05 (4)

0,1 (4)

| a) | Viljellyt sienet |
| --- | --- |

a)

Viljellyt sienet

| b) | Luonnonvaraiset sienet |
| --- | --- |

b)

Luonnonvaraiset sienet

| 3. | Kuivatut palkokasvit |
| --- | --- |

3.

0,05 (4)

0,1 (4)

0,1 (4)

Pavut

0,1 (mz)

Linssit

Herneet

0,1 (mz)

Lupiinit

Muut

0,05 (4)

| 4. | Öljykasvien siemenet |
| --- | --- |

4.

0,1 (4)

0,1 (4)

0,1 (4)

Pellavansiemenet

Maapähkinät

Unikonsiemenet

Seesaminsiemenet

Auringonkukansiemenet

Rapsinsiemenet

0,5 (ma, mz)

Soijapavut

Sinapinsiemenet

Puuvillansiemenet

Hampunsiemenet

Kurpitsan siemenet

Muut

0,1 (4)

| 5. | Perunat |
| --- | --- |

5.

0,3 (ma, mz, me, pr)

0,2

0,1 (4)

0,1 (4)

Varhaisperunat

Varastoperunat

| 6. | Tee (kuivatut lehdet ja lehtiruodit, fermentoitu ja muu, Camellia sinensis -laji) |
| --- | --- |

6.

0,1 (4)

0,1 (4)

0,2 (4)

0,2 (4)

| 7. | Humala (kuivattu), mukaan luettuina pelleteiksi valmistetut tai jauhetut humalantähkät |
| --- | --- |

7.

25 (pr)

50

0,2 (4)

0,2 (4)

---

(1)  CS2:na ilmaistut jäämien enimmäismäärät ovat peräisin erilaisista ditiokarbamaateista, eivätkä ne siksi kuvasta yhtä yksittäistä hyvää maatalouskäytäntöä (GAP). Siksi näitä jäämien enimmäismääriä ei ole syytä käyttää sen tarkistamiseen, onko hyvää maatalouskäytäntöä noudatettu.

1

2

(2)  Suluissa jäämän alkuperä (ma: manebi; mz: mankotsebi; me: metiraami; pr: propinebi; t: tiraami; z: tsiraami).

2

(3)  Koska kaikki ditiokarbamaatit ovat mukana lopullisessa CS2-jäämässä, niiden erottaminen ei yleensä ole mahdollista. Propinebille, tiraamille ja tsiraamille on kuitenkin olemassa yhden jäämän määritysmenetelmiä. Niitä voidaan käyttää tapauskohtaisesti, kun on määritettävä propinebin, tsiraamin ja/tai tiraamin täsmällinen määrä.

3

2

(4)  Analyysiherkkyyden alaraja.”

4

---

II EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen ei ole pakollista

PÄÄTÖKSET

Komissio

| 18.9.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 243/71 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 243/71

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 4 päivänä huhtikuuta 2007,

Valtiontuesta C 14/06, jonka Belgia aikoo myöntää General Motors Belgiumin (Antwerpen) hyväksi

(tiedoksiannettu numerolla K(2007) 435)

(Ainoastaan ranskan- ja hollanninkieliset tekstit ovat todistusvoimaiset)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2007/612/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa (1),

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

| (1) | Komissiolle ilmoitettiin 8 päivänä joulukuuta 2005 päivätyllä, 14 päivänä joulukuuta 2005 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä suunnitelmasta myöntää koulutustukea Antwerpenissä sijaitsevan General Motors Belgiumin hyväksi. Komissio pyysi 4 päivänä tammikuuta 2006 lisätietoja, jotka Belgia toimitti 7 päivänä helmikuuta 2006 päivätyllä, 10 päivänä helmikuuta 2006 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Komissio pyysi 15 päivänä helmikuuta 2006 jälleen lisäselvityksiä, jotka toimitettiin sille 2 päivänä maaliskuuta 2006 päivätyllä, 8 päivänä maaliskuuta 2006 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. |
| --- | --- |

(1)

Komissiolle ilmoitettiin 8 päivänä joulukuuta 2005 päivätyllä, 14 päivänä joulukuuta 2005 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä suunnitelmasta myöntää koulutustukea Antwerpenissä sijaitsevan General Motors Belgiumin hyväksi. Komissio pyysi 4 päivänä tammikuuta 2006 lisätietoja, jotka Belgia toimitti 7 päivänä helmikuuta 2006 päivätyllä, 10 päivänä helmikuuta 2006 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Komissio pyysi 15 päivänä helmikuuta 2006 jälleen lisäselvityksiä, jotka toimitettiin sille 2 päivänä maaliskuuta 2006 päivätyllä, 8 päivänä maaliskuuta 2006 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä.

| (2) | Komissio ilmoitti Belgialle 26 päivänä huhtikuuta 2006 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukainen menettely, joka koskee ilmoitettua tukea. Menettelyn aloittamisesta tehty komission päätös julkaistiin 1 päivänä syyskuuta 2006Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2). Komissio on pyytänyt asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa kyseisistä toimenpiteistä. Yksikään asianomainen osapuoli ei ole toimittanut sille huomautuksia. |
| --- | --- |

(2)

Komissio ilmoitti Belgialle 26 päivänä huhtikuuta 2006 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukainen menettely, joka koskee ilmoitettua tukea. Menettelyn aloittamisesta tehty komission päätös julkaistiin 1 päivänä syyskuuta 2006Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2). Komissio on pyytänyt asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa kyseisistä toimenpiteistä. Yksikään asianomainen osapuoli ei ole toimittanut sille huomautuksia.

| (3) | Belgian viranomaiset ottivat 31 päivänä toukokuuta 2006 päivätyllä, 6 päivänä kesäkuuta 2006 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä kantaa menettelyn aloittamisesta tehtyyn päätökseen. Ne toimittivat lisätietoja 13 päivänä joulukuuta 2006 ja 5 päivänä helmikuuta 2007 päivätyillä kirjeillä. Komission ja Belgian viranomaisten välillä pidettiin kokous 13 päivänä helmikuuta 2007. Belgia toimitti 20 päivänä helmikuuta 2007 päivätyllä kirjeellä asiasta lisätietoja. Komissio lähetti Belgialle jälleen 23 päivänä helmikuuta 2007 lisätietopyynnön, johon Belgian viranomaiset vastasivat 28 päivänä helmikuuta 2007 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(3)

Belgian viranomaiset ottivat 31 päivänä toukokuuta 2006 päivätyllä, 6 päivänä kesäkuuta 2006 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä kantaa menettelyn aloittamisesta tehtyyn päätökseen. Ne toimittivat lisätietoja 13 päivänä joulukuuta 2006 ja 5 päivänä helmikuuta 2007 päivätyillä kirjeillä. Komission ja Belgian viranomaisten välillä pidettiin kokous 13 päivänä helmikuuta 2007. Belgia toimitti 20 päivänä helmikuuta 2007 päivätyllä kirjeellä asiasta lisätietoja. Komissio lähetti Belgialle jälleen 23 päivänä helmikuuta 2007 lisätietopyynnön, johon Belgian viranomaiset vastasivat 28 päivänä helmikuuta 2007 päivätyllä kirjeellä.

2.   HANKKEEN KUVAUS

| (4) | Tuensaaja olisi General Motors Corporationiin, jäljempänä ’GMC’, kuuluva General Motors Belgium, jäljempänä ’GM Belgium’, joka toimii Antwerpenissä. GMC:n toimintaa Euroopassa, jäljempänä ’GM Europe’, johtaa erityinen johtoryhmä. Tämä vuonna 1924 perustettu yritys valmistaa autonosia omaan käyttöönsä ja GMC:n muiden tytäryritysten käyttöön sekä kokoaa autoja. Vuonna 2005 GMC valmisti 253 000 autoa. Valtaosa tuotannosta menee vientiin. Tehdas kokoaa tällä hetkellä Opel Astra -mallia. Kyseisen malli sijoittuu autojen markkinasegmentille, jolla käydään erityisen tiukkaa kilpailua, kuten Belgian viranomaiset ovat todenneet. Yrityksessä on noin 5 000 työntekijää. |
| --- | --- |

(4)

Tuensaaja olisi General Motors Corporationiin, jäljempänä ’GMC’, kuuluva General Motors Belgium, jäljempänä ’GM Belgium’, joka toimii Antwerpenissä. GMC:n toimintaa Euroopassa, jäljempänä ’GM Europe’, johtaa erityinen johtoryhmä. Tämä vuonna 1924 perustettu yritys valmistaa autonosia omaan käyttöönsä ja GMC:n muiden tytäryritysten käyttöön sekä kokoaa autoja. Vuonna 2005 GMC valmisti 253 000 autoa. Valtaosa tuotannosta menee vientiin. Tehdas kokoaa tällä hetkellä Opel Astra -mallia. Kyseisen malli sijoittuu autojen markkinasegmentille, jolla käydään erityisen tiukkaa kilpailua, kuten Belgian viranomaiset ovat todenneet. Yrityksessä on noin 5 000 työntekijää.

| (5) | General Motors Belgium on ilmoittanut aikovansa toteuttaa vuosina 2005–2007 127 miljoonan euron investointiohjelman, johon sisältyvät seuraavat toimet:






  a) | Astra-mallin uuden version tuotanto: nykyisin valmistamiensa kolmen version lisäksi tehdas alkaa valmistaa kovakattoista Astra TwinTop-avomallia (ns. cabrio-mallia). Cabrio-versiota ei tähän mennessä ole valmistettu GM Europen tehtaalla vaan sitä on teetetty alihankintana italialaisella Bertone-yrityksellä. |
| --- | --- | --- |

(5)

General Motors Belgium on ilmoittanut aikovansa toteuttaa vuosina 2005–2007 127 miljoonan euron investointiohjelman, johon sisältyvät seuraavat toimet:

a)

Astra-mallin uuden version tuotanto: nykyisin valmistamiensa kolmen version lisäksi tehdas alkaa valmistaa kovakattoista Astra TwinTop-avomallia (ns. cabrio-mallia). Cabrio-versiota ei tähän mennessä ole valmistettu GM Europen tehtaalla vaan sitä on teetetty alihankintana italialaisella Bertone-yrityksellä.

| b) | puristamon kapasiteetin kaksinkertaistaminen: puristamotoiminnan kehittäminen on osa GM Europen strategiaa, jonka tarkoituksena on mukauttaa toiminta vastaamaan paremmin paikallisia tarpeita. Autonkorin varaosien omavaraisuuden parantaminen ja konsernin eri tytäryritysten välisen logistiikan tehostaminen mahdollistaa sen, että varaosien kuljetuskustannuksia eri tehtaiden välillä voidaan vähentää. |
| --- | --- |

b)

puristamon kapasiteetin kaksinkertaistaminen: puristamotoiminnan kehittäminen on osa GM Europen strategiaa, jonka tarkoituksena on mukauttaa toiminta vastaamaan paremmin paikallisia tarpeita. Autonkorin varaosien omavaraisuuden parantaminen ja konsernin eri tytäryritysten välisen logistiikan tehostaminen mahdollistaa sen, että varaosien kuljetuskustannuksia eri tehtaiden välillä voidaan vähentää.

| (6) | Näiden kahden lisätoiminnon ansiosta Antwerpenin tehtaan työntekijämäärän supistamistarve pienenee ja tehtaan tulevaisuus saadaan turvattua. Toiminnot edellyttävät uusien koneiden, komponenttien, kokoonpanotekniikoiden ja työmenetelmien käyttöönottoa. Tämän vuoksi vuosina 2005–2007 järjestettiin näihin lisätoimintoihin liittyvä koulutusohjelma. Koulutusohjelman kustannukset ovat 19,94 miljoonaa euroa, ja ilmoitetun tuen määrä on 5 338 500 euroa. Koska Antwerpen ei sijaitse tukialueella, tuen enimmäisintensiteetti on 50 prosenttia, kun on kyse yleiskoulutuksesta, ja 25 prosenttia, kun on kyse erityiskoulutuksesta. Flanderin alueen (Vlaams Gewest) on tarkoitus myöntää tuki yksittäisenä tukena. |
| --- | --- |

(6)

Näiden kahden lisätoiminnon ansiosta Antwerpenin tehtaan työntekijämäärän supistamistarve pienenee ja tehtaan tulevaisuus saadaan turvattua. Toiminnot edellyttävät uusien koneiden, komponenttien, kokoonpanotekniikoiden ja työmenetelmien käyttöönottoa. Tämän vuoksi vuosina 2005–2007 järjestettiin näihin lisätoimintoihin liittyvä koulutusohjelma. Koulutusohjelman kustannukset ovat 19,94 miljoonaa euroa, ja ilmoitetun tuen määrä on 5 338 500 euroa. Koska Antwerpen ei sijaitse tukialueella, tuen enimmäisintensiteetti on 50 prosenttia, kun on kyse yleiskoulutuksesta, ja 25 prosenttia, kun on kyse erityiskoulutuksesta. Flanderin alueen (Vlaams Gewest) on tarkoitus myöntää tuki yksittäisenä tukena.

| (7) | Belgian toimittamien tietojen mukaan ohjelman yleiskoulutusosion kustannukset ovat 6,22 miljoonaa euroa. Yleiskoulutus kattaa seuraavat toiminnot:






  — | tekninen koulutus (2,63 miljoonaa euroa) (kouluttajat: 90 prosenttia yrityksen ulkopuolelta ja 10 prosenttia yrityksen sisältä): hitsaus, haarukkatrukkikuskit, rullasilta, työkaluntekijät, huoltoteknikot, Allen Bradley, Controllogix; |
| --- | --- | --- |

(7)

Belgian toimittamien tietojen mukaan ohjelman yleiskoulutusosion kustannukset ovat 6,22 miljoonaa euroa. Yleiskoulutus kattaa seuraavat toiminnot:

—

tekninen koulutus (2,63 miljoonaa euroa) (kouluttajat: 90 prosenttia yrityksen ulkopuolelta ja 10 prosenttia yrityksen sisältä): hitsaus, haarukkatrukkikuskit, rullasilta, työkaluntekijät, huoltoteknikot, Allen Bradley, Controllogix;

| — | peruskoulutus (0,79 miljoonaa euroa) (kouluttajat: 95 prosenttia yrityksen ulkopuolelta ja 5 prosenttia yrityksen sisältä): tietotekniikkakoulutus (toimistokäyttöön tarkoitetut ohjelmistot: Excel, Access, Word, PowerPoint, jne.), sosiaaliset taidot (ilmaisutaito, viestintä, työnjohto jne.) ja perustietojen parantaminen (rahoitusalan koulutusta muille kuin rahoituksen parissa työskenteleville, ISO-standardit, turvallisuus); |
| --- | --- |

—

peruskoulutus (0,79 miljoonaa euroa) (kouluttajat: 95 prosenttia yrityksen ulkopuolelta ja 5 prosenttia yrityksen sisältä): tietotekniikkakoulutus (toimistokäyttöön tarkoitetut ohjelmistot: Excel, Access, Word, PowerPoint, jne.), sosiaaliset taidot (ilmaisutaito, viestintä, työnjohto jne.) ja perustietojen parantaminen (rahoitusalan koulutusta muille kuin rahoituksen parissa työskenteleville, ISO-standardit, turvallisuus);

| — | yleiskoordinointi (0,89 miljoonaa euroa) (konsultit: 100-prosenttisesti yrityksen sisältä): perustetaan eri osastoiden työntekijöistä koostuva väliaikainen ryhmä, joka vastaa koulutusohjelmiin sisältyvien yleiskoulutustoimien kehittämisestä, seurannasta ja tukemisesta; tämä toiminta ei ole varsinaista koulutustoimintaa, mutta siitä aiheutuvat kustannukset sisältyvät koulutusohjelman yleiseen osioon liittyviin konsulttipalvelukustannuksiin; |
| --- | --- |

—

yleiskoordinointi (0,89 miljoonaa euroa) (konsultit: 100-prosenttisesti yrityksen sisältä): perustetaan eri osastoiden työntekijöistä koostuva väliaikainen ryhmä, joka vastaa koulutusohjelmiin sisältyvien yleiskoulutustoimien kehittämisestä, seurannasta ja tukemisesta; tämä toiminta ei ole varsinaista koulutustoimintaa, mutta siitä aiheutuvat kustannukset sisältyvät koulutusohjelman yleiseen osioon liittyviin konsulttipalvelukustannuksiin;

| — | simuloitu työympäristö (1,89 miljoonaa euroa) (kouluttajat: 100-prosenttisesti yrityksen sisältä): monitahoisessa työympäristössä noudatettavia globalisoidun tuotannon periaatteita koskeva koulutus; simuloidussa työympäristössä selostetaan seuraavia käsitteitä ja osoitetaan, että niiden merkitys on kasvanut: työpaikan organisointi, turvallisuus, standardien mukainen työskentely, visuaalisten tietojen käsittely, kustannussäästöt, pysyvät parannukset jne. Kaikki General Motors Belgiumin Antwerpenin tehtaan 5 000 työntekijää osallistuvat simuloitua työympäristöä koskevaan koulutukseen 17 henkilön ryhmissä. Koulutus järjestetään erityisissä koulutustiloissa, joihin sijoitetussa simuloidussa tuotantoketjussa käytetään puisia autoja. |
| --- | --- |

—

simuloitu työympäristö (1,89 miljoonaa euroa) (kouluttajat: 100-prosenttisesti yrityksen sisältä): monitahoisessa työympäristössä noudatettavia globalisoidun tuotannon periaatteita koskeva koulutus; simuloidussa työympäristössä selostetaan seuraavia käsitteitä ja osoitetaan, että niiden merkitys on kasvanut: työpaikan organisointi, turvallisuus, standardien mukainen työskentely, visuaalisten tietojen käsittely, kustannussäästöt, pysyvät parannukset jne. Kaikki General Motors Belgiumin Antwerpenin tehtaan 5 000 työntekijää osallistuvat simuloitua työympäristöä koskevaan koulutukseen 17 henkilön ryhmissä. Koulutus järjestetään erityisissä koulutustiloissa, joihin sijoitetussa simuloidussa tuotantoketjussa käytetään puisia autoja.

| (8) | Erityiskoulutuksen kustannukset ovat 13,73 miljoonaa euroa. Se kattaa seuraavat toimet:






  — | työpaikkakoulutus (4,54 miljoonaa euroa) (kouluttajat: 100-prosenttisesti yrityksen sisältä): työntekijöiden työpisteessä järjestettävä henkilökohtainen käytännön koulutus; |
| --- | --- | --- |

(8)

Erityiskoulutuksen kustannukset ovat 13,73 miljoonaa euroa. Se kattaa seuraavat toimet:

—

työpaikkakoulutus (4,54 miljoonaa euroa) (kouluttajat: 100-prosenttisesti yrityksen sisältä): työntekijöiden työpisteessä järjestettävä henkilökohtainen käytännön koulutus;

| — | puristamotoiminnan kehittämiseen liittyvä koulutus (4,35 miljoonaa euroa) (kouluttajat: 20 prosenttia yrityksen ulkopuolelta ja 80 prosenttia yrityksen sisältä): GM Belgium aikoo monipuolistaa metallilevyvalikoimaansa ja lisätä niiden tuotannon määrää; nykyisen henkilöstön on valmistauduttava tähän työhön parantamalla teknistä ammattitaitoaan; tästä syystä järjestetään koulutustoimintaa puristamon työntekijöiden teknisen ammattitaidon parantamiseksi (lävistinmatriisit, leikkaustyökalut jne.); |
| --- | --- |

—

puristamotoiminnan kehittämiseen liittyvä koulutus (4,35 miljoonaa euroa) (kouluttajat: 20 prosenttia yrityksen ulkopuolelta ja 80 prosenttia yrityksen sisältä): GM Belgium aikoo monipuolistaa metallilevyvalikoimaansa ja lisätä niiden tuotannon määrää; nykyisen henkilöstön on valmistauduttava tähän työhön parantamalla teknistä ammattitaitoaan; tästä syystä järjestetään koulutustoimintaa puristamon työntekijöiden teknisen ammattitaidon parantamiseksi (lävistinmatriisit, leikkaustyökalut jne.);

| — | tekninen erityiskoulutus (4,82 miljoonaa euroa) (kouluttajat: 20 prosenttia yrityksen ulkopuolelta ja 80 prosenttia yrityksen sisältä): Astra TwinTop -mallin tuotannon aloittaminen vaikuttaa tehtaan nykyisiin tuotantoprosesseihin erityisesti puristamon, esivalmistusyksikön, maalaamon, kokoonpanon, laadunvalvonnan ja logistiikkatoimintojen osalta; myös työpajat on uusittava kokonaan; insinöörien ja työtiimien edustajista koostuva ryhmä avustaa osastopäällikköjä prosesseihin tehtävien muutosten toteutuksessa. |
| --- | --- |

—

tekninen erityiskoulutus (4,82 miljoonaa euroa) (kouluttajat: 20 prosenttia yrityksen ulkopuolelta ja 80 prosenttia yrityksen sisältä): Astra TwinTop -mallin tuotannon aloittaminen vaikuttaa tehtaan nykyisiin tuotantoprosesseihin erityisesti puristamon, esivalmistusyksikön, maalaamon, kokoonpanon, laadunvalvonnan ja logistiikkatoimintojen osalta; myös työpajat on uusittava kokonaan; insinöörien ja työtiimien edustajista koostuva ryhmä avustaa osastopäällikköjä prosesseihin tehtävien muutosten toteutuksessa.

3.   SYYT MENETTELYN ALOITTAMISEEN

| (9) | Tutkintamenettelyn aloittamisesta 26 päivänä huhtikuuta 2006 tekemässään päätöksessä, jäljempänä ’menettelyn aloittamisesta tehty päätös’, komissio esitti epäilyjä tuen välttämättömyydesta ja siitä, olisiko kyseiset koulutustoimet järjestetty joka tapauksessa, myös ilman tukea. Koska vaikutti siltä, että tuki ei saanut tuensaajaa toteuttamaan lisäkoulutustoimia, tuella ei näyttäisi olleen mitään myönteisiä vaikutuksia, vaan se aiheutti ainoastaan kilpailun vääristymistä. Jos tälle näkemykselle saadaan vahvistus, tukea ei voida hyväksyä. |
| --- | --- |

(9)

Tutkintamenettelyn aloittamisesta 26 päivänä huhtikuuta 2006 tekemässään päätöksessä, jäljempänä ’menettelyn aloittamisesta tehty päätös’, komissio esitti epäilyjä tuen välttämättömyydesta ja siitä, olisiko kyseiset koulutustoimet järjestetty joka tapauksessa, myös ilman tukea. Koska vaikutti siltä, että tuki ei saanut tuensaajaa toteuttamaan lisäkoulutustoimia, tuella ei näyttäisi olleen mitään myönteisiä vaikutuksia, vaan se aiheutti ainoastaan kilpailun vääristymistä. Jos tälle näkemykselle saadaan vahvistus, tukea ei voida hyväksyä.

| (10) | Uuden mallin markkinoilletuontiin liittyvästä koulutustoiminnasta komissio totesi, että uuden mallin tuotanto on autoteollisuudessa tavanomainen ja säännöllisesti toistuva seikka ja edellytyksenä myös kilpailukyvyn säilyttämiselle. Uuden mallin markkinoilletuonnista aiheutuvat koulutuskulut ovat sen vuoksi autonvalmistajille aiheutuvia tavanomaisia kuluja, joiden ainoa peruste on myynnin edistäminen. On selvää, että uusien mallien tuotanto edellyttää autonvalmistajien kouluttavan työvoimaansa uusien tekniikoiden käyttöönottoa varten. Onkin erittäin todennäköistä, että GM Europe olisi järjestänyt kyseiset koulutustoimet joka tapauksessa, myös ilman tukea. Suurin osa alalla toimivista kilpailijoista näyttää toimivan tällä tavalla. |
| --- | --- |

(10)

Uuden mallin markkinoilletuontiin liittyvästä koulutustoiminnasta komissio totesi, että uuden mallin tuotanto on autoteollisuudessa tavanomainen ja säännöllisesti toistuva seikka ja edellytyksenä myös kilpailukyvyn säilyttämiselle. Uuden mallin markkinoilletuonnista aiheutuvat koulutuskulut ovat sen vuoksi autonvalmistajille aiheutuvia tavanomaisia kuluja, joiden ainoa peruste on myynnin edistäminen. On selvää, että uusien mallien tuotanto edellyttää autonvalmistajien kouluttavan työvoimaansa uusien tekniikoiden käyttöönottoa varten. Onkin erittäin todennäköistä, että GM Europe olisi järjestänyt kyseiset koulutustoimet joka tapauksessa, myös ilman tukea. Suurin osa alalla toimivista kilpailijoista näyttää toimivan tällä tavalla.

| (11) | Komissio kyseenalaisti myös puristamotoiminnan kehittämiseen myönnettävän tuen kannustavan vaikutuksen. Tähän toimintaan liittyvät koulutuskustannukset ovat välttämättömiä varaosien valmistamiseksi (varaosien tuotantomäärän lisäämiseksi), joka on tavanomaista toimintaa autoteollisuudessa. Varaosat ovat tärkeitä tuotantovälineitä ja korvaamattomia kokoonpanotehtaan toiminnan kannalta. Ne muodostavat lisäksi huomattavan kustannuserän autojen tuotantokustannuksissa. Jo pelkästään markkinavoimien pitäisi sen vuoksi riittää kannustamaan yritystä kattamaan varaosien tuotantoon liittyvät koulutuskustannukset. Onkin todennäköistä, että tuen kohteena ollut koulutustoiminta olisi järjestetty joka tapauksessa, myös ilman tukea. |
| --- | --- |

(11)

Komissio kyseenalaisti myös puristamotoiminnan kehittämiseen myönnettävän tuen kannustavan vaikutuksen. Tähän toimintaan liittyvät koulutuskustannukset ovat välttämättömiä varaosien valmistamiseksi (varaosien tuotantomäärän lisäämiseksi), joka on tavanomaista toimintaa autoteollisuudessa. Varaosat ovat tärkeitä tuotantovälineitä ja korvaamattomia kokoonpanotehtaan toiminnan kannalta. Ne muodostavat lisäksi huomattavan kustannuserän autojen tuotantokustannuksissa. Jo pelkästään markkinavoimien pitäisi sen vuoksi riittää kannustamaan yritystä kattamaan varaosien tuotantoon liittyvät koulutuskustannukset. Onkin todennäköistä, että tuen kohteena ollut koulutustoiminta olisi järjestetty joka tapauksessa, myös ilman tukea.

| (12) | Komissio on tämän vuoksi pyytänyt Belgialta selvitystä siitä, miksi tuensaajan otaksutaan poikkeavan yhteisön autonvalmistajien enemmistöstä siinä, että sen ei arvioida kykenevän (tai olevan halukas) kattamaan kyseisistä koulutustoimista todennäköisesti aiheutuvia kustannuksia tuotolla, jonka se voi odottaa saavansa koulutuksen ansiosta (erityisesti uuden tuotteen valmistuksen mahdollistavan tuotantokapasiteetin ja/tai koulutetun työvoiman tuottavuuden kasvun ansiosta). Komissio on lisäksi pannut merkille, että Belgia ei tähän menettelyvaiheeseen mennessä ole toimittanut sille todisteita siitä, että yritys ei järjestäisi suunniteltua koulutusohjelmaa pelkkien markkinavoimien keinoin. |
| --- | --- |

(12)

Komissio on tämän vuoksi pyytänyt Belgialta selvitystä siitä, miksi tuensaajan otaksutaan poikkeavan yhteisön autonvalmistajien enemmistöstä siinä, että sen ei arvioida kykenevän (tai olevan halukas) kattamaan kyseisistä koulutustoimista todennäköisesti aiheutuvia kustannuksia tuotolla, jonka se voi odottaa saavansa koulutuksen ansiosta (erityisesti uuden tuotteen valmistuksen mahdollistavan tuotantokapasiteetin ja/tai koulutetun työvoiman tuottavuuden kasvun ansiosta). Komissio on lisäksi pannut merkille, että Belgia ei tähän menettelyvaiheeseen mennessä ole toimittanut sille todisteita siitä, että yritys ei järjestäisi suunniteltua koulutusohjelmaa pelkkien markkinavoimien keinoin.

| (13) | Menettelyn aloittamisesta tehty päätös julkaistiin 1 päivänä syyskuuta 2006Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (3). Komissio pyysi asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa kyseisistä toimenpiteistä. Yksikään asianomainen osapuoli ei ole toimittanut sille huomautuksia. |
| --- | --- |

(13)

Menettelyn aloittamisesta tehty päätös julkaistiin 1 päivänä syyskuuta 2006Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (3). Komissio pyysi asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa kyseisistä toimenpiteistä. Yksikään asianomainen osapuoli ei ole toimittanut sille huomautuksia.

4.   BELGIAN HUOMAUTUKSET

| (14) | Belgia vastustaa komission alustavaa arviointia kahdesta syystä. Ensiksikin se katsoo arvioinnin olevan ristiriidassa oikeusvarmuuden, yhdenvertaisen kohtelun ja hyvän oikeudenhoidon periaatteiden kanssa. Belgia huomauttaa, että komissio on aiemmin järjestelmällisesti hyväksynyt samankaltaiset koulutustuet muun muassa GM Belgiumin hyväksi. Belgian viranomaiset katsovat myös, että komissio muuttaa tässä tapauksessa perusteellisesti Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta koulutustukeen 12 päivänä tammikuuta 2001 annetun komission asetuksen (EY) N:o 68/2001 (4) tulkintaa vain kuusi kuukautta ennen sen voimassaolon päättymistä. Viranomaisten mukaan asetusta (EY) N:o 68/2001 on sovellettu yhdenmukaisesti neljän ja puolen vuoden ajan. Hyvän oikeudenhoidon periaatteen mukaan komission olisi pitänyt odottaa asetuksen voimassaolon päättymistä ja yhdenmukaistaa se sen jälkeen uuden menettelytavan kanssa. |
| --- | --- |

(14)

Belgia vastustaa komission alustavaa arviointia kahdesta syystä. Ensiksikin se katsoo arvioinnin olevan ristiriidassa oikeusvarmuuden, yhdenvertaisen kohtelun ja hyvän oikeudenhoidon periaatteiden kanssa. Belgia huomauttaa, että komissio on aiemmin järjestelmällisesti hyväksynyt samankaltaiset koulutustuet muun muassa GM Belgiumin hyväksi. Belgian viranomaiset katsovat myös, että komissio muuttaa tässä tapauksessa perusteellisesti Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta koulutustukeen 12 päivänä tammikuuta 2001 annetun komission asetuksen (EY) N:o 68/2001 (4) tulkintaa vain kuusi kuukautta ennen sen voimassaolon päättymistä. Viranomaisten mukaan asetusta (EY) N:o 68/2001 on sovellettu yhdenmukaisesti neljän ja puolen vuoden ajan. Hyvän oikeudenhoidon periaatteen mukaan komission olisi pitänyt odottaa asetuksen voimassaolon päättymistä ja yhdenmukaistaa se sen jälkeen uuden menettelytavan kanssa.

| (15) | Belgia toteaa lisäksi, että kyseisillä koulutustoimilla on erittäin myönteinen vaikutus talouteen. Se vakuuttaa, että koulutusohjelman vaikutukset ulottuvat kyseisen yrityksen tarpeita laajemmalle. Tämä on kuitenkin näytetty toteen ainoastaan tiettyjen koulutusohjelman osioiden tapauksessa. |
| --- | --- |

(15)

Belgia toteaa lisäksi, että kyseisillä koulutustoimilla on erittäin myönteinen vaikutus talouteen. Se vakuuttaa, että koulutusohjelman vaikutukset ulottuvat kyseisen yrityksen tarpeita laajemmalle. Tämä on kuitenkin näytetty toteen ainoastaan tiettyjen koulutusohjelman osioiden tapauksessa.

| (16) | Belgia kehottaa komissiota ottamaan huomioon myös sen, että Astra TwinTop -malli olisi voitu valmistuttaa Bertonella, kuten saman mallin aiemmat versiot. |
| --- | --- |

(16)

Belgia kehottaa komissiota ottamaan huomioon myös sen, että Astra TwinTop -malli olisi voitu valmistuttaa Bertonella, kuten saman mallin aiemmat versiot.

| (17) | Belgian viranomaiset olivat ilmoittaneet jo ennen menettelyn aloittamista (5), että GM Europe oli tehnyt vertailevia tutkimuksia määrittäkseen parhaan sijoituspaikan Astra TwinTop -mallin tuotantoa varten ja koulutustuki oli ollut ratkaiseva tekijä hankkeen myöntämisessä GM Belgiumille. Belgia katsoo näiden seikkojen perusteella tuen välttämättömäksi. |
| --- | --- |

(17)

Belgian viranomaiset olivat ilmoittaneet jo ennen menettelyn aloittamista (5), että GM Europe oli tehnyt vertailevia tutkimuksia määrittäkseen parhaan sijoituspaikan Astra TwinTop -mallin tuotantoa varten ja koulutustuki oli ollut ratkaiseva tekijä hankkeen myöntämisessä GM Belgiumille. Belgia katsoo näiden seikkojen perusteella tuen välttämättömäksi.

5.   TUEN ARVIOINTI

5.1.   Onko kyse valtiontuesta?

| (18) | Komissio katsoo, että toimenpide on perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Toimenpide toteutetaan Flanderin alueen myöntämänä avustuksena, joka rahoitetaan valtion varoin. Toimenpide on valikoiva, sillä se koskee vain General Motors Belgiumia. Kyseinen valikoiva avustus on omiaan vääristämään kilpailua GM Europen tehtaiden välillä suosimalla General Motors Belgiumia saman konsernin muiden tehtaiden kustannuksella. Avustus saattaa lisäksi vääristää kilpailua suhteessa muihin autonvalmistajiin. Automarkkinoille on ominaista vilkas kauppa jäsenvaltioiden välillä. Komissio ottaa huomioon myös sen, että GM Europen tehtaat sijaitsevat eri jäsenvaltioissa. Tuki voi sen vuoksi vääristää kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan Komissio katsoo edellä esitetyn perusteella, että ilmoitettu toimenpide on valtiontukea. Belgia ei vastusta tätä toteamusta. |
| --- | --- |

(18)

Komissio katsoo, että toimenpide on perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Toimenpide toteutetaan Flanderin alueen myöntämänä avustuksena, joka rahoitetaan valtion varoin. Toimenpide on valikoiva, sillä se koskee vain General Motors Belgiumia. Kyseinen valikoiva avustus on omiaan vääristämään kilpailua GM Europen tehtaiden välillä suosimalla General Motors Belgiumia saman konsernin muiden tehtaiden kustannuksella. Avustus saattaa lisäksi vääristää kilpailua suhteessa muihin autonvalmistajiin. Automarkkinoille on ominaista vilkas kauppa jäsenvaltioiden välillä. Komissio ottaa huomioon myös sen, että GM Europen tehtaat sijaitsevat eri jäsenvaltioissa. Tuki voi sen vuoksi vääristää kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan Komissio katsoo edellä esitetyn perusteella, että ilmoitettu toimenpide on valtiontukea. Belgia ei vastusta tätä toteamusta.

5.2.   Arvioinnin oikeusperusta

| (19) | Belgia pyytää, että tuki hyväksyttäisiin asetuksen (EY) N:o 68/2001 nojalla. Tuki liittyy koulutusohjelmaan. |
| --- | --- |

(19)

Belgia pyytää, että tuki hyväksyttäisiin asetuksen (EY) N:o 68/2001 nojalla. Tuki liittyy koulutusohjelmaan.

| (20) | Asetuksen (EY) N:o 68/2001 5 artiklan mukaisesti perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaista poikkeusta ilmoitusvelvollisuudesta ei sovelleta, jos yhdelle yritykselle yksittäiseen koulutushankkeeseen myönnetyn tuen määrä on yli miljoona euroa. Komissio toteaa, että tässä tapauksessa suunniteltu tuki on 5,338 miljoonaa euroa, joka on tarkoitus myöntää yhdelle yritykselle yksittäiseen koulutushankkeeseen. Komissio katsoo tämän vuoksi, että ehdotettu tuki kuuluu ilmoitusvelvollisuuden soveltamisalaan ja että Belgia on täyttänyt kyseisen velvollisuuden. |
| --- | --- |

(20)

Asetuksen (EY) N:o 68/2001 5 artiklan mukaisesti perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaista poikkeusta ilmoitusvelvollisuudesta ei sovelleta, jos yhdelle yritykselle yksittäiseen koulutushankkeeseen myönnetyn tuen määrä on yli miljoona euroa. Komissio toteaa, että tässä tapauksessa suunniteltu tuki on 5,338 miljoonaa euroa, joka on tarkoitus myöntää yhdelle yritykselle yksittäiseen koulutushankkeeseen. Komissio katsoo tämän vuoksi, että ehdotettu tuki kuuluu ilmoitusvelvollisuuden soveltamisalaan ja että Belgia on täyttänyt kyseisen velvollisuuden.

| (21) | Asetuksen (EY) N:o 68/2001 johdanto-osan 16 kappaleessa esitetään syy siihen, miksi tämäntyyppistä tukea ei voida vapauttaa automaattisesti ilmoitusvelvollisuudesta: ”on asianmukaista, että komissio arvioi edelleen määrältään suuret tuet yksittäin ennen kuin ne otetaan käyttöön”. |
| --- | --- |

(21)

Asetuksen (EY) N:o 68/2001 johdanto-osan 16 kappaleessa esitetään syy siihen, miksi tämäntyyppistä tukea ei voida vapauttaa automaattisesti ilmoitusvelvollisuudesta: ”on asianmukaista, että komissio arvioi edelleen määrältään suuret tuet yksittäin ennen kuin ne otetaan käyttöön”.

| (22) | Kuten myös menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä todetaan, komissio katsoo, että koska toimenpidettä ei voida vapauttaa ilmoitusvelvollisuudesta asetuksen (EY) N:o 68/2001 nojalla, se on arvioitava perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti. Kyseisessä alakohdassa määrätään, että yhteismarkkinoille soveltuvana voidaan pitää ”tukea tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla”. Arvioidessaan yksittäisen koulutustuen, jolle ei määränsä vuoksi voida myöntää asetuksessa (EY) N:o 68/2001 säädettyä poikkeusta ja joka on sen vuoksi arvioitava perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti, komissio tukeutuu asetuksen (EY) N:o 68/2001 pääperiaatteisiin. Tämä edellyttää muun muassa sen tarkistamista, että kaikki muut asetuksessa (EY) N:o 68/2001 säädetyt poikkeusta koskevat edellytykset täyttyvät. Komissio ei kuitenkaan tyydy tarkistamaan, että kyseiset edellytykset täyttyvät, vaan tarkastelee lisäksi perusteellisemmin toimenpiteen soveltuvuutta yhteismarkkinoille. Erillisen ilmoituksen tarkoituksena on nimenomaisesti arvioida tukea yksityiskohtaisesti tarkasteltavana olevaan tapaukseen liittyvien erityisolosuhteiden perusteella. |
| --- | --- |

(22)

Kuten myös menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä todetaan, komissio katsoo, että koska toimenpidettä ei voida vapauttaa ilmoitusvelvollisuudesta asetuksen (EY) N:o 68/2001 nojalla, se on arvioitava perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti. Kyseisessä alakohdassa määrätään, että yhteismarkkinoille soveltuvana voidaan pitää ”tukea tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla”. Arvioidessaan yksittäisen koulutustuen, jolle ei määränsä vuoksi voida myöntää asetuksessa (EY) N:o 68/2001 säädettyä poikkeusta ja joka on sen vuoksi arvioitava perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti, komissio tukeutuu asetuksen (EY) N:o 68/2001 pääperiaatteisiin. Tämä edellyttää muun muassa sen tarkistamista, että kaikki muut asetuksessa (EY) N:o 68/2001 säädetyt poikkeusta koskevat edellytykset täyttyvät. Komissio ei kuitenkaan tyydy tarkistamaan, että kyseiset edellytykset täyttyvät, vaan tarkastelee lisäksi perusteellisemmin toimenpiteen soveltuvuutta yhteismarkkinoille. Erillisen ilmoituksen tarkoituksena on nimenomaisesti arvioida tukea yksityiskohtaisesti tarkasteltavana olevaan tapaukseen liittyvien erityisolosuhteiden perusteella.

5.3.   Soveltuvuus yhteismarkkinoille

| (23) | Komissio katsoo, että ilmoitettu hanke täyttää muodolliset edellytykset, jotka asetetaan poikkeuksen myöntämiselle asetuksen (EY) N:o 68/2001 4 artiklassa. Ilmoitetut tukikelpoiset kustannukset ovat asetuksen (EY) N:o 68/2001 4 artiklan 7 kohdan mukaiset. On erityisesti syytä mainita, että koulutushankkeeseen osallistuvista aiheutuvat henkilöstökustannukset, joiden kattamiseen tukea myönnetään, näyttävät rajoittuvan muiden tukikelpoisten kustannusten kokonaismäärään. (6) Lisäksi tuki-intensiteetti on rajattu kyseisen 4 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti 25 prosenttiin, kun on kyse erityiskoulutuksesta, ja 50 prosenttiin, kun on kyse yleiskoulutuksesta. GM Belgium on tukialueiden ulkopuolella sijaitseva suuri yritys eikä koulutusta ole suunnattu heikommassa asemassa oleville työntekijöille. |
| --- | --- |

(23)

Komissio katsoo, että ilmoitettu hanke täyttää muodolliset edellytykset, jotka asetetaan poikkeuksen myöntämiselle asetuksen (EY) N:o 68/2001 4 artiklassa. Ilmoitetut tukikelpoiset kustannukset ovat asetuksen (EY) N:o 68/2001 4 artiklan 7 kohdan mukaiset. On erityisesti syytä mainita, että koulutushankkeeseen osallistuvista aiheutuvat henkilöstökustannukset, joiden kattamiseen tukea myönnetään, näyttävät rajoittuvan muiden tukikelpoisten kustannusten kokonaismäärään. (6) Lisäksi tuki-intensiteetti on rajattu kyseisen 4 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti 25 prosenttiin, kun on kyse erityiskoulutuksesta, ja 50 prosenttiin, kun on kyse yleiskoulutuksesta. GM Belgium on tukialueiden ulkopuolella sijaitseva suuri yritys eikä koulutusta ole suunnattu heikommassa asemassa oleville työntekijöille.

| (24) | Komissio toteaa kuitenkin, että tukitoimenpiteen voidaan katsoa soveltuvan yhteismarkkinoille perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla vain silloin, kun se on välttämätön edellytys sille, että tuensaaja voi toteuttaa tuettavan toiminnan. Komissio muistuttaa, että tuen välttämättömyyttä koskeva kriteeri on yleinen arviointikriteeri tarkasteltaessa tuen soveltuvuutta yhteismarkkinoille. Kun tuki ei kannusta tuensaajaa toteuttamaan lisätoimintaa, jota se ei olisi toteuttanut pelkkien markkinavoimien keinoin, tuella ei voida katsoa olevan suotuisia vaikutuksia, jotka todennäköisesti kompensoisivat kaupan vääristymistä, eikä tukea sen vuoksi voida hyväksyä. Tutkittaessa, soveltuuko tuki yhteismarkkinoille perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla, voidaan todeta, että näin ei ole, sillä tuki ei ”edistä” taloudellisen toiminnan kehitystä, koska kyseinen yritys olisi toteuttanut tuettavan toiminnan joka tapauksessa, myös ilman tukea. |
| --- | --- |

(24)

Komissio toteaa kuitenkin, että tukitoimenpiteen voidaan katsoa soveltuvan yhteismarkkinoille perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla vain silloin, kun se on välttämätön edellytys sille, että tuensaaja voi toteuttaa tuettavan toiminnan. Komissio muistuttaa, että tuen välttämättömyyttä koskeva kriteeri on yleinen arviointikriteeri tarkasteltaessa tuen soveltuvuutta yhteismarkkinoille. Kun tuki ei kannusta tuensaajaa toteuttamaan lisätoimintaa, jota se ei olisi toteuttanut pelkkien markkinavoimien keinoin, tuella ei voida katsoa olevan suotuisia vaikutuksia, jotka todennäköisesti kompensoisivat kaupan vääristymistä, eikä tukea sen vuoksi voida hyväksyä. Tutkittaessa, soveltuuko tuki yhteismarkkinoille perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla, voidaan todeta, että näin ei ole, sillä tuki ei ”edistä” taloudellisen toiminnan kehitystä, koska kyseinen yritys olisi toteuttanut tuettavan toiminnan joka tapauksessa, myös ilman tukea.

| (25) | Asetuksen (EY) N:o 68/2001 johdanto-osan 10 kappaleessa säädetään, että ”koulutuksen ulkoiset vaikutukset ovat yleensä koko yhteiskunnalle myönteisiä, sillä koulutus lisää käytettävissä olevaa ammattitaitoista työvoimaa, jota muut yritykset voivat käyttää, parantaa yhteisön teollisuuden kilpailukykyä ja sillä on merkittävä asema yhteisön työllisyysstrategiassa. Yhteisössä sijaitsevat yritykset eivät yleensä investoi riittävästi työntekijöidensä koulutukseen, mutta koulutustuella voitaisiin korjata tätä markkinoiden toimintaan liittyvää epäkohtaa, joten tietyin edellytyksin koulutustukea voidaan pitää yhteismarkkinoille soveltuvana ja se voidaan vapauttaa ennakkoilmoitusvelvollisuudesta.” Johdanto-osan 11 kappaleessa säädetään lisäksi, että ”olisi varmistettava, että valtiontuki rajoittuu vähimmäismäärään, joka on tarpeen yhteisön tavoitteen saavuttamiseksi, johon ei voida päästä pelkästään markkinavoimien keinoin [...]”. |
| --- | --- |

(25)

Asetuksen (EY) N:o 68/2001 johdanto-osan 10 kappaleessa säädetään, että ”koulutuksen ulkoiset vaikutukset ovat yleensä koko yhteiskunnalle myönteisiä, sillä koulutus lisää käytettävissä olevaa ammattitaitoista työvoimaa, jota muut yritykset voivat käyttää, parantaa yhteisön teollisuuden kilpailukykyä ja sillä on merkittävä asema yhteisön työllisyysstrategiassa. Yhteisössä sijaitsevat yritykset eivät yleensä investoi riittävästi työntekijöidensä koulutukseen, mutta koulutustuella voitaisiin korjata tätä markkinoiden toimintaan liittyvää epäkohtaa, joten tietyin edellytyksin koulutustukea voidaan pitää yhteismarkkinoille soveltuvana ja se voidaan vapauttaa ennakkoilmoitusvelvollisuudesta.” Johdanto-osan 11 kappaleessa säädetään lisäksi, että ”olisi varmistettava, että valtiontuki rajoittuu vähimmäismäärään, joka on tarpeen yhteisön tavoitteen saavuttamiseksi, johon ei voida päästä pelkästään markkinavoimien keinoin [...]”.

| (26) | Asetuksessa (EY) N:o 68/2001 mainitussa markkinoiden toimintapuutteessa onkin kyse siitä, että yritykset ”eivät investoi riittävästi työntekijöidensä koulutukseen”. Yrityksen suunnitellessa uutta koulutustoimintaa se vertaa yleensä toiminnasta aiheutuvia kustannuksia siitä saatavissa olevaan hyötyyn (kuten tuottavuuden kasvu tai kyky valmistaa uusia tuotteita). Yritys ei yleensä ota huomioon koko yhteisön taloudelle koituvaa mutta sen itsensä ulottumattomissa olevaa hyötyä. Yritys tarkastelee myös koulutukselle vaihtoehtoisia (sen taloutta vähemmän rasittavia) ratkaisuja, kuten jo valmiiksi ammattitaitoisen työvoiman palkkaamista (mahdollisesti sen palveluksessa jo olevien työntekijöiden kustannuksella). Koulutustuella voidaan tämän vuoksi tietyissä tapauksissa korjata markkinoiden erityisiä toimintapuutteita. Tuolloin tuki on ”tarpeen yhteisön tavoitteen saavuttamiseksi, johon ei voida päästä pelkästään markkinavoimien keinoin”. |
| --- | --- |

(26)

Asetuksessa (EY) N:o 68/2001 mainitussa markkinoiden toimintapuutteessa onkin kyse siitä, että yritykset ”eivät investoi riittävästi työntekijöidensä koulutukseen”. Yrityksen suunnitellessa uutta koulutustoimintaa se vertaa yleensä toiminnasta aiheutuvia kustannuksia siitä saatavissa olevaan hyötyyn (kuten tuottavuuden kasvu tai kyky valmistaa uusia tuotteita). Yritys ei yleensä ota huomioon koko yhteisön taloudelle koituvaa mutta sen itsensä ulottumattomissa olevaa hyötyä. Yritys tarkastelee myös koulutukselle vaihtoehtoisia (sen taloutta vähemmän rasittavia) ratkaisuja, kuten jo valmiiksi ammattitaitoisen työvoiman palkkaamista (mahdollisesti sen palveluksessa jo olevien työntekijöiden kustannuksella). Koulutustuella voidaan tämän vuoksi tietyissä tapauksissa korjata markkinoiden erityisiä toimintapuutteita. Tuolloin tuki on ”tarpeen yhteisön tavoitteen saavuttamiseksi, johon ei voida päästä pelkästään markkinavoimien keinoin”.

| (27) | Sen tarkistamisesta, onko autoteollisuuden alan koulutustoimintaan myönnettävä tuki välttämätöntä, komissio toteaa saaneensa 1,5 viime vuoden aikana näyttöä siitä, että tietyt autonvalmistajat kilpailuttavat eri jäsenvaltioissa sijaitsevia tehtaitaan valitessaan valmistajaa uusille malleilleen. Suunnitellessaan uuden tuotteen markkinoilletuontia autonvalmistajat vertailevat useita tehtaita keskenään ja tekevät sen jälkeen päätöksen paitsi kokonaistuotantokustannusten eli kaikkien kustannustyyppien perusteella, myös kaikentyyppisten valtiontukien ja erityisesti koulutustukien perusteella. Tämä kehityssuuntaus näyttää johtuvan siitä, että suurilla autonvalmistajilla on tällä hetkellä liikaa kapasiteettia suhteessa autojen kysyntään, sekä siitä, että niiden tuotantoketjut ovat nykyisin aiempaa muuntelukelpoisempia. Tehtaat voivat sen vuoksi helpommin aloittaa lisämallien tuotannon. Kun otetaan huomioon tämä taloudellinen tosiasia eli tehtaiden välisen kilpailun kiristyminen ja siitä seuraava riski, että tietyt koulutustuet eivät edistä asetuksen (EY) N:o 68/2001 johdanto-osan 10 kappaleessa vahvistettua yhteisen edun mukaista tavoitetta, vaan ovat ainoastaan kilpailua vääristävää toimintatukea, komissio tutkii perusteellisemmin tuen tarpeellisuuden ”sen varmistamiseksi, että valtiontuki rajoittuu vähimmäismäärään, joka on tarpeen yhteisön tavoitteen saavuttamiseksi, johon ei voida päästä pelkästään markkinavoimien keinoin” (kyseisen asetuksen johdanto-osan 11 kappale) (7). Tällaisen arvioinnin laatiminen on sitäkin perustellumpaa, kun otetaan huomioon se, että yhteisön autoteollisuudessa on tällä hetkellä huomattavaa liikakapasiteettia eikä näköpiirissä ole parannusta tilanteeseen kysynnän vähäisen kasvun vuoksi ja siksi, että tuottavuus alalla on lisääntynyt alalla merkittävästi (8). |
| --- | --- |

(27)

Sen tarkistamisesta, onko autoteollisuuden alan koulutustoimintaan myönnettävä tuki välttämätöntä, komissio toteaa saaneensa 1,5 viime vuoden aikana näyttöä siitä, että tietyt autonvalmistajat kilpailuttavat eri jäsenvaltioissa sijaitsevia tehtaitaan valitessaan valmistajaa uusille malleilleen. Suunnitellessaan uuden tuotteen markkinoilletuontia autonvalmistajat vertailevat useita tehtaita keskenään ja tekevät sen jälkeen päätöksen paitsi kokonaistuotantokustannusten eli kaikkien kustannustyyppien perusteella, myös kaikentyyppisten valtiontukien ja erityisesti koulutustukien perusteella. Tämä kehityssuuntaus näyttää johtuvan siitä, että suurilla autonvalmistajilla on tällä hetkellä liikaa kapasiteettia suhteessa autojen kysyntään, sekä siitä, että niiden tuotantoketjut ovat nykyisin aiempaa muuntelukelpoisempia. Tehtaat voivat sen vuoksi helpommin aloittaa lisämallien tuotannon. Kun otetaan huomioon tämä taloudellinen tosiasia eli tehtaiden välisen kilpailun kiristyminen ja siitä seuraava riski, että tietyt koulutustuet eivät edistä asetuksen (EY) N:o 68/2001 johdanto-osan 10 kappaleessa vahvistettua yhteisen edun mukaista tavoitetta, vaan ovat ainoastaan kilpailua vääristävää toimintatukea, komissio tutkii perusteellisemmin tuen tarpeellisuuden ”sen varmistamiseksi, että valtiontuki rajoittuu vähimmäismäärään, joka on tarpeen yhteisön tavoitteen saavuttamiseksi, johon ei voida päästä pelkästään markkinavoimien keinoin” (kyseisen asetuksen johdanto-osan 11 kappale) (7). Tällaisen arvioinnin laatiminen on sitäkin perustellumpaa, kun otetaan huomioon se, että yhteisön autoteollisuudessa on tällä hetkellä huomattavaa liikakapasiteettia eikä näköpiirissä ole parannusta tilanteeseen kysynnän vähäisen kasvun vuoksi ja siksi, että tuottavuus alalla on lisääntynyt alalla merkittävästi (8).

| (28) | Koska tarkasteltavana olevassa tapauksessa useita tehtaita on kilpailutettu keskenään ja on mahdollista, että tukea on myönnetty muihin tarkoituksiin kuin yrityksen kannustamiseksi järjestämään lisäkoulutusta, komissio katsoo tarpeelliseksi tarkistaa, onko tuki välttämätöntä. Toisin kuin Belgia esittää menettelyn aloittamisesta tehdystä päätöksestä esittämissään huomautuksissa, komissio katsoo, että sillä on lakisääteinen oikeus tällaisen tarkistuksen suorittamiseen. Kuten Belgia korostaa huomautuksissaan, komissio ei ole tarkastellut aiemmin tutkimissaan tapauksissa yksityiskohtaisesti sitä, onko markkinoilletuonnista aiheutuviin kustannuksiin myönnettävä erityiskoulutustuki välttämätöntä. Komissio voi kuitenkin katsoa yksityiskohtaisemman tarkastelun aiheelliseksi havaittuaan, että merkityksellisillä markkinoilla vallitsevat taloudelliset olosuhteet ovat muuttuneet (9). |
| --- | --- |

(28)

Koska tarkasteltavana olevassa tapauksessa useita tehtaita on kilpailutettu keskenään ja on mahdollista, että tukea on myönnetty muihin tarkoituksiin kuin yrityksen kannustamiseksi järjestämään lisäkoulutusta, komissio katsoo tarpeelliseksi tarkistaa, onko tuki välttämätöntä. Toisin kuin Belgia esittää menettelyn aloittamisesta tehdystä päätöksestä esittämissään huomautuksissa, komissio katsoo, että sillä on lakisääteinen oikeus tällaisen tarkistuksen suorittamiseen. Kuten Belgia korostaa huomautuksissaan, komissio ei ole tarkastellut aiemmin tutkimissaan tapauksissa yksityiskohtaisesti sitä, onko markkinoilletuonnista aiheutuviin kustannuksiin myönnettävä erityiskoulutustuki välttämätöntä. Komissio voi kuitenkin katsoa yksityiskohtaisemman tarkastelun aiheelliseksi havaittuaan, että merkityksellisillä markkinoilla vallitsevat taloudelliset olosuhteet ovat muuttuneet (9).

| (29) | Komissio toteaa, että tarkasteltavana oleva koulutusohjelma liittyy tehtaan kahteen uuteen toimintoon eli Astra TwinTop -mallin tuotantoon ja puristamotoiminnan kehittämiseen. |
| --- | --- |

(29)

Komissio toteaa, että tarkasteltavana oleva koulutusohjelma liittyy tehtaan kahteen uuteen toimintoon eli Astra TwinTop -mallin tuotantoon ja puristamotoiminnan kehittämiseen.

| (30) | Belgian viranomaiset toteavat ilmoituksessaan (10), että Astra TwinTop -mallin kokoonpano edellyttää manuaalisia lisätoimintoja, kuten hitsaustoimintoa. Viranomaisten mukaan tämäntyyppisen auton tuotanto vaikuttaa yrityksen koko toimintaan (esivalmistusyksikkö, maalaamo, puristamo, logistiikka ja kokoonpano) ja uusien mallien tuotannon aloittaminen edellyttää aina






  — | uusien osien kokoamista; |
| --- | --- | --- |

(30)

Belgian viranomaiset toteavat ilmoituksessaan (10), että Astra TwinTop -mallin kokoonpano edellyttää manuaalisia lisätoimintoja, kuten hitsaustoimintoa. Viranomaisten mukaan tämäntyyppisen auton tuotanto vaikuttaa yrityksen koko toimintaan (esivalmistusyksikkö, maalaamo, puristamo, logistiikka ja kokoonpano) ja uusien mallien tuotannon aloittaminen edellyttää aina

—

uusien osien kokoamista;

| — | nykyaikaisten työmenetelmien käyttöönottoa; |
| --- | --- |

—

nykyaikaisten työmenetelmien käyttöönottoa;

| — | uusia kokoonpanotekniikoita. |
| --- | --- |

—

uusia kokoonpanotekniikoita.

| (31) | Viranomaiset toteavat, että uusi malli ei merkitse ainoastaan uuden tuotteen tuotannon aloittamista vaan edellyttää monien työntekijöiden totuttautumista uusiin koneisiin, varaosiin, kokoonpanotekniikoihin ja työmenetelmiin. |
| --- | --- |

(31)

Viranomaiset toteavat, että uusi malli ei merkitse ainoastaan uuden tuotteen tuotannon aloittamista vaan edellyttää monien työntekijöiden totuttautumista uusiin koneisiin, varaosiin, kokoonpanotekniikoihin ja työmenetelmiin.

| (32) | Tämä antaa vahvistuksen sille, että kuten tarkasteltavana olevassa tapauksessa, työvoimalle ennakkoon järjestettävä kattava koulutus on yleensä edellytyksenä sille, että uuden mallin tuotannon aloittaminen tuotantoketjussa sujuu ongelmitta. Uuden mallin tuotanto edellyttää toisin sanoen mittavia koulutustoimia. |
| --- | --- |

(32)

Tämä antaa vahvistuksen sille, että kuten tarkasteltavana olevassa tapauksessa, työvoimalle ennakkoon järjestettävä kattava koulutus on yleensä edellytyksenä sille, että uuden mallin tuotannon aloittaminen tuotantoketjussa sujuu ongelmitta. Uuden mallin tuotanto edellyttää toisin sanoen mittavia koulutustoimia.

| (33) | GM Europen päätettyä aloittaa tämän mallin tuotannon sen oli sitouduttava maksamaan kulut, joita aiheutuu tällaisen kaupallisen päätöksen täytäntöönpanon kannalta välttämättömästä koulutustoiminnasta. |
| --- | --- |

(33)

GM Europen päätettyä aloittaa tämän mallin tuotannon sen oli sitouduttava maksamaan kulut, joita aiheutuu tällaisen kaupallisen päätöksen täytäntöönpanon kannalta välttämättömästä koulutustoiminnasta.

| (34) | Kuten menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä mainitaan, komissio katsoo, että uuden mallin markkinoilletuonti on autoteollisuudessa tavanomainen, säännönmukainen ja markkinaosuuksien säilyttämisen ja toiminnan kannattavuuden kannalta välttämätön tekijä. Koska uuden mallin tuotanto edellyttää työvoiman kouluttamista uusien tuotantotekniikoiden käyttöön, koulutuskulut ovat sen vuoksi autonvalmistajille aiheutuvia kuluja, joiden ainoa peruste on myynnin edistäminen. |
| --- | --- |

(34)

Kuten menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä mainitaan, komissio katsoo, että uuden mallin markkinoilletuonti on autoteollisuudessa tavanomainen, säännönmukainen ja markkinaosuuksien säilyttämisen ja toiminnan kannattavuuden kannalta välttämätön tekijä. Koska uuden mallin tuotanto edellyttää työvoiman kouluttamista uusien tuotantotekniikoiden käyttöön, koulutuskulut ovat sen vuoksi autonvalmistajille aiheutuvia kuluja, joiden ainoa peruste on myynnin edistäminen.

| (35) | Belgian viranomaiset eivät ole tuoneet esiin uusia seikkoja, jotka muuttaisivat tätä arviota. Vaikka viranomaisia kehotettiin menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esittämään vakuuttavaa näyttöä tukeakseen väitettään, jonka mukaan GM ei olisi järjestänyt kyseistä koulutustoimintaa ilman tukea, ne eivät ole tehneet niin. |
| --- | --- |

(35)

Belgian viranomaiset eivät ole tuoneet esiin uusia seikkoja, jotka muuttaisivat tätä arviota. Vaikka viranomaisia kehotettiin menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esittämään vakuuttavaa näyttöä tukeakseen väitettään, jonka mukaan GM ei olisi järjestänyt kyseistä koulutustoimintaa ilman tukea, ne eivät ole tehneet niin.

| (36) | Belgia on ainoastaan ilmoittanut, että koulutustuki oli välttämätön edellytys sille, että GM Europen johto valitsisi GM Belgiumin tehtaan Astra TwinTop -mallin tuotantopaikaksi. Belgia on esittänyt todisteita, jotka tukevat tätä väitettä. Belgian viranomaiset ovat lisäksi korostaneet, että uuden mallin valmistajaksi olisi voitu valita myös Bertone, jolla on enemmän kokemusta tämäntyyppisten autojen tuotannosta. |
| --- | --- |

(36)

Belgia on ainoastaan ilmoittanut, että koulutustuki oli välttämätön edellytys sille, että GM Europen johto valitsisi GM Belgiumin tehtaan Astra TwinTop -mallin tuotantopaikaksi. Belgia on esittänyt todisteita, jotka tukevat tätä väitettä. Belgian viranomaiset ovat lisäksi korostaneet, että uuden mallin valmistajaksi olisi voitu valita myös Bertone, jolla on enemmän kokemusta tämäntyyppisten autojen tuotannosta.

| (37) | Komissio huomauttaa kuitenkin, että toisin kuin alueellisen investointituen tapauksessa, asetuksen (EY) N:o 68/2001 tarkoituksena ei ole vaikuttaa tuotantolaitoksen valintaan taloudellisen toiminnan harjoittajaksi vaan korjata puute, joka aiheutuu siitä, että yhteisössä investoidaan liian vähän koulutukseen. Belgia ei ole myöskään esittänyt syitä siihen, miksi GM Europen tytäryritys, joka olisi oletettavasti voitu valita uuden mallin valmistajaksi GM Belgiumin sijaan, ei olisi myös järjestänyt samankaltaista koulutusta. (11) Belgian toimittamien tietojen perusteella voidaan pitää todennäköisenä, että GM Europen kaikki muut tehtaat olisi näissä olosuhteissa myös velvoitettu järjestämään samankaltaista koulutusta. Tämän vuoksi on mahdotonta päätellä, että tuki olisi kannustanut GM Europea järjestämään enemmän koulutustoimintaa yhteisössä. |
| --- | --- |

(37)

Komissio huomauttaa kuitenkin, että toisin kuin alueellisen investointituen tapauksessa, asetuksen (EY) N:o 68/2001 tarkoituksena ei ole vaikuttaa tuotantolaitoksen valintaan taloudellisen toiminnan harjoittajaksi vaan korjata puute, joka aiheutuu siitä, että yhteisössä investoidaan liian vähän koulutukseen. Belgia ei ole myöskään esittänyt syitä siihen, miksi GM Europen tytäryritys, joka olisi oletettavasti voitu valita uuden mallin valmistajaksi GM Belgiumin sijaan, ei olisi myös järjestänyt samankaltaista koulutusta. (11) Belgian toimittamien tietojen perusteella voidaan pitää todennäköisenä, että GM Europen kaikki muut tehtaat olisi näissä olosuhteissa myös velvoitettu järjestämään samankaltaista koulutusta. Tämän vuoksi on mahdotonta päätellä, että tuki olisi kannustanut GM Europea järjestämään enemmän koulutustoimintaa yhteisössä.

| (38) | Komissiolle ei ole täysin selvää, miten sen olisi tulkittava Belgian viranomaisten väitettä, jonka mukaan uuden mallin tuotanto olisi voitu antaa Bertonen tehtäväksi. Belgia ei ole esittänyt konkreettista näyttöä siitä, että uuden mallin tuotanto Bertonen tehtaalla olisi edellyttänyt suppeampaa koulutustoimintaa kuin GM Europen tehtaalla. (12) Belgia ei myöskään ole osoittanut, että tuella olisi ollut mitään vaikutusta GM Europen päätökseen luopua uuden mallin teettämisestä alihankintana. On päinvastoin todennäköistä, että tämä strategisesti tärkeä päätös oli tehty jo ennen ajankohtaa, jona Belgian viranomaiset antoivat lupauksen tuen myöntämisestä. Siitä seikasta, että Astra TwinTop olisi voitu teetättää alihankintana Bertonella aiempien versioiden tapaan, ei voida päätellä, että koulutustuki olisi välttämätöntä ja soveltuisi yhteismarkkinoille. |
| --- | --- |

(38)

Komissiolle ei ole täysin selvää, miten sen olisi tulkittava Belgian viranomaisten väitettä, jonka mukaan uuden mallin tuotanto olisi voitu antaa Bertonen tehtäväksi. Belgia ei ole esittänyt konkreettista näyttöä siitä, että uuden mallin tuotanto Bertonen tehtaalla olisi edellyttänyt suppeampaa koulutustoimintaa kuin GM Europen tehtaalla. (12) Belgia ei myöskään ole osoittanut, että tuella olisi ollut mitään vaikutusta GM Europen päätökseen luopua uuden mallin teettämisestä alihankintana. On päinvastoin todennäköistä, että tämä strategisesti tärkeä päätös oli tehty jo ennen ajankohtaa, jona Belgian viranomaiset antoivat lupauksen tuen myöntämisestä. Siitä seikasta, että Astra TwinTop olisi voitu teetättää alihankintana Bertonella aiempien versioiden tapaan, ei voida päätellä, että koulutustuki olisi välttämätöntä ja soveltuisi yhteismarkkinoille.

| (39) | Belgian viranomaisten mukaan puristamon laajentaminen on osa GM:n Euroopassa noudattamaa strategiaa, jonka tarkoituksena on ottaa paikalliset tarpeet paremmin huomioon, jotta varaosakuljetuksia tytäryritysten välillä voitaisiin vähentää. Antwerpenin tuotantolaitoksen osalta hanke sisältää:






  — | kaksi uutta syvävetokonetta; |
| --- | --- | --- |

(39)

Belgian viranomaisten mukaan puristamon laajentaminen on osa GM:n Euroopassa noudattamaa strategiaa, jonka tarkoituksena on ottaa paikalliset tarpeet paremmin huomioon, jotta varaosakuljetuksia tytäryritysten välillä voitaisiin vähentää. Antwerpenin tuotantolaitoksen osalta hanke sisältää:

—

kaksi uutta syvävetokonetta;

| — | varaosatuotannon laajentamisen; |
| --- | --- |

—

varaosatuotannon laajentamisen;

| — | uusien teknologioiden käyttöönoton. |
| --- | --- |

—

uusien teknologioiden käyttöönoton.

| (40) | Belgian mukaan laajentaminen edellyttää myös monien työntekijöiden tutustuttamista uusiin koneisiin, varaosiin, puristamotekniikoihin ja työmenetelmiin. Koulutusohjelmalla pyritään tähän tavoitteeseen. |
| --- | --- |

(40)

Belgian mukaan laajentaminen edellyttää myös monien työntekijöiden tutustuttamista uusiin koneisiin, varaosiin, puristamotekniikoihin ja työmenetelmiin. Koulutusohjelmalla pyritään tähän tavoitteeseen.

| (41) | Edellä esitetty kuvaus osoittaa todeksi päätelmän, jonka mukaan puristamotoiminnan kehittäminen voidaan yleensä, kuten tarkasteltavana olevassa tapauksessa, toteuttaa onnistuneesti vain siinä tapauksessa, että sitä täydennetään työvoiman mittavalla kouluttamisella. Koulutus on toisin sanoen puristamotoiminnan kehittämisen välttämätön edellytys. |
| --- | --- |

(41)

Edellä esitetty kuvaus osoittaa todeksi päätelmän, jonka mukaan puristamotoiminnan kehittäminen voidaan yleensä, kuten tarkasteltavana olevassa tapauksessa, toteuttaa onnistuneesti vain siinä tapauksessa, että sitä täydennetään työvoiman mittavalla kouluttamisella. Koulutus on toisin sanoen puristamotoiminnan kehittämisen välttämätön edellytys.

| (42) | Komissio epäili menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä, onko puristamotoiminnan kehittämiseen myönnettävälla tuella kannustava vaikutus. (13) Belgian viranomaiset eivät ole tuoneet esiin uusia seikkoja, jotka olisivat ristiriidassa tämän arvioinnin kanssa. Ne eivät varsinkaan ole perustelleet näkemystään, jonka mukaan GM ei olisi järjestänyt kyseistä koulutustoimintaa ilman tukea. |
| --- | --- |

(42)

Komissio epäili menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä, onko puristamotoiminnan kehittämiseen myönnettävälla tuella kannustava vaikutus. (13) Belgian viranomaiset eivät ole tuoneet esiin uusia seikkoja, jotka olisivat ristiriidassa tämän arvioinnin kanssa. Ne eivät varsinkaan ole perustelleet näkemystään, jonka mukaan GM ei olisi järjestänyt kyseistä koulutustoimintaa ilman tukea.

| (43) | Edellä esitetystä voidaan päätellä, että kaikki koulutustoimet, joiden avulla työntekijät saavat kahden hankkeen (uuden mallin tuotanto ja puristamotoiminnan kehittäminen) menestyksekkääseen toteutukseen tarvittavat taidot, olisi järjestetty joka tapauksessa, myös ilman tukea. Kyseisiin toimiin myönnettävä tuki ei sen vuoksi lisää koulutuksen määrää, vaan sillä katetaan yrityksen tavanomaisia toimintakustannuksia ja alennetaan näin sen tavanomaisia kustannuksia. Komissio katsoo tämän vuoksi, että tuki vääristää kilpailua ja muuttaa kaupankäynnin edellytyksiä yhteisön edun kanssa ristiriitaisella tavalla (14). Tukea ei näistä syistä voida perustella perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla. Koska tukeen ei voida soveltaa muita perustamissopimuksen 87 artiklan 2 ja 3 kohdassa määrättyjä poikkeuksia, se katsotaan yhteismarkkinoille soveltumattomaksi tueksi. |
| --- | --- |

(43)

Edellä esitetystä voidaan päätellä, että kaikki koulutustoimet, joiden avulla työntekijät saavat kahden hankkeen (uuden mallin tuotanto ja puristamotoiminnan kehittäminen) menestyksekkääseen toteutukseen tarvittavat taidot, olisi järjestetty joka tapauksessa, myös ilman tukea. Kyseisiin toimiin myönnettävä tuki ei sen vuoksi lisää koulutuksen määrää, vaan sillä katetaan yrityksen tavanomaisia toimintakustannuksia ja alennetaan näin sen tavanomaisia kustannuksia. Komissio katsoo tämän vuoksi, että tuki vääristää kilpailua ja muuttaa kaupankäynnin edellytyksiä yhteisön edun kanssa ristiriitaisella tavalla (14). Tukea ei näistä syistä voida perustella perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla. Koska tukeen ei voida soveltaa muita perustamissopimuksen 87 artiklan 2 ja 3 kohdassa määrättyjä poikkeuksia, se katsotaan yhteismarkkinoille soveltumattomaksi tueksi.

| (44) | Tämä päätelmä pitää paikkansa riippumatta siitä, onko kyse yleiskoulutuksesta vai erityiskoulutuksesta. Komissio panee erityisesti merkille, että ”tekniseksi koulutukseksi” (15) luokiteltu yleiskoulutus koskee taitoja, jotka ovat välttämättömiä tarkasteltavana olevien kahden uuden toiminnon kannalta ja yleisemmin kilpailukykyisen autotehtaan toiminnan kannalta (16). Belgian viranomaiset ovat kuitenkin esittäneet todisteita siitä, että osa tekniseksi koulutukseksi katsottavasta yleiskoulutuksesta liittyy pätevyyteen, joka edellyttää pitkäkestoista koulutusta, ja tuntuva osa koulutukseen osallistuvista työntekijöistä poistuu vuosittain yrityksen palveluksesta. Belgian työmarkkinoilla on huomattava pula tämäntyyppisestä ammattitaidosta (nk. kriittiset työtehtävät tai pullonkaulatyöpaikat). Komissio katsoo, että Belgia on esittänyt riittävästi näyttöä tekniseksi koulutukseksi luokiteltua yleiskoulutusta koskevien väitteidensä tueksi.









  Koulutuksen sisältö | Koulutuksen kokonaiskesto | Henkilöstökierto: vuotuinen %-osuus yrityksen jättävistä työntekijöistä | Tukikelpoiset kustannukset: osanottajat | Tukikelpoiset kustannukset: muut kustannukset |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Haarukkatrukki-kuskit | 40 | 58 % | 132 000 | 42 500 |
| Työkaluntekijät | 2 000 | 13 % | 660 000 | 355 000 |
| Huoltoteknikot | 400 | 20 % | 198 000 | 197 500 |
| Huom: Hitsauksen osalta Belgia on ilmoittanut koulutuksen kokonaiskestoksi 60 tuntia ja tehtaan henkilöstökierron 4 prosentiksi. Komissio pitää näitä lukuja melko alhaisina ja katsoo, etteivät ne estä yritystä hyötymästä koulutuskustannusten myötä saatavista eduista. Henkilöstökierto ei sen vuoksi ole riittävää, jotta se saisi yrityksen luopumaan kyseisten kulujen kattamisesta. |

(44)

Tämä päätelmä pitää paikkansa riippumatta siitä, onko kyse yleiskoulutuksesta vai erityiskoulutuksesta. Komissio panee erityisesti merkille, että ”tekniseksi koulutukseksi” (15) luokiteltu yleiskoulutus koskee taitoja, jotka ovat välttämättömiä tarkasteltavana olevien kahden uuden toiminnon kannalta ja yleisemmin kilpailukykyisen autotehtaan toiminnan kannalta (16). Belgian viranomaiset ovat kuitenkin esittäneet todisteita siitä, että osa tekniseksi koulutukseksi katsottavasta yleiskoulutuksesta liittyy pätevyyteen, joka edellyttää pitkäkestoista koulutusta, ja tuntuva osa koulutukseen osallistuvista työntekijöistä poistuu vuosittain yrityksen palveluksesta. Belgian työmarkkinoilla on huomattava pula tämäntyyppisestä ammattitaidosta (nk. kriittiset työtehtävät tai pullonkaulatyöpaikat). Komissio katsoo, että Belgia on esittänyt riittävästi näyttöä tekniseksi koulutukseksi luokiteltua yleiskoulutusta koskevien väitteidensä tueksi.

Koulutuksen sisältö

Koulutuksen kokonaiskesto

Henkilöstökierto: vuotuinen %-osuus yrityksen jättävistä työntekijöistä

Tukikelpoiset kustannukset: osanottajat

Tukikelpoiset kustannukset: muut kustannukset

Haarukkatrukki-kuskit

40

58 %

132 000

42 500

Työkaluntekijät

2 000

13 %

660 000

355 000

Huoltoteknikot

400

20 %

198 000

197 500

Huom: Hitsauksen osalta Belgia on ilmoittanut koulutuksen kokonaiskestoksi 60 tuntia ja tehtaan henkilöstökierron 4 prosentiksi. Komissio pitää näitä lukuja melko alhaisina ja katsoo, etteivät ne estä yritystä hyötymästä koulutuskustannusten myötä saatavista eduista. Henkilöstökierto ei sen vuoksi ole riittävää, jotta se saisi yrityksen luopumaan kyseisten kulujen kattamisesta.

Onkin ilmeistä, että nopea henkilöstökierto estää käytännössä yritystä saamasta tämäntyyppisestä koulutustoiminnasta riittävää hyötyä siitä aiheutuvien kustannusten kompensoimiseksi. Sen vuoksi on todennäköistä, että yritys ei kattaisi kyseisiä menoja ilman tukea.

| (45) | Komissio katsoo edellä esitetyn perusteella, että tuki on välttämätön edellytys näiden kolmen koulutustoimen toteuttamiselle (toisin kuin muun tekniseksi koulutukseksi katsottavan yleiskoulutuksen tapauksessa). |
| --- | --- |

(45)

Komissio katsoo edellä esitetyn perusteella, että tuki on välttämätön edellytys näiden kolmen koulutustoimen toteuttamiselle (toisin kuin muun tekniseksi koulutukseksi katsottavan yleiskoulutuksen tapauksessa).

| (46) | Belgian viranomaiset totesivat ilmoituksessaan (17), että koko koulutusohjelman tarkoituksena on mainittujen kahden hankkeen tukeminen. Lisätiedot, jotka Belgia toimitti menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen jälkeen, osoittavat kuitenkin, että osa koulutustoimista koskee taitoja, jotka eivät ole välttämättömiä kyseisten hankkeiden toteuttamiselle. Kyse on seuraavista koulutustoimista (ks. edellä oleva kuvaus):






  — | peruskoulutus; |
| --- | --- | --- |

(46)

Belgian viranomaiset totesivat ilmoituksessaan (17), että koko koulutusohjelman tarkoituksena on mainittujen kahden hankkeen tukeminen. Lisätiedot, jotka Belgia toimitti menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen jälkeen, osoittavat kuitenkin, että osa koulutustoimista koskee taitoja, jotka eivät ole välttämättömiä kyseisten hankkeiden toteuttamiselle. Kyse on seuraavista koulutustoimista (ks. edellä oleva kuvaus):

—

peruskoulutus;

| — | simuloitu työympäristö. |
| --- | --- |

—

simuloitu työympäristö.

| (47) | Komissio katsoo, että peruskoulutus ja simuloitu työympäristö liittyvät koulutusohjelman muista osista poiketen taitoihin, jotka eivät ole välttämättömiä kyseisten hankkeiden toteuttamiselle. Hankkeet voidaan toteuttaa ja tuotanto voidaan aloittaa ilman tämäntyyppistä koulutusta. Kyseiset koulutusmuodot eivät myöskään koske autonvalmistuksessa välittömästi vaadittavia taitoja. Perusteluita, jotka esitettiin edellä koulutuksen välttämättömyyden osalta, ei sen vuoksi voida soveltaa näihin koulutusmuotoihin. Koska vaikuttaa siltä, että tämä koulutustoiminta ylittää yrityksen itsensä tarpeet, on mahdotonta päätellä, että se olisi järjestetty myös ilman tukea. Koska päinvastaisen näkemyksen tueksi ei ole esitetty muita todisteita, komissio katsoo, että valtiontuki näyttää olevan välttämätön edellytys kyseisen koulutuksen järjestämiselle. |
| --- | --- |

(47)

Komissio katsoo, että peruskoulutus ja simuloitu työympäristö liittyvät koulutusohjelman muista osista poiketen taitoihin, jotka eivät ole välttämättömiä kyseisten hankkeiden toteuttamiselle. Hankkeet voidaan toteuttaa ja tuotanto voidaan aloittaa ilman tämäntyyppistä koulutusta. Kyseiset koulutusmuodot eivät myöskään koske autonvalmistuksessa välittömästi vaadittavia taitoja. Perusteluita, jotka esitettiin edellä koulutuksen välttämättömyyden osalta, ei sen vuoksi voida soveltaa näihin koulutusmuotoihin. Koska vaikuttaa siltä, että tämä koulutustoiminta ylittää yrityksen itsensä tarpeet, on mahdotonta päätellä, että se olisi järjestetty myös ilman tukea. Koska päinvastaisen näkemyksen tueksi ei ole esitetty muita todisteita, komissio katsoo, että valtiontuki näyttää olevan välttämätön edellytys kyseisen koulutuksen järjestämiselle.

| (48) | Komissio toteaa lisäksi, että menoerä ”Yleiskoordinointi” ei koske varsinaista koulutustoimintaa vaan yleiskoulutukseen liittyviä neuvontapalveluita. Siihen saattaa sen vuoksi sisältyä tukikelpoisia kustannuksia siltä osin kuin se koskee peruskoulutusta, simuloitua työympäristöä ja osaa tekniseksi koulutukseksi katsottavaa yleiskoulutusta, johon myönnettävä tuki on katsottu välttämättömäksi (18). |
| --- | --- |

(48)

Komissio toteaa lisäksi, että menoerä ”Yleiskoordinointi” ei koske varsinaista koulutustoimintaa vaan yleiskoulutukseen liittyviä neuvontapalveluita. Siihen saattaa sen vuoksi sisältyä tukikelpoisia kustannuksia siltä osin kuin se koskee peruskoulutusta, simuloitua työympäristöä ja osaa tekniseksi koulutukseksi katsottavaa yleiskoulutusta, johon myönnettävä tuki on katsottu välttämättömäksi (18).

| (49) | Asetuksessa (EY) N:o 68/2001 säädetään, että koulutushankkeisiin osallistuvista aiheutuvat henkilöstökustannusten on sisällyttävä muiden kustannusten yhteismäärään. Niiden koulutusohjelman osioiden tukikelpoiset kustannukset, joihin myönnettävä tuki katsotaan välttämättömäksi, on kyseisen säännöksen mukaisesti 4,362 miljoonaa euroa ja varsinaisen tuen määrä 2,181 miljoonaa euroa. Koska tämä osa tuesta täyttää myös muut asetuksessa (EY) N:o 68/2001 säädetyt muodolliset edellytykset, kuten edellä johdanto-osan 23 kappaleessa todetaan, komissio katsoo tämän osan yhteismarkkinoille soveltuvaksi tueksi. |
| --- | --- |

(49)

Asetuksessa (EY) N:o 68/2001 säädetään, että koulutushankkeisiin osallistuvista aiheutuvat henkilöstökustannusten on sisällyttävä muiden kustannusten yhteismäärään. Niiden koulutusohjelman osioiden tukikelpoiset kustannukset, joihin myönnettävä tuki katsotaan välttämättömäksi, on kyseisen säännöksen mukaisesti 4,362 miljoonaa euroa ja varsinaisen tuen määrä 2,181 miljoonaa euroa. Koska tämä osa tuesta täyttää myös muut asetuksessa (EY) N:o 68/2001 säädetyt muodolliset edellytykset, kuten edellä johdanto-osan 23 kappaleessa todetaan, komissio katsoo tämän osan yhteismarkkinoille soveltuvaksi tueksi.

6.   PÄÄTELMÄ

| (50) | Komissio katsoo, että se osa Belgian ilmoittamista toimenpiteistä, jonka osuus tukikelpoisista kustannuksista on 4,362 miljoonaa euroa, mikä vastaa 2,181 miljoonan euron tukimäärää, voidaan katsoa yhteismarkkinoille soveltuvaksi perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla. |
| --- | --- |

(50)

Komissio katsoo, että se osa Belgian ilmoittamista toimenpiteistä, jonka osuus tukikelpoisista kustannuksista on 4,362 miljoonaa euroa, mikä vastaa 2,181 miljoonan euron tukimäärää, voidaan katsoa yhteismarkkinoille soveltuvaksi perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla.

| (51) | Komission näkemyksen mukaan tuen loppuosa ei ole välttämätön edellytys niiden koulutustoimien toteuttamiselle, joihin ne myönnetään. Kyseinen tuki ei sovellu yhteismarkkinoille minkään perustamissopimuksessa määrätyn poikkeuksen nojalla, ja se on sen vuoksi kiellettävä. Belgian viranomaisten mukaan tukea ei ole vielä myönnetty. Sitä ei sen vuoksi ole tarpeen periä takaisin, |
| --- | --- |

(51)

Komission näkemyksen mukaan tuen loppuosa ei ole välttämätön edellytys niiden koulutustoimien toteuttamiselle, joihin ne myönnetään. Kyseinen tuki ei sovellu yhteismarkkinoille minkään perustamissopimuksessa määrätyn poikkeuksen nojalla, ja se on sen vuoksi kiellettävä. Belgian viranomaisten mukaan tukea ei ole vielä myönnetty. Sitä ei sen vuoksi ole tarpeen periä takaisin,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Valtiontuesta, jonka Belgia aikoo panna täytäntöön General Motors Belgiumin (Antwerpen) koulutushankkeen hyväksi, 3 157 338,40 euron osuus on yhteismarkkinoille soveltumatonta tukea.

Tämän vuoksi kyseistä osaa tuesta ei saa panna täytäntöön.

Valtiontuen loppuosa eli 2 181 161,60 euron osuus soveltuu yhteismarkkinoille perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla.

2 artikla

Belgian on ilmoitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta sen noudattamiseksi toteuttamansa toimenpiteet.

3 artikla

Tämä päätös on osoitettu Belgian kuningaskunnalle.

Tehty Brysselissä 4 päivänä huhtikuuta 2007.

Komission puolesta

Neelie KROES

Komission jäsen

---

(1)  EUVL C 210, 1.9.2006, s. 6.

1

(2)  Ks. alaviite 1.

2

(3)  Ks. alaviite 1.

3

(4)  EYVL L 10, 13.1.2001, s. 20. Asetuksen voimassaoloa on jatkettu 30 päivään kesäkuuta 2008 komission asetuksella (EY) N:o 1976/2006 (EUVL L 368, 23.12.2006, s. 85).

4

(5)  Helmikuuta 7 päivänä 2006 päivätty kirje

5

(6)  Tämän rajoituksen, jota sovelletaan koulutukseen osallistuvista aiheutuviin tukikelpoisiin kustannuksiin, vuoksi yleiskoulutuksen tukikelpoiset kustannukset rajataan 5 438 000 euroon ja erityiskoulutuksen 10 478 000 euroon.

6

(7)  Komissio on tehnyt vastaavanlaisia päätelmiä 4 päivänä heinäkuuta 2006 asiassa ”Ford Genk” tekemänsä päätöksen 33 kohdassa (EUVL L 366, 21.12.2006, s. 32).

7

(8)  Kysynnän vähäisen kasvun, tuottavuuden paranemisen ja hintojen laskusuuntauksen vuoksi monet suuret autonvalmistajat ovat viime vuosina sulkeneet tehtaita tai supistaneet työntekijöidensa määrää yhteisössä. GM Europe ilmoitti lisäksi vuoden 2004 lopulla mittavasta rakenneuudistussuunnitelmasta, jonka mukaan se aikoo supistaa työntekijöidensä määrää 12 000 henkilöllä. Ks. http://www.gmeurope.com/news/archive_0410.html

8

http://www.gmeurope.com/news/archive_0410.html

(9)  Euroopan yhteisöjen tuomioistuin toteaa yhdistetyissä asioissa C-57/00 P ja C-61/00 P 30 päivänä syyskuuta 2003 antamansa tuomion 52 kohdassa, että ”riippumatta siitä, miten komissio oli aikaisemmin tulkinnut perustamissopimuksen 92 artiklan 2 kohdan c alakohtaa (nykyinen 87 artiklan 2 kohdan c alakohta), kyseinen tulkinta ei voi vaikuttaa siihen, onko riidanalaiseen päätökseen sisältyvä komission tulkinta kyseisestä määräyksestä perusteltu ja siten pätevä”. Euroopan yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin totesi vastaavasti 15 päivänä kesäkuuta 2005 asiassa T-171/02 antamansa tuomion 177 kohdassa, että ”komission sellaisen päätöksen lainmukaisuutta, jossa todetaan, että uusi tuki ei täytä kyseisen poikkeuksen soveltamisedellytyksiä, on nimittäin arvioitava ainoastaan EY 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla eikä komission aiemman päätöskäytännön kannalta, edellyttäen, että sellaisen olemassaolo osoitetaan”.

9

(10)  Ilmoituksen liite 2.

10

(11)  Todennäköisimpiä ehdokkaita olivat tehtaat, jotka valmistavat jo nyt muita Astra-versioita, erityisesti Saksassa sijaitseva Bochum.

11

(12)  Bertonen verkkosivuston mukaan ”Carrozzeria Bertone on aina pitänyt inhimillisiä tekijöitä strategisesti erittäin tärkeinä. [...] Sen vuoksi Carrozzeria Bertone on aina kiinnittänyt erityishuomiota jatkuvaan kouluttautumiseen ja työvoimakiertoon. Konkreettisesti tämä strategia ilmenee siten, että Carrozzeria Bertone on järjestänyt kahden viime vuoden aikana 240 tuntia koulutusta [henkilöä kohden], mikä on edellyttänyt 3 miljoonan euron investointeja.”http://www.bertone.it/carrozzeria3.htm

12

http://www.bertone.it/carrozzeria3.htm

(13)  Ks. johdanto-osan 11 kappale.

13

(14)  Asia T-459/93, Siemens SA v. komissio, (Kok. 1995, s. II-1675, 48 kohta).

14

(15)  Ks. johdanto-osan 7 kappale.

15

(16)  Uuden mallin tuotanto edellyttää esimerkiksi suuremman varaosamäärän hitsaamista, minkä seurauksena yritys tarvitsee enemmän hitsaajia.

16

(17)  Ilmoituksen liite 2.

17

(18)  Komissio toteaa koulutustuntien lukumäärän perusteella, että 80,71 prosentin eli 0,723 miljoonan euron osuuden yleiskoordinoinnin kustannuksista voidaan katsoa liittyvän peruskoulutukseen, simuloituun työympäristöön ja siihen osaan tekniseksi koulutukseksi katsottavaa yleiskoulutusta, johon myönnettävä tuki katsotaan välttämättömäksi. Näitä koulutustunteja ovat: i) tekninen koulutus (Belgian 28.2.2007 päivätty kirje): 50 800 tuntia, josta 30 000 tunnin osuus liittyy niihin kolmeen toimeen, joihin myönnettävä tuki katsotaan välttämättömäksi: i) peruskoulutus (Belgian 7.2.2006 päivätty kirje; osallistujien lukumäärä kerrottuna keskimääräisellä koulutustuntimäärällä osallistujaa kohden kolmen vuoden aikana): 17 000 tuntia; iii) simuloitu työympäristö (ks. edellä): 40 000 tuntia.

18

yleiskoulutusta

tekninen koulutus

peruskoulutus

simuloitu työympäristö

---