# Jurnalul Oficial L 187/2007

| | ISSN 1830-3625 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 187 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 5019 iulie 2007 |

ISSN 1830-3625

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 187

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 5019 iulie 2007

---

| Cuprins | | I   Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare este obligatorie | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | | Regulamentul (CE) nr. 845/2007 al Comisiei din 18 iulie 2007 de stabilire a sumelor forfetare la import pentru determinarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume | 1 |
| | * | Regulamentul (CE) nr. 846/2007 al Comisiei din 18 iulie 2007 de stabilire a coeficienților de ponderare care trebuie folosiți pentru calculul prețului comunitar de piață al carcaselor de porc pentru anul de piață 2007/2008 | 3 |
| | * | Regulamentul (CE) nr. 847/2007 al Comisiei din 18 iulie 2007 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 808/2004 al Parlamentului European și al Consiliului privind statisticile comunitare referitoare la societatea informațională (
  1
  ) | 5 |
| | | Regulamentul (CE) nr. 848/2007 al Comisiei din 18 iulie 2007 privind eliberarea de licențe de import pentru cererile depuse în primele șapte zile ale lunii iulie 2007 în cadrul contingentelor tarifare deschise de Regulamentul (CE) nr. 616/2007 pentru carnea de pasăre | 20 |

Cuprins

I   Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare este obligatorie

Pagina

REGULAMENTE

Regulamentul (CE) nr. 845/2007 al Comisiei din 18 iulie 2007 de stabilire a sumelor forfetare la import pentru determinarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

1

*

Regulamentul (CE) nr. 846/2007 al Comisiei din 18 iulie 2007 de stabilire a coeficienților de ponderare care trebuie folosiți pentru calculul prețului comunitar de piață al carcaselor de porc pentru anul de piață 2007/2008

3

*

Regulamentul (CE) nr. 847/2007 al Comisiei din 18 iulie 2007 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 808/2004 al Parlamentului European și al Consiliului privind statisticile comunitare referitoare la societatea informațională (
  1
  )

1

5

Regulamentul (CE) nr. 848/2007 al Comisiei din 18 iulie 2007 privind eliberarea de licențe de import pentru cererile depuse în primele șapte zile ale lunii iulie 2007 în cadrul contingentelor tarifare deschise de Regulamentul (CE) nr. 616/2007 pentru carnea de pasăre

20

| | | II   Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare nu este obligatorie |
| --- | --- | --- |
| | | DECIZII |
| | | Comisie |
| | | 2007/508/CE |
| | * | Decizia Comisiei din 6 decembrie 2006 privind ajutorul de stat C 22/06 (fostul N 615/05) pe care Italia intenționează să îl pună în aplicare pentru reducerea taxei pe emulsiile de țiței cu apă
  [notificată cu numărul C(2006) 5805]

   (
  1
  ) | 22 |
| | | 2007/509/CE |
| | * | Decizia Comisiei din 20 decembrie 2006 privind ajutorul de stat C 3/05 [ex N 592/04 (ex PL 51/04)] pe care Polonia urmează să îl acorde societății Fabryka Samochodow Osobowych S.A. (fosta DAEWOO – FSO Motor S.A.)
  [notificată cu numărul C(2006) 6628]

   (
  1
  ) | 30 |
| | | 2007/510/CE |
| | * | Decizia Comisiei din 17 iulie 2007 de modificare a Deciziei 2006/784/CE de autorizare a metodelor de clasificare a carcaselor de porc în Franța
  [notificată cu numărul C(2007) 3419] | 47 |

II   Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare nu este obligatorie

DECIZII

Comisie

2007/508/CE

*

Decizia Comisiei din 6 decembrie 2006 privind ajutorul de stat C 22/06 (fostul N 615/05) pe care Italia intenționează să îl pună în aplicare pentru reducerea taxei pe emulsiile de țiței cu apă
  [notificată cu numărul C(2006) 5805]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2006) 5805]

1

22

2007/509/CE

*

Decizia Comisiei din 20 decembrie 2006 privind ajutorul de stat C 3/05 [ex N 592/04 (ex PL 51/04)] pe care Polonia urmează să îl acorde societății Fabryka Samochodow Osobowych S.A. (fosta DAEWOO – FSO Motor S.A.)
  [notificată cu numărul C(2006) 6628]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2006) 6628]

1

30

2007/510/CE

*

Decizia Comisiei din 17 iulie 2007 de modificare a Deciziei 2006/784/CE de autorizare a metodelor de clasificare a carcaselor de porc în Franța
  [notificată cu numărul C(2007) 3419]

[notificată cu numărul C(2007) 3419]

47

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

I Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare este obligatorie

REGULAMENTE

| 19.7.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 187/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 187/1

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 845/2007 AL COMISIEI

din 18 iulie 2007

de stabilire a sumelor forfetare la import pentru determinarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 3223/94 al Comisiei din 21 decembrie 1994 de stabilire a normelor de aplicare a regimului de import pentru fructe și legume (1), în special articolul 4 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 3223/94 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din Runda Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a sumelor forfetare la import din țările terțe, pentru produsele și termenele menționate în anexa acestuia. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 3223/94 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din Runda Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a sumelor forfetare la import din țările terțe, pentru produsele și termenele menționate în anexa acestuia.

| (2) | În conformitate cu criteriile menționate anterior, sumele forfetare la import trebuie stabilite la nivelurile prevăzute în anexa la prezentul regulament, |
| --- | --- |

(2)

În conformitate cu criteriile menționate anterior, sumele forfetare la import trebuie stabilite la nivelurile prevăzute în anexa la prezentul regulament,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Sumele forfetare la import prevăzute la articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 3223/94 sunt stabilite așa cum este indicat în tabelul din anexă.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la 19 iulie 2007.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 18 iulie 2007.

Pentru Comisie

Jean-Luc DEMARTY

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 337, 24.12.1994, p. 66. Regulament, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 756/2007 (JO L 172, 30.6.2007, p. 41).

1

---

ANEXĂ

la Regulamentul Comisiei din 18 iulie 2007 de stabilire a sumelor forfetare la import pentru determinarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| (Cod NC) | Codul țărilor terțe (1) | Suma forfetară la import |
| 0702 00 00 | MK | 52,4 |
| TR | 106,7 |
| ZZ | 79,6 |
| 0707 00 05 | MK | 68,1 |
| TR | 146,1 |
| ZZ | 107,1 |
| 0709 90 70 | TR | 86,5 |
| ZZ | 86,5 |
| 0805 50 10 | AR | 64,5 |
| UY | 55,7 |
| ZA | 59,1 |
| ZZ | 59,8 |
| 0808 10 80 | AR | 89,7 |
| BR | 96,8 |
| CL | 85,8 |
| CN | 86,7 |
| NZ | 105,7 |
| US | 89,1 |
| UY | 60,7 |
| ZA | 92,4 |
| ZZ | 88,4 |
| 0808 20 50 | AR | 90,1 |
| CL | 83,1 |
| NZ | 144,9 |
| ZA | 102,6 |
| ZZ | 105,2 |
| 0809 10 00 | TR | 179,1 |
| ZZ | 179,1 |
| 0809 20 95 | TR | 286,2 |
| US | 344,7 |
| ZZ | 315,5 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | TR | 152,4 |
| ZZ | 152,4 |
| 0809 40 05 | IL | 141,3 |
| ZZ | 141,3 |

(EUR/100 kg)

(Cod NC)

Codul țărilor terțe (1)

Suma forfetară la import

0702 00 00

MK

52,4

TR

106,7

ZZ

79,6

0707 00 05

MK

68,1

TR

146,1

ZZ

107,1

0709 90 70

TR

86,5

ZZ

86,5

0805 50 10

AR

64,5

UY

55,7

ZA

59,1

ZZ

59,8

0808 10 80

AR

89,7

BR

96,8

CL

85,8

CN

86,7

NZ

105,7

US

89,1

UY

60,7

ZA

92,4

ZZ

88,4

0808 20 50

AR

90,1

CL

83,1

NZ

144,9

ZA

102,6

ZZ

105,2

0809 10 00

TR

179,1

ZZ

179,1

0809 20 95

TR

286,2

US

344,7

ZZ

315,5

0809 30 10, 0809 30 90

TR

152,4

ZZ

152,4

0809 40 05

IL

141,3

ZZ

141,3

---

(1)  Nomenclatorul țărilor, astfel cum este stabilit de Regulamentul (CE) nr. 1833/2006 al Comisiei (JO L 354, 14.12.2006, p. 19). Codul „ZZ” reprezintă „alte origini”.

---

| 19.7.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 187/3 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 187/3

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 846/2007 AL COMISIEI

din 18 iulie 2007

de stabilire a coeficienților de ponderare care trebuie folosiți pentru calculul prețului comunitar de piață al carcaselor de porc pentru anul de piață 2007/2008

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CEE) nr. 2759/75 al Consiliului din 29 octombrie 1975 privind organizarea comună a piețelor în sectorul cărnii de porc (1), în special articolul 4 alineatul (6),

întrucât:

| (1) | Prețul comunitar de piață al carcaselor de porc menționat la articolul 4 alineatul (2) din Regulamentul (CEE) nr. 2759/75 trebuie să fie stabilit luând în considerare prețurile constatate în fiecare stat membru prin coeficienții care exprimă importanța relativă a șeptelului porcin din fiecare stat membru. |
| --- | --- |

(1)

Prețul comunitar de piață al carcaselor de porc menționat la articolul 4 alineatul (2) din Regulamentul (CEE) nr. 2759/75 trebuie să fie stabilit luând în considerare prețurile constatate în fiecare stat membru prin coeficienții care exprimă importanța relativă a șeptelului porcin din fiecare stat membru.

| (2) | Acești coeficienți trebuie să fie determinați în baza efectivelor porcine recenzate la începutul lunii decembrie a fiecărui an în conformitate cu Directiva 93/23/CEE a Consiliului din 1 iunie 1993 privind anchetele statistice care trebuie efectuate în domeniul producției de porcine (2). |
| --- | --- |

(2)

Acești coeficienți trebuie să fie determinați în baza efectivelor porcine recenzate la începutul lunii decembrie a fiecărui an în conformitate cu Directiva 93/23/CEE a Consiliului din 1 iunie 1993 privind anchetele statistice care trebuie efectuate în domeniul producției de porcine (2).

| (3) | În baza rezultatelor recensământului din decembrie 2006, trebuie să se stabilească noi coeficienți de ponderare pentru anul de piață 2007/2008 și să se abroge Regulamentul (CE) nr. 1201/2006 al Comisiei (3). |
| --- | --- |

(3)

În baza rezultatelor recensământului din decembrie 2006, trebuie să se stabilească noi coeficienți de ponderare pentru anul de piață 2007/2008 și să se abroge Regulamentul (CE) nr. 1201/2006 al Comisiei (3).

| (4) | Luând în considerare faptul că anul de comercializare 2007/2008 începe la 1 iulie 2007, prezentul regulament trebuie să se aplice începând cu această dată. |
| --- | --- |

(4)

Luând în considerare faptul că anul de comercializare 2007/2008 începe la 1 iulie 2007, prezentul regulament trebuie să se aplice începând cu această dată.

| (5) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului de gestionare a cărnii de porc, |
| --- | --- |

(5)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului de gestionare a cărnii de porc,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Coeficienții de ponderare menționați la articolul 4 alineatul (2) din Regulamentul (CEE) nr. 2759/75 sunt stabiliți în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Regulamentul (CE) nr. 1201/2006 se abrogă.

Articolul 3

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Se aplică de la 1 iulie 2007.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 18 iulie 2007.

Pentru Comisie

Mariann FISCHER BOEL

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 282, 1.11.1975, p. 1. Regulament, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 1913/2005 (JO L 307, 25.11.2005, p. 2).

1

(2)  JO L 149, 21.6.1993, p. 1. Directivă, astfel cum a fost modificată ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 1882/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 284, 31.10.2003, p. 1).

2

(3)  JO L 218, 9.8.2006, p. 10. Regulament, astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (CE) nr. 1977/2006 (JO L 368, 23.12.2006, p. 87).

3

---

ANEXĂ

| Coeficienți de ponderare care trebuie folosiți pentru calculul prețului comunitar de piață al carcaselor de porc pentru anul de piață 2007/2008 |
| --- |
| Articolul 4 alineatul (2) din Regulamentul (CEE) nr. 2759/75 |
| Belgia | 3,9 % |
| Bulgaria | 0,6 % |
| Republica Cehă | 1,7 % |
| Danemarca | 8,4 % |
| Germania | 16,5 % |
| Estonia | 0,2 % |
| Grecia | 0,6 % |
| Spania | 16,1 % |
| Franța | 9,3 % |
| Irlanda | 1,1 % |
| Italia | 5,7 % |
| Cipru | 0,3 % |
| Letonia | 0,3 % |
| Lituania | 0,7 % |
| Luxemburg | 0,1 % |
| Ungaria | 2,5 % |
| Malta | 0,1 % |
| Țările de Jos | 6,9 % |
| Austria | 1,9 % |
| Polonia | 11,6 % |
| Portugalia | 1,4 % |
| România | 4,2 % |
| Slovenia | 0,4 % |
| Slovacia | 0,7 % |
| Finlanda | 0,9 % |
| Suedia | 1,0 % |
| Regatul Unit | 2,9 % |

Coeficienți de ponderare care trebuie folosiți pentru calculul prețului comunitar de piață al carcaselor de porc pentru anul de piață 2007/2008

Articolul 4 alineatul (2) din Regulamentul (CEE) nr. 2759/75

Belgia

3,9 %

Bulgaria

0,6 %

Republica Cehă

1,7 %

Danemarca

8,4 %

Germania

16,5 %

Estonia

0,2 %

Grecia

0,6 %

Spania

16,1 %

Franța

9,3 %

Irlanda

1,1 %

Italia

5,7 %

Cipru

0,3 %

Letonia

0,3 %

Lituania

0,7 %

Luxemburg

0,1 %

Ungaria

2,5 %

Malta

0,1 %

Țările de Jos

6,9 %

Austria

1,9 %

Polonia

11,6 %

Portugalia

1,4 %

România

4,2 %

Slovenia

0,4 %

Slovacia

0,7 %

Finlanda

0,9 %

Suedia

1,0 %

Regatul Unit

2,9 %

---

| 19.7.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 187/5 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 187/5

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 847/2007 AL COMISIEI

din 18 iulie 2007

de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 808/2004 al Parlamentului European și al Consiliului privind statisticile comunitare referitoare la societatea informațională

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 808/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 aprilie 2004 privind statisticile comunitare referitoare la societatea informațională, în special articolul 8 (1),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 808/2004 a stabilit un cadru comun pentru producerea sistematică a statisticilor comunitare referitoare la societatea informațională. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 808/2004 a stabilit un cadru comun pentru producerea sistematică a statisticilor comunitare referitoare la societatea informațională.

| (2) | În conformitate cu articolul 8 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 808/2004, sunt necesare măsuri de punere în aplicare în vederea determinării datelor care trebuie comunicate pentru pregătirea statisticilor definite la articolele 3 și 4 din regulamentul respectiv și a fixării termenelor limită pentru transmiterea acestora. |
| --- | --- |

(2)

În conformitate cu articolul 8 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 808/2004, sunt necesare măsuri de punere în aplicare în vederea determinării datelor care trebuie comunicate pentru pregătirea statisticilor definite la articolele 3 și 4 din regulamentul respectiv și a fixării termenelor limită pentru transmiterea acestora.

| (3) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului pentru programul statistic, instituit prin Decizia 89/382/CEE, Euratom a Consiliului (2), |
| --- | --- |

(3)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului pentru programul statistic, instituit prin Decizia 89/382/CEE, Euratom a Consiliului (2),

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Datele care trebuie transmise pentru producerea statisticilor comunitare referitoare la societatea informațională, astfel cum este prevăzut la articolul 3 alineatul (2) și articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 808/2004, sunt specificate în anexele I și II la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 18 iulie 2007.

Pentru Comisie

Joaquín ALMUNIA

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 143, 30.4.2004, p. 49. Regulament, astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (CE) nr. 1893/2006 (JO L 393, 30.12.2006, p. 1).

1

(2)  JO L 181, 28.6.1989, p. 47.

2

---

ANEXA I

MODULUL 1: ÎNTREPRINDERILE ȘI SOCIETATEA INFORMAȚIONALĂ

1.   TEMATICILE ȘI CARACTERISTICILE LOR

(a)   Tematicile care trebuie acoperite pentru anul de referință 2008, selectate din lista din anexa I la Regulamentul (CE) nr. 808/2004, sunt următoarele:

| — | sistemele TIC și folosirea lor în întreprinderi; |
| --- | --- |

—

sistemele TIC și folosirea lor în întreprinderi;

| — | folosirea internetului și a altor rețele electronice de către întreprinderi; |
| --- | --- |

—

folosirea internetului și a altor rețele electronice de către întreprinderi;

| — | comerțul electronic (e-commerce) și activitățile economice electronice (e-business). |
| --- | --- |

—

comerțul electronic (e-commerce) și activitățile economice electronice (e-business).

(b)   Caracteristicile următoare se colectează în întreprinderi:

Sistemele TIC și folosirea lor în întreprinderi

| | Caracteristici care trebuie colectate pentru toate întreprinderile:






  — | folosirea computerului. |
| --- | --- | --- |

Caracteristici care trebuie colectate pentru toate întreprinderile:

—

folosirea computerului.

| | Caracteristici care trebuie colectate pentru întreprinderile care folosesc computere:






  — | (opțional) procentajul de salariați care folosesc computere cel puțin o dată pe săptămână; |
| --- | --- | --- |

Caracteristici care trebuie colectate pentru întreprinderile care folosesc computere:

—

(opțional) procentajul de salariați care folosesc computere cel puțin o dată pe săptămână;

| — | folosirea unei rețele informatice interne (de exemplu, LAN); |
| --- | --- |

—

folosirea unei rețele informatice interne (de exemplu, LAN);

| — | folosirea unei pagini de întâmpinare (intranet); |
| --- | --- |

—

folosirea unei pagini de întâmpinare (intranet);

| — | folosirea extranetului; |
| --- | --- |

—

folosirea extranetului;

| — | folosirea unor aplicații specializate permițând salariaților să acceseze serviciile de resurse umane (de exemplu, pentru a vizualiza posturile vacante, pentru a solicita un concediu anual, pentru a vedea sau a descărca fișele de calcul al salariului net/fluturașii de salariu sau pentru alte servicii); |
| --- | --- |

—

folosirea unor aplicații specializate permițând salariaților să acceseze serviciile de resurse umane (de exemplu, pentru a vizualiza posturile vacante, pentru a solicita un concediu anual, pentru a vedea sau a descărca fișele de calcul al salariului net/fluturașii de salariu sau pentru alte servicii);

| — | (opțional) nivelul de ameliorare prin intermediul proiectelor TIC: reorganizarea și simplificarea procedurilor de lucru; |
| --- | --- |

—

(opțional) nivelul de ameliorare prin intermediul proiectelor TIC: reorganizarea și simplificarea procedurilor de lucru;

| — | (opțional) nivelul de ameliorare prin intermediul proiectelor TIC: eliberarea resurselor; |
| --- | --- |

—

(opțional) nivelul de ameliorare prin intermediul proiectelor TIC: eliberarea resurselor;

| — | (opțional) nivelul de ameliorare prin intermediul proiectelor TIC: câștiguri mai mari pentru întreprindere; |
| --- | --- |

—

(opțional) nivelul de ameliorare prin intermediul proiectelor TIC: câștiguri mai mari pentru întreprindere;

| — | (opțional) nivelul de ameliorare prin intermediul proiectelor TIC: dezvoltarea de noi produse și servicii. |
| --- | --- |

—

(opțional) nivelul de ameliorare prin intermediul proiectelor TIC: dezvoltarea de noi produse și servicii.

| | Caracteristici care trebuie colectate pentru întreprinderile care folosesc o rețea informatică internă (de exemplu, LAN):






  — | folosirea unui acces fără fir (wireless) la rețeaua informatică internă (de exemplu, LAN); |
| --- | --- | --- |

Caracteristici care trebuie colectate pentru întreprinderile care folosesc o rețea informatică internă (de exemplu, LAN):

—

folosirea unui acces fără fir (wireless) la rețeaua informatică internă (de exemplu, LAN);

| | Caracteristici care trebuie colectate pentru întreprinderile care folosesc un intranet:






  — | (opțional) folosirea intranetului pentru punerea în comun: politica generală sau strategia întreprinderii; |
| --- | --- | --- |

Caracteristici care trebuie colectate pentru întreprinderile care folosesc un intranet:

—

(opțional) folosirea intranetului pentru punerea în comun: politica generală sau strategia întreprinderii;

| — | (opțional) folosirea intranetului pentru punerea în comun: buletine de știri interne ale companiei sau știri cotidiene; |
| --- | --- |

—

(opțional) folosirea intranetului pentru punerea în comun: buletine de știri interne ale companiei sau știri cotidiene;

| — | (opțional) folosirea intranetului pentru punerea în comun: documente zilnice/de lucru (de exemplu, pentru un meeting); |
| --- | --- |

—

(opțional) folosirea intranetului pentru punerea în comun: documente zilnice/de lucru (de exemplu, pentru un meeting);

| — | (opțional) folosirea intranetului pentru punerea în comun: manuale, ghiduri sau material pedagogic; |
| --- | --- |

—

(opțional) folosirea intranetului pentru punerea în comun: manuale, ghiduri sau material pedagogic;

| — | (opțional) folosirea intranetului pentru punerea în comun: cataloage de produse sau servicii. |
| --- | --- |

—

(opțional) folosirea intranetului pentru punerea în comun: cataloage de produse sau servicii.

Folosirea internetului și a altor rețele electronice de către întreprinderi

| | Caracteristici care trebuie colectate pentru întreprinderile care folosesc computere:






  — | accesul la internet. |
| --- | --- | --- |

Caracteristici care trebuie colectate pentru întreprinderile care folosesc computere:

—

accesul la internet.

| | Caracteristici care trebuie colectate pentru întreprinderile care au acces la internet:






  — | procentajul de salariați care folosesc computere conectate la Web cel puțin o dată pe săptămână; |
| --- | --- | --- |

Caracteristici care trebuie colectate pentru întreprinderile care au acces la internet:

—

procentajul de salariați care folosesc computere conectate la Web cel puțin o dată pe săptămână;

| — | conexiunea internet: modem tradițional sau ISDN; |
| --- | --- |

—

conexiunea internet: modem tradițional sau ISDN;

| — | conexiunea internet: DSL; |
| --- | --- |

—

conexiunea internet: DSL;

| — | conexiunea internet: altă conexiune Internet fixă; |
| --- | --- |

—

conexiunea internet: altă conexiune Internet fixă;

| — | conexiunea internet: conexiune mobilă; |
| --- | --- |

—

conexiunea internet: conexiune mobilă;

| — | folosirea internetului în calitate de consumator pentru servicii bancare și financiare; |
| --- | --- |

—

folosirea internetului în calitate de consumator pentru servicii bancare și financiare;

| — | folosirea internetului în calitate de consumator pentru formare și educație; |
| --- | --- |

—

folosirea internetului în calitate de consumator pentru formare și educație;

| — | folosirea internetului pentru interacțiunea cu autoritățile publice în cursul anului calendaristic precedent; |
| --- | --- |

—

folosirea internetului pentru interacțiunea cu autoritățile publice în cursul anului calendaristic precedent;

| — | folosirea unui website. |
| --- | --- |

—

folosirea unui website.

| | Caracteristici care trebuie colectate pentru întreprinderile care au interacționat cu autoritățile publice prin intermediul internetului, în cursul anului calendaristic precedent:






  — | folosirea internetului pentru obținerea de informații de pe website-urile autorităților publice, în cursul anului calendaristic precedent; |
| --- | --- | --- |

Caracteristici care trebuie colectate pentru întreprinderile care au interacționat cu autoritățile publice prin intermediul internetului, în cursul anului calendaristic precedent:

—

folosirea internetului pentru obținerea de informații de pe website-urile autorităților publice, în cursul anului calendaristic precedent;

| — | folosirea internetului pentru obținerea de formulare de pe website-urile autorităților publice, în cursul anului calendaristic precedent; |
| --- | --- |

—

folosirea internetului pentru obținerea de formulare de pe website-urile autorităților publice, în cursul anului calendaristic precedent;

| — | folosirea internetului pentru trimiterea formularelor completate către autoritățile publice, în cursul anului calendaristic precedent; |
| --- | --- |

—

folosirea internetului pentru trimiterea formularelor completate către autoritățile publice, în cursul anului calendaristic precedent;

| — | folosirea internetului pentru a trata o procedură administrativă doar în format electronic fără a fi nevoie de documente suplimentare pe suport de hârtie, în cursul anului calendaristic precedent; |
| --- | --- |

—

folosirea internetului pentru a trata o procedură administrativă doar în format electronic fără a fi nevoie de documente suplimentare pe suport de hârtie, în cursul anului calendaristic precedent;

| — | folosirea internetului pentru a prezenta o propunere în cadrul unui sistem de licitație electronică (achiziții publice electronice), în cursul anului calendaristic precedent. |
| --- | --- |

—

folosirea internetului pentru a prezenta o propunere în cadrul unui sistem de licitație electronică (achiziții publice electronice), în cursul anului calendaristic precedent.

| | Caracteristici care trebuie colectate pentru întreprinderile care dețin un website:






  — | furnizarea următorului serviciu: cataloage de produse sau liste de prețuri; |
| --- | --- | --- |

Caracteristici care trebuie colectate pentru întreprinderile care dețin un website:

—

furnizarea următorului serviciu: cataloage de produse sau liste de prețuri;

| — | furnizarea următorului serviciu: posibilitatea oferită vizitatorilor de a-și personaliza sau concepe produsele; |
| --- | --- |

—

furnizarea următorului serviciu: posibilitatea oferită vizitatorilor de a-și personaliza sau concepe produsele;

| — | furnizarea următorului serviciu: efectuarea unei comenzi sau a unei rezervări online sau serviciu de rezervare; |
| --- | --- |

—

furnizarea următorului serviciu: efectuarea unei comenzi sau a unei rezervări online sau serviciu de rezervare;

| — | furnizarea următorului serviciu: plată online; |
| --- | --- |

—

furnizarea următorului serviciu: plată online;

| — | furnizarea următorului serviciu: conținut personalizat pentru vizitatorii obișnuiți/frecvenți; |
| --- | --- |

—

furnizarea următorului serviciu: conținut personalizat pentru vizitatorii obișnuiți/frecvenți;

| — | furnizarea următorului serviciu: publicarea posturilor vacante sau candidatura online pentru un post. |
| --- | --- |

—

furnizarea următorului serviciu: publicarea posturilor vacante sau candidatura online pentru un post.

Comerțul electronic (e-commerce) și activitățile economice electronice (e-business)

| | Caracteristici care trebuie colectate pentru întreprinderile care folosesc computere:






  — | folosirea schimbului automat de date (ADE), definit ca schimbul de mesaje (de exemplu, comenzi, facturi, tranzacții de plată sau descrieri de bunuri) prin intermediul internetului sau al altor rețele informatice într-un format convenit care permite procesarea sa automată (de exemplu, XML, EDIFACT etc.) fără ca mesajul individual să fie introdus manual; |
| --- | --- | --- |

Caracteristici care trebuie colectate pentru întreprinderile care folosesc computere:

—

folosirea schimbului automat de date (ADE), definit ca schimbul de mesaje (de exemplu, comenzi, facturi, tranzacții de plată sau descrieri de bunuri) prin intermediul internetului sau al altor rețele informatice într-un format convenit care permite procesarea sa automată (de exemplu, XML, EDIFACT etc.) fără ca mesajul individual să fie introdus manual;

| — | împărtășirea electronică a informațiilor referitoare la gestionarea lanțului de aprovizionare, cu consumatorii sau furnizorii; |
| --- | --- |

—

împărtășirea electronică a informațiilor referitoare la gestionarea lanțului de aprovizionare, cu consumatorii sau furnizorii;

| — | împărtășirea electronică și automată a informațiilor relevante privind ordinele de vânzare primite (electronic sau nu) cu departamentul de gestiune a stocurilor; |
| --- | --- |

—

împărtășirea electronică și automată a informațiilor relevante privind ordinele de vânzare primite (electronic sau nu) cu departamentul de gestiune a stocurilor;

| — | împărtășirea electronică și automată a informațiilor relevante privind ordinele de vânzare primite (electronic sau nu) cu departamentul de contabilitate; |
| --- | --- |

—

împărtășirea electronică și automată a informațiilor relevante privind ordinele de vânzare primite (electronic sau nu) cu departamentul de contabilitate;

| — | împărtășirea electronică și automată a informațiilor relevante privind ordinele de vânzare primite (electronic sau nu) cu departamentul de gestiune a produselor sau a serviciilor; |
| --- | --- |

—

împărtășirea electronică și automată a informațiilor relevante privind ordinele de vânzare primite (electronic sau nu) cu departamentul de gestiune a produselor sau a serviciilor;

| — | împărtășirea electronică și automată a informațiilor relevante privind ordinele de vânzare primite (electronic sau nu) cu departamentul de distribuție; |
| --- | --- |

—

împărtășirea electronică și automată a informațiilor relevante privind ordinele de vânzare primite (electronic sau nu) cu departamentul de distribuție;

| — | împărtășirea electronică și automată a informațiilor relevante privind ordinele de cumpărare trimise (electronic sau nu) cu departamentul de gestiune a stocurilor; |
| --- | --- |

—

împărtășirea electronică și automată a informațiilor relevante privind ordinele de cumpărare trimise (electronic sau nu) cu departamentul de gestiune a stocurilor;

| — | împărtășirea electronică și automată a informațiilor relevante privind ordinele de cumpărare trimise (electronic sau nu) cu departamentul de contabilitate; |
| --- | --- |

—

împărtășirea electronică și automată a informațiilor relevante privind ordinele de cumpărare trimise (electronic sau nu) cu departamentul de contabilitate;

| — | folosirea unui pachet software ERP pentru a împărtăși informații privind vânzările și/sau achizițiile cu alte arii interne funcționale (de exemplu, finanțe, planning, marketing etc.); |
| --- | --- |

—

folosirea unui pachet software ERP pentru a împărtăși informații privind vânzările și/sau achizițiile cu alte arii interne funcționale (de exemplu, finanțe, planning, marketing etc.);

| — | folosirea oricărei aplicații software pentru a gestiona informațiile referitoare la clienți (numită CRM) pentru a capta informațiile despre clienți, a le înmagazina și a le pune la dispoziția altor funcții ale întreprinderii; |
| --- | --- |

—

folosirea oricărei aplicații software pentru a gestiona informațiile referitoare la clienți (numită CRM) pentru a capta informațiile despre clienți, a le înmagazina și a le pune la dispoziția altor funcții ale întreprinderii;

| — | folosirea oricărei aplicații software pentru a gestiona informațiile despre clienți (numită CRM) pentru a analiza informațiile referitoare la clienți în scopuri de marketing (fixarea prețurilor, promovarea vânzărilor, alegerea circuitelor de distribuție etc.); |
| --- | --- |

—

folosirea oricărei aplicații software pentru a gestiona informațiile despre clienți (numită CRM) pentru a analiza informațiile referitoare la clienți în scopuri de marketing (fixarea prețurilor, promovarea vânzărilor, alegerea circuitelor de distribuție etc.);

| — | folosirea sistemelor de operare libere sau cu sursă deschisă, cum ar fi Linux [de exemplu, având un cod sursă disponibil, fără drepturi de autor și permițând modificarea și/sau (re)distribuirea sa]; |
| --- | --- |

—

folosirea sistemelor de operare libere sau cu sursă deschisă, cum ar fi Linux [de exemplu, având un cod sursă disponibil, fără drepturi de autor și permițând modificarea și/sau (re)distribuirea sa];

| — | folosirea semnăturii digitale în orice mesaj trimis, de exemplu, utilizarea metodelor de criptare care asigură autenticitatea și integritatea mesajului (asociat doar destinatarului și capabil să îl identifice pe acesta în cazul în care ulterior se poate detecta o modificare ulterioară a mesajului). |
| --- | --- |

—

folosirea semnăturii digitale în orice mesaj trimis, de exemplu, utilizarea metodelor de criptare care asigură autenticitatea și integritatea mesajului (asociat doar destinatarului și capabil să îl identifice pe acesta în cazul în care ulterior se poate detecta o modificare ulterioară a mesajului).

| | Caracteristici care trebuie colectate pentru întreprinderile care folosesc un schimb automat de date:






  — | folosirea ADE pentru: a trimite comenzi către furnizori; |
| --- | --- | --- |

Caracteristici care trebuie colectate pentru întreprinderile care folosesc un schimb automat de date:

—

folosirea ADE pentru: a trimite comenzi către furnizori;

| — | folosirea ADE pentru: a primi facturi electronice; |
| --- | --- |

—

folosirea ADE pentru: a primi facturi electronice;

| — | folosirea ADE pentru: a primi comenzi de la clienți; |
| --- | --- |

—

folosirea ADE pentru: a primi comenzi de la clienți;

| — | folosirea ADE pentru: a trimite facturi electronice; |
| --- | --- |

—

folosirea ADE pentru: a trimite facturi electronice;

| — | folosirea ADE pentru: a trimite sau a primi informații referitoare la produse; |
| --- | --- |

—

folosirea ADE pentru: a trimite sau a primi informații referitoare la produse;

| — | folosirea ADE pentru: a trimite sau a primi documente de transport; |
| --- | --- |

—

folosirea ADE pentru: a trimite sau a primi documente de transport;

| — | folosirea ADE pentru: a trimite instrucțiuni de plată către instituțiile financiare; |
| --- | --- |

—

folosirea ADE pentru: a trimite instrucțiuni de plată către instituțiile financiare;

| — | folosirea ADE pentru: a trimite sau a primi date către/de la autoritățile publice; |
| --- | --- |

—

folosirea ADE pentru: a trimite sau a primi date către/de la autoritățile publice;

| — | (opțional) folosirea formatului ADE: EDIFACT sau standarde similare; |
| --- | --- |

—

(opțional) folosirea formatului ADE: EDIFACT sau standarde similare;

| — | (opțional) folosirea formatului ADE: standarde bazate pe XML; |
| --- | --- |

—

(opțional) folosirea formatului ADE: standarde bazate pe XML;

| — | (opțional) folosirea formatului ADE: standarde proprietare convenite între întreprindere și alte organizații. |
| --- | --- |

—

(opțional) folosirea formatului ADE: standarde proprietare convenite între întreprindere și alte organizații.

| | Caracteristici care trebuie colectate pentru întreprinderile care folosesc computere și nu folosesc un schimb automat de date:






  — | (opțional) obstacole în calea ADE: absența interesului în ceea ce privește folosirea schimbului automat de date datorită lipsei de relevanță pentru întreprindere; |
| --- | --- | --- |

Caracteristici care trebuie colectate pentru întreprinderile care folosesc computere și nu folosesc un schimb automat de date:

—

(opțional) obstacole în calea ADE: absența interesului în ceea ce privește folosirea schimbului automat de date datorită lipsei de relevanță pentru întreprindere;

| — | (opțional) obstacole în calea ADE: absența expertizei interne pentru punerea sa în aplicare; |
| --- | --- |

—

(opțional) obstacole în calea ADE: absența expertizei interne pentru punerea sa în aplicare;

| — | (opțional) obstacole în calea ADE: rentabilitatea investițiilor este prea scăzută sau nedefinită; |
| --- | --- |

—

(opțional) obstacole în calea ADE: rentabilitatea investițiilor este prea scăzută sau nedefinită;

| — | (opțional) obstacole în calea ADE: absența soluțiilor software adecvate pentru sectorul/mărimea specific(ă) al/a întreprinderii; |
| --- | --- |

—

(opțional) obstacole în calea ADE: absența soluțiilor software adecvate pentru sectorul/mărimea specific(ă) al/a întreprinderii;

| — | (opțional) obstacole în calea ADE: dificultatea în ceea ce privește stabilirea de standarde comune cu partenerii de afaceri; |
| --- | --- |

—

(opțional) obstacole în calea ADE: dificultatea în ceea ce privește stabilirea de standarde comune cu partenerii de afaceri;

| — | (opțional) obstacole în calea ADE: incertitudinea privind statutul juridic al mesajelor schimbate. |
| --- | --- |

—

(opțional) obstacole în calea ADE: incertitudinea privind statutul juridic al mesajelor schimbate.

| | Caracteristici care trebuie colectate pentru întreprinderile care pun în comun informații privind gestionarea lanțului de aprovizionare cu furnizorii sau clienții:






  — | schimbul de informații cu furnizorii în ceea ce privește nivelurile stocurilor, planurile de producție sau previziunile cererii; |
| --- | --- | --- |

Caracteristici care trebuie colectate pentru întreprinderile care pun în comun informații privind gestionarea lanțului de aprovizionare cu furnizorii sau clienții:

—

schimbul de informații cu furnizorii în ceea ce privește nivelurile stocurilor, planurile de producție sau previziunile cererii;

| — | (opțional) schimbul de informații cu furnizorii în ceea ce privește previziunile cererii; |
| --- | --- |

—

(opțional) schimbul de informații cu furnizorii în ceea ce privește previziunile cererii;

| — | (opțional) schimbul de informații cu furnizorii în ceea ce privește nivelurile stocurilor; |
| --- | --- |

—

(opțional) schimbul de informații cu furnizorii în ceea ce privește nivelurile stocurilor;

| — | (opțional) schimbul de informații cu furnizorii în ceea ce privește planurile de producție; |
| --- | --- |

—

(opțional) schimbul de informații cu furnizorii în ceea ce privește planurile de producție;

| — | schimbul de informații cu furnizorii în ceea ce privește evoluția livrărilor; |
| --- | --- |

—

schimbul de informații cu furnizorii în ceea ce privește evoluția livrărilor;

| — | schimbul de informații cu clienții în ceea ce privește nivelurile stocurilor, planurile de producție sau previziunile cererii; |
| --- | --- |

—

schimbul de informații cu clienții în ceea ce privește nivelurile stocurilor, planurile de producție sau previziunile cererii;

| — | (opțional) schimbul de informații cu clienții în ceea ce privește previziunile cererii; |
| --- | --- |

—

(opțional) schimbul de informații cu clienții în ceea ce privește previziunile cererii;

| — | (opțional) schimbul de informații cu clienții în ceea ce privește nivelurile stocurilor; |
| --- | --- |

—

(opțional) schimbul de informații cu clienții în ceea ce privește nivelurile stocurilor;

| — | (opțional) schimbul de informații cu clienții în ceea ce privește planurile de producție; |
| --- | --- |

—

(opțional) schimbul de informații cu clienții în ceea ce privește planurile de producție;

| — | schimbul de informații cu clienții în ceea ce privește evoluția livrărilor; |
| --- | --- |

—

schimbul de informații cu clienții în ceea ce privește evoluția livrărilor;

| — | schimbul de informații cu furnizorii sau clienții prin intermediul website-urilor; |
| --- | --- |

—

schimbul de informații cu furnizorii sau clienții prin intermediul website-urilor;

| — | schimbul de informații cu furnizorii sau clienții prin intermediul schimbului automat de date. |
| --- | --- |

—

schimbul de informații cu furnizorii sau clienții prin intermediul schimbului automat de date.

| | Caracteristici care trebuie colectate pentru întreprinderi care folosesc computere și nu sunt clasate în secțiunea J a NACE Rev. 1.1:






  — | au primit comenzi pentru produse sau servicii prin intermediul rețelelor informatice, în cursul anului calendaristic precedent; |
| --- | --- | --- |

Caracteristici care trebuie colectate pentru întreprinderi care folosesc computere și nu sunt clasate în secțiunea J a NACE Rev. 1.1:

—

au primit comenzi pentru produse sau servicii prin intermediul rețelelor informatice, în cursul anului calendaristic precedent;

| — | au trimis comenzi pentru produse sau servicii prin intermediul rețelelor informatice, în cursul anului calendaristic precedent. |
| --- | --- |

—

au trimis comenzi pentru produse sau servicii prin intermediul rețelelor informatice, în cursul anului calendaristic precedent.

| | Caracteristici care trebuie colectate pentru întreprinderi care au primit comenzi prin intermediul rețelelor informatice și nu sunt clasate în secțiunea J a NACE Rev. 1.1:






  — | procentajul cifrei de afaceri totale care a rezultat din comenzile primite prin intermediul rețelelor informatice, în cursul anului calendaristic precedent; |
| --- | --- | --- |

Caracteristici care trebuie colectate pentru întreprinderi care au primit comenzi prin intermediul rețelelor informatice și nu sunt clasate în secțiunea J a NACE Rev. 1.1:

—

procentajul cifrei de afaceri totale care a rezultat din comenzile primite prin intermediul rețelelor informatice, în cursul anului calendaristic precedent;

| — | (opțional) procentajul de vânzări efectuate prin comerț electronic care rezultă din comenzi primite prin intermediul website-urilor, în cursul anului calendaristic precedent; |
| --- | --- |

—

(opțional) procentajul de vânzări efectuate prin comerț electronic care rezultă din comenzi primite prin intermediul website-urilor, în cursul anului calendaristic precedent;

| — | (opțional) procentajul de vânzări efectuate prin comerț electronic care rezultă din comenzi primite prin intermediul schimbului automat de date prin internet, în cursul anului calendaristic precedent; |
| --- | --- |

—

(opțional) procentajul de vânzări efectuate prin comerț electronic care rezultă din comenzi primite prin intermediul schimbului automat de date prin internet, în cursul anului calendaristic precedent;

| — | (opțional) procentajul de vânzări efectuate prin comerț electronic care rezultă din comenzi primite prin intermediul schimbului automat de date prin alte rețele informatice, în cursul anului calendaristic precedent; |
| --- | --- |

—

(opțional) procentajul de vânzări efectuate prin comerț electronic care rezultă din comenzi primite prin intermediul schimbului automat de date prin alte rețele informatice, în cursul anului calendaristic precedent;

| — | folosirea protocoalelor de securitate (SSL/TLS) pentru primirea comenzilor prin internet. |
| --- | --- |

—

folosirea protocoalelor de securitate (SSL/TLS) pentru primirea comenzilor prin internet.

| | Caracteristici care trebuie colectate pentru întreprinderi care au trimis comenzi prin intermediul rețelelor informatice și nu sunt clasate în secțiunea J a NACE Rev. 1.1:






  — | procentajul valorii totale a achizițiilor rezultând din comenzile efectuate prin intermediul rețelelor informatice, în clase de procentaje, în cursul anului calendaristic precedent ([0;1[, [1;5[, [5;10[, [10;25[, [25;100]). |
| --- | --- | --- |

Caracteristici care trebuie colectate pentru întreprinderi care au trimis comenzi prin intermediul rețelelor informatice și nu sunt clasate în secțiunea J a NACE Rev. 1.1:

—

procentajul valorii totale a achizițiilor rezultând din comenzile efectuate prin intermediul rețelelor informatice, în clase de procentaje, în cursul anului calendaristic precedent ([0;1[, [1;5[, [5;10[, [10;25[, [25;100]).

2.   SFERA DE APLICARE

Caracteristicile definite în capitolul 1 litera (b) din prezenta anexă trebuie colectate și obținute pentru întreprinderile clasificate în funcție de următoarele criterii de activitate economică, mărime și domeniu geografic de aplicare.

(a)   Activitatea economică: întreprinderi clasificate în următoarele categorii ale NACE Rev. 1.1:

| Categoria NACE | Descriere |
| --- | --- |
| Secțiunea D | „Industria prelucrătoare” |
| Secțiunea F | „Construcții” |
| Secțiunea G | „Comerț cu amănuntul și cu ridicata; repararea și întreținerea autovehiculelor, a motocicletelor și a bunurilor personale și casnice” |
| Grupele 55.1 și 55.2 | „Hoteluri” și „Camping și alte mijloace de cazare pe termen scurt” |
| Secțiunea I | „Transporturi, depozitare și comunicații” |
| Clasa 65.12 | „Alte intermedieri monetare” |
| Clasa 65.22 | „Alte servicii de acordare de credite” |
| Clasa 66.01 | „Asigurări de viață” |
| Clasa 66.03 | „Asigurări generale (nonviață)” |
| Secțiunea K | „Tranzacții imobiliare, închirieri și alte activități de servicii prestate întreprinderilor” |
| Grupele 92.1 și 92.2 | „Activități cinematografice și video” și „Activități de radio și de televiziune” |

Categoria NACE

Descriere

Secțiunea D

„Industria prelucrătoare”

Secțiunea F

„Construcții”

Secțiunea G

„Comerț cu amănuntul și cu ridicata; repararea și întreținerea autovehiculelor, a motocicletelor și a bunurilor personale și casnice”

Grupele 55.1 și 55.2

„Hoteluri” și „Camping și alte mijloace de cazare pe termen scurt”

Secțiunea I

„Transporturi, depozitare și comunicații”

Clasa 65.12

„Alte intermedieri monetare”

Clasa 65.22

„Alte servicii de acordare de credite”

Clasa 66.01

„Asigurări de viață”

Clasa 66.03

„Asigurări generale (nonviață)”

Secțiunea K

„Tranzacții imobiliare, închirieri și alte activități de servicii prestate întreprinderilor”

Grupele 92.1 și 92.2

„Activități cinematografice și video” și „Activități de radio și de televiziune”

Întreprinderile clasificate în următoarele categorii ale NACE Rev. 1.1 trebuie acoperite în mod opțional:

| Categoria NACE | Descriere |
| --- | --- |
| Secțiunea E | „Energie electrică, gaze și apă” |
| Grupele 55.3, 55.4 și 55.5 | „Restaurante”, „Baruri” și „Cantine și catering” |
| Grupele 92.3-92.7 inclusiv | „Activități recreative, culturale și sportive”, cu excepția „Activităților cinematografice și video” și a „Activităților de radio și de televiziune” |
| Diviziunea 93 | „Alte activități de servicii” |
| Clasele 67.12, 67.13, 67.2 | „Activități auxiliare intermedierilor financiare”, cu excepția „Administrării piețelor financiare” |

Categoria NACE

Descriere

Secțiunea E

„Energie electrică, gaze și apă”

Grupele 55.3, 55.4 și 55.5

„Restaurante”, „Baruri” și „Cantine și catering”

Grupele 92.3-92.7 inclusiv

„Activități recreative, culturale și sportive”, cu excepția „Activităților cinematografice și video” și a „Activităților de radio și de televiziune”

Diviziunea 93

„Alte activități de servicii”

Clasele 67.12, 67.13, 67.2

„Activități auxiliare intermedierilor financiare”, cu excepția „Administrării piețelor financiare”

(b)   Mărimea întreprinderii: întreprinderi cu 10 sau mai mulți salariați; întreprinderi cu mai puțin de 10 salariați trebuie acoperite în mod opțional.

(c)   Domeniul geografic de aplicare: întreprinderi situate în orice parte a teritoriului statului membru.

3.   PERIOADELE DE REFERINȚĂ

Perioada de referință este anul 2007 pentru caracteristicile care se referă la anul calendaristic precedent. Perioada de referință este ianuarie 2008 pentru celelalte caracteristici.

4.   DEFALCĂRI

Tematicile și caracteristicile lor enumerate la capitolul 1 litera (b) din prezenta anexă vor fi puse la dispoziție separat pentru următoarele defalcări:

(a)   Defalcare pe activitate economică: în conformitate cu următoarele agregate ale NACE Rev. 1.1. (caracteristicile trebuie puse la dispoziție pentru diviziunea 22 în mod opțional).

Agregarea NACE

| | DA + DB + DC + DD + DE |
| --- | --- |

DA + DB + DC + DD + DE

| | DF + DG + DH |
| --- | --- |

DF + DG + DH

| | DI + DJ |
| --- | --- |

DI + DJ

| | DK + DL + DM + DN |
| --- | --- |

DK + DL + DM + DN

| | 40 + 41 (opțional) |
| --- | --- |

40 + 41 (opțional)

| | 45 |
| --- | --- |

45

| | 50 |
| --- | --- |

50

| | 51 |
| --- | --- |

51

| | 52 |
| --- | --- |

52

| | 55.1 + 55.2 |
| --- | --- |

55.1 + 55.2

| | 55.3 + 55.4 + 55.5 (opțional) |
| --- | --- |

55.3 + 55.4 + 55.5 (opțional)

| | 60 + 61 + 62 + 63 |
| --- | --- |

60 + 61 + 62 + 63

| | 64 |
| --- | --- |

64

| | 65.12 + 65.22 |
| --- | --- |

65.12 + 65.22

| | 66.01 + 66.03 |
| --- | --- |

66.01 + 66.03

| | 72 |
| --- | --- |

72

| | 70 + 71 + 73 + 74 |
| --- | --- |

70 + 71 + 73 + 74

| | 92.1 + 92.2 |
| --- | --- |

92.1 + 92.2

| | 92.3-92.7 (opțional) |
| --- | --- |

92.3-92.7 (opțional)

| | 93 (opțional) |
| --- | --- |

93 (opțional)

| | 22 (opțional) |
| --- | --- |

22 (opțional)

| | 67.12 + 67.13 + 67.2 (opțional) |
| --- | --- |

67.12 + 67.13 + 67.2 (opțional)

(b)   Defalcare pe clase de mărime: datele vor fi defalcate în funcție de următoarele clase de mărime bazate pe numărul de salariați.

Clasa de mărime

| | Mai puțin de 10 persoane salariate (opțional) |
| --- | --- |

Mai puțin de 10 persoane salariate (opțional)

| | Mai puțin de 5 persoane salariate (opțional) |
| --- | --- |

Mai puțin de 5 persoane salariate (opțional)

| | Între 5 și 9 persoane salariate (opțional) |
| --- | --- |

Între 5 și 9 persoane salariate (opțional)

| | 10 sau mai multe persoane salariate |
| --- | --- |

10 sau mai multe persoane salariate

| | Între 10 și 49 persoane salariate |
| --- | --- |

Între 10 și 49 persoane salariate

| | Între 50 și 249 persoane salariate |
| --- | --- |

Între 50 și 249 persoane salariate

| | 250 sau mai multe persoane salariate |
| --- | --- |

250 sau mai multe persoane salariate

(c)   Defalcare geografică: datele vor fi defalcate în funcție de următoarele grupe regionale.

Grupa regională

| | Regiuni de convergență (inclusiv regiunile aflate în faza de eliminare treptată) |
| --- | --- |

Regiuni de convergență (inclusiv regiunile aflate în faza de eliminare treptată)

| | Regiuni de competitivitate regională și ocuparea forței de muncă (inclusiv regiunile aflate în faza de introducere progresivă) |
| --- | --- |

Regiuni de competitivitate regională și ocuparea forței de muncă (inclusiv regiunile aflate în faza de introducere progresivă)

5.   PERIODICITATEA

Datele vor fi furnizate o dată pentru anul 2008.

6.   TERMENELE LIMITĂ

(a)   Datele agregate, în cazul în care este necesar semnalate pentru confidențialitatea sau lipsa lor de fiabilitate, menționate la articolul 6 din Regulamentul (CE) nr. 808/2004, vor fi transmise către Eurostat până la 5 octombrie 2008. Până la această dată, setul de date trebuie finalizat, validat și acceptat. Formatul de transmitere, sub formă de tabele lizibile pe computer respectă instrucțiunile puse la dispoziție de către Eurostat.

(b)   Metadatele menționate la articolul 6 din Regulamentul (CE) nr. 808/2004 sunt transmise către Eurostat până la 31 mai 2008. Metadatele respectă modelul de raport pus la dispoziție de către Eurostat.

(c)   Raportul de calitate menționat la articolul 7 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 808/2004 este transmis către Eurostat până la 5 noiembrie 2008. Raportul de calitate respectă modelul de raport pus la dispoziție de către Eurostat.

---

ANEXA II

MODULUL 2: PERSOANELE, GOSPODĂRIILE ȘI SOCIETATEA INFORMAȚIONALĂ

1.   TEMATICILE ȘI CARACTERISTICILE LOR

(a)   Tematicile care trebuie acoperite pentru anul de referință 2008, selectate din lista din anexa II la Regulamentul (CE) nr. 808/2004, sunt următoarele:

| — | accesul la sistemele TIC și folosirea acestora de către persoane și/sau în gospodării; |
| --- | --- |

—

accesul la sistemele TIC și folosirea acestora de către persoane și/sau în gospodării;

| — | folosirea în diverse scopuri a internetului de către persoane și/sau în gospodării; |
| --- | --- |

—

folosirea în diverse scopuri a internetului de către persoane și/sau în gospodării;

| — | (opțional) competența în domeniul TIC; |
| --- | --- |

—

(opțional) competența în domeniul TIC;

| — | obstacole în calea folosirii sistemelor TIC și a internetului; |
| --- | --- |

—

obstacole în calea folosirii sistemelor TIC și a internetului;

(b)   Se colectează caracteristicile următoare:

Accesul la sistemele TIC și folosirea acestora de către persoane și/sau în gospodării

| | Caracteristici care trebuie colectate pentru toate gospodăriile:






  — | accesul la domiciliu la un computer; |
| --- | --- | --- |

Caracteristici care trebuie colectate pentru toate gospodăriile:

—

accesul la domiciliu la un computer;

| — | accesul la domiciliu la internet, indiferent dacă acesta este folosit sau nu. |
| --- | --- |

—

accesul la domiciliu la internet, indiferent dacă acesta este folosit sau nu.

| | Caracteristici care trebuie colectate pentru gospodării având acces la internet la domiciliu:






  — | dispozitive folosite pentru a accesa internetul la domiciliu: computer de birou; |
| --- | --- | --- |

Caracteristici care trebuie colectate pentru gospodării având acces la internet la domiciliu:

—

dispozitive folosite pentru a accesa internetul la domiciliu: computer de birou;

| — | dispozitive folosite pentru a accesa internetul la domiciliu: computer portabil (laptop); |
| --- | --- |

—

dispozitive folosite pentru a accesa internetul la domiciliu: computer portabil (laptop);

| — | dispozitive folosite pentru a accesa internetul la domiciliu: alte dispozitive mobile; |
| --- | --- |

—

dispozitive folosite pentru a accesa internetul la domiciliu: alte dispozitive mobile;

| — | (opțional) dispozitive folosite pentru a accesa internetul la domiciliu: prin intermediul telefonului mobil cu opțiunea de internet activată; |
| --- | --- |

—

(opțional) dispozitive folosite pentru a accesa internetul la domiciliu: prin intermediul telefonului mobil cu opțiunea de internet activată;

| — | (opțional) dispozitive folosite pentru a accesa internetul la domiciliu: computer handheld; |
| --- | --- |

—

(opțional) dispozitive folosite pentru a accesa internetul la domiciliu: computer handheld;

| — | dispozitive folosite pentru a accesa internetul la domiciliu: televizor echipat cu un dispozitiv specific de conectare la internet; |
| --- | --- |

—

dispozitive folosite pentru a accesa internetul la domiciliu: televizor echipat cu un dispozitiv specific de conectare la internet;

| — | dispozitive folosite pentru a accesa internetul la domiciliu: console de jocuri; |
| --- | --- |

—

dispozitive folosite pentru a accesa internetul la domiciliu: console de jocuri;

| — | dispozitive folosite pentru a accesa internetul la domiciliu: necunoscut; |
| --- | --- |

—

dispozitive folosite pentru a accesa internetul la domiciliu: necunoscut;

| — | tip de conexiune folosită pentru a accesa internetul la domiciliu: modem sau ISDN; |
| --- | --- |

—

tip de conexiune folosită pentru a accesa internetul la domiciliu: modem sau ISDN;

| — | tip de conexiune folosită pentru a accesa internetul la domiciliu: DSL (de exemplu, ADSL, SHDSL etc.); |
| --- | --- |

—

tip de conexiune folosită pentru a accesa internetul la domiciliu: DSL (de exemplu, ADSL, SHDSL etc.);

| — | tip de conexiune folosită pentru a accesa internetul la domiciliu: altă conexiune în bandă largă – broadband (de exemplu, cablu, UMTS etc.); |
| --- | --- |

—

tip de conexiune folosită pentru a accesa internetul la domiciliu: altă conexiune în bandă largă – broadband (de exemplu, cablu, UMTS etc.);

| — | tip de conexiune folosită pentru a accesa internetul la domiciliu: telefon mobil cu bandă îngustă – narrowband (GPRS etc.); |
| --- | --- |

—

tip de conexiune folosită pentru a accesa internetul la domiciliu: telefon mobil cu bandă îngustă – narrowband (GPRS etc.);

| | Caracteristici care trebuie colectate pentru toate persoanele:






  — | utilizarea cea mai recentă a computerului (în ultimele trei luni; în urmă cu trei luni-un an; în urmă cu mai mult de un an; nu au folosit niciodată un computer); |
| --- | --- | --- |

Caracteristici care trebuie colectate pentru toate persoanele:

—

utilizarea cea mai recentă a computerului (în ultimele trei luni; în urmă cu trei luni-un an; în urmă cu mai mult de un an; nu au folosit niciodată un computer);

| — | folosirea unui telefon mobil. |
| --- | --- |

—

folosirea unui telefon mobil.

| | Caracteristici care trebuie colectate pentru persoane care au folosit un computer în cursul ultimelor trei luni:






  — | frecvența medie de utilizare a computerului [zilnic sau aproape zilnic; cel puțin o dată pe săptămână (dar nu zilnic); cel puțin o dată pe lună (dar nu săptămânal); mai puțin de o dată pe lună]; |
| --- | --- | --- |

Caracteristici care trebuie colectate pentru persoane care au folosit un computer în cursul ultimelor trei luni:

—

frecvența medie de utilizare a computerului [zilnic sau aproape zilnic; cel puțin o dată pe săptămână (dar nu zilnic); cel puțin o dată pe lună (dar nu săptămânal); mai puțin de o dată pe lună];

| — | locul de utilizare a computerului în cursul ultimelor trei luni: la domiciliu; |
| --- | --- |

—

locul de utilizare a computerului în cursul ultimelor trei luni: la domiciliu;

| — | locul de utilizare a computerului în cursul ultimelor trei luni: la locul de muncă (altul decât domiciliul); |
| --- | --- |

—

locul de utilizare a computerului în cursul ultimelor trei luni: la locul de muncă (altul decât domiciliul);

| — | locul de utilizare a computerului în cursul ultimelor trei luni: în instituția de învățământ; |
| --- | --- |

—

locul de utilizare a computerului în cursul ultimelor trei luni: în instituția de învățământ;

| — | locul de utilizare a computerului în cursul ultimelor trei luni: la domiciliul altei persoane; |
| --- | --- |

—

locul de utilizare a computerului în cursul ultimelor trei luni: la domiciliul altei persoane;

| — | locul de utilizare a computerului în cursul ultimelor trei luni: în alte locuri (de exemplu, bibliotecă publică, hotel, aeroport, Internet café etc.). |
| --- | --- |

—

locul de utilizare a computerului în cursul ultimelor trei luni: în alte locuri (de exemplu, bibliotecă publică, hotel, aeroport, Internet café etc.).

| | Caracteristici care trebuie colectate pentru persoane care au folosit un telefon mobil:






  — | folosirea telefonului mobil în cursul ultimelor trei luni în scopuri personale pentru a trimite fotografii sau videoclipuri; |
| --- | --- | --- |

Caracteristici care trebuie colectate pentru persoane care au folosit un telefon mobil:

—

folosirea telefonului mobil în cursul ultimelor trei luni în scopuri personale pentru a trimite fotografii sau videoclipuri;

| — | folosirea telefonului mobil în cursul ultimelor trei luni în scopuri personale pentru a încărca fotografii sau videoclipuri de pe telefoane pe site-uri internet; |
| --- | --- |

—

folosirea telefonului mobil în cursul ultimelor trei luni în scopuri personale pentru a încărca fotografii sau videoclipuri de pe telefoane pe site-uri internet;

| — | folosirea telefonului mobil în cursul ultimelor trei luni în scopuri personale pentru a primi servicii de informații prin abonament plătit (de exemplu, știri, prognoza meteo, rezultate sportive etc.); |
| --- | --- |

—

folosirea telefonului mobil în cursul ultimelor trei luni în scopuri personale pentru a primi servicii de informații prin abonament plătit (de exemplu, știri, prognoza meteo, rezultate sportive etc.);

| — | folosirea telefonului mobil în cursul ultimelor trei luni în scopuri personale pentru a naviga pe internet; |
| --- | --- |

—

folosirea telefonului mobil în cursul ultimelor trei luni în scopuri personale pentru a naviga pe internet;

| — | folosirea telefonului mobil în cursul ultimelor trei luni în scopuri personale pentru a citi mesajele e-mail; |
| --- | --- |

—

folosirea telefonului mobil în cursul ultimelor trei luni în scopuri personale pentru a citi mesajele e-mail;

| — | folosirea telefonului mobil în cursul ultimelor trei luni în scopuri personale pentru a descărca și/sau a viziona emisiuni de televiziune sau video; |
| --- | --- |

—

folosirea telefonului mobil în cursul ultimelor trei luni în scopuri personale pentru a descărca și/sau a viziona emisiuni de televiziune sau video;

| — | folosirea telefonului mobil în cursul ultimelor trei luni în scopuri personale pentru a plăti bunuri sau servicii (în loc de plata în bani lichizi sau prin card de credit); |
| --- | --- |

—

folosirea telefonului mobil în cursul ultimelor trei luni în scopuri personale pentru a plăti bunuri sau servicii (în loc de plata în bani lichizi sau prin card de credit);

| — | folosirea telefonului mobil în cursul ultimelor trei luni în scopuri personale pentru navigarea personală (pentru a găsi o anumită locație sau adresă), folosirea unor servicii care cunosc locația (de exemplu, pentru a primi informații privind călătoriile, posibilitățile de cumpărături, evenimentele locale); |
| --- | --- |

—

folosirea telefonului mobil în cursul ultimelor trei luni în scopuri personale pentru navigarea personală (pentru a găsi o anumită locație sau adresă), folosirea unor servicii care cunosc locația (de exemplu, pentru a primi informații privind călătoriile, posibilitățile de cumpărături, evenimentele locale);

| — | folosirea plății anticipate; |
| --- | --- |

—

folosirea plății anticipate;

| — | folosirea plății ulterioare. |
| --- | --- |

—

folosirea plății ulterioare.

| | Caracteristici care trebuie colectate pentru persoane care au folosit un telefon mobil și plata ulterioară:






  — | (opțional) plata unui tarif fix pentru accesul la internet prin intermediul telefonului mobil. |
| --- | --- | --- |

Caracteristici care trebuie colectate pentru persoane care au folosit un telefon mobil și plata ulterioară:

—

(opțional) plata unui tarif fix pentru accesul la internet prin intermediul telefonului mobil.

Folosirea în diverse scopuri a internetului de către persoane și/sau în gospodării

| | Caracteristici care trebuie colectate pentru toate persoanele:






  — | utilizarea cea mai recentă a internetului (în ultimele trei luni; în urmă cu trei luni-un an; în urmă cu mai mult de un an; nu au folosit niciodată internetul). |
| --- | --- | --- |

Caracteristici care trebuie colectate pentru toate persoanele:

—

utilizarea cea mai recentă a internetului (în ultimele trei luni; în urmă cu trei luni-un an; în urmă cu mai mult de un an; nu au folosit niciodată internetul).

| | Caracteristici care trebuie colectate pentru persoane care au folosit deja internetul:






  — | utilizarea cea mai recentă a internetului în scopuri personale pentru activități comerciale (în ultimele trei luni; în urmă cu trei luni-un an; în urmă cu mai mult de un an; nu au cumpărat sau nu au comandat niciodată). |
| --- | --- | --- |

Caracteristici care trebuie colectate pentru persoane care au folosit deja internetul:

—

utilizarea cea mai recentă a internetului în scopuri personale pentru activități comerciale (în ultimele trei luni; în urmă cu trei luni-un an; în urmă cu mai mult de un an; nu au cumpărat sau nu au comandat niciodată).

| | Caracteristici care trebuie colectate pentru persoane care au folosit internetul în cursul ultimelor trei luni:






  — | frecvența medie de utilizare a internetului în cursul ultimelor trei luni (zilnic sau aproape zilnic; cel puțin o dată pe săptămână (dar nu zilnic); cel puțin o dată pe lună (dar nu săptămânal); mai puțin de o dată pe lună); |
| --- | --- | --- |

Caracteristici care trebuie colectate pentru persoane care au folosit internetul în cursul ultimelor trei luni:

—

frecvența medie de utilizare a internetului în cursul ultimelor trei luni (zilnic sau aproape zilnic; cel puțin o dată pe săptămână (dar nu zilnic); cel puțin o dată pe lună (dar nu săptămânal); mai puțin de o dată pe lună);

| — | locul de utilizare a internetului în cursul ultimelor trei luni: la domiciliu; |
| --- | --- |

—

locul de utilizare a internetului în cursul ultimelor trei luni: la domiciliu;

| — | locul de utilizare a internetului în cursul ultimelor trei luni: la locul de muncă (altul decât domiciliul); |
| --- | --- |

—

locul de utilizare a internetului în cursul ultimelor trei luni: la locul de muncă (altul decât domiciliul);

| — | locul de utilizare a internetului în cursul ultimelor trei luni: în instituția de învățământ; |
| --- | --- |

—

locul de utilizare a internetului în cursul ultimelor trei luni: în instituția de învățământ;

| — | locul de utilizare a internetului în cursul ultimelor trei luni: la domiciliul altei persoane; |
| --- | --- |

—

locul de utilizare a internetului în cursul ultimelor trei luni: la domiciliul altei persoane;

| — | locul de utilizare a internetului în cursul ultimelor trei luni: în alte locuri; |
| --- | --- |

—

locul de utilizare a internetului în cursul ultimelor trei luni: în alte locuri;

| — | (opțional) locul de utilizare a internetului în cursul ultimelor trei luni: biblioteca publică; |
| --- | --- |

—

(opțional) locul de utilizare a internetului în cursul ultimelor trei luni: biblioteca publică;

| — | (opțional) locul de utilizare a internetului în cursul ultimelor trei luni: oficiul poștal; |
| --- | --- |

—

(opțional) locul de utilizare a internetului în cursul ultimelor trei luni: oficiul poștal;

| — | (opțional) locul de utilizare a internetului în cursul ultimelor trei luni: instituție, primărie sau organism public; |
| --- | --- |

—

(opțional) locul de utilizare a internetului în cursul ultimelor trei luni: instituție, primărie sau organism public;

| — | (opțional) locul de utilizare a internetului în cursul ultimelor trei luni: organizație comunitară sau voluntară; |
| --- | --- |

—

(opțional) locul de utilizare a internetului în cursul ultimelor trei luni: organizație comunitară sau voluntară;

| — | (opțional) locul de utilizare a internetului în cursul ultimelor trei luni: internet café; |
| --- | --- |

—

(opțional) locul de utilizare a internetului în cursul ultimelor trei luni: internet café;

| — | (opțional) locul de utilizare a internetului în cursul ultimelor trei luni: spațiu hotspot (în hoteluri, aeroporturi, locuri publice etc.); |
| --- | --- |

—

(opțional) locul de utilizare a internetului în cursul ultimelor trei luni: spațiu hotspot (în hoteluri, aeroporturi, locuri publice etc.);

| — | folosirea dispozitivelor mobile pentru a accesa internetul: telefon mobil via GPRS; |
| --- | --- |

—

folosirea dispozitivelor mobile pentru a accesa internetul: telefon mobil via GPRS;

| — | folosirea dispozitivelor mobile pentru a accesa internetul: telefon mobil via UMTS (3G); |
| --- | --- |

—

folosirea dispozitivelor mobile pentru a accesa internetul: telefon mobil via UMTS (3G);

| — | folosirea dispozitivelor mobile pentru a accesa internetul: computer handheld (palmtop, PDA); |
| --- | --- |

—

folosirea dispozitivelor mobile pentru a accesa internetul: computer handheld (palmtop, PDA);

| — | folosirea dispozitivelor mobile pentru a accesa internetul: computer portabil (laptop) via conexiune fără fir (wireless) în afara domiciliului sau a locului de muncă; |
| --- | --- |

—

folosirea dispozitivelor mobile pentru a accesa internetul: computer portabil (laptop) via conexiune fără fir (wireless) în afara domiciliului sau a locului de muncă;

| — | folosirea internetului în cursul ultimelor trei luni în scopuri personale pentru a trimite și/sau a primi mesaje e-mail; |
| --- | --- |

—

folosirea internetului în cursul ultimelor trei luni în scopuri personale pentru a trimite și/sau a primi mesaje e-mail;

| — | folosirea internetului în cursul ultimelor trei luni în scopuri personale pentru a găsi informații despre bunuri și servicii: |
| --- | --- |

—

folosirea internetului în cursul ultimelor trei luni în scopuri personale pentru a găsi informații despre bunuri și servicii:

| — | folosirea internetului în cursul ultimelor trei luni în scopuri personale pentru a folosi servicii referitoare la călătorii și cazare; |
| --- | --- |

—

folosirea internetului în cursul ultimelor trei luni în scopuri personale pentru a folosi servicii referitoare la călătorii și cazare;

| — | folosirea internetului în cursul ultimelor trei luni în scopuri personale pentru a descărca software (altele decât software-uri de jocuri); |
| --- | --- |

—

folosirea internetului în cursul ultimelor trei luni în scopuri personale pentru a descărca software (altele decât software-uri de jocuri);

| — | folosirea internetului în cursul ultimelor trei luni în scopuri personale pentru a citi sau a descărca online știri, ziare sau reviste de știri; |
| --- | --- |

—

folosirea internetului în cursul ultimelor trei luni în scopuri personale pentru a citi sau a descărca online știri, ziare sau reviste de știri;

| — | folosirea internetului în cursul ultimelor trei luni în scopuri private pentru a căuta un loc de muncă sau a trimite o candidatură pentru un loc de muncă; |
| --- | --- |

—

folosirea internetului în cursul ultimelor trei luni în scopuri private pentru a căuta un loc de muncă sau a trimite o candidatură pentru un loc de muncă;

| — | folosirea internetului în cursul ultimelor trei luni în scopuri personale pentru a căuta informații din domeniul medical; |
| --- | --- |

—

folosirea internetului în cursul ultimelor trei luni în scopuri personale pentru a căuta informații din domeniul medical;

| — | folosirea internetului în cursul ultimelor trei luni în scopuri personale pentru operațiuni bancare; |
| --- | --- |

—

folosirea internetului în cursul ultimelor trei luni în scopuri personale pentru operațiuni bancare;

| — | (opțional) folosirea internetului în cursul ultimelor trei luni în scopuri personale pentru a vinde bunuri sau servicii, de exemplu, prin intermediul licitațiilor; |
| --- | --- |

—

(opțional) folosirea internetului în cursul ultimelor trei luni în scopuri personale pentru a vinde bunuri sau servicii, de exemplu, prin intermediul licitațiilor;

| — | folosirea internetului în cursul ultimelor trei luni în scopuri private pentru a căuta informații privind educația, formarea sau ofertele de cursuri; |
| --- | --- |

—

folosirea internetului în cursul ultimelor trei luni în scopuri private pentru a căuta informații privind educația, formarea sau ofertele de cursuri;

| — | folosirea internetului în cursul ultimelor trei luni în scopuri personale pentru a urma un curs online (pe orice temă); |
| --- | --- |

—

folosirea internetului în cursul ultimelor trei luni în scopuri personale pentru a urma un curs online (pe orice temă);

| — | folosirea internetului în cursul ultimelor trei luni în scopuri personale pentru a urmări un obiectiv educațional; |
| --- | --- |

—

folosirea internetului în cursul ultimelor trei luni în scopuri personale pentru a urmări un obiectiv educațional;

| — | folosirea internetului în cursul ultimelor trei luni în scopuri personale pentru a obține informații de pe site-urile Internet ale autorităților publice; |
| --- | --- |

—

folosirea internetului în cursul ultimelor trei luni în scopuri personale pentru a obține informații de pe site-urile Internet ale autorităților publice;

| — | folosirea internetului în cursul ultimelor 12 luni în scopuri personale pentru a obține informații de pe site-urile Internet ale autorităților publice, |
| --- | --- |

—

folosirea internetului în cursul ultimelor 12 luni în scopuri personale pentru a obține informații de pe site-urile Internet ale autorităților publice,

| — | folosirea internetului în cursul ultimelor trei luni în scopuri personale pentru a descărca formulare oficiale de pe site-urile internet ale autorităților publice; |
| --- | --- |

—

folosirea internetului în cursul ultimelor trei luni în scopuri personale pentru a descărca formulare oficiale de pe site-urile internet ale autorităților publice;

| — | folosirea internetului în cursul ultimelor 12 luni în scopuri personale pentru a descărca formulare oficiale de pe site-urile internet ale autorităților publice; |
| --- | --- |

—

folosirea internetului în cursul ultimelor 12 luni în scopuri personale pentru a descărca formulare oficiale de pe site-urile internet ale autorităților publice;

| — | folosirea internetului în cursul ultimelor trei luni în scopuri personale pentru a trimite formulare completate către autoritățile publice; |
| --- | --- |

—

folosirea internetului în cursul ultimelor trei luni în scopuri personale pentru a trimite formulare completate către autoritățile publice;

| — | folosirea internetului în cursul ultimelor 12 luni în scopuri personale pentru a trimite formulare completate către autoritățile publice; |
| --- | --- |

—

folosirea internetului în cursul ultimelor 12 luni în scopuri personale pentru a trimite formulare completate către autoritățile publice;

| — | folosirea internetului în cursul ultimelor trei luni în scopuri personale pentru a telefona prin intermediul internetului; |
| --- | --- |

—

folosirea internetului în cursul ultimelor trei luni în scopuri personale pentru a telefona prin intermediul internetului;

| — | folosirea internetului în cursul ultimelor trei luni în scopuri personale pentru apeluri video (via o cameră web) prin intermediul internetului; |
| --- | --- |

—

folosirea internetului în cursul ultimelor trei luni în scopuri personale pentru apeluri video (via o cameră web) prin intermediul internetului;

| — | folosirea internetului în cursul ultimelor trei luni în scopuri personale pentru a posta mesaje pe site-uri internet de chat, pentru grupuri informative (newsgroups) sau pentru forumuri de discuții online; |
| --- | --- |

—

folosirea internetului în cursul ultimelor trei luni în scopuri personale pentru a posta mesaje pe site-uri internet de chat, pentru grupuri informative (newsgroups) sau pentru forumuri de discuții online;

| — | folosirea internetului în cursul ultimelor trei luni în scopuri personale pentru folosirea mesageriei instantanee (comunicare în timp real cu alte persoane prin intermediul textului scris); |
| --- | --- |

—

folosirea internetului în cursul ultimelor trei luni în scopuri personale pentru folosirea mesageriei instantanee (comunicare în timp real cu alte persoane prin intermediul textului scris);

| — | folosirea internetului în cursul ultimelor trei luni în scopuri personale pentru a citi webloguri sau bloguri; |
| --- | --- |

—

folosirea internetului în cursul ultimelor trei luni în scopuri personale pentru a citi webloguri sau bloguri;

| — | folosirea internetului în cursul ultimelor trei luni în scopuri personale pentru a crea sau întreține propriul weblog sau blog; |
| --- | --- |

—

folosirea internetului în cursul ultimelor trei luni în scopuri personale pentru a crea sau întreține propriul weblog sau blog;

| — | folosirea internetului în cursul ultimelor trei luni în scopuri personale pentru a asculta radio online sau/și a viziona emisiuni de televiziune online; |
| --- | --- |

—

folosirea internetului în cursul ultimelor trei luni în scopuri personale pentru a asculta radio online sau/și a viziona emisiuni de televiziune online;

| — | folosirea internetului în cursul ultimelor trei luni în scopuri personale pentru a descărca și/sau asculta muzică (alta decât via radio online); |
| --- | --- |

—

folosirea internetului în cursul ultimelor trei luni în scopuri personale pentru a descărca și/sau asculta muzică (alta decât via radio online);

| — | folosirea internetului în cursul ultimelor trei luni în scopuri personale pentru a descărca și/sau a viziona filme, filme de scurt metraj sau fișiere video (altele decât via TV online); |
| --- | --- |

—

folosirea internetului în cursul ultimelor trei luni în scopuri personale pentru a descărca și/sau a viziona filme, filme de scurt metraj sau fișiere video (altele decât via TV online);

| — | folosirea internetului în cursul ultimelor trei luni în scopuri personale pentru a pune în comun fișiere (peer-to-peer file sharing) pentru a face schimb de filme, muzică, fișiere video; |
| --- | --- |

—

folosirea internetului în cursul ultimelor trei luni în scopuri personale pentru a pune în comun fișiere (peer-to-peer file sharing) pentru a face schimb de filme, muzică, fișiere video;

| — | folosirea internetului în cursul ultimelor trei luni în scopuri personale în vederea recurgerii la serviciul podcast pentru a primi în mod automat fișierele audio sau video de care solicitantul este interesat; |
| --- | --- |

—

folosirea internetului în cursul ultimelor trei luni în scopuri personale în vederea recurgerii la serviciul podcast pentru a primi în mod automat fișierele audio sau video de care solicitantul este interesat;

| — | folosirea internetului în cursul ultimelor trei luni în scopuri personale pentru a descărca jocuri video sau pe computer și actualizările lor; |
| --- | --- |

—

folosirea internetului în cursul ultimelor trei luni în scopuri personale pentru a descărca jocuri video sau pe computer și actualizările lor;

| — | folosirea internetului în cursul ultimelor trei luni în scopuri personale pentru a juca jocuri în rețea cu alte persoane; |
| --- | --- |

—

folosirea internetului în cursul ultimelor trei luni în scopuri personale pentru a juca jocuri în rețea cu alte persoane;

| — | folosirea internetului în cursul ultimelor trei luni în scopuri personale pentru a încărca conținut digital de creație proprie (text, imagini, fotografii, video-uri, muzică etc.) pe oricare site internet, în scopul de a pune acest conținut digital în comun; |
| --- | --- |

—

folosirea internetului în cursul ultimelor trei luni în scopuri personale pentru a încărca conținut digital de creație proprie (text, imagini, fotografii, video-uri, muzică etc.) pe oricare site internet, în scopul de a pune acest conținut digital în comun;

| — | folosirea internetului în cursul ultimelor trei luni în scopuri personale pentru a citi conținutul nou al site-urilor internet, folosind listele de noutăți bazate pe navigator (de exemplu, RSS); |
| --- | --- |

—

folosirea internetului în cursul ultimelor trei luni în scopuri personale pentru a citi conținutul nou al site-urilor internet, folosind listele de noutăți bazate pe navigator (de exemplu, RSS);

| — | plata pentru conținut audiovizual online în cursul ultimelor trei luni; |
| --- | --- |

—

plata pentru conținut audiovizual online în cursul ultimelor trei luni;

| — | folosirea internetului pentru a citi știri online a înlocuit lectura știrilor pe suport de hârtie, a ziarelor, a revistelor (foarte mult; într-o anumită măsură; deloc); |
| --- | --- |

—

folosirea internetului pentru a citi știri online a înlocuit lectura știrilor pe suport de hârtie, a ziarelor, a revistelor (foarte mult; într-o anumită măsură; deloc);

| — | folosirea internetului pentru a descărca fișiere de muzică a înlocuit cumpărarea de CD-uri (foarte mult; într-o anumită măsură; deloc); |
| --- | --- |

—

folosirea internetului pentru a descărca fișiere de muzică a înlocuit cumpărarea de CD-uri (foarte mult; într-o anumită măsură; deloc);

| — | folosirea internetului pentru a descărca filme și video-uri a înlocuit cumpărarea/închirierea de DVD-uri (foarte mult; într-o anumită măsură; deloc); |
| --- | --- |

—

folosirea internetului pentru a descărca filme și video-uri a înlocuit cumpărarea/închirierea de DVD-uri (foarte mult; într-o anumită măsură; deloc);

| — | folosirea internetului pentru a asculta radio online a înlocuit ascultarea radio-ului clasic (foarte mult; într-o anumită măsură; deloc); |
| --- | --- |

—

folosirea internetului pentru a asculta radio online a înlocuit ascultarea radio-ului clasic (foarte mult; într-o anumită măsură; deloc);

| — | folosirea internetului pentru contacte online a înlocuit contactele personale cu serviciile publice și administrațiile (foarte mult; într-o anumită măsură; deloc). |
| --- | --- |

—

folosirea internetului pentru contacte online a înlocuit contactele personale cu serviciile publice și administrațiile (foarte mult; într-o anumită măsură; deloc).

| | Caracteristici care trebuie colectate pentru persoane care au folosit internetul în cursul ultimelor trei luni în scopuri personale pentru a citi sau a descărca știri, ziare sau reviste de știri online:






  — | folosirea internetului în cursul ultimelor trei luni în scopuri personale pentru a citi sau a descărca știri, ziare sau reviste de știri online la care persoana s-a abonat în vederea primirii cu regularitate a acestora. |
| --- | --- | --- |

Caracteristici care trebuie colectate pentru persoane care au folosit internetul în cursul ultimelor trei luni în scopuri personale pentru a citi sau a descărca știri, ziare sau reviste de știri online:

—

folosirea internetului în cursul ultimelor trei luni în scopuri personale pentru a citi sau a descărca știri, ziare sau reviste de știri online la care persoana s-a abonat în vederea primirii cu regularitate a acestora.

| | Caracteristici care trebuie colectate pentru persoane care au folosit internetul în cursul ultimelor trei luni în scopuri personale pentru a telefona prin intermediul internetului și/sau pentru a efectua apeluri video (via o cameră web) prin intermediul internetului:






  — | înlocuirea apelurilor efectuate cu telefonul mobil cu apelurile efectuate prin intermediul internetului (foarte mult, într-o anumită măsură; deloc); |
| --- | --- | --- |

Caracteristici care trebuie colectate pentru persoane care au folosit internetul în cursul ultimelor trei luni în scopuri personale pentru a telefona prin intermediul internetului și/sau pentru a efectua apeluri video (via o cameră web) prin intermediul internetului:

—

înlocuirea apelurilor efectuate cu telefonul mobil cu apelurile efectuate prin intermediul internetului (foarte mult, într-o anumită măsură; deloc);

| — | înlocuirea utilizării liniei de telefon fix (care nu este conectată la internet) cu apelurile efectuate prin intermediul internetului (foarte mult; într-o anumită măsură; deloc); |
| --- | --- |

—

înlocuirea utilizării liniei de telefon fix (care nu este conectată la internet) cu apelurile efectuate prin intermediul internetului (foarte mult; într-o anumită măsură; deloc);

| — | înlocuirea folosirii e-mailurilor cu apeluri efectuate prin intermediul internetului (foarte mult; într-o anumită măsură; deloc); |
| --- | --- |

—

înlocuirea folosirii e-mailurilor cu apeluri efectuate prin intermediul internetului (foarte mult; într-o anumită măsură; deloc);

| — | apelurile efectuate prin intermediul internetului nu au efecte asupra celorlalte mijloace de comunicații. |
| --- | --- |

—

apelurile efectuate prin intermediul internetului nu au efecte asupra celorlalte mijloace de comunicații.

| | Caracteristici care trebuie colectate pentru persoane care au folosit internetul în cursul ultimelor trei luni pentru a descărca și/sau a asculta muzică și/sau a descărca și/sau a viziona filme, filme de scurt metraj sau fișiere video și/sau a utiliza punerea în comun de fișiere (peer-to-peer file sharing) pentru a face schimb de filme, muzică, fișiere video și/sau a folosi serviciul podcast pentru a primi în mod automat fișierele audio sau video de care persoana este interesată:






  — | frecvența medie de descărcare a muzicii și/sau a filmelor în cursul ultimelor trei luni [zilnic sau aproape zilnic; cel puțin o dată pe săptămână (dar nu zilnic); cel puțin o dată pe lună (dar nu săptămânal); mai puțin de o dată pe lună; nu se aplică (persoana a ascultat doar muzică și/sau a vizionat filme)]. |
| --- | --- | --- |

Caracteristici care trebuie colectate pentru persoane care au folosit internetul în cursul ultimelor trei luni pentru a descărca și/sau a asculta muzică și/sau a descărca și/sau a viziona filme, filme de scurt metraj sau fișiere video și/sau a utiliza punerea în comun de fișiere (peer-to-peer file sharing) pentru a face schimb de filme, muzică, fișiere video și/sau a folosi serviciul podcast pentru a primi în mod automat fișierele audio sau video de care persoana este interesată:

—

frecvența medie de descărcare a muzicii și/sau a filmelor în cursul ultimelor trei luni [zilnic sau aproape zilnic; cel puțin o dată pe săptămână (dar nu zilnic); cel puțin o dată pe lună (dar nu săptămânal); mai puțin de o dată pe lună; nu se aplică (persoana a ascultat doar muzică și/sau a vizionat filme)].

| | Caracteristici care trebuie colectate pentru persoane care nu au plătit pentru conținut audiovizual online în cursul ultimelor trei luni:






  — | ar plăti în cazul în care conținutul gratuit disponibil ar lipsi; |
| --- | --- | --- |

Caracteristici care trebuie colectate pentru persoane care nu au plătit pentru conținut audiovizual online în cursul ultimelor trei luni:

—

ar plăti în cazul în care conținutul gratuit disponibil ar lipsi;

| — | ar plăti în cazul în care ar avea dreptul de a pune în comun conținutul legal protejat; |
| --- | --- |

—

ar plăti în cazul în care ar avea dreptul de a pune în comun conținutul legal protejat;

| — | ar plăti în cazul în care ar fi disponibile modalități de plată mai accesibile; |
| --- | --- |

—

ar plăti în cazul în care ar fi disponibile modalități de plată mai accesibile;

| — | ar plăti în cazul în care prețurile ar fi mai avantajoase; |
| --- | --- |

—

ar plăti în cazul în care prețurile ar fi mai avantajoase;

| — | ar plăti în cazul în care conținutul plătit ar avea o calitate mai bună decât serviciile gratuite; |
| --- | --- |

—

ar plăti în cazul în care conținutul plătit ar avea o calitate mai bună decât serviciile gratuite;

| — | ar plăti în cazul în care ar exista o gamă mai largă de opțiuni și/sau conținutul ar fi mai ușor disponibil; |
| --- | --- |

—

ar plăti în cazul în care ar exista o gamă mai largă de opțiuni și/sau conținutul ar fi mai ușor disponibil;

| — | nu ar plăti pentru nici una dintre cele menționate mai sus, ci pentru altele (de exemplu, pentru a susține munca artiștilor etc.); |
| --- | --- |

—

nu ar plăti pentru nici una dintre cele menționate mai sus, ci pentru altele (de exemplu, pentru a susține munca artiștilor etc.);

| — | nu ar fi dispus să plătească, nimic nu l-ar putea determina să plătească. |
| --- | --- |

—

nu ar fi dispus să plătească, nimic nu l-ar putea determina să plătească.

| | Caracteristici care trebuie colectate pentru persoane care au folosit internetul pentru activități comerciale pe internet în scopuri personale în cursul ultimelor 12 luni:






  — | folosirea internetului pentru a comanda produse alimentare sau de băcănie în cursul ultimelor 12 luni; |
| --- | --- | --- |

Caracteristici care trebuie colectate pentru persoane care au folosit internetul pentru activități comerciale pe internet în scopuri personale în cursul ultimelor 12 luni:

—

folosirea internetului pentru a comanda produse alimentare sau de băcănie în cursul ultimelor 12 luni;

| — | folosirea internetului pentru a comanda bunuri casnice în cursul ultimelor 12 luni; |
| --- | --- |

—

folosirea internetului pentru a comanda bunuri casnice în cursul ultimelor 12 luni;

| — | folosirea internetului pentru a comanda filme sau muzică în cursul ultimelor 12 luni (a se raporta separat: livrare online sau nu); |
| --- | --- |

—

folosirea internetului pentru a comanda filme sau muzică în cursul ultimelor 12 luni (a se raporta separat: livrare online sau nu);

| — | folosirea internetului pentru a comanda cărți, reviste, ziare sau material de studiu în format electronic în cursul ultimelor 12 luni (a se raporta separat: livrare online sau nu); |
| --- | --- |

—

folosirea internetului pentru a comanda cărți, reviste, ziare sau material de studiu în format electronic în cursul ultimelor 12 luni (a se raporta separat: livrare online sau nu);

| — | folosirea internetului pentru a comanda produse vestimentare sau articole sportive în cursul ultimelor 12 luni; |
| --- | --- |

—

folosirea internetului pentru a comanda produse vestimentare sau articole sportive în cursul ultimelor 12 luni;

| — | folosirea internetului pentru a comanda software-uri pentru computer și upgrade-uri în cursul ultimelor 12 luni (a se raporta separat: livrare online sau nu); |
| --- | --- |

—

folosirea internetului pentru a comanda software-uri pentru computer și upgrade-uri în cursul ultimelor 12 luni (a se raporta separat: livrare online sau nu);

| — | folosirea internetului pentru a comanda echipament hardware în cursul ultimelor 12 luni; |
| --- | --- |

—

folosirea internetului pentru a comanda echipament hardware în cursul ultimelor 12 luni;

| — | folosirea internetului pentru a comanda echipament electronic (inclusiv camere) în cursul ultimelor 12 luni; |
| --- | --- |

—

folosirea internetului pentru a comanda echipament electronic (inclusiv camere) în cursul ultimelor 12 luni;

| — | folosirea internetului pentru a cumpăra acțiuni, servicii financiare sau de asigurări în cursul ultimelor 12 luni; |
| --- | --- |

—

folosirea internetului pentru a cumpăra acțiuni, servicii financiare sau de asigurări în cursul ultimelor 12 luni;

| — | folosirea internetului pentru a comanda călătorii sau cazare pentru perioada vacanței în cursul ultimelor 12 luni; |
| --- | --- |

—

folosirea internetului pentru a comanda călătorii sau cazare pentru perioada vacanței în cursul ultimelor 12 luni;

| — | folosirea internetului pentru a comanda bilete pentru diverse manifestări în cursul ultimelor 12 luni; |
| --- | --- |

—

folosirea internetului pentru a comanda bilete pentru diverse manifestări în cursul ultimelor 12 luni;

| — | folosirea internetului pentru a comanda bilete de loterie sau de pariuri în cursul ultimelor 12 luni; |
| --- | --- |

—

folosirea internetului pentru a comanda bilete de loterie sau de pariuri în cursul ultimelor 12 luni;

| — | folosirea internetului pentru a comanda alte bunuri sau servicii în cursul ultimelor 12 luni; |
| --- | --- |

—

folosirea internetului pentru a comanda alte bunuri sau servicii în cursul ultimelor 12 luni;

| — | bunuri sau servicii cumpărate sau comandate în ultimele 12 luni de la vânzătorii naționali; |
| --- | --- |

—

bunuri sau servicii cumpărate sau comandate în ultimele 12 luni de la vânzătorii naționali;

| — | bunuri sau servicii cumpărate sau comandate în ultimele 12 luni de la vânzători din alte state membre ale Uniunii Europene; |
| --- | --- |

—

bunuri sau servicii cumpărate sau comandate în ultimele 12 luni de la vânzători din alte state membre ale Uniunii Europene;

| — | bunuri sau servicii cumpărate sau comandate în ultimele 12 luni de la vânzători din restul lumii; |
| --- | --- |

—

bunuri sau servicii cumpărate sau comandate în ultimele 12 luni de la vânzători din restul lumii;

| — | bunuri sau servicii cumpărate sau comandate în ultimele 12 luni: țara de origine a vânzătorilor nu este cunoscută. |
| --- | --- |

—

bunuri sau servicii cumpărate sau comandate în ultimele 12 luni: țara de origine a vânzătorilor nu este cunoscută.

Competența în domeniul TIC

Caracteristici care trebuie colectate pentru persoane care au folosit deja un computer:

| — | (opțional) cel mai recent curs de formare cu o durată de cel puțin trei ore referitor la orice aspect al utilizării computerului (în ultimele trei luni; în urmă cu trei luni-un an; în urmă cu un an-trei ani; în urmă cu mai mult de trei ani; nu au urmat niciodată un curs). |
| --- | --- |

—

(opțional) cel mai recent curs de formare cu o durată de cel puțin trei ore referitor la orice aspect al utilizării computerului (în ultimele trei luni; în urmă cu trei luni-un an; în urmă cu un an-trei ani; în urmă cu mai mult de trei ani; nu au urmat niciodată un curs).

Obstacole în calea folosirii sistemelor TIC și a internetului

Caracteristici care trebuie colectate pentru gospodării care nu au acces la internet la domiciliu:

| — | motiv pentru a nu avea acces la internet la domiciliu: au acces la internet în altă parte; |
| --- | --- |

—

motiv pentru a nu avea acces la internet la domiciliu: au acces la internet în altă parte;

| — | motiv pentru a nu avea acces la internet la domiciliu: nu doresc să aibă acces la internet (deoarece conținutul este dăunător etc.); |
| --- | --- |

—

motiv pentru a nu avea acces la internet la domiciliu: nu doresc să aibă acces la internet (deoarece conținutul este dăunător etc.);

| — | motiv pentru a nu avea acces la internet la domiciliu: nu au nevoie de acces la internet (deoarece nu este util, interesant etc.); |
| --- | --- |

—

motiv pentru a nu avea acces la internet la domiciliu: nu au nevoie de acces la internet (deoarece nu este util, interesant etc.);

| — | motiv pentru a nu avea acces la internet la domiciliu: costul echipamentului este prea ridicat; |
| --- | --- |

—

motiv pentru a nu avea acces la internet la domiciliu: costul echipamentului este prea ridicat;

| — | motiv pentru a nu avea acces la internet la domiciliu: costul accesului este prea ridicat (telefon etc.); |
| --- | --- |

—

motiv pentru a nu avea acces la internet la domiciliu: costul accesului este prea ridicat (telefon etc.);

| — | motiv pentru a nu avea acces la internet la domiciliu: lipsă de abilități; |
| --- | --- |

—

motiv pentru a nu avea acces la internet la domiciliu: lipsă de abilități;

| — | motiv pentru a nu avea acces la internet la domiciliu: preocupări legate de protecția vieții private sau de siguranță; |
| --- | --- |

—

motiv pentru a nu avea acces la internet la domiciliu: preocupări legate de protecția vieții private sau de siguranță;

| — | motiv pentru a nu avea acces la internet la domiciliu: handicap fizic; |
| --- | --- |

—

motiv pentru a nu avea acces la internet la domiciliu: handicap fizic;

| — | motiv pentru a nu avea acces la internet la domiciliu: niciun motiv dintre cele menționate mai sus, ci altele. |
| --- | --- |

—

motiv pentru a nu avea acces la internet la domiciliu: niciun motiv dintre cele menționate mai sus, ci altele.

2.   SFERA DE APLICARE

(a)   Unitățile statistice care trebuie reprezentate pentru caracteristicile enumerate în capitolul 1 litera (b) din prezenta anexă care se referă la gospodării sunt gospodăriile cu cel puțin un membru care se încadrează în grupa de vârstă 16-74 ani.

(b)   Unitățile statistice care trebuie reprezentate pentru caracteristicile enumerate în capitolul 1 litera (b) din prezenta anexă care se referă la persoane sunt persoanele care se încadrează în grupa de vârstă 16-74 ani.

(c)   Domeniul geografic de aplicare va acoperi gospodării și/sau persoane care locuiesc în orice parte a teritoriului statului membru.

3.   PERIOADA DE REFERINȚĂ

Principala perioadă de referință a statisticilor care trebuie colectate este primul trimestru al anului 2008.

4.   DEFALCĂRI

(a)   Pentru tematicile și caracteristicile lor enumerate în capitolul 1 litera (b) din prezenta anexă care se referă la gospodării, se colectează următoarele caracteristici generale:

| — | regiunea de rezidență (a se colecta conform clasificării de regiuni NUTS1); |
| --- | --- |

—

regiunea de rezidență (a se colecta conform clasificării de regiuni NUTS1);

| — | (opțional) regiunea de rezidență conform clasificării NUTS2; |
| --- | --- |

—

(opțional) regiunea de rezidență conform clasificării NUTS2;

| — | poziția geografică: regiuni de convergență (inclusiv regiunile aflate în faza de eliminare treptată); regiuni de competitivitate regională și ocuparea forței de muncă (inclusiv regiunile aflate in faza de introducere progresivă); |
| --- | --- |

—

poziția geografică: regiuni de convergență (inclusiv regiunile aflate în faza de eliminare treptată); regiuni de competitivitate regională și ocuparea forței de muncă (inclusiv regiunile aflate in faza de introducere progresivă);

| — | gradul de urbanizare: rezidență în zone dens populate; rezidență în zone mediu populate; rezidență în zone slab populate; |
| --- | --- |

—

gradul de urbanizare: rezidență în zone dens populate; rezidență în zone mediu populate; rezidență în zone slab populate;

| — | tipul de gospodărie: numărul de membri din gospodărie (a se colecta separat: numărul de copii având vârsta sub 16 ani); |
| --- | --- |

—

tipul de gospodărie: numărul de membri din gospodărie (a se colecta separat: numărul de copii având vârsta sub 16 ani);

| — | venitul net lunar din gospodărie (a se colecta ca valoare sau folosindu-se cuartile). |
| --- | --- |

—

venitul net lunar din gospodărie (a se colecta ca valoare sau folosindu-se cuartile).

(b)   Pentru tematicile și caracteristicile lor enumerate în capitolul 1 litera (b) din prezenta anexă care se referă la persoane, se colectează următoarele caracteristici generale:

| — | regiunea de rezidență (a se colecta conform clasificării de regiuni NUTS1); |
| --- | --- |

—

regiunea de rezidență (a se colecta conform clasificării de regiuni NUTS1);

| — | (opțional) regiunea de rezidență conform clasificării NUTS2; |
| --- | --- |

—

(opțional) regiunea de rezidență conform clasificării NUTS2;

| — | poziția geografică: regiuni de convergență (inclusiv regiunile aflate în faza de eliminare treptată); regiuni de competitivitate regională și ocuparea forței de muncă (inclusiv regiunile aflate în faza de introducere progresivă); |
| --- | --- |

—

poziția geografică: regiuni de convergență (inclusiv regiunile aflate în faza de eliminare treptată); regiuni de competitivitate regională și ocuparea forței de muncă (inclusiv regiunile aflate în faza de introducere progresivă);

| — | gradul de urbanizare: rezidență în zone dens populate; rezidență în zone mediu populate; rezidență în zone slab populate; |
| --- | --- |

—

gradul de urbanizare: rezidență în zone dens populate; rezidență în zone mediu populate; rezidență în zone slab populate;

| — | sex: masculin/feminin; |
| --- | --- |

—

sex: masculin/feminin;

| — | vârstă (a se colecta ca valoare sau folosindu-se grupe de vârstă): sub 16 ani (opțional); 16-24 ani; 25-34 ani; 35-44 ani; 45-54 ani; 55-64 ani; 65-74 ani; peste 74 ani (opțional); |
| --- | --- |

—

vârstă (a se colecta ca valoare sau folosindu-se grupe de vârstă): sub 16 ani (opțional); 16-24 ani; 25-34 ani; 35-44 ani; 45-54 ani; 55-64 ani; 65-74 ani; peste 74 ani (opțional);

| — | cel mai înalt nivel de educație absolvit, conform Clasificării Internaționale Standard a Educației (ISCED 97): inferior (ISCED 0, 1 sau 2); mediu (ISCED 3 sau 4); superior (ISCED 5 sau 6); |
| --- | --- |

—

cel mai înalt nivel de educație absolvit, conform Clasificării Internaționale Standard a Educației (ISCED 97): inferior (ISCED 0, 1 sau 2); mediu (ISCED 3 sau 4); superior (ISCED 5 sau 6);

| — | situația ocupațională: salariat sau lucrător care desfășoară o activitate independentă, inclusiv lucrătorii familiali; șomeri; studenți care nu lucrează; alte persoane care nu lucrează; |
| --- | --- |

—

situația ocupațională: salariat sau lucrător care desfășoară o activitate independentă, inclusiv lucrătorii familiali; șomeri; studenți care nu lucrează; alte persoane care nu lucrează;

| — | ocupația, conform Clasificării Internaționale Standard a Ocupațiilor (ISCO–88/ISCO-08): lucrători manuali, lucrători nonmanuali; lucrători TIC, lucrători non-TIC. |
| --- | --- |

—

ocupația, conform Clasificării Internaționale Standard a Ocupațiilor (ISCO–88/ISCO-08): lucrători manuali, lucrători nonmanuali; lucrători TIC, lucrători non-TIC.

5.   PERIODICITATE

| — | Datele vor fi furnizate o dată pentru anul 2008. |
| --- | --- |

—

Datele vor fi furnizate o dată pentru anul 2008.

6.   TERMENELE LIMITĂ PENTRU TRANSMITEREA REZULTATELOR

(a)   Datele agregate, în cazul în care este necesar semnalate pentru confidențialitatea sau lipsa lor de fiabilitate, menționate la articolul 6 din Regulamentul (CE) nr. 808/2004, sunt transmise către Eurostat până la 5 octombrie 2008. Până la această dată, setul de date trebuie finalizat, validat și acceptat. Formatul de transmisie, sub formă de tabele lizibile pe computer, respectă instrucțiunile puse la dispoziție de către Eurostat.

(b)   Metadatele menționate la articolul 6 din Regulamentul (CE) nr. 808/2004 sunt transmise către Eurostat până la 31 mai 2008. Metadatele respectă modelul de raport pus la dispoziție de către Eurostat.

(c)   Raportul de calitate menționat la articolul 7 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 808/2004 este transmis către Eurostat până la 5 noiembrie 2008. Raportul de calitate respectă modelul de raport pus la dispoziție de către Eurostat.

---

| 19.7.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 187/20 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 187/20

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 848/2007 AL COMISIEI

din 18 iulie 2007

privind eliberarea de licențe de import pentru cererile depuse în primele șapte zile ale lunii iulie 2007 în cadrul contingentelor tarifare deschise de Regulamentul (CE) nr. 616/2007 pentru carnea de pasăre

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CEE) nr. 2777/75 al Consiliului din 29 octombrie 1975 privind organizarea comună a piețelor în sectorul cărnii de pasăre (1),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1301/2006 al Comisiei din 31 august 2006 de stabilire a normelor comune pentru administrarea contingentelor tarifare de import pentru produsele agricole gestionate printr-un sistem de licențe de import (2), în special articolul 7 alineatul (2),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 616/2007 al Comisiei din 4 iunie 2007 privind deschiderea și gestionarea contingentelor tarifare comunitare în sectorul cărnii de pasăre originare din Brazilia, Thailanda și din alte țări terțe (3), în special articolul 5 alineatul (5),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 616/2007 a deschis contingente tarifare pentru importul de produse din sectorul cărnii de pasăre. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 616/2007 a deschis contingente tarifare pentru importul de produse din sectorul cărnii de pasăre.

| (2) | Cererile de licențe de import depuse în primele șapte zile ale lunii iulie 2007 pentru subperioada 1 octombrie-31 decembrie 2007 sunt, pentru anumite contingente, superioare cantităților disponibile. Prin urmare, este necesar să se determine în ce măsură se pot elibera licențele de import, stabilindu-se coeficientul de atribuire care urmează să fie aplicat cantităților solicitate. |
| --- | --- |

(2)

Cererile de licențe de import depuse în primele șapte zile ale lunii iulie 2007 pentru subperioada 1 octombrie-31 decembrie 2007 sunt, pentru anumite contingente, superioare cantităților disponibile. Prin urmare, este necesar să se determine în ce măsură se pot elibera licențele de import, stabilindu-se coeficientul de atribuire care urmează să fie aplicat cantităților solicitate.

| (3) | Cererile de licențe de import depuse în primele șapte zile ale lunii iulie 2007, pentru subperioada 1 octombrie-31 decembrie 2007, sunt, pentru anumite contingente, inferioare cantităților disponibile. Prin urmare, este necesar să se determine cantitățile pentru care nu s-au depus cereri, fiind necesară adăugarea acestora din urmă la cantitatea stabilită pentru următoarea subperioadă contingentară, |
| --- | --- |

(3)

Cererile de licențe de import depuse în primele șapte zile ale lunii iulie 2007, pentru subperioada 1 octombrie-31 decembrie 2007, sunt, pentru anumite contingente, inferioare cantităților disponibile. Prin urmare, este necesar să se determine cantitățile pentru care nu s-au depus cereri, fiind necesară adăugarea acestora din urmă la cantitatea stabilită pentru următoarea subperioadă contingentară,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

(1)   Pentru cererile de licențe de import depuse în temeiul Regulamentului (CE) nr. 616/2007, pentru subperioada 1 octombrie-31 decembrie 2007, se aplică coeficienții de atribuire care figurează în anexa la prezentul regulament.

(2)   Cantitățile pentru care nu s-au depus cereri de import în temeiul Regulamentului (CE) nr. 616/2007 și care urmează să fie adăugate subperioadei 1 ianuarie-31 martie 2008 sunt stabilite în anexă.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la 19 iulie 2007.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 18 iulie 2007.

Pentru Comisie

Jean-Luc DEMARTY

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 282, 1.11.1975, p. 77. Regulament, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 679/2006 (JO L 119, 4.5.2006, p. 1).

1

(2)  JO L 238, 1.9.2006, p. 13. Regulament, astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (CE) nr. 289/2007 (JO L 78, 17.3.2007, p. 17).

2

(3)  JO L 142, 5.6.2007, p. 3.

3

---

ANEXĂ

| Nr. grupă | Nr. de ordine | Coeficientul de atribuire a cererilor de eliberare a licențelor de import depuse pentru subperioada 1.10.2007-31.12.2007
  (%) | Cantități nesolicitate care urmează să fie adăugate subperioadei 1.1.2008-31.3.2008
  (kg) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 09.4211 | 2,800279 | — |
| 2 | 09.4212 | (1) | 55 566 000 |
| 4 | 09.4214 | 31,987978 | — |
| 5 | 09.4215 | 58,665286 | — |
| 6 | 09.4216 | (2) | 3 179 763 |
| 7 | 09.4217 | 17,474248 | — |
| 8 | 09.4218 | (2) | 5 323 600 |

Nr. grupă

Nr. de ordine

Coeficientul de atribuire a cererilor de eliberare a licențelor de import depuse pentru subperioada 1.10.2007-31.12.2007

(%)

Cantități nesolicitate care urmează să fie adăugate subperioadei 1.1.2008-31.3.2008

(kg)

1

09.4211

2,800279

—

2

09.4212

(1)

55 566 000

4

09.4214

31,987978

—

5

09.4215

58,665286

—

6

09.4216

(2)

3 179 763

7

09.4217

17,474248

—

8

09.4218

(2)

5 323 600

---

(1)  Nu se aplică: nicio cerere de licență nu a fost transmisă Comisiei.

(2)  Nu se aplică: cererile sunt inferioare cantităților disponibile.

---

II Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare nu este obligatorie

DECIZII

Comisie

| 19.7.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 187/22 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 187/22

---

DECIZIA COMISIEI

din 6 decembrie 2006

privind ajutorul de stat C 22/06 (fostul N 615/05) pe care Italia intenționează să îl pună în aplicare pentru reducerea taxei pe emulsiile de țiței cu apă

[notificată cu numărul C(2006) 5805]

(Numai textul în limba italiană este autentic)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2007/508/CE)

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 88 alineatul (2) primul paragraf,

având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European, în special articolul 62 alineatul (1) litera (a),

solicitându-se părților interesate să își prezinte observațiile în temeiul dispozițiilor menționate mai sus (1) și având în vedere observațiile acestora,

întrucât:

I.   PROCEDURA

| (1) | Prin scrisoarea din 5 martie 2005, cu confirmarea de primire din 13 decembrie 2005, completată de scrisoarea din 9 ianuarie 2006, cu confirmarea de primire din 12 ianuarie 2006, autoritățile italiene au notificat Comisia asupra măsurii menționate mai sus, în conformitate cu articolul 88 alineatul (3) din Tratatul CE. Ca urmare a solicitării Comisiei din 6 martie 2006, autoritățile italiene au furnizat informații suplimentare prin scrisoarea din 6 aprilie 2006. |
| --- | --- |

(1)

Prin scrisoarea din 5 martie 2005, cu confirmarea de primire din 13 decembrie 2005, completată de scrisoarea din 9 ianuarie 2006, cu confirmarea de primire din 12 ianuarie 2006, autoritățile italiene au notificat Comisia asupra măsurii menționate mai sus, în conformitate cu articolul 88 alineatul (3) din Tratatul CE. Ca urmare a solicitării Comisiei din 6 martie 2006, autoritățile italiene au furnizat informații suplimentare prin scrisoarea din 6 aprilie 2006.

| (2) | Prin scrisoarea din 7 iunie 2006, Comisia a informat Italia că a decis inițierea procedurii prevăzute la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE, în legătură cu măsura respectivă. |
| --- | --- |

(2)

Prin scrisoarea din 7 iunie 2006, Comisia a informat Italia că a decis inițierea procedurii prevăzute la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE, în legătură cu măsura respectivă.

| (3) | Decizia Comisiei de inițiere a procedurii a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (2). Comisia a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile. |
| --- | --- |

(3)

Decizia Comisiei de inițiere a procedurii a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (2). Comisia a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile.

| (4) | Comisia a primit observațiile părților interesate. Aceasta le-a transmis Italiei, acordându-i posibilitatea de a reacționa; observațiile Italiei au fost primite prin scrisorile din 13 septembrie 2006 și 29 septembrie 2006. |
| --- | --- |

(4)

Comisia a primit observațiile părților interesate. Aceasta le-a transmis Italiei, acordându-i posibilitatea de a reacționa; observațiile Italiei au fost primite prin scrisorile din 13 septembrie 2006 și 29 septembrie 2006.

II.   DESCRIEREA MĂSURII

| (5) | Carburanții emulsionați sunt un amestec de aproximativ 15 % apă și 85 % combustibil lichid sau motorină. Aceștia au un impact mai redus asupra mediului decât combustibilii convenționali. Studii (3) recente au demonstrat că prin adăugarea apei în combustibili se obține o calitate superioară a combustiei din punct de vedere al emisiilor. Vaporizarea apei în timpul procesului de combustie amplifică dispersia combustibilului și duce la creșterea suprafeței de contact între combustibil și aer. Acest lucru reduce emisiile de particule PM de lichid în suspensie cu până la 59 %. De asemenea, vaporizarea apei reduce temperatura de combustie, reducând astfel formarea oxidului de azot (NOx) cu până la 6 %. Procesul eficient de combustie reduce cantitatea de monoxid de carbon (CO) cu până la 32 % (4). |
| --- | --- |

(5)

Carburanții emulsionați sunt un amestec de aproximativ 15 % apă și 85 % combustibil lichid sau motorină. Aceștia au un impact mai redus asupra mediului decât combustibilii convenționali. Studii (3) recente au demonstrat că prin adăugarea apei în combustibili se obține o calitate superioară a combustiei din punct de vedere al emisiilor. Vaporizarea apei în timpul procesului de combustie amplifică dispersia combustibilului și duce la creșterea suprafeței de contact între combustibil și aer. Acest lucru reduce emisiile de particule PM de lichid în suspensie cu până la 59 %. De asemenea, vaporizarea apei reduce temperatura de combustie, reducând astfel formarea oxidului de azot (NOx) cu până la 6 %. Procesul eficient de combustie reduce cantitatea de monoxid de carbon (CO) cu până la 32 % (4).

| (6) | Însă producerea și depozitarea emulsiilor este costisitoare și din acest motiv prețul amestecului final este mai mare decât prețul de piață al combustibililor minerali. Emulsiile au un conținut energetic cu 10 % mai scăzut decât combustibilul convențional. Utilizarea emulsiilor cauzează costuri de exploatare suplimentare, ca de exemplu, costurile pentru prelucrarea periodică prin care se împiedică separarea celor două componente, pentru curățarea rezervoarelor și necesitatea sistemelor de recirculare a produsului. |
| --- | --- |

(6)

Însă producerea și depozitarea emulsiilor este costisitoare și din acest motiv prețul amestecului final este mai mare decât prețul de piață al combustibililor minerali. Emulsiile au un conținut energetic cu 10 % mai scăzut decât combustibilul convențional. Utilizarea emulsiilor cauzează costuri de exploatare suplimentare, ca de exemplu, costurile pentru prelucrarea periodică prin care se împiedică separarea celor două componente, pentru curățarea rezervoarelor și necesitatea sistemelor de recirculare a produsului.

| (7) | Emulsiile au fost adoptate în Italia pentru transportul în comun, colectarea deșeurilor și transportul de mărfuri (aproximativ 9 000 vehicule) de peste 80 de autorități municipale (5). Emulsiile sunt utilizate, de asemenea, pentru încălzire în locuințe private (aproximativ 100 locuințe) și clădiri publice, precum muzee, școli și universități (aproximativ 300 de clădiri încălzite). |
| --- | --- |

(7)

Emulsiile au fost adoptate în Italia pentru transportul în comun, colectarea deșeurilor și transportul de mărfuri (aproximativ 9 000 vehicule) de peste 80 de autorități municipale (5). Emulsiile sunt utilizate, de asemenea, pentru încălzire în locuințe private (aproximativ 100 locuințe) și clădiri publice, precum muzee, școli și universități (aproximativ 300 de clădiri încălzite).

| (8) | Emulsiile existente pe piața italiană sunt în principal pe bază de amestecuri de apă/motorină cu conținut scăzut de sulf și sunt utilizate pentru transport și încălzire. În anul 2005, emulsiile utilizate pentru transport au fost în totalitate pe bază de motorină, în timp ce emulsiile utilizate pentru încălzire au fost pe bază de motorină sau combustibil greu cu conținut scăzut de sulf. Alte emulsii pe bază de combustibil greu enumerate în notificare — cu conținut ridicat și scăzut de sulf pentru uz industrial și cu conținut ridicat de sulf pentru încălzire — nu au fost prezente pe piață în anul 2005. În comparație cu consumul de combustibili convenționali, consumul de emulsii în Italia este mai degrabă marginal. Cantitățile consumate exprimate în tone de emulsii și combustibili convenționali în anul 2005 au fost următoarele: | Emulsii | Combustibili convenționali |
| --- | --- | --- | --- |
| Motorină pentru transport | 79 359 | 24,5 milioane |
| Motorină pentru încălzire | 12 574 | 2,9 milioane |
| Combustibil pentru încălzire | 12 498 | 151 000 |

(8)

Emulsiile existente pe piața italiană sunt în principal pe bază de amestecuri de apă/motorină cu conținut scăzut de sulf și sunt utilizate pentru transport și încălzire. În anul 2005, emulsiile utilizate pentru transport au fost în totalitate pe bază de motorină, în timp ce emulsiile utilizate pentru încălzire au fost pe bază de motorină sau combustibil greu cu conținut scăzut de sulf. Alte emulsii pe bază de combustibil greu enumerate în notificare — cu conținut ridicat și scăzut de sulf pentru uz industrial și cu conținut ridicat de sulf pentru încălzire — nu au fost prezente pe piață în anul 2005. În comparație cu consumul de combustibili convenționali, consumul de emulsii în Italia este mai degrabă marginal. Cantitățile consumate exprimate în tone de emulsii și combustibili convenționali în anul 2005 au fost următoarele:

Emulsii

Combustibili convenționali

Motorină pentru transport

79 359

24,5 milioane

Motorină pentru încălzire

12 574

2,9 milioane

Combustibil pentru încălzire

12 498

151 000

| (9) | În cadrul Comunității emulsiile sunt utilizate în principal în Italia. În orice caz, utilizarea acestei tehnologii în transportul în comun este în fază experimentală în unele state membre, precum Franța, Regatul Unit și Republica Cehă. |
| --- | --- |

(9)

În cadrul Comunității emulsiile sunt utilizate în principal în Italia. În orice caz, utilizarea acestei tehnologii în transportul în comun este în fază experimentală în unele state membre, precum Franța, Regatul Unit și Republica Cehă.

| (10) | Măsura are ca scop promovarea utilizării emulsiei de combustibili, asigurându-se faptul că acestea sunt disponibile la prețuri rezonabile. Ajutorul compensează diferența de cost dintre combustibilii convenționali și emulsii. În acest fel, acesta încurajează funcționarea necorespunzătoare a pieței, adică beneficiile emulsiilor asupra mediului nu sunt reflectate în prețul de piață al combustibililor convenționali. |
| --- | --- |

(10)

Măsura are ca scop promovarea utilizării emulsiei de combustibili, asigurându-se faptul că acestea sunt disponibile la prețuri rezonabile. Ajutorul compensează diferența de cost dintre combustibilii convenționali și emulsii. În acest fel, acesta încurajează funcționarea necorespunzătoare a pieței, adică beneficiile emulsiilor asupra mediului nu sunt reflectate în prețul de piață al combustibililor convenționali.

| (11) | Măsura se va aplica timp de un an: de la 1 ianuarie 2006 la 31 decembrie 2006. Bugetul planificat este de 8,9 milioane EUR. Beneficiarii sistemului vor fi între 11 și 50 de producători de emulsii. |
| --- | --- |

(11)

Măsura se va aplica timp de un an: de la 1 ianuarie 2006 la 31 decembrie 2006. Bugetul planificat este de 8,9 milioane EUR. Beneficiarii sistemului vor fi între 11 și 50 de producători de emulsii.

| (12) | Articolul 18 alineatul (1) din Directiva nr. 2003/96/CE a Consiliului din 27 octombrie 2003 privind restructurarea cadrului comunitar de impozitare a produselor energetice și electricității („Directiva privind impozitarea energiei”) (6), în special a patra liniuță a punctului 8 din anexa II, a permis Italiei să aplice o acciză redusă pentru emulsiile de apă și benzină sau combustibil până la sfârșitul anului 2005. Italia a notificat măsura pentru perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2006 și 31 decembrie 2006, iar pentru anul 2006 Italia intenționează să aplice sistemul prin utilizarea dispozițiilor generale ale Directivei privind impozitarea energiei. |
| --- | --- |

(12)

Articolul 18 alineatul (1) din Directiva nr. 2003/96/CE a Consiliului din 27 octombrie 2003 privind restructurarea cadrului comunitar de impozitare a produselor energetice și electricității („Directiva privind impozitarea energiei”) (6), în special a patra liniuță a punctului 8 din anexa II, a permis Italiei să aplice o acciză redusă pentru emulsiile de apă și benzină sau combustibil până la sfârșitul anului 2005. Italia a notificat măsura pentru perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2006 și 31 decembrie 2006, iar pentru anul 2006 Italia intenționează să aplice sistemul prin utilizarea dispozițiilor generale ale Directivei privind impozitarea energiei.

| (13) | În comparație cu taxa normală pentru combustibilii minerali aplicabilă în Italia, avantajele măsurii din punct de vedere al taxelor reduse sunt următoarele (toate reducerile sunt acordate pe litru de emulsie de motorină în cauză și pe kilogram de combustibil greu în cauză):









  Emulsii | Rata normală | Reducere | Rata redusă | Nivel minim al impozitului al DTE (7) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| apă/motorină, utilizată ca și combustibil pentru motor în transport | 403 EUR | 146,3 EUR | 256,7 EUR | 302 EUR |
| apă/motorină, utilizată pentru încălzire | 403,2 EUR | 158 EUR | 245,2 EUR | 21 EUR |
| apă/combustibil greu cu conținut scăzut de sulf, utilizat pentru încălzire | 64,2 EUR | 34,7 EUR | 29,5 EUR | 15 EUR |

(13)

În comparație cu taxa normală pentru combustibilii minerali aplicabilă în Italia, avantajele măsurii din punct de vedere al taxelor reduse sunt următoarele (toate reducerile sunt acordate pe litru de emulsie de motorină în cauză și pe kilogram de combustibil greu în cauză):

Emulsii

Rata normală

Reducere

Rata redusă

Nivel minim al impozitului al DTE (7)

apă/motorină, utilizată ca și combustibil pentru motor în transport

403 EUR

146,3 EUR

256,7 EUR

302 EUR

apă/motorină, utilizată pentru încălzire

403,2 EUR

158 EUR

245,2 EUR

21 EUR

apă/combustibil greu cu conținut scăzut de sulf, utilizat pentru încălzire

64,2 EUR

34,7 EUR

29,5 EUR

15 EUR

Notificarea menționează, de asemenea, taxele reduse pentru emulsiile care nu sunt prezente pe piață, cum ar fi emulsii de apă/combustibil greu cu un conținut ridicat și scăzut de sulf pentru uz industrial (41,6 EUR și, respectiv, 20,8 EUR) și emulsii de combustibil greu cu conținut ridicat de sulf pentru încălzire (99,3 EUR).

| (14) | În scrisoarea sa din 6 martie 2006, Comisia a solicitat autorităților italiene să suspende acordarea ajutorului pe baza sistemului actual până la recuperarea oricărui ajutor incompatibil de către companiile care fac obiectul unei decizii negative privind ajutorul de stat, și în special Decizia 2000/128/CE a Comisiei din 11 mai 1999 privind ajutorul acordat de Italia pentru promovarea ocupării forței de muncă (JO L 42, 15.2.2000, p. 1), Decizia 2003/193/CE a Comisiei privind scutirea de taxe și împrumuturile privilegiate în favoarea utilităților publice în Italia (8), Decizia 2004/800/CE a Comisiei din 30 martie 2004 privind sistemul de ajutor de stat aplicată de Italia care prevede măsuri urgente pentru sprijinirea ocupării forței de muncă (9), și Decizia 2005/315/CE a Comisiei din 20 octombrie 2004 privind sistemul de ajutor pus în aplicare de către Italia pentru firmele care investesc în orașele grav afectate de dezastrele naturale din anul 2002 (10). |
| --- | --- |

(14)

În scrisoarea sa din 6 martie 2006, Comisia a solicitat autorităților italiene să suspende acordarea ajutorului pe baza sistemului actual până la recuperarea oricărui ajutor incompatibil de către companiile care fac obiectul unei decizii negative privind ajutorul de stat, și în special Decizia 2000/128/CE a Comisiei din 11 mai 1999 privind ajutorul acordat de Italia pentru promovarea ocupării forței de muncă (JO L 42, 15.2.2000, p. 1), Decizia 2003/193/CE a Comisiei privind scutirea de taxe și împrumuturile privilegiate în favoarea utilităților publice în Italia (8), Decizia 2004/800/CE a Comisiei din 30 martie 2004 privind sistemul de ajutor de stat aplicată de Italia care prevede măsuri urgente pentru sprijinirea ocupării forței de muncă (9), și Decizia 2005/315/CE a Comisiei din 20 octombrie 2004 privind sistemul de ajutor pus în aplicare de către Italia pentru firmele care investesc în orașele grav afectate de dezastrele naturale din anul 2002 (10).

III.   MOTIVE PENTRU INIȚIEREA PROCEDURII DE LA ARTICOLUL 88 ALINEATUL (2)

| (15) | În cazul emulsiilor de motorină utilizate sub formă de combustibil pentru motoare, Italia aplică rata de impozitare minimă de 302 EUR numai pentru combustibilul mineral utilizat pentru amestec. Prin urmare, taxa finală pentru emulsie este de 256,7 EUR. Comisia a pus sub semnul întrebării faptul că scutirea de taxe pentru emulsiile utilizate sub formă de combustibil pentru motoare respectă nivelurile de impozitare aplicabile în temeiul directivei privind impozitarea energiei și că aceasta nu a afectat condițiile de comercializare și nu a denaturat concurența în detrimentul interesului comun. |
| --- | --- |

(15)

În cazul emulsiilor de motorină utilizate sub formă de combustibil pentru motoare, Italia aplică rata de impozitare minimă de 302 EUR numai pentru combustibilul mineral utilizat pentru amestec. Prin urmare, taxa finală pentru emulsie este de 256,7 EUR. Comisia a pus sub semnul întrebării faptul că scutirea de taxe pentru emulsiile utilizate sub formă de combustibil pentru motoare respectă nivelurile de impozitare aplicabile în temeiul directivei privind impozitarea energiei și că aceasta nu a afectat condițiile de comercializare și nu a denaturat concurența în detrimentul interesului comun.

| (16) | În plus, autoritățile italiene au refuzat să își ia angajamentul de a suspenda acordarea unui nou ajutor în baza sistemului actual companiilor care nu au rambursat ajutorul incompatibil în conformitate cu prevederile deciziei de recuperare. Prin urmare, Comisia nu a putut să ia în considerare divergența cumulată care rezultă din ajutorul vechi și cel nou. |
| --- | --- |

(16)

În plus, autoritățile italiene au refuzat să își ia angajamentul de a suspenda acordarea unui nou ajutor în baza sistemului actual companiilor care nu au rambursat ajutorul incompatibil în conformitate cu prevederile deciziei de recuperare. Prin urmare, Comisia nu a putut să ia în considerare divergența cumulată care rezultă din ajutorul vechi și cel nou.

IV.   OBSERVAȚII ALE PĂRȚILOR INTERESATE

| (17) | Următoarele părți interesate și-au depus observațiile privind inițierea procedurii: Unione Petrolifera la 3 august 2006 și Asociația Producătorilor Europeni de Emulsii de Combustibili (European Emulsion Fuel Manufacturers’ Association) (AEPEC) la 7 august 2006. |
| --- | --- |

(17)

Următoarele părți interesate și-au depus observațiile privind inițierea procedurii: Unione Petrolifera la 3 august 2006 și Asociația Producătorilor Europeni de Emulsii de Combustibili (European Emulsion Fuel Manufacturers’ Association) (AEPEC) la 7 august 2006.

| (18) | AEPEC a subliniat faptul că emulsiile de combustibili sunt doar combustibili care reduc în mod simultan oxidul de azot, particulele de lichid în suspensie și emisiile de dioxid de carbon ale motoarelor diesel fără a fi necesară efectuarea de modificări mecanice. |
| --- | --- |

(18)

AEPEC a subliniat faptul că emulsiile de combustibili sunt doar combustibili care reduc în mod simultan oxidul de azot, particulele de lichid în suspensie și emisiile de dioxid de carbon ale motoarelor diesel fără a fi necesară efectuarea de modificări mecanice.

| (19) | AEPEC a analizat în detaliu faptul dacă adăugarea apei în motorină are ca rezultat modificarea caracteristicilor combustibilului. Prezența apei conferă emulsiei un aspect lăptos la temperatura camerei, în timp ce motorina este limpede și transparentă. Caracteristica distinctivă a emulsiei este stabilitatea acesteia prin centrifugare. Intervalul de densitate al emulsiei de 842-870 kg/m3 este mult mai mare decât cel al motorinei, care este de 820-845 kg/m3. Același lucru se aplică și în ceea ce privește intervalul de vâscozitate la 40 °C. Puterea calorică medie a motorinei este de 10 500 kcal/kg, în timp ce pentru emulsii este de 9 300 kcal/kg. Această diferență explică motivul pentru care consumul mediu de emulsie per km rulat este mai mare decât consumul mediu de motorină. |
| --- | --- |

(19)

AEPEC a analizat în detaliu faptul dacă adăugarea apei în motorină are ca rezultat modificarea caracteristicilor combustibilului. Prezența apei conferă emulsiei un aspect lăptos la temperatura camerei, în timp ce motorina este limpede și transparentă. Caracteristica distinctivă a emulsiei este stabilitatea acesteia prin centrifugare. Intervalul de densitate al emulsiei de 842-870 kg/m3 este mult mai mare decât cel al motorinei, care este de 820-845 kg/m3. Același lucru se aplică și în ceea ce privește intervalul de vâscozitate la 40 °C. Puterea calorică medie a motorinei este de 10 500 kcal/kg, în timp ce pentru emulsii este de 9 300 kcal/kg. Această diferență explică motivul pentru care consumul mediu de emulsie per km rulat este mai mare decât consumul mediu de motorină.

| (20) | Unione Petrolifera a arătat că beneficiarii ajutorului de stat în cauză nu sunt beneficiarii ajutorului care a fost considerat ilicit în baza deciziilor menționate în paragraful 14. |
| --- | --- |

(20)

Unione Petrolifera a arătat că beneficiarii ajutorului de stat în cauză nu sunt beneficiarii ajutorului care a fost considerat ilicit în baza deciziilor menționate în paragraful 14.

V.   OBSERVAȚII DIN PARTEA ITALIEI

| (21) | Italia și-a prezentat observațiile la 11 iulie 2006 și a făcut comentarii cu privire la observațiile terților prin scrisorile din 13 septembrie 2006 și 28 septembrie 2006. |
| --- | --- |

(21)

Italia și-a prezentat observațiile la 11 iulie 2006 și a făcut comentarii cu privire la observațiile terților prin scrisorile din 13 septembrie 2006 și 28 septembrie 2006.

| (22) | Italia a descris detaliat caracterul specific al emulsiilor. În special, Italia a subliniat faptul că, datorită structurii lor fizice, emulsiile ar trebui considerate ca având două părți: una „activă”, alcătuită din hidrocarburi (diesel sau combustibil lichid) și, prin urmare, capabilă să producă energie în urma carburației sau a combustiei; cealaltă în totalitate „pasivă”, alcătuită din apă, care este prezentă pentru a reduce emisiile poluante, în comparație cu combustibilul lichid sau motorina utilizată în stare pură. De asemenea, apa prezentă în emulsii absoarbe energia în timpul procesului de încălzire și o transformă în abur. Aceste emulsii sunt, prin urmare, produse cu caracteristici specifice diferite de produsele petroliere tradiționale. |
| --- | --- |

(22)

Italia a descris detaliat caracterul specific al emulsiilor. În special, Italia a subliniat faptul că, datorită structurii lor fizice, emulsiile ar trebui considerate ca având două părți: una „activă”, alcătuită din hidrocarburi (diesel sau combustibil lichid) și, prin urmare, capabilă să producă energie în urma carburației sau a combustiei; cealaltă în totalitate „pasivă”, alcătuită din apă, care este prezentă pentru a reduce emisiile poluante, în comparație cu combustibilul lichid sau motorina utilizată în stare pură. De asemenea, apa prezentă în emulsii absoarbe energia în timpul procesului de încălzire și o transformă în abur. Aceste emulsii sunt, prin urmare, produse cu caracteristici specifice diferite de produsele petroliere tradiționale.

| (23) | Italia a subliniat faptul că apa este prezentă numai temporar în preparat în scopul îmbunătățirii combustiei, cu o reducere ulterioară a emisiilor poluante și având beneficii asupra mediului. |
| --- | --- |

(23)

Italia a subliniat faptul că apa este prezentă numai temporar în preparat în scopul îmbunătățirii combustiei, cu o reducere ulterioară a emisiilor poluante și având beneficii asupra mediului.

| (24) | Autoritățile italiene au făcut trimitere la observațiile prezentate de Unione Petrolifera la Comisie privind beneficiarii ajutorului în cauză. Luând în considerare aceste observații, autoritățile italiene s-au angajat să suspende plata ajutorului în cauză în cazul în care beneficiarul este o companie care încă nu a rambursat sau care nu a plătit într-un cont blocat ajutorul ilegal și incompatibil primit pe baza uneia dintre măsurile de acordare a ajutorului menționate de Comisie. |
| --- | --- |

(24)

Autoritățile italiene au făcut trimitere la observațiile prezentate de Unione Petrolifera la Comisie privind beneficiarii ajutorului în cauză. Luând în considerare aceste observații, autoritățile italiene s-au angajat să suspende plata ajutorului în cauză în cazul în care beneficiarul este o companie care încă nu a rambursat sau care nu a plătit într-un cont blocat ajutorul ilegal și incompatibil primit pe baza uneia dintre măsurile de acordare a ajutorului menționate de Comisie.

VI.   EVALUAREA MĂSURII

| (25) | Italia a notificat Comisia asupra măsurii, intrarea sa în vigoare fiind supusă aprobării Comisiei, prin urmare, Italia și-a respectat obligațiile în temeiul articolului 88 alineatul (3) din Tratatul CE. Întrucât Italia a notificat ajutorul pentru perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2006 și 31 decembrie 2006, această evaluare vizează numai această perioadă și nu aduce prejudicii măsurii aplicate de Italia în trecut. |
| --- | --- |

(25)

Italia a notificat Comisia asupra măsurii, intrarea sa în vigoare fiind supusă aprobării Comisiei, prin urmare, Italia și-a respectat obligațiile în temeiul articolului 88 alineatul (3) din Tratatul CE. Întrucât Italia a notificat ajutorul pentru perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2006 și 31 decembrie 2006, această evaluare vizează numai această perioadă și nu aduce prejudicii măsurii aplicate de Italia în trecut.

| (26) | În conformitate cu articolul 87 din Tratatul CE, ajutorul de stat este: (a) orice ajutor acordat de către un stat membru sau din resursele de stat; (b) care denaturează concurența; (c) favorizând anumite întreprinderi; (d) în măsura în care afectează comerțul între statele membre. |
| --- | --- |

(26)

În conformitate cu articolul 87 din Tratatul CE, ajutorul de stat este: (a) orice ajutor acordat de către un stat membru sau din resursele de stat; (b) care denaturează concurența; (c) favorizând anumite întreprinderi; (d) în măsura în care afectează comerțul între statele membre.

| (27) | Scopul acestei măsuri este compensarea unei părți din costurile de producție pentru producătorii de emulsii; prin urmare, măsura favorizează anumite întreprinderi și producerea anumitor bunuri. Reducerea accizei este acordată din resursele statului, deoarece prin reducerea sarcinii fiscale asupra produselor statul renunța la venituri. |
| --- | --- |

(27)

Scopul acestei măsuri este compensarea unei părți din costurile de producție pentru producătorii de emulsii; prin urmare, măsura favorizează anumite întreprinderi și producerea anumitor bunuri. Reducerea accizei este acordată din resursele statului, deoarece prin reducerea sarcinii fiscale asupra produselor statul renunța la venituri.

| (28) | Măsura are caracter selectiv pentru că producerea de emulsii necesită cunoștințe de specialitate și echipamente specifice și deoarece emulsiile sunt vândute unui număr limitat de clienți. Prin urmare, costurile de intrare pe piața emulsiilor sunt ridicate. Reducerea ratei de impozitare pentru emulsii oferă un avantaj numai unui număr limitat de producători de emulsii. |
| --- | --- |

(28)

Măsura are caracter selectiv pentru că producerea de emulsii necesită cunoștințe de specialitate și echipamente specifice și deoarece emulsiile sunt vândute unui număr limitat de clienți. Prin urmare, costurile de intrare pe piața emulsiilor sunt ridicate. Reducerea ratei de impozitare pentru emulsii oferă un avantaj numai unui număr limitat de producători de emulsii.

| (29) | Ca urmare a reducerii taxei, prețurile pentru emulsii pot fi reduse la un nivel care poate concura cu cel al combustibililor minerali. Deoarece emulsiile sunt utilizate ca înlocuitor pentru combustibilii minerali, acest avantaj poate denatura concurența pe piața internă UE. Deoarece combustibilii sunt comercializați pe plan internațional, măsura poate, de asemenea, afecta comerțul între statele membre și, prin urmare, reprezintă un ajutor de stat în conformitate cu articolul 87 alineatul (1) din Tratatul CE. |
| --- | --- |

(29)

Ca urmare a reducerii taxei, prețurile pentru emulsii pot fi reduse la un nivel care poate concura cu cel al combustibililor minerali. Deoarece emulsiile sunt utilizate ca înlocuitor pentru combustibilii minerali, acest avantaj poate denatura concurența pe piața internă UE. Deoarece combustibilii sunt comercializați pe plan internațional, măsura poate, de asemenea, afecta comerțul între statele membre și, prin urmare, reprezintă un ajutor de stat în conformitate cu articolul 87 alineatul (1) din Tratatul CE.

| (30) | Articolul 87 alineatul (3) litera (c) din Tratatul CE prevede o scutire de la regula generală privind incompatibilitatea cu piața comună, conform prevederilor alineatului (1) din respectivul articol pentru ajutorul acordat în vederea facilitării dezvoltării anumitor activități economice sau a anumitor regiuni economice, dacă un astfel de ajutor nu denaturează condițiile de comercializare în detrimentul interesului comun. |
| --- | --- |

(30)

Articolul 87 alineatul (3) litera (c) din Tratatul CE prevede o scutire de la regula generală privind incompatibilitatea cu piața comună, conform prevederilor alineatului (1) din respectivul articol pentru ajutorul acordat în vederea facilitării dezvoltării anumitor activități economice sau a anumitor regiuni economice, dacă un astfel de ajutor nu denaturează condițiile de comercializare în detrimentul interesului comun.

| (31) | Măsurile de ajutor propuse au ca scop favorizarea utilizării combustibililor ecologici în vederea reducerii emisiilor poluante, inclusiv a particulelor de lichid în suspensie, și a reducerii ușoare a emisiilor de gaze cu efect de seră. Comisia notează că reducerea acestor gaze și reducerea emisiilor poluante au fost încurajate încă din anul 1985 prin numeroase măsuri comunitare (11), cea mai recentă privire de ansamblu fiind Strategia tematică asupra poluării aerului (12). Obiectivele sistemului prezent respectă politica UE din acest sector. |
| --- | --- |

(31)

Măsurile de ajutor propuse au ca scop favorizarea utilizării combustibililor ecologici în vederea reducerii emisiilor poluante, inclusiv a particulelor de lichid în suspensie, și a reducerii ușoare a emisiilor de gaze cu efect de seră. Comisia notează că reducerea acestor gaze și reducerea emisiilor poluante au fost încurajate încă din anul 1985 prin numeroase măsuri comunitare (11), cea mai recentă privire de ansamblu fiind Strategia tematică asupra poluării aerului (12). Obiectivele sistemului prezent respectă politica UE din acest sector.

| (32) | Emulsiile de combustibili nu sunt incluse în definiția surselor de energie regenerabilă din Directiva 2001/77/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 27 septembrie 2001 privind promovarea electricității produse din surse de energie regenerabile pe piața internă a electricității (13) și nu sunt considerate biocombustibili de către Directiva 2003/30/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 8 mai 2003 de promovare a utilizării biocombustibililor și a altor combustibili regenerabili pentru transport (14). Totuși, utilizarea emulsiilor de combustibili are ca rezultat reducerea poluării și a emisiilor de gaze cu efect de seră. Prin urmare, măsura aduce un beneficiu clar asupra mediului. Acest lucru a fost, de asemenea, confirmat de programul Auto-Oil II (15). Comisia amintește faptul că s-a demonstrat că utilizarea emulsiilor de combustibili are ca rezultat reducerea cu 59 % a particulelor de lichid în suspensie, cu 6 % a oxizilor de azot (NOx) și reducerea cu 32 % a monoxidului de carbon (CO) (reducerile efective depind de proporția apă-combustibil diesel). Alte teste și studii au raportat reduceri minore ale emisiilor de gaze cu efecte de seră. Aceste avantaje respectă în totalitate politica de mediu a Comunității. |
| --- | --- |

(32)

Emulsiile de combustibili nu sunt incluse în definiția surselor de energie regenerabilă din Directiva 2001/77/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 27 septembrie 2001 privind promovarea electricității produse din surse de energie regenerabile pe piața internă a electricității (13) și nu sunt considerate biocombustibili de către Directiva 2003/30/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 8 mai 2003 de promovare a utilizării biocombustibililor și a altor combustibili regenerabili pentru transport (14). Totuși, utilizarea emulsiilor de combustibili are ca rezultat reducerea poluării și a emisiilor de gaze cu efect de seră. Prin urmare, măsura aduce un beneficiu clar asupra mediului. Acest lucru a fost, de asemenea, confirmat de programul Auto-Oil II (15). Comisia amintește faptul că s-a demonstrat că utilizarea emulsiilor de combustibili are ca rezultat reducerea cu 59 % a particulelor de lichid în suspensie, cu 6 % a oxizilor de azot (NOx) și reducerea cu 32 % a monoxidului de carbon (CO) (reducerile efective depind de proporția apă-combustibil diesel). Alte teste și studii au raportat reduceri minore ale emisiilor de gaze cu efecte de seră. Aceste avantaje respectă în totalitate politica de mediu a Comunității.

| (33) | În conformitate cu secțiunea E.3.3 din Orientările generale ale Comunității privind ajutorul de stat pentru protecția mediului (16) (Orientările generale privind ajutorul pentru mediu), ajutorul de exploatare pentru producerea energiei regenerabile va fi permis. Comisia consideră că acest ajutor poate fi considerat cu regim special din motiv că aceste surse de energie au întâmpinat deseori dificultăți în a concura cu sursele convenționale. |
| --- | --- |

(33)

În conformitate cu secțiunea E.3.3 din Orientările generale ale Comunității privind ajutorul de stat pentru protecția mediului (16) (Orientările generale privind ajutorul pentru mediu), ajutorul de exploatare pentru producerea energiei regenerabile va fi permis. Comisia consideră că acest ajutor poate fi considerat cu regim special din motiv că aceste surse de energie au întâmpinat deseori dificultăți în a concura cu sursele convenționale.

| (34) | Punctul 6 din Orientările generale privind ajutorul pentru mediu definește energia regenerabilă în același mod ca și Directiva 2001/77/CE. În conformitate cu explicația de mai sus, emulsiile nu fac obiectul acestei definiții. Oricum, din următoarele motive, Comisia consideră că ajutorul adus la cunoștință poate fi evaluat prin analogie cu punctul E.3.3. din Orientările generale privind ajutorul pentru mediu:






  — | conform explicațiilor de la considerentul 31 de mai sus, schema respectă obiectivele politicii Comunității și contribuie la îmbunătățirea mediului. |
| --- | --- | --- |

(34)

Punctul 6 din Orientările generale privind ajutorul pentru mediu definește energia regenerabilă în același mod ca și Directiva 2001/77/CE. În conformitate cu explicația de mai sus, emulsiile nu fac obiectul acestei definiții. Oricum, din următoarele motive, Comisia consideră că ajutorul adus la cunoștință poate fi evaluat prin analogie cu punctul E.3.3. din Orientările generale privind ajutorul pentru mediu:

—

conform explicațiilor de la considerentul 31 de mai sus, schema respectă obiectivele politicii Comunității și contribuie la îmbunătățirea mediului.

| — | emulsiile întâmpină dificultăți similare cu cele întâmpinate de combustibilii derivați din sursele de energie regenerabilă (cum ar fi biocombustibilii) în concurența efectivă cu combustibilul obținut din sursele convenționale: adică costuri de producție ridicate (inițiale), lipsa infrastructurii de recepție în lanțul de distribuție și lipsa utilizatorilor cu vehicule echipate cu sisteme de combustie adaptate în mod corespunzător. |
| --- | --- |

—

emulsiile întâmpină dificultăți similare cu cele întâmpinate de combustibilii derivați din sursele de energie regenerabilă (cum ar fi biocombustibilii) în concurența efectivă cu combustibilul obținut din sursele convenționale: adică costuri de producție ridicate (inițiale), lipsa infrastructurii de recepție în lanțul de distribuție și lipsa utilizatorilor cu vehicule echipate cu sisteme de combustie adaptate în mod corespunzător.

| — | denaturarea concurenței în ceea ce privește combustibilii convenționali va fi relativ limitată dată fiind poziția puternică pe care combustibilii convenționali o ocupă încă pe piață și dat fiind numărul limitat de utilizatori de emulsii. |
| --- | --- |

—

denaturarea concurenței în ceea ce privește combustibilii convenționali va fi relativ limitată dată fiind poziția puternică pe care combustibilii convenționali o ocupă încă pe piață și dat fiind numărul limitat de utilizatori de emulsii.

| — | denaturarea condițiilor de comercializare în ceea ce privește combustibilii convenționali va fi de asemenea limitată datorită transportului specific și cerințelor de depozitare a emulsiilor, cum ar fi necesitatea prelucrării periodice. |
| --- | --- |

—

denaturarea condițiilor de comercializare în ceea ce privește combustibilii convenționali va fi de asemenea limitată datorită transportului specific și cerințelor de depozitare a emulsiilor, cum ar fi necesitatea prelucrării periodice.

| — | Italia va depune rapoarte de monitorizare care vor permite Comisiei să evalueze aplicarea schemei. |
| --- | --- |

—

Italia va depune rapoarte de monitorizare care vor permite Comisiei să evalueze aplicarea schemei.

| (35) | În conformitate cu punctul 56 din Orientările generale privind ajutorul pentru mediu, ajutorul de exploatare pentru producerea energiei regenerabile poate fi permis. Punctul 56 din Orientările generale privind ajutorul pentru mediu prevede ca ajutorul să acopere diferența dintre costurile pentru producerea energiei din surse de energie regenerabilă (în cazul de față emulsiile) și prețul de piață al energiei respective. Acest lucru presupune că aceste costuri de producție a emulsiilor, după luarea în considerare a ajutorului, nu vor prezenta nicio supracompensație, adică acestea nu vor fi sub costul de piață al energiei comparabile obținută din surse de energie minerală pentru care nu este acordat niciun ajutor. |
| --- | --- |

(35)

În conformitate cu punctul 56 din Orientările generale privind ajutorul pentru mediu, ajutorul de exploatare pentru producerea energiei regenerabile poate fi permis. Punctul 56 din Orientările generale privind ajutorul pentru mediu prevede ca ajutorul să acopere diferența dintre costurile pentru producerea energiei din surse de energie regenerabilă (în cazul de față emulsiile) și prețul de piață al energiei respective. Acest lucru presupune că aceste costuri de producție a emulsiilor, după luarea în considerare a ajutorului, nu vor prezenta nicio supracompensație, adică acestea nu vor fi sub costul de piață al energiei comparabile obținută din surse de energie minerală pentru care nu este acordat niciun ajutor.

| (36) | Italia a furnizat calculele costurilor de producție pe baza datelor pentru anul 2006. Principalul factor care determină costurile de producție a emulsiilor este prețul materiilor prime (adică substanța tensioactivă și antigelul) care trebuie adăugate la combustibilii minerali și apă. Alte costuri sunt costurile de logistică, cum ar fi depozitarea în rezervoare speciale și transportul în camioane speciale. Pe lângă costurile de producție, trebuie să se țină cont de faptul că, din cauza valorii energetice mai scăzute a emulsiilor în comparație cu combustibili minerali, consumul de emulsii este estimat ca fiind cu 10 % mai ridicat. În plus, utilizarea emulsiilor impune consumatorilor costuri suplimentare de exploatare (cum ar fi curățarea cisternelor și sisteme de recirculare). Calculul costurilor de producție totale pentru emulsii include o marjă de profit de 5 %. Prețul de piață al combustibililor minerali raportat de Italia pentru comparația cu emulsiile de motorină este o medie a prețurilor motorinei în primele 15 zile ale lunii martie 2006 (17). |
| --- | --- |

(36)

Italia a furnizat calculele costurilor de producție pe baza datelor pentru anul 2006. Principalul factor care determină costurile de producție a emulsiilor este prețul materiilor prime (adică substanța tensioactivă și antigelul) care trebuie adăugate la combustibilii minerali și apă. Alte costuri sunt costurile de logistică, cum ar fi depozitarea în rezervoare speciale și transportul în camioane speciale. Pe lângă costurile de producție, trebuie să se țină cont de faptul că, din cauza valorii energetice mai scăzute a emulsiilor în comparație cu combustibili minerali, consumul de emulsii este estimat ca fiind cu 10 % mai ridicat. În plus, utilizarea emulsiilor impune consumatorilor costuri suplimentare de exploatare (cum ar fi curățarea cisternelor și sisteme de recirculare). Calculul costurilor de producție totale pentru emulsii include o marjă de profit de 5 %. Prețul de piață al combustibililor minerali raportat de Italia pentru comparația cu emulsiile de motorină este o medie a prețurilor motorinei în primele 15 zile ale lunii martie 2006 (17).

| (37) | Din tabelul de mai jos, care se bazează pe informațiile furnizate de Italia, este evident faptul că ajutorul dă posibilitatea producătorilor de a vinde emulsiile la un preț care este numai suficient pentru a concura cu combustibilii minerali. |
| --- | --- |

(37)

Din tabelul de mai jos, care se bazează pe informațiile furnizate de Italia, este evident faptul că ajutorul dă posibilitatea producătorilor de a vinde emulsiile la un preț care este numai suficient pentru a concura cu combustibilii minerali.

| (38) | Pentru a evita supracompensația pe întreaga perioadă de aplicare a schemei, Italia și-a asumat obligația de a supraveghea semestrial modificările survenite în prețurile combustibililor minerali și în prețurile de producție a emulsiilor. Dacă diferența între costurile de producție a emulsiilor și prețul de referință al combustibililor minerali depășește valoarea reducerii acordate, Italia va ajusta reducerea taxei pentru a evita supracompensația. | Emulsii de apă cu: |
| --- | --- | --- |
| motorină, utilizată în transport | motorină, utilizată pentru încălzire | combustibil greu cu conținut scăzut de sulf pentru încălzire |
| Materii prime: |
| A. | Combustibil mineral |

(38)

Pentru a evita supracompensația pe întreaga perioadă de aplicare a schemei, Italia și-a asumat obligația de a supraveghea semestrial modificările survenite în prețurile combustibililor minerali și în prețurile de producție a emulsiilor. Dacă diferența între costurile de producție a emulsiilor și prețul de referință al combustibililor minerali depășește valoarea reducerii acordate, Italia va ajusta reducerea taxei pentru a evita supracompensația.

Emulsii de apă cu:

motorină, utilizată în transport

motorină, utilizată pentru încălzire

combustibil greu cu conținut scăzut de sulf pentru încălzire

Materii prime:

A.

Combustibil mineral

387

387

362

| B. | Apă demineralizată |
| --- | --- |

B.

Apă demineralizată

0,5

0,5

0,5

| C. | Substanță tensioactivă și amortizare cercetare |
| --- | --- |

C.

Substanță tensioactivă și amortizare cercetare

62

62

14,5

| D. | Antigel |
| --- | --- |

D.

Antigel

8

8

| E. | Aditiv pentru îmbunătățirea etanului |
| --- | --- |

E.

Aditiv pentru îmbunătățirea etanului

3,5

3,5

| F. | Bactericide |
| --- | --- |

F.

Bactericide

1

1

Costuri de logistică:

| G. | Depozitare în rezervoare |
| --- | --- |

G.

Depozitare în rezervoare

6

6

6

| H. | Transport in camioane speciale |
| --- | --- |

H.

Transport in camioane speciale

4

4

4

| I. | Alte costuri (extraordinare) |
| --- | --- |

I.

Alte costuri (extraordinare)

1

1

1

| J. | Costuri de producție |
| --- | --- |

J.

Costuri de producție

10

10

10

| K. | Costuri totale: suma de la A la J |
| --- | --- |

K.

Costuri totale: suma de la A la J

483

483

398

| L. | Marja profitului: 5 % din K |
| --- | --- |

L.

Marja profitului: 5 % din K

24,15

24,15

19,9

| M. | Total, fără taxe: K + L |
| --- | --- |

M.

Total, fără taxe: K + L

507,15

507,15

417,9

| N. | Acciză emulsie |
| --- | --- |

N.

Acciză emulsie

256

245

29,5

| O. | Factor de ajustare a conținutului energetic: 10 % din (M + N) |
| --- | --- |

O.

Factor de ajustare a conținutului energetic: 10 % din (M + N)

76,31

75,21

44,74

| P. | Costuri de exploatare extra |
| --- | --- |

P.

Costuri de exploatare extra

10

10

10

| R. | Preț final emulsii fără TVA: (M + N + O + P) |
| --- | --- |

R.

Preț final emulsii fără TVA: (M + N + O + P)

849,46

837,36

502,14

| S. | Preț final combustibili minerali fără TVA (18): |
| --- | --- |

S.

Preț final combustibili minerali fără TVA (18):

843

831

490

Diferența (R-S) (19)

6,46

6,36

12,14

| (39) | Astfel, Comisia concluzionează că ajutorul este restricționat la acoperirea diferenței dintre costul de producție a energiei din surse de energie regenerabilă și prețul de piață al respectivei energii și că nu există nicio supracompensație în sensul Orientărilor generale privind ajutorul pentru mediu. |
| --- | --- |

(39)

Astfel, Comisia concluzionează că ajutorul este restricționat la acoperirea diferenței dintre costul de producție a energiei din surse de energie regenerabilă și prețul de piață al respectivei energii și că nu există nicio supracompensație în sensul Orientărilor generale privind ajutorul pentru mediu.

| (40) | Deoarece măsura are ca obiect o reducere a accizei pentru un produs energetic, Comisia a evaluat-o și din punctul de vedere al Directivei privind impozitarea energiei. |
| --- | --- |

(40)

Deoarece măsura are ca obiect o reducere a accizei pentru un produs energetic, Comisia a evaluat-o și din punctul de vedere al Directivei privind impozitarea energiei.

| (41) | Directiva privind impozitarea energiei prevede niveluri minime de impozitare pentru produsele energetice. În ceea ce privește amestecurile de combustibili, nivelurile minime sunt aplicabile produselor finale. În vederea punerii în aplicare a politicilor adecvate circumstanțelor naționale, Directiva privind impozitarea energiei permite statelor membre să aplice scutiri și reduceri ale taxelor dacă acestea nu sunt în detrimentul funcționării corespunzătoare a pieței naționale și dacă nu au ca rezultat denaturarea concurenței. |
| --- | --- |

(41)

Directiva privind impozitarea energiei prevede niveluri minime de impozitare pentru produsele energetice. În ceea ce privește amestecurile de combustibili, nivelurile minime sunt aplicabile produselor finale. În vederea punerii în aplicare a politicilor adecvate circumstanțelor naționale, Directiva privind impozitarea energiei permite statelor membre să aplice scutiri și reduceri ale taxelor dacă acestea nu sunt în detrimentul funcționării corespunzătoare a pieței naționale și dacă nu au ca rezultat denaturarea concurenței.

| (42) | În principal, articolul 5 din Directiva privind impozitarea energiei permite statelor membre să reducă ratele de impozitare a produselor combustibile finale de la rata normală la un nivel care nu poate fi mai scăzut decât nivelul minim de taxare în anumite cazuri, ca de exemplu, în cazul îmbunătățirii calității combustibililor. Articolul 16 permite statelor membre să aplice o scutire sau o reducere a ratei de impozitare pentru partea regenerabilă și partea de apă din amestec. |
| --- | --- |

(42)

În principal, articolul 5 din Directiva privind impozitarea energiei permite statelor membre să reducă ratele de impozitare a produselor combustibile finale de la rata normală la un nivel care nu poate fi mai scăzut decât nivelul minim de taxare în anumite cazuri, ca de exemplu, în cazul îmbunătățirii calității combustibililor. Articolul 16 permite statelor membre să aplice o scutire sau o reducere a ratei de impozitare pentru partea regenerabilă și partea de apă din amestec.

| (43) | Pentru a se putea aplica dispozițiile articolului 5 ca o justificare a reducerii impozitelor, emulsiile trebuie să fie combustibili cu o calitate îmbunătățită în comparație cu combustibilii minerali corespondenți. Informațiile furnizate de Italia și observațiile terților demonstrează în mod clar faptul că adăugarea apei la combustibilul mineral duce la modificarea caracteristicilor fizice ale acestuia și aduce beneficii asupra mediului. |
| --- | --- |

(43)

Pentru a se putea aplica dispozițiile articolului 5 ca o justificare a reducerii impozitelor, emulsiile trebuie să fie combustibili cu o calitate îmbunătățită în comparație cu combustibilii minerali corespondenți. Informațiile furnizate de Italia și observațiile terților demonstrează în mod clar faptul că adăugarea apei la combustibilul mineral duce la modificarea caracteristicilor fizice ale acestuia și aduce beneficii asupra mediului.

| (44) | După adăugarea apei, combustibilul suferă modificări din punct de vedere al aspectului, densității, vâscozității și valorii calorice. Prezența apei îmbunătățește calitatea combustiei și are ca rezultat reducerea emisiilor poluante de particule de lichid în suspensie, oxizi de azot și dioxid de carbon. Prin urmare, emulsiile pot fi tratate ca o ameliorare a calității combustibililor minerali. Aplicarea articolului 5 în cazul emulsiilor permite reducerea accizei la nivelul minim specificat în Directiva privind impozitarea energiei. |
| --- | --- |

(44)

După adăugarea apei, combustibilul suferă modificări din punct de vedere al aspectului, densității, vâscozității și valorii calorice. Prezența apei îmbunătățește calitatea combustiei și are ca rezultat reducerea emisiilor poluante de particule de lichid în suspensie, oxizi de azot și dioxid de carbon. Prin urmare, emulsiile pot fi tratate ca o ameliorare a calității combustibililor minerali. Aplicarea articolului 5 în cazul emulsiilor permite reducerea accizei la nivelul minim specificat în Directiva privind impozitarea energiei.

| (45) | În cazul emulsiilor de motorină utilizate ca și combustibil pentru motor, Italia aplică dispozițiile articolului 16 și, începând de la nivelul minim de impozitare al Comunității de 302 EUR, aplică o scutire pentru partea de apă din amestec. Prin urmare, taxa finală pentru aceste emulsii este cu 15 % sub rata de impozitare minimă și este în valoare de 256,7 EUR. |
| --- | --- |

(45)

În cazul emulsiilor de motorină utilizate ca și combustibil pentru motor, Italia aplică dispozițiile articolului 16 și, începând de la nivelul minim de impozitare al Comunității de 302 EUR, aplică o scutire pentru partea de apă din amestec. Prin urmare, taxa finală pentru aceste emulsii este cu 15 % sub rata de impozitare minimă și este în valoare de 256,7 EUR.

| (46) | Comisia constată că, în cazul particular al emulsiilor, această abordare este justificată de dispozițiile articolului 5 și ale articolului 16 din Directiva privind impozitarea energiei, aplicate în solidar. Prin adăugarea apei la combustibilii minerali rezultă un produs diferit din punct de vedere fizic, cu o calitate îmbunătățită a combustiei și beneficii de durată asupra mediului. Acest fapt permite aplicarea primului alineat al articolului 5 din directivă. În mod simultan, produsul final conține 15 % apă, ceea ce îl face eligibil pentru aplicarea reducerii taxelor în conformitate cu articolul 16. |
| --- | --- |

(46)

Comisia constată că, în cazul particular al emulsiilor, această abordare este justificată de dispozițiile articolului 5 și ale articolului 16 din Directiva privind impozitarea energiei, aplicate în solidar. Prin adăugarea apei la combustibilii minerali rezultă un produs diferit din punct de vedere fizic, cu o calitate îmbunătățită a combustiei și beneficii de durată asupra mediului. Acest fapt permite aplicarea primului alineat al articolului 5 din directivă. În mod simultan, produsul final conține 15 % apă, ceea ce îl face eligibil pentru aplicarea reducerii taxelor în conformitate cu articolul 16.

| (47) | Pentru aceste motive enumerate mai sus, reducerile taxelor pentru emulsii propuse de Italia sunt în conformitate cu Directiva privind impozitarea energiei. |
| --- | --- |

(47)

Pentru aceste motive enumerate mai sus, reducerile taxelor pentru emulsii propuse de Italia sunt în conformitate cu Directiva privind impozitarea energiei.

| (48) | Mai mult, Comisia a subliniat problema cumulării potențiale a denaturării care rezultă din ajutorul în baza schemei de reducere a accizei și a altor denaturări derivate din alte ajutoare incompatibile și ilegale, în special, în baza schemelor menționate la alineatul (14), care încă nu au fost rambursate. În conformitate cu decizia Curții de Justiție din 15 mai 1997 (20), compatibilitatea noului ajutor poate depinde de existența unui ajutor anterior ilicit care nu a fost încă rambursat, deoarece efectul cumulativ al ajutorului ar putea denatura concurența pe piața comună într-o măsură semnificativă. |
| --- | --- |

(48)

Mai mult, Comisia a subliniat problema cumulării potențiale a denaturării care rezultă din ajutorul în baza schemei de reducere a accizei și a altor denaturări derivate din alte ajutoare incompatibile și ilegale, în special, în baza schemelor menționate la alineatul (14), care încă nu au fost rambursate. În conformitate cu decizia Curții de Justiție din 15 mai 1997 (20), compatibilitatea noului ajutor poate depinde de existența unui ajutor anterior ilicit care nu a fost încă rambursat, deoarece efectul cumulativ al ajutorului ar putea denatura concurența pe piața comună într-o măsură semnificativă.

| (49) | Comisia notează faptul că, în ceea ce privește aplicarea deciziei Deggendorf, autoritățile italiene s-au referit la observațiile depuse de Unione Petrolifera la Comisie, în care se menționează că: „beneficiarii ajutorului în cauză sunt diferiți de beneficiarii așa-numitului ajutor ilegal”. Având în vedere aceste comentarii, autoritățile italiene și-au asumat obligația, în contextul acestei măsuri, să suspende plata ajutorului în cauză dacă beneficiarul este o companie care încă nu a rambursat sau nu a plătit într-un cont blocat orice ajutor ilegal și incompatibil acordat în temeiul uneia dintre măsurile de acordare a ajutorului menționate de Comisie în decizia sa de inițiere a procedurii. |
| --- | --- |

(49)

Comisia notează faptul că, în ceea ce privește aplicarea deciziei Deggendorf, autoritățile italiene s-au referit la observațiile depuse de Unione Petrolifera la Comisie, în care se menționează că: „beneficiarii ajutorului în cauză sunt diferiți de beneficiarii așa-numitului ajutor ilegal”. Având în vedere aceste comentarii, autoritățile italiene și-au asumat obligația, în contextul acestei măsuri, să suspende plata ajutorului în cauză dacă beneficiarul este o companie care încă nu a rambursat sau nu a plătit într-un cont blocat orice ajutor ilegal și incompatibil acordat în temeiul uneia dintre măsurile de acordare a ajutorului menționate de Comisie în decizia sa de inițiere a procedurii.

| (50) | Comisia mai notează că, pe parcursul desfășurării procedurii în temeiul dispozițiilor articolului 88 alineatul (2) din Tratatul CE, nu a primit observații din partea terților cu privire la faptul că ajutorul propus ar putea afecta condițiile de comercializare și ar putea denatura concurența în detrimentul interesului comun. |
| --- | --- |

(50)

Comisia mai notează că, pe parcursul desfășurării procedurii în temeiul dispozițiilor articolului 88 alineatul (2) din Tratatul CE, nu a primit observații din partea terților cu privire la faptul că ajutorul propus ar putea afecta condițiile de comercializare și ar putea denatura concurența în detrimentul interesului comun.

VII.   CONCLUZII

| (51) | În baza celor menționate mai sus, Comisia concluzionează că măsura respectă prevederile relevante din Orientările generale privind ajutorul pentru mediu aplicate prin analogie și prevederile relevante ale Directivei privind impozitarea energiei. În plus, Italia și-a asumat obligația de a suspenda acordarea de noi ajutoare în baza schemei actuale companiilor care nu au rambursat ajutorul incompatibil în conformitate cu decizia relevantă anterioară de recuperare. Prin urmare, măsura poate fi considerată compatibilă cu piața comună în conformitate cu dispozițiile articolului 87 alineatul (3) litera (c) din tratat, |
| --- | --- |

(51)

În baza celor menționate mai sus, Comisia concluzionează că măsura respectă prevederile relevante din Orientările generale privind ajutorul pentru mediu aplicate prin analogie și prevederile relevante ale Directivei privind impozitarea energiei. În plus, Italia și-a asumat obligația de a suspenda acordarea de noi ajutoare în baza schemei actuale companiilor care nu au rambursat ajutorul incompatibil în conformitate cu decizia relevantă anterioară de recuperare. Prin urmare, măsura poate fi considerată compatibilă cu piața comună în conformitate cu dispozițiile articolului 87 alineatul (3) litera (c) din tratat,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Măsura pe care Italia intenționează să o pună în aplicare pentru reducerea taxei pe emulsii pentru anul 2006, în valoare de 8,9 milioane EUR, este compatibilă cu piața comună în conformitate cu articolul 87 alineatul (3) litera (c) din tratat.

Punerea în aplicare a măsurii este, prin urmare, autorizată.

Articolul 2

Prezenta decizie se adresează Republicii Italiene.

Adoptată la Bruxelles, 6 decembrie 2006.

Pentru Comisie

Neelie KROES

Membru al Comisiei

---

(1)  JO C 157, 6.7.2006, p. 8.

1

(2)  A se vedea nota de subsol 1.

2

(3)  Studii efectuate de Laboratori ENI Tecnologie și de Centrul Comun de Cercetare al Comisiei Europene în Ispra (de exemplu, cercetarea efectuată în cadrul Acțiunii 2113 – Caracterizarea și inventarul emisiilor).

3

(4)  Reducerile efective depind de proporția apă/diesel.

4

(5)  Inclusiv orașe mari precum Milano, Roma, Napoli, Torino și Genova.

5

(6)  JO L 283, 31.10.2003, p. 51.

6

(7)  DTE – Directiva privind impozitarea energiei.

7

DTE – Directiva privind impozitarea energiei

(8)  JO L 77, 24.3.2003, p. 21.

8

(9)  JO L 352, 27.11.2004, p. 10.

9

(10)  JO L 100, 20.4.2005, p. 46.

10

(11)  Printre altele, Cartea albă din 1997 privind energiile regenerabile [COM(1997) 599 final, 26.11.1997], Cartea verde a Comisiei privind siguranța furnizării de energie în Uniunea Europeană [COM(2000) 769, 29.11.2000], și Comunicarea Comisiei privind combustibilii alternativi pentru transportul rutier și referitor la un set de măsuri în vederea promovării utilizării biocombustibililor [COM(2001) 547, 7.11.2001].

11

(12)  COM(2005) 446.

12

(13)  JO L 283, 27.10.2001, p. 33.

13

(14)  JO L 123, 17.5.2003, p. 42.

14

(15)  A se vedea raportul final privind Programul elaborat pentru DG Energie, accesând următorul site: http://ec.europa.eu/energy/oil/fuels/doc/alternative_fuels_en.pdf

15

(16)  JO C 37, 3.2.2001, p. 3.

16

(17)  Pentru comparația cu emulsiile de combustibil greu, s-a utilizat un preț mediu de piață prospectat de Camera de Comerț din Milano.

17

(18)  Se referă la prețul mediu pentru Motorina Platt cu conținut scăzut de sulf, în primele 15 zile ale lunii martie 2006 + 25 EUR/1 000 litri, care corespunde mediei diferenței dintre prețul din afara rețelei și cel al Platt. S-a presupus că densitatea motorinei este de 0,845 kg/l. Pentru combustibilul greu pentru încălzire, prețul se referă la prețul mediu de piață prospectat de Camera de Comerț din Milano.

18

Se referă la prețul mediu pentru Motorina Platt cu conținut scăzut de sulf, în primele 15 zile ale lunii martie 2006 + 25 EUR/1 000 litri, care corespunde mediei diferenței dintre prețul din afara rețelei și cel al Platt. S-a presupus că densitatea motorinei este de 0,845 kg/l. Pentru combustibilul greu pentru încălzire, prețul se referă la prețul mediu de piață prospectat de Camera de Comerț din Milano.

(19)  Dacă diferența este pozitivă, nivelul ajutorului este permis. Dacă diferența este negativă, nivelul ajutorului este prea ridicat și rezultă o supracompensație.

19

Dacă diferența este pozitivă, nivelul ajutorului este permis. Dacă diferența este negativă, nivelul ajutorului este prea ridicat și rezultă o supracompensație.

(20)  Cauza C-355/95P Textilwerke Deggendorf GmbH (TWD) contra Comisiei [1997] ECR I-2549, punctele 25-27.

20

Textilwerke Deggendorf GmbH (TWD)

Comisiei

---

| 19.7.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 187/30 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 187/30

---

DECIZIA COMISIEI

din 20 decembrie 2006

privind ajutorul de stat C 3/05 [ex N 592/04 (ex PL 51/04)] pe care Polonia urmează să îl acorde societății Fabryka Samochodow Osobowych S.A. (fosta DAEWOO – FSO Motor S.A.)

[notificată cu numărul C(2006) 6628]

(Numai textul în limba poloneză este autentic)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2007/509/CE)

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 88 alineatul (2) primul paragraf,

având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European, în special articolul 62 alineatul (1) litera (a),

invitând părțile interesate să își prezinte observațiile (1) în conformitate cu aceste dispoziții,

întrucât:

1.   PROCEDURĂ

| (1) | Prin scrisoarea din 30 aprilie 2004, Polonia a notificat Comisia cu privire la ajutorul acordat DAEWOO-FSO MOTOR S.A., care și-a schimbat denumirea în Fabryka Samochodów Osobowych S.A. (denumită în continuare „FSO” sau „beneficiar”), ca fiind ajutor acordat înainte de aderare. Prin scrisoarea din 19 mai 2004, Comisia a solicitat Poloniei să prezinte unele documente lipsă. Acestea au fost puse la dispoziția sa la 18 iunie 2004. Comisia a solicitat informații suplimentare prin scrisorile din 2 august 2004 și din 6 octombrie 2004, la care Polonia a răspuns prin scrisoarea înregistrată la 13 septembrie 2004 și respectiv prin scrisoarea din 3 noiembrie 2004. La 9 noiembrie 2004, a avut loc o întâlnire între Comisie și autoritățile poloneze. |
| --- | --- |

(1)

Prin scrisoarea din 30 aprilie 2004, Polonia a notificat Comisia cu privire la ajutorul acordat DAEWOO-FSO MOTOR S.A., care și-a schimbat denumirea în Fabryka Samochodów Osobowych S.A. (denumită în continuare „FSO” sau „beneficiar”), ca fiind ajutor acordat înainte de aderare. Prin scrisoarea din 19 mai 2004, Comisia a solicitat Poloniei să prezinte unele documente lipsă. Acestea au fost puse la dispoziția sa la 18 iunie 2004. Comisia a solicitat informații suplimentare prin scrisorile din 2 august 2004 și din 6 octombrie 2004, la care Polonia a răspuns prin scrisoarea înregistrată la 13 septembrie 2004 și respectiv prin scrisoarea din 3 noiembrie 2004. La 9 noiembrie 2004, a avut loc o întâlnire între Comisie și autoritățile poloneze.

| (2) | La 5 ianuarie 2005, autoritățile poloneze au permis Comisiei să trateze notificarea din 30 aprilie 2004 ca notificare în temeiul articolului 88 aliniatul (3) din tratatul CE în ceea ce privește orice măsură care se consideră că a dus la constituirea noului ajutor. |
| --- | --- |

(2)

La 5 ianuarie 2005, autoritățile poloneze au permis Comisiei să trateze notificarea din 30 aprilie 2004 ca notificare în temeiul articolului 88 aliniatul (3) din tratatul CE în ceea ce privește orice măsură care se consideră că a dus la constituirea noului ajutor.

| (3) | Prin scrisoarea din 19 ianuarie 2005, Comisia a informat Polonia că a decis să inițieze procedura prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din tratatul CE în ceea ce privește ajutorul care nu a fost acordat înainte de aderare și a constituit un ajutor nou. Decizia Comisiei de a iniția procedura a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene din 26 aprilie 2005 (2). Comisia a invitat părțile interesate să-și prezinte observațiile privind măsurile ce trebuie luate. Nicio parte terță nu a prezentat observații. |
| --- | --- |

(3)

Prin scrisoarea din 19 ianuarie 2005, Comisia a informat Polonia că a decis să inițieze procedura prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din tratatul CE în ceea ce privește ajutorul care nu a fost acordat înainte de aderare și a constituit un ajutor nou. Decizia Comisiei de a iniția procedura a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene din 26 aprilie 2005 (2). Comisia a invitat părțile interesate să-și prezinte observațiile privind măsurile ce trebuie luate. Nicio parte terță nu a prezentat observații.

| (4) | În scrisoarea din 28 februarie 2005, înregistrată la 1 martie 2005, autoritățile poloneze au solicitat o prelungire a termenului limită pentru prezentarea observațiilor privind procedura de investigație formală. Polonia a prezentat un răspuns parțial prin scrisoarea din 1 aprilie 2005, înregistrată la 4 aprilie 2005. În aceeași scrisoare, Polonia a solicitat ca termenul limită pentru punerea la dispoziție a informațiilor suplimentare să fie prelungit până la 15 aprilie 2005, deoarece avea nevoie de timp pentru actualizarea planului de restructurare. Prin scrisoarea din 27 aprilie 2005, înregistrată la 29 aprilie 2005, autoritățile poloneze au solicitat ca termenul limită pentru punerea la dispoziție a informațiilor suplimentare să fie prelungit din nou, până la 13 mai 2005. Această informație, împreună cu o versiune actualizată a planului de restructurare, a fost prezentată prin scrisoarea din 31 mai 2005, înregistrată la 2 iunie 2005. Observațiile suplimentare au fost prezentate prin scrisoarea din 13 iunie 2005, înregistrată la 14 iunie 2005. |
| --- | --- |

(4)

În scrisoarea din 28 februarie 2005, înregistrată la 1 martie 2005, autoritățile poloneze au solicitat o prelungire a termenului limită pentru prezentarea observațiilor privind procedura de investigație formală. Polonia a prezentat un răspuns parțial prin scrisoarea din 1 aprilie 2005, înregistrată la 4 aprilie 2005. În aceeași scrisoare, Polonia a solicitat ca termenul limită pentru punerea la dispoziție a informațiilor suplimentare să fie prelungit până la 15 aprilie 2005, deoarece avea nevoie de timp pentru actualizarea planului de restructurare. Prin scrisoarea din 27 aprilie 2005, înregistrată la 29 aprilie 2005, autoritățile poloneze au solicitat ca termenul limită pentru punerea la dispoziție a informațiilor suplimentare să fie prelungit din nou, până la 13 mai 2005. Această informație, împreună cu o versiune actualizată a planului de restructurare, a fost prezentată prin scrisoarea din 31 mai 2005, înregistrată la 2 iunie 2005. Observațiile suplimentare au fost prezentate prin scrisoarea din 13 iunie 2005, înregistrată la 14 iunie 2005.

| (5) | Prin scrisoarea din 4 august 2005, înregistrată la 8 august 2005, Polonia a informat Comisia că a fost găsit un nou investitor pentru FSO. Prin scrisoarea din 28 septembrie 2005, înregistrată la 29 septembrie 2005, autoritățile poloneze au informat Comisia că în noiembrie 2005 urmează să prezinte un plan actualizat de restructurare împreună cu o descriere a modelelor fabricate. Prin scrisoarea din 16 noiembrie 2005, înregistrată în ziua următoare, Polonia a prezentat versiunea în limba engleză a evaluării stocului FSO. În data de 12 decembrie 2005, Comisia a solicitat informații suplimentare. Autoritățile poloneze au prezentat informații suplimentare prin scrisoarea din 15 decembrie 2005, înregistrată la 19 decembrie 2005, în care au prezentat planul actualizat de restructurare anunțat. În aceeași scrisoare, Polonia a informat Comisia că urmează să pună la dispoziție mai multe informații în săptămânile viitoare. În scrisoarea sa din 3 ianuarie 2006, înregistrată la 5 ianuarie 2006, Polonia a prezentat Comisiei un răspuns parțial la solicitarea de informații din 12 decembrie 2005 și a solicitat mai mult timp (până la 23 ianuarie 2006) pentru a pune la dispoziție informațiile rămase. Prin scrisoarea din 26 ianuarie 2006, înregistrată la 30 ianuarie 2006, autoritățile poloneze au prezentat o parte din informațiile suplimentare, solicitând o prelungire a termenului limită până la6 februarie 2006. Prin scrisoarea din 14 februarie 2006, înregistrată la 15 februarie 2006, Polonia a pus la dispoziție elementele lipsă din răspunsul la scrisoarea Comisiei din 12 decembrie 2005. |
| --- | --- |

(5)

Prin scrisoarea din 4 august 2005, înregistrată la 8 august 2005, Polonia a informat Comisia că a fost găsit un nou investitor pentru FSO. Prin scrisoarea din 28 septembrie 2005, înregistrată la 29 septembrie 2005, autoritățile poloneze au informat Comisia că în noiembrie 2005 urmează să prezinte un plan actualizat de restructurare împreună cu o descriere a modelelor fabricate. Prin scrisoarea din 16 noiembrie 2005, înregistrată în ziua următoare, Polonia a prezentat versiunea în limba engleză a evaluării stocului FSO. În data de 12 decembrie 2005, Comisia a solicitat informații suplimentare. Autoritățile poloneze au prezentat informații suplimentare prin scrisoarea din 15 decembrie 2005, înregistrată la 19 decembrie 2005, în care au prezentat planul actualizat de restructurare anunțat. În aceeași scrisoare, Polonia a informat Comisia că urmează să pună la dispoziție mai multe informații în săptămânile viitoare. În scrisoarea sa din 3 ianuarie 2006, înregistrată la 5 ianuarie 2006, Polonia a prezentat Comisiei un răspuns parțial la solicitarea de informații din 12 decembrie 2005 și a solicitat mai mult timp (până la 23 ianuarie 2006) pentru a pune la dispoziție informațiile rămase. Prin scrisoarea din 26 ianuarie 2006, înregistrată la 30 ianuarie 2006, autoritățile poloneze au prezentat o parte din informațiile suplimentare, solicitând o prelungire a termenului limită până la6 februarie 2006. Prin scrisoarea din 14 februarie 2006, înregistrată la 15 februarie 2006, Polonia a pus la dispoziție elementele lipsă din răspunsul la scrisoarea Comisiei din 12 decembrie 2005.

| (6) | La 21 februarie 2006, a avut loc la Bruxelles o întâlnire între serviciile Comisiei, autoritățile poloneze, conducerea SFO și investitorul AvtoZAZ. Ca urmare a întâlnirii, la 8 martie 2006, Comisia a solicitat Poloniei informații suplimentare. Polonia a răspuns prin scrisoarea din 6 aprilie 2006, înregistrată în ziua următoare. Într-o scrisoare către Polonia din 27 aprilie 2006, Comisia a permis o extindere a termenului limită pentru prezentarea versiunii finale a planului de restructurare, până la 20 mai 2006. Informațiile au fost prezentate de către autoritățile poloneze prin scrisoarea din 22 mai 2006, înregistrată în ziua următoare. |
| --- | --- |

(6)

La 21 februarie 2006, a avut loc la Bruxelles o întâlnire între serviciile Comisiei, autoritățile poloneze, conducerea SFO și investitorul AvtoZAZ. Ca urmare a întâlnirii, la 8 martie 2006, Comisia a solicitat Poloniei informații suplimentare. Polonia a răspuns prin scrisoarea din 6 aprilie 2006, înregistrată în ziua următoare. Într-o scrisoare către Polonia din 27 aprilie 2006, Comisia a permis o extindere a termenului limită pentru prezentarea versiunii finale a planului de restructurare, până la 20 mai 2006. Informațiile au fost prezentate de către autoritățile poloneze prin scrisoarea din 22 mai 2006, înregistrată în ziua următoare.

| (7) | Prin scrisorile din 28 și 29 iunie 2006, ambele înregistrate în ziua următoare, autoritățile poloneze au informat Comisia că recent a fost semnat un acord de licență pentru producerea unui nou model de autovehicul de către FSO. La 29 iunie 2006, a avut loc o întâlnire cu autoritățile poloneze. |
| --- | --- |

(7)

Prin scrisorile din 28 și 29 iunie 2006, ambele înregistrate în ziua următoare, autoritățile poloneze au informat Comisia că recent a fost semnat un acord de licență pentru producerea unui nou model de autovehicul de către FSO. La 29 iunie 2006, a avut loc o întâlnire cu autoritățile poloneze.

| (8) | Prin scrisoarea din 5 iulie 2006, Comisia a solicitat informații suplimentare pe care autoritățile poloneze le-au pus la dispoziție prin scrisorile din 19 și 27 iulie 2006. |
| --- | --- |

(8)

Prin scrisoarea din 5 iulie 2006, Comisia a solicitat informații suplimentare pe care autoritățile poloneze le-au pus la dispoziție prin scrisorile din 19 și 27 iulie 2006.

| (9) | Autoritățile poloneze au prezentat informații suplimentare prin scrisoarea din 30 august 2006 și în cursul unei întâlniri, la 31 august 2006. |
| --- | --- |

(9)

Autoritățile poloneze au prezentat informații suplimentare prin scrisoarea din 30 august 2006 și în cursul unei întâlniri, la 31 august 2006.

| (10) | Prin scrisoarea din 6 septembrie 2006, Comisia a solicitat informații suplimentare, care au fost puse la dispoziție prin scrisoarea din data de 3 octombrie 2006, înregistrată ziua următoare. Polonia a informat Comisia că urmează să pună la dispoziție mai multe informații în următoarele 10 zile lucrătoare. |
| --- | --- |

(10)

Prin scrisoarea din 6 septembrie 2006, Comisia a solicitat informații suplimentare, care au fost puse la dispoziție prin scrisoarea din data de 3 octombrie 2006, înregistrată ziua următoare. Polonia a informat Comisia că urmează să pună la dispoziție mai multe informații în următoarele 10 zile lucrătoare.

| (11) | Polonia a prezentat informații suplimentare prin scrisoarea din 17 octombrie 2006, înregistrată la 19 octombrie 2006. În această scrisoare, autoritățile poloneze au solicitat o întâlnire cu serviciile Comisiei. Întâlnirea a avut loc la Bruxelles, la data de 7 noiembrie 2006. Ca urmare a întâlnirii, autoritățile poloneze au trimis o scrisoare la 17 noiembrie 2006. |
| --- | --- |

(11)

Polonia a prezentat informații suplimentare prin scrisoarea din 17 octombrie 2006, înregistrată la 19 octombrie 2006. În această scrisoare, autoritățile poloneze au solicitat o întâlnire cu serviciile Comisiei. Întâlnirea a avut loc la Bruxelles, la data de 7 noiembrie 2006. Ca urmare a întâlnirii, autoritățile poloneze au trimis o scrisoare la 17 noiembrie 2006.

2.   DESCRIEREA DETALIATĂ A AJUTORULUI

2.1.   Beneficiarul ajutorului

| (12) | FSO este un constructor de autovehicule din Polonia. Unitatea principală de producție a companiei este la Varșovia, o regiune asistată în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (a) din Tratatul CE. Aceasta produce autovehicule de pasageri, piese de schimb și accesorii. Principala sa sursă de venit de la sfârșitul anilor nouăzeci a fost construcția de autovehicule marca Daewoo, Matiz și Lanos. În prezent, FSO S.A. deține controlul a 18 filiale (asistență, fabricare de componente, vânzare) dintr-un număr de [...] (3) în 1999. |
| --- | --- |

(12)

FSO este un constructor de autovehicule din Polonia. Unitatea principală de producție a companiei este la Varșovia, o regiune asistată în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (a) din Tratatul CE. Aceasta produce autovehicule de pasageri, piese de schimb și accesorii. Principala sa sursă de venit de la sfârșitul anilor nouăzeci a fost construcția de autovehicule marca Daewoo, Matiz și Lanos. În prezent, FSO S.A. deține controlul a 18 filiale (asistență, fabricare de componente, vânzare) dintr-un număr de [...] (3) în 1999.

| (13) | Predecesorul societății FSO a activat în domeniu în Polonia din anii 1950 și a fost unul dintre primii doi mari constructori de autovehicule din Polonia. În 1996 a fost încheiat un acord de înființare a unei societăți în comun între Daewoo Motor Corporation Ltd („DMC”) și fostul Minister al Industriei și Comerțului. Daewoo a preluat 70 % din entitatea nou creată, DAEWOO-FSO MOTOR S.A. Aproximativ 25 % din companie a fost deținută de Trezoreria de Stat, iar restul de acționarii minoritari. Apoi numele companiei a fost Fabryka Samochodów Osobowych („FSO”). |
| --- | --- |

(13)

Predecesorul societății FSO a activat în domeniu în Polonia din anii 1950 și a fost unul dintre primii doi mari constructori de autovehicule din Polonia. În 1996 a fost încheiat un acord de înființare a unei societăți în comun între Daewoo Motor Corporation Ltd („DMC”) și fostul Minister al Industriei și Comerțului. Daewoo a preluat 70 % din entitatea nou creată, DAEWOO-FSO MOTOR S.A. Aproximativ 25 % din companie a fost deținută de Trezoreria de Stat, iar restul de acționarii minoritari. Apoi numele companiei a fost Fabryka Samochodów Osobowych („FSO”).

2.2.   Dificultăți și eforturi pentru găsirea unui investitor strategic

| (14) | Dificultățile societății FSO sunt în principal rezultatul falimentului, în 2000, a celui mai mare acționar al său, DMC. Aceasta a dus la o scădere a cererii de autovehicule marca Daewoo datorită nesiguranței clienților cu privire la soarta societății FSO și a disponibilității pieselor de schimb și a serviciilor de reparație. În plus, FSO a suferit o scădere drastică a vânzărilor de autovehicule noi în Polonia la începutul acestei decade datorită creșterii bruște a importurilor de vehicule de ocazie din Europa de Vest în Polonia. Mai mult, deoarece cele două modelele produse nu au fost modernizate, spre deosebire de modelele concurente, de-a lungul anilor au devenit mai puțin atractive pe piața UE. Ca urmare a celor menționate mai sus, vânzările societății FSO au scăzut de la 189 000 unități (dintre care 179 000 au fost vândute în Polonia) în 1999 la 47 000 în 2001. FSO a înregistrat pierderi nete în 2000, 2001 și 2002 de 2,1 miliarde PLN [540 milioane EUR (4)], respectiv 1,1 miliarde PLN (282 milioane EUR) și 425 milioane PLN (109 milioane EUR). În ultimii ani, marea majoritate a autovehiculelor produse a fost reprezentată de Lanos și a fost exportată în Ucraina (sub formă de kituri de asamblare) și asamblate și vândute de către firma AvtoZAZ, care a inițiat o cooperare comercială cu FSO în 2000. Vânzările totale au rămas la un nivel foarte scăzut, iar societatea a continuat să înregistreze pierderi de exploatare.
  Tabelul 1 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vânzări totale (5) (1 000 autovehicule) inclusiv kituri de asamblare | 189 | 121 | 47 | 30 | 35 | 43 | 47 |

(14)

Dificultățile societății FSO sunt în principal rezultatul falimentului, în 2000, a celui mai mare acționar al său, DMC. Aceasta a dus la o scădere a cererii de autovehicule marca Daewoo datorită nesiguranței clienților cu privire la soarta societății FSO și a disponibilității pieselor de schimb și a serviciilor de reparație. În plus, FSO a suferit o scădere drastică a vânzărilor de autovehicule noi în Polonia la începutul acestei decade datorită creșterii bruște a importurilor de vehicule de ocazie din Europa de Vest în Polonia. Mai mult, deoarece cele două modelele produse nu au fost modernizate, spre deosebire de modelele concurente, de-a lungul anilor au devenit mai puțin atractive pe piața UE. Ca urmare a celor menționate mai sus, vânzările societății FSO au scăzut de la 189 000 unități (dintre care 179 000 au fost vândute în Polonia) în 1999 la 47 000 în 2001. FSO a înregistrat pierderi nete în 2000, 2001 și 2002 de 2,1 miliarde PLN [540 milioane EUR (4)], respectiv 1,1 miliarde PLN (282 milioane EUR) și 425 milioane PLN (109 milioane EUR). În ultimii ani, marea majoritate a autovehiculelor produse a fost reprezentată de Lanos și a fost exportată în Ucraina (sub formă de kituri de asamblare) și asamblate și vândute de către firma AvtoZAZ, care a inițiat o cooperare comercială cu FSO în 2000. Vânzările totale au rămas la un nivel foarte scăzut, iar societatea a continuat să înregistreze pierderi de exploatare.

Tabelul 1

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

Vânzări totale (5) (1 000 autovehicule) inclusiv kituri de asamblare

189

121

47

30

35

43

47

| (15) | Unele componente (în special denumirea mărcii de fabrică și unele unități de producție din Asia) ale societății falimentare DMC, dar nu și ale FSO, au fost achiziționate de către General Motors și au fost reunite într-o nouă filială numită GM DAT, care reprezintă General Motors Daewoo Auto & Technology. |
| --- | --- |

(15)

Unele componente (în special denumirea mărcii de fabrică și unele unități de producție din Asia) ale societății falimentare DMC, dar nu și ale FSO, au fost achiziționate de către General Motors și au fost reunite într-o nouă filială numită GM DAT, care reprezintă General Motors Daewoo Auto & Technology.

| (16) | FSO a început căutarea unui investitor strategic odată cu apariția dificultăților. În februarie 2004, aceasta a contactat 29 dintre cei mai mari constructori de autovehicule și a trimis un memorandum în care s-a prezentat drept o oportunitate de investiție atractivă. [Unele societăți] AvtoZAZ, [...], și-au exprimat în principiu interesul de a investi în FSO. AvtoZAZ, clientul cheie al FSO, și-a exprimat interesul concret în lărgirea cooperării cu FSO. Guvernul din Polonia a inițiat negocieri exclusive cu AvtoZAZ pentru vânzarea FSO. |
| --- | --- |

(16)

FSO a început căutarea unui investitor strategic odată cu apariția dificultăților. În februarie 2004, aceasta a contactat 29 dintre cei mai mari constructori de autovehicule și a trimis un memorandum în care s-a prezentat drept o oportunitate de investiție atractivă. [Unele societăți] AvtoZAZ, [...], și-au exprimat în principiu interesul de a investi în FSO. AvtoZAZ, clientul cheie al FSO, și-a exprimat interesul concret în lărgirea cooperării cu FSO. Guvernul din Polonia a inițiat negocieri exclusive cu AvtoZAZ pentru vânzarea FSO.

| (17) | AvtoZAZ este cel mai mare constructor de autovehicule din Ucraina. Acesta asamblează vehicule aparținând mai multor mărci de fabricație, inclusiv ZAZ (propria marcă de fabricație), Daewoo, VAZ (marca de fabricație a modelului Lada din Rusia) și Opel (6). Aceasta este deținută de UKRAVTO, care este deținătorul celei mai mare rețele de distribuție și asistență pentru autovehicule din Ucraina. UKRAVTO distribuie mai multe mărci de fabricație, inclusiv Daewoo, Chevrolet, VAZ și Opel. |
| --- | --- |

(17)

AvtoZAZ este cel mai mare constructor de autovehicule din Ucraina. Acesta asamblează vehicule aparținând mai multor mărci de fabricație, inclusiv ZAZ (propria marcă de fabricație), Daewoo, VAZ (marca de fabricație a modelului Lada din Rusia) și Opel (6). Aceasta este deținută de UKRAVTO, care este deținătorul celei mai mare rețele de distribuție și asistență pentru autovehicule din Ucraina. UKRAVTO distribuie mai multe mărci de fabricație, inclusiv Daewoo, Chevrolet, VAZ și Opel.

| (18) | La 25 iunie 2005, Trezoreria de Stat, AvtoZAZ și FSO au semnat o scrisoare de intenție. Prin rezoluția din 9 noiembrie 2004, Consiliul de Miniștri a aprobat vânzarea acțiunilor FSO deținute de către Trezoreria de Stat. FSO și Trezoreria de Stat au convenit să numească KPMG consultant independent pentru a evalua valoarea de piață a societății. Au fost aplicate metoda costului (valoarea contabilă a activelor și pasivelor, cu corecții atunci când este necesar) și metoda amortizării (valoarea de piață a vânzărilor forțate ale activelor FSO, mai puțin pasivele). În ambele cazuri valoarea acțiunilor FSO a fost negativă. În același timp, Trezoreria de Stat a selectat un al doilea consultant independent (PriceWaterhouseCoopers) pentru desfășurarea propriei evaluări. Aceasta a confirmat prima evaluare. |
| --- | --- |

(18)

La 25 iunie 2005, Trezoreria de Stat, AvtoZAZ și FSO au semnat o scrisoare de intenție. Prin rezoluția din 9 noiembrie 2004, Consiliul de Miniștri a aprobat vânzarea acțiunilor FSO deținute de către Trezoreria de Stat. FSO și Trezoreria de Stat au convenit să numească KPMG consultant independent pentru a evalua valoarea de piață a societății. Au fost aplicate metoda costului (valoarea contabilă a activelor și pasivelor, cu corecții atunci când este necesar) și metoda amortizării (valoarea de piață a vânzărilor forțate ale activelor FSO, mai puțin pasivele). În ambele cazuri valoarea acțiunilor FSO a fost negativă. În același timp, Trezoreria de Stat a selectat un al doilea consultant independent (PriceWaterhouseCoopers) pentru desfășurarea propriei evaluări. Aceasta a confirmat prima evaluare.

| (19) | Acordul de vânzare cu AvtoZAZ (7) a fost semnat la 30 iunie 2005 la un preț total de PLN 100. În temeiul acordului, AvtoZAZ trebuie să pună în aplicare planul de afaceri negociat cu Trezoreria de Stat. Acesta acoperă perioada 2005-[...] și asigură inițierea producției unui nou model de autovehicul, sporind volumele de producție și menținerea unui nivel minim al forței de muncă. Acordul indică faptul că ajutorul de stat conținut de planul de restructurare anunțat Comisiei va fi acordat de către guvernul din Polonia în cazul în care Comisia îl aprobă. Cumpărătorul declară că atribuirea ajutorului de stat societății FSO a fost una dintre condițiile deciziei de cumpărare a acțiunilor societății. |
| --- | --- |

(19)

Acordul de vânzare cu AvtoZAZ (7) a fost semnat la 30 iunie 2005 la un preț total de PLN 100. În temeiul acordului, AvtoZAZ trebuie să pună în aplicare planul de afaceri negociat cu Trezoreria de Stat. Acesta acoperă perioada 2005-[...] și asigură inițierea producției unui nou model de autovehicul, sporind volumele de producție și menținerea unui nivel minim al forței de muncă. Acordul indică faptul că ajutorul de stat conținut de planul de restructurare anunțat Comisiei va fi acordat de către guvernul din Polonia în cazul în care Comisia îl aprobă. Cumpărătorul declară că atribuirea ajutorului de stat societății FSO a fost una dintre condițiile deciziei de cumpărare a acțiunilor societății.

| (20) | Între timp, AvtoZAZ a cumpărat (cu reducere) 100 % din creanțele rămase ale FSO, cu o valoare nominală de aproape [...], de la băncile [...], care erau creditorii FSO. |
| --- | --- |

(20)

Între timp, AvtoZAZ a cumpărat (cu reducere) 100 % din creanțele rămase ale FSO, cu o valoare nominală de aproape [...], de la băncile [...], care erau creditorii FSO.

2.3.   Piețe (8)

| (21) | În 1999, în Polonia au fost vândute 640 000 de autovehicule noi, iar cota de piață a FSO a fost de 28 %, ceea ce a transformat societatea în principalul constructor de autovehicule din Polonia la momentul respectiv. În 2003, numărul de autovehicule vândute în Polonia a scăzut la 358 000, iar cota de piață a FSO a scăzut la 2,2 % (mai puțin de 8 000 de autovehicule vândute). În 2004, FSO a vândut numai 3 500 de autovehicule în Polonia. Principalii concurenți ai FSO în Polonia (și în Europa) sunt Fiat, Skoda, Renault, Toyota, Opel, Peugeot, Ford, Volkswagen și Citroen. Pe piața din Polonia, cota vânzării de autovehicule importate a crescut de la 25 % în 1998 la 75 % în 2003. |
| --- | --- |

(21)

În 1999, în Polonia au fost vândute 640 000 de autovehicule noi, iar cota de piață a FSO a fost de 28 %, ceea ce a transformat societatea în principalul constructor de autovehicule din Polonia la momentul respectiv. În 2003, numărul de autovehicule vândute în Polonia a scăzut la 358 000, iar cota de piață a FSO a scăzut la 2,2 % (mai puțin de 8 000 de autovehicule vândute). În 2004, FSO a vândut numai 3 500 de autovehicule în Polonia. Principalii concurenți ai FSO în Polonia (și în Europa) sunt Fiat, Skoda, Renault, Toyota, Opel, Peugeot, Ford, Volkswagen și Citroen. Pe piața din Polonia, cota vânzării de autovehicule importate a crescut de la 25 % în 1998 la 75 % în 2003.

| (22) | Capacitatea de producție în întreaga Uniune Europeană în 2004 (25 de state membre) era de 20,8 milioane de autovehicule, în timp ce volumul de producție era de 14,5 milioane de autovehicule. Cu o rată de utilizare a capacității de producție de 70 %, industria suferă astfel o depășire majoră a capacității de producție. În timp ce nivelul vânzărilor din 1999 al societății FSO ar fi corespuns unei cote de piață UE de peste 1 %, producția FSO în 2004 reprezenta o cotă de piață mai mică de 0,5 %. |
| --- | --- |

(22)

Capacitatea de producție în întreaga Uniune Europeană în 2004 (25 de state membre) era de 20,8 milioane de autovehicule, în timp ce volumul de producție era de 14,5 milioane de autovehicule. Cu o rată de utilizare a capacității de producție de 70 %, industria suferă astfel o depășire majoră a capacității de producție. În timp ce nivelul vânzărilor din 1999 al societății FSO ar fi corespuns unei cote de piață UE de peste 1 %, producția FSO în 2004 reprezenta o cotă de piață mai mică de 0,5 %.

| (23) | Din 2003, cea mai mare parte a producției FSO a fost cumpărată de AvtoZAZ și vândută pe piața din Ucraina. Vânzările de autovehicule noi au crescut rapid în ultimii ani în Ucraina. Din 2001 până în 2005, acestea au crescut de la 65 000 la 265 000. Pe piața din Ucraina, autovehiculele Daewoo produse de FSO sunt concurate de următoarele mărci de fabricație: VAZ (Lada), ZAZ, Chevrolet și celelalte modele Daewoo care nu sunt produse de FSO. Skoda, Opel, Toyota, Mitsubishi, Nissan, Renault și VW sunt prezente pe această piață, dar au cote de piață mai limitate. |
| --- | --- |

(23)

Din 2003, cea mai mare parte a producției FSO a fost cumpărată de AvtoZAZ și vândută pe piața din Ucraina. Vânzările de autovehicule noi au crescut rapid în ultimii ani în Ucraina. Din 2001 până în 2005, acestea au crescut de la 65 000 la 265 000. Pe piața din Ucraina, autovehiculele Daewoo produse de FSO sunt concurate de următoarele mărci de fabricație: VAZ (Lada), ZAZ, Chevrolet și celelalte modele Daewoo care nu sunt produse de FSO. Skoda, Opel, Toyota, Mitsubishi, Nissan, Renault și VW sunt prezente pe această piață, dar au cote de piață mai limitate.

| (24) | FSO intenționează să exporte o parte din producție către [...]. Vânzările de autovehicule din [...] au fost de aproximativ 1,6 milioane de unități în 2005. Mărcile de fabricație interne au o cotă de piață de 72,5 %, iar autovehiculele importate reprezintă 27,5 % din vânzări. Cu toate acestea, calitatea scăzută și construcția perimată a autovehiculelor marca [...] duce la creșterea constantă a importurilor. Mai mult, constructorii străini de autovehicule construiesc instalații în [...]. Aproximativ 40 % din societățile constructoare de autovehicule din vest au construit deja fabrici în zonă și încă 16 % au aceleași planuri. |
| --- | --- |

(24)

FSO intenționează să exporte o parte din producție către [...]. Vânzările de autovehicule din [...] au fost de aproximativ 1,6 milioane de unități în 2005. Mărcile de fabricație interne au o cotă de piață de 72,5 %, iar autovehiculele importate reprezintă 27,5 % din vânzări. Cu toate acestea, calitatea scăzută și construcția perimată a autovehiculelor marca [...] duce la creșterea constantă a importurilor. Mai mult, constructorii străini de autovehicule construiesc instalații în [...]. Aproximativ 40 % din societățile constructoare de autovehicule din vest au construit deja fabrici în zonă și încă 16 % au aceleași planuri.

2.4.   Planul de restructurare

| (25) | Conform tabelului 2, conducerea a inițiat activități de restructurare a FSO S.A. și a filialelor sale imediat după deteriorarea situației în 2000, după ce DMS a declarat faliment. Între ianuarie 2001 și septembrie 2003 forța de muncă a FSO S.A. a fost redusă cu 2 222 de angajați. Programul de restructurare prezentat Comisiei în aprilie 2004 („planul inițial de restructurare”) a început la sfârșitul anului 2003, cu finalizare în 2007 și prevedea încă o reducere a forței de muncă a FSO S.A. cu 1 100 de angajați, astfel încât forța de muncă pe termen lung să ajungă la aproximativ 2 000 de muncitori. De atunci, programul a fost pus în aplicare la scară largă. La sfârșitul anului 2005, forța de muncă fusese redusă la 2 200 de persoane. Între timp, autoritățile poloneze au anunțat că ultimul nivel corespunde noului obiectiv pe termen lung. De asemenea, filialele controlate de FSO au fost complet restructurate în această perioadă, iar forța de muncă a fost redusă considerabil.
  Tabelul 2 (9)

  Forța de muncă la sfârșitul anului | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| FSO S.A. | 8 769 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | 2 236 |
| Asistență, componente și alte filiale | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Filiale responsabile cu vânzările | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Total
  FSO S.A. + filiale | 19 099 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | 6 534 |

(25)

Conform tabelului 2, conducerea a inițiat activități de restructurare a FSO S.A. și a filialelor sale imediat după deteriorarea situației în 2000, după ce DMS a declarat faliment. Între ianuarie 2001 și septembrie 2003 forța de muncă a FSO S.A. a fost redusă cu 2 222 de angajați. Programul de restructurare prezentat Comisiei în aprilie 2004 („planul inițial de restructurare”) a început la sfârșitul anului 2003, cu finalizare în 2007 și prevedea încă o reducere a forței de muncă a FSO S.A. cu 1 100 de angajați, astfel încât forța de muncă pe termen lung să ajungă la aproximativ 2 000 de muncitori. De atunci, programul a fost pus în aplicare la scară largă. La sfârșitul anului 2005, forța de muncă fusese redusă la 2 200 de persoane. Între timp, autoritățile poloneze au anunțat că ultimul nivel corespunde noului obiectiv pe termen lung. De asemenea, filialele controlate de FSO au fost complet restructurate în această perioadă, iar forța de muncă a fost redusă considerabil.

Tabelul 2 (9)

Forța de muncă la sfârșitul anului

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

FSO S.A.

8 769

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2 236

Asistență, componente și alte filiale

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Filiale responsabile cu vânzările

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Total

FSO S.A. + filiale

19 099

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

6 534

| (26) | Planul inițial de restructurare, care a fost prezentat Comisiei la 30 aprilie 2004, s-a bazat pe găsirea unui investitor strategic pentru FSO înainte de 2006. Deoarece în momentul conceperii planului de restructurare nu se cunoștea data apariției investitorului, inițial planul includea două variante. În cursul anului 2004, când data apariției potențialului investitor a devenit mai sigură, FSO a confirmat prima variantă de restructurare, deși datele-țintă au fost ușor modificate. Planul includea următoarele măsuri:






  — | extinderea dreptului de producere a modelelor Matiz și Lanos până la sfârșitul anului 2006 (acord de licență semnat cu GM DAT în aprilie 2004); |
| --- | --- | --- |

(26)

Planul inițial de restructurare, care a fost prezentat Comisiei la 30 aprilie 2004, s-a bazat pe găsirea unui investitor strategic pentru FSO înainte de 2006. Deoarece în momentul conceperii planului de restructurare nu se cunoștea data apariției investitorului, inițial planul includea două variante. În cursul anului 2004, când data apariției potențialului investitor a devenit mai sigură, FSO a confirmat prima variantă de restructurare, deși datele-țintă au fost ușor modificate. Planul includea următoarele măsuri:

—

extinderea dreptului de producere a modelelor Matiz și Lanos până la sfârșitul anului 2006 (acord de licență semnat cu GM DAT în aprilie 2004);

| — | prezentarea societății AvtoZAZ ca investitor strategic înainte de sfârșitul primului trimestru al anului 2005 (inițial sfârșitul anului 2004); |
| --- | --- |

—

prezentarea societății AvtoZAZ ca investitor strategic înainte de sfârșitul primului trimestru al anului 2005 (inițial sfârșitul anului 2004);

| — | producerea unui model Lanos modificat începând cu anul 2005 (inițial nu era menționat); |
| --- | --- |

—

producerea unui model Lanos modificat începând cu anul 2005 (inițial nu era menționat);

| — | dezvoltarea unor noi modele proprii și începerea producției în 2007 (inițial în 2005/2006). |
| --- | --- |

—

dezvoltarea unor noi modele proprii și începerea producției în 2007 (inițial în 2005/2006).

| (27) | În planul inițial de restructurare, FSO plănuia să producă [între 130 000 și 170 000] de unități pe termen lung. În conformitate cu obiectivul de producție pe termen lung, acesta plănuia să reducă cu o treime capacitatea de producție existentă, adică de la [200 000-230 000] autovehicule pe an — pe baza a două ture de lucru și 250 de zile lucrătoare — la [140 000-170 000] pe an. Începând din 2001 capacitatea existentă a fost folosită în mică măsură (mai puțin de 25 %). Autoritățile poloneze estimează că după restructurare pragul de rentabilitate ale FSO va fi de [100 000-150 000] autovehicule pe an (10). |
| --- | --- |

(27)

În planul inițial de restructurare, FSO plănuia să producă [între 130 000 și 170 000] de unități pe termen lung. În conformitate cu obiectivul de producție pe termen lung, acesta plănuia să reducă cu o treime capacitatea de producție existentă, adică de la [200 000-230 000] autovehicule pe an — pe baza a două ture de lucru și 250 de zile lucrătoare — la [140 000-170 000] pe an. Începând din 2001 capacitatea existentă a fost folosită în mică măsură (mai puțin de 25 %). Autoritățile poloneze estimează că după restructurare pragul de rentabilitate ale FSO va fi de [100 000-150 000] autovehicule pe an (10).

| (28) | În scrisorile ulterioare, autoritățile poloneze au informat Comisia cu privire la întârzieri ale punerii în aplicare a planului inițial de restructurare și au afirmat că obiectivele intermediare de vânzare nu au fost atinse. |
| --- | --- |

(28)

În scrisorile ulterioare, autoritățile poloneze au informat Comisia cu privire la întârzieri ale punerii în aplicare a planului inițial de restructurare și au afirmat că obiectivele intermediare de vânzare nu au fost atinse.

| (29) | În 2005, planul de restructurare a fost modificat în sensul că FSO nu mai plănuiește să își dezvolte propriile modele noi, ci să producă un model existent al unui mare constructor de autovehicule, numit „licențiator”, care este distinct de „investitorul” AvtoZAZ. Astfel, toate componentele pentru producția acestora ar fi deja disponibile, iar cheltuielile de investiție s-ar limita la adaptări tehnologice ale liniilor de producție ale FSO, pentru a permite producerea noului model. Pentru a implementa noul plan, FSO trebuia să atragă un licențiator. |
| --- | --- |

(29)

În 2005, planul de restructurare a fost modificat în sensul că FSO nu mai plănuiește să își dezvolte propriile modele noi, ci să producă un model existent al unui mare constructor de autovehicule, numit „licențiator”, care este distinct de „investitorul” AvtoZAZ. Astfel, toate componentele pentru producția acestora ar fi deja disponibile, iar cheltuielile de investiție s-ar limita la adaptări tehnologice ale liniilor de producție ale FSO, pentru a permite producerea noului model. Pentru a implementa noul plan, FSO trebuia să atragă un licențiator.

| (30) | Comisia remarcă faptul că această modificare a planului de restructurare — atragerea, pe lângă investitor, a unui licențiator — a devenit necesară deoarece FSO nu a reușit să atragă ca investitor un mare constructor de autovehicule cu ajutorul căruia ar fi putut să dezvolte un model nou, conform mențiunilor din planul inițial de restructurare. Investitorul — AvtoZAZ — nu a dezvoltat modele proprii care să fie competitive pe piața UE. |
| --- | --- |

(30)

Comisia remarcă faptul că această modificare a planului de restructurare — atragerea, pe lângă investitor, a unui licențiator — a devenit necesară deoarece FSO nu a reușit să atragă ca investitor un mare constructor de autovehicule cu ajutorul căruia ar fi putut să dezvolte un model nou, conform mențiunilor din planul inițial de restructurare. Investitorul — AvtoZAZ — nu a dezvoltat modele proprii care să fie competitive pe piața UE.

| (31) | După ce a fost modificat ca răspuns la negocierile cu investitorul, planul de restructurare a fost modificat din nou ca răspuns la negocierile cu potențialii licențiatori. |
| --- | --- |

(31)

După ce a fost modificat ca răspuns la negocierile cu investitorul, planul de restructurare a fost modificat din nou ca răspuns la negocierile cu potențialii licențiatori.

| (32) | În versiunea din noiembrie 2005 a planului de restructurare, autoritățile poloneze au anunțat înființarea unei noi filiale FSO [...]. |
| --- | --- |

(32)

În versiunea din noiembrie 2005 a planului de restructurare, autoritățile poloneze au anunțat înființarea unei noi filiale FSO [...].

| (33) | În [...] 2006, FSO și acționarul său UkrAvto au semnat un memorandum de înțelegere cu GM DAT pentru producerea unui nou model în cadrul FSO. |
| --- | --- |

(33)

În [...] 2006, FSO și acționarul său UkrAvto au semnat un memorandum de înțelegere cu GM DAT pentru producerea unui nou model în cadrul FSO.

| (34) | În [...] 2006, FSO și UkrAvto au încheiat un contract de [...] cu GM DAT pentru producerea și [...] modelului [...] (Chevrolet Aveo). GM dorea o nouă capacitate de producție pentru acest model în [...]. În conformitate cu termenii contractului, FSO poate produce și asambla acest model până [...]. Acesta poate continua să îl vândă în [...] până [...]. |
| --- | --- |

(34)

În [...] 2006, FSO și UkrAvto au încheiat un contract de [...] cu GM DAT pentru producerea și [...] modelului [...] (Chevrolet Aveo). GM dorea o nouă capacitate de producție pentru acest model în [...]. În conformitate cu termenii contractului, FSO poate produce și asambla acest model până [...]. Acesta poate continua să îl vândă în [...] până [...].

| (35) | În același timp, FSO a semnat un acord cu GM DAT prelungind acordul de licență existent pentru producerea modelului Daewoo Lanos [...]. În conformitate cu noul acord, FSO poate produce acest model până [...] și îl poate vinde până [...]. Deoarece vânzările pentru modelul Lanos [...] au crescut în 2005 și 2005, FSO intenționează să producă acest model nou în cantități semnificative până la începerea producției [...] la sfârșitul [...]. |
| --- | --- |

(35)

În același timp, FSO a semnat un acord cu GM DAT prelungind acordul de licență existent pentru producerea modelului Daewoo Lanos [...]. În conformitate cu noul acord, FSO poate produce acest model până [...] și îl poate vinde până [...]. Deoarece vânzările pentru modelul Lanos [...] au crescut în 2005 și 2005, FSO intenționează să producă acest model nou în cantități semnificative până la începerea producției [...] la sfârșitul [...].

| (36) | În informațiile prezentate recent, autoritățile poloneze au arătat că FSO, contrar celor anunțare anterior, plănuiește să vândă [de la 130 000 până la 170 000] autovehicule pe termen lung, în special după 2008. O parte din această producție urmează să fie vândută în [...], iar cea mai mare a parte a celei rămase în [...]. |
| --- | --- |

(36)

În informațiile prezentate recent, autoritățile poloneze au arătat că FSO, contrar celor anunțare anterior, plănuiește să vândă [de la 130 000 până la 170 000] autovehicule pe termen lung, în special după 2008. O parte din această producție urmează să fie vândută în [...], iar cea mai mare a parte a celei rămase în [...].

| (37) | În ceea ce privește restructurarea financiară care face parte din planul de restructurare, începând din 2003 au fost adoptate și puse în aplicare măsuri pentru reducerea datoriilor companiei. La 22 septembrie 2003, a fost semnat un acord cu principalii creditori ai FSO și anume, DMSC, Trezoreria de Stat și instituțiile financiare [...] — inclusiv băncile din Polonia [...]. Acordul stipula conversia creanțelor DMC și ale Trezorerie de Stat în acțiuni FSO la același curs de schimb. Între timp, conversia a fost efectuată. Instituțiile financiare [...] au convenit să anuleze majoritatea creanțelor împotriva FSO. După cum a fost indicat, între timp băncile [...] au vândut (cu reducere) investitorului creanțele rămase împotriva FSO. Mai mult de [...] milioane PLN [...] a fost deja anulat. Pe lângă acest acord cu creditorii principali, la 17 septembrie 2003, FSO a depus o cerere în instanța judecătorească pentru a deschide procedurile de concordat cu creditorii secundari. Între timp procedurile au fost încheiate.
  Tabelul 3
  Restructurarea datoriilor










  Element | Datorii
  (1 000 PLN) | Dobândă
  (1 000 PLN) | Total
  (1 000 PLN) | Datorii convertite în acțiuni
  (1 000 PLN) | Anulate
  (1 000 PLN) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| DMC | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Trezorerie de stat | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Procedură de concordat | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| instituții financiare [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Total | 4 193 892 | 873 849 | 5 067 741 | 3 547 475 | 1 188 500 |
| Suma datoriilor din împrumuturi a fost citată în conformitate cu acordul (luând în considerare cursul de schimb USD din data încheierii acordului, adică 3,94 PLN/USD). |

(37)

În ceea ce privește restructurarea financiară care face parte din planul de restructurare, începând din 2003 au fost adoptate și puse în aplicare măsuri pentru reducerea datoriilor companiei. La 22 septembrie 2003, a fost semnat un acord cu principalii creditori ai FSO și anume, DMSC, Trezoreria de Stat și instituțiile financiare [...] — inclusiv băncile din Polonia [...]. Acordul stipula conversia creanțelor DMC și ale Trezorerie de Stat în acțiuni FSO la același curs de schimb. Între timp, conversia a fost efectuată. Instituțiile financiare [...] au convenit să anuleze majoritatea creanțelor împotriva FSO. După cum a fost indicat, între timp băncile [...] au vândut (cu reducere) investitorului creanțele rămase împotriva FSO. Mai mult de [...] milioane PLN [...] a fost deja anulat. Pe lângă acest acord cu creditorii principali, la 17 septembrie 2003, FSO a depus o cerere în instanța judecătorească pentru a deschide procedurile de concordat cu creditorii secundari. Între timp procedurile au fost încheiate.

Tabelul 3

Restructurarea datoriilor

Element

Datorii

(1 000 PLN)

Dobândă

(1 000 PLN)

Total

(1 000 PLN)

Datorii convertite în acțiuni

(1 000 PLN)

Anulate

(1 000 PLN)

DMC

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Trezorerie de stat

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Procedură de concordat

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

instituții financiare [...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Total

4 193 892

873 849

5 067 741

3 547 475

1 188 500

Suma datoriilor din împrumuturi a fost citată în conformitate cu acordul (luând în considerare cursul de schimb USD din data încheierii acordului, adică 3,94 PLN/USD).

[...]

2.5.   Măsuri de ajutor

| (38) | În decizia sa de a iniția procedura de investigație formală, Comisia a conchis că în ultimul semestru anului 2003 și primele patru luni ale anului 2004, înainte de aderare, au fost aprobate mai multe măsuri de constituire a ajutorului pentru restructurare. În consecință, aceste măsuri nu sunt acoperite de procedura de investigație, care se referă numai la măsurile de ajutor care urmau a fi aprobate după aderare. Cu toate acestea, ajutorul acordat înainte de aderare trebuie luat în considerare evaluarea compatibilității, în special atunci când se evaluează restricția ajutorului la minimul necesar. |
| --- | --- |

(38)

În decizia sa de a iniția procedura de investigație formală, Comisia a conchis că în ultimul semestru anului 2003 și primele patru luni ale anului 2004, înainte de aderare, au fost aprobate mai multe măsuri de constituire a ajutorului pentru restructurare. În consecință, aceste măsuri nu sunt acoperite de procedura de investigație, care se referă numai la măsurile de ajutor care urmau a fi aprobate după aderare. Cu toate acestea, ajutorul acordat înainte de aderare trebuie luat în considerare evaluarea compatibilității, în special atunci când se evaluează restricția ajutorului la minimul necesar.

| (39) | Cea mai mare parte a ajutorului acordat după aderare constă în [...] % garanția de stat pentru un viitor împrumut pentru investiții [...]. Împrumutul bancar de [...] milioane USD ([...] milioane EUR (11)) va fi exprimat în dolari americani. Prin urmare, garanția expune statul la posibila plată a sumei de 83 milioane USD (66 milioane EUR) (12). A doua măsură importantă este anularea de către Ministerul de Finanțe a creanțelor împotriva FSO în valoare de 34 860 000 PLN (9 milioane EUR). |
| --- | --- |

(39)

Cea mai mare parte a ajutorului acordat după aderare constă în [...] % garanția de stat pentru un viitor împrumut pentru investiții [...]. Împrumutul bancar de [...] milioane USD ([...] milioane EUR (11)) va fi exprimat în dolari americani. Prin urmare, garanția expune statul la posibila plată a sumei de 83 milioane USD (66 milioane EUR) (12). A doua măsură importantă este anularea de către Ministerul de Finanțe a creanțelor împotriva FSO în valoare de 34 860 000 PLN (9 milioane EUR).

| (40) | Diferitele măsuri sunt enumerate în tabelul de mai jos, pe baza informațiilor prezentate de autoritățile poloneze la 3 ianuarie 2006 (13):
  Tabelul 4
  Ajutorul de stat după aderare








  Nr. | Autoritate care acordă ajutorul de stat/
  Tipul datoriei | Forma ajutorului de stat | Măsura exprimate în valoare nominală
  (1 000 USD) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Ministerul de Finanțe | Garanții și gajuri pe creditele pentru investiții | 83 000 |

(40)

Diferitele măsuri sunt enumerate în tabelul de mai jos, pe baza informațiilor prezentate de autoritățile poloneze la 3 ianuarie 2006 (13):

Tabelul 4

Ajutorul de stat după aderare

Nr.

Autoritate care acordă ajutorul de stat/

Tipul datoriei

Forma ajutorului de stat

Măsura exprimate în valoare nominală

(1 000 USD)

1

Ministerul de Finanțe

Garanții și gajuri pe creditele pentru investiții

83 000

| Nr. | Autoritate care acordă ajutorul de stat/
  Tipul datoriei | Forma ajutorului de stat | Valoarea datoriei anulate sau amânate/măsuri exprimate în valoare nominală
  (1 000 PLN) |
| --- | --- | --- | --- |
| 2 | Administrația financiară Varșovia Praga | Anulare | 34 860 |
| 3 | Institutul pentru Asigurări Sociale | Anulare | 1 586 |
| 4 | Fondul de stat pentru reabilitarea persoanelor cu handicap (PFRON)

  Plăți către PFRON | Anulare, Amânare în 5 rate trimestriale; Prima rată plătibilă la 30 iunie 2005 | 467
  382 |
| 5 | Fondul de stat pentru reabilitarea persoanelor cu handicap (PFRON)

  Plăți către PFRON | Anulare, Amânare în 6 rate trimestriale; Prima rată plătibilă la 1 ianuarie 2006 | 375
  375 |
| 6 | Autoritățile orașului Varșovia Impozit funciar | Amânare în 12 rate lunare
  Prima rată plătibilă la 2 ianuarie 2006 | 5 836 |
| 7 | Autoritățile orașului Varșovia Voievodatul Białołęka

  Taxă pentru uzufructul perpetuu al terenului | Amânarea taxei până la 31 decembrie 2005 | 376 |
| 8 | Autoritățile orașului Varșovia

  Taxă pentru uzufructul perpetuu al terenului | Amânarea taxei până la 31 decembrie 2005 | 2 022 |
| 9 | Biroul conducătorul voievodatului din Ełk

  Taxă pentru uzufructul perpetuu al terenului | Amânarea taxei până la 31 decembrie 2005 | 56 |
| 10 | Autoritățile orașului Ełk

  Impozit funciar | Amânare în 12 rate lunare a datoriilor pentru aprilie și mai 2004
  Prima rată plătibilă la 31 decembrie 2004 | 54 |
| 11 | Autoritățile orașului Ełk

  Impozit funciar | Amânare în 12 rate lunare
  Prima rată plătibilă la 30 iunie 2005 | 323 |
| 12 | Autoritățile orașului Kożuchów

  Impozit funciar | Amânare în 12 rate lunare
  Prima rată plătibilă la 1 ianuarie 2005 | 458 |
| 13 | Guvernatorul provinciei Mazowiecki

  Taxă pentru uzufructul perpetuu al terenului | Anularea taxei pentru 2004 | 2 419 |
| 14 | Autoritățile orașului Varșovia | Anularea taxei pentru 2004 | 397 |
| 15 | Biroul conducătorului voievodatului din Opole

  Taxă pentru uzufructul perpetuu al terenului | Amânarea taxei până la 31 decembrie 2004 | 79 |
| 16 | Biroul conducătorului voievodatului din Opole

  Taxă pentru uzufructul perpetuu al terenului | Amânarea taxei până la 31 decembrie 2005 | 79 |
| 17 | Biroul conducătorului voievodatului din Nysa

  Taxă pentru uzufructul perpetuu al terenului | Amânarea taxei până la 31 decembrie 2004 | 89 |
| 18 | Biroul conducătorului voievodatului din Nysa

  Taxă pentru uzufructul perpetuu al terenului | Amânarea taxei până la 31 decembrie 2005 | 81 |
| 19 | Autoritățile orașului Nysa

  Impozit funciar | Anulare, Amânare în rate plătibile în 16 rate trimestriale | 341
  341 |
| 20 | Al doilea biroul al Administrației Financiare, Varșovia

  Impozit pe contractele de vânzare-cumpărare de drept civil | Anulare | 1 103 |
| 21 | Al doilea biroul al Administrației Financiare, Varșovia

  Impozit pe contractele de vânzare-cumpărare de drept civil | Anulare | 671 |
| 22 | Al doilea biroul vamal din Varșovia
  Taxe vamale | Amânarea plăților pentru mai și iunie 2004 până în decembrie 2004 | 1 050 |
| 23 | Al doilea biroul vamal din Varșovia
  Taxe vamale | Amânarea plăților pentru iulie și august 2004 până în ianuarie 2005 | 1 000 |
| 24 | Fond național pentru protecția mediului și gospodărirea apei/Fond regional pentru protecția mediului și gospodărirea apei
  Trezoreria de Stat | Subvenție sau credit preferențial pentru finanțarea costurilor de punere în aplicare și funcționare până la sfârșitul anului 2008 a sistemului de reciclare a vehiculelor și a costurilor de adaptare la condițiile legale privind protecția. | 7 170 |
| | | TOTAL în PLN (rândurile 2-24) | 61 990 |

Nr.

Autoritate care acordă ajutorul de stat/

Tipul datoriei

Forma ajutorului de stat

Valoarea datoriei anulate sau amânate/măsuri exprimate în valoare nominală

(1 000 PLN)

2

Administrația financiară Varșovia Praga

Anulare

34 860

3

Institutul pentru Asigurări Sociale

Anulare

1 586

4

Fondul de stat pentru reabilitarea persoanelor cu handicap (PFRON)

Plăți către PFRON

Anulare, Amânare în 5 rate trimestriale; Prima rată plătibilă la 30 iunie 2005

467

382

5

Fondul de stat pentru reabilitarea persoanelor cu handicap (PFRON)

Plăți către PFRON

Anulare, Amânare în 6 rate trimestriale; Prima rată plătibilă la 1 ianuarie 2006

375

375

6

Autoritățile orașului Varșovia Impozit funciar

Amânare în 12 rate lunare

Prima rată plătibilă la 2 ianuarie 2006

5 836

7

Autoritățile orașului Varșovia Voievodatul Białołęka

Taxă pentru uzufructul perpetuu al terenului

Amânarea taxei până la 31 decembrie 2005

376

8

Autoritățile orașului Varșovia

Taxă pentru uzufructul perpetuu al terenului

Amânarea taxei până la 31 decembrie 2005

2 022

9

Biroul conducătorul voievodatului din Ełk

Taxă pentru uzufructul perpetuu al terenului

Amânarea taxei până la 31 decembrie 2005

56

10

Autoritățile orașului Ełk

Impozit funciar

Amânare în 12 rate lunare a datoriilor pentru aprilie și mai 2004

Prima rată plătibilă la 31 decembrie 2004

54

11

Autoritățile orașului Ełk

Impozit funciar

Amânare în 12 rate lunare

Prima rată plătibilă la 30 iunie 2005

323

12

Autoritățile orașului Kożuchów

Impozit funciar

Amânare în 12 rate lunare

Prima rată plătibilă la 1 ianuarie 2005

458

13

Guvernatorul provinciei Mazowiecki

Taxă pentru uzufructul perpetuu al terenului

Anularea taxei pentru 2004

2 419

14

Autoritățile orașului Varșovia

Anularea taxei pentru 2004

397

15

Biroul conducătorului voievodatului din Opole

Taxă pentru uzufructul perpetuu al terenului

Amânarea taxei până la 31 decembrie 2004

79

16

Biroul conducătorului voievodatului din Opole

Taxă pentru uzufructul perpetuu al terenului

Amânarea taxei până la 31 decembrie 2005

79

17

Biroul conducătorului voievodatului din Nysa

Taxă pentru uzufructul perpetuu al terenului

Amânarea taxei până la 31 decembrie 2004

89

18

Biroul conducătorului voievodatului din Nysa

Taxă pentru uzufructul perpetuu al terenului

Amânarea taxei până la 31 decembrie 2005

81

19

Autoritățile orașului Nysa

Impozit funciar

Anulare, Amânare în rate plătibile în 16 rate trimestriale

341

341

20

Al doilea biroul al Administrației Financiare, Varșovia

Impozit pe contractele de vânzare-cumpărare de drept civil

Anulare

1 103

21

Al doilea biroul al Administrației Financiare, Varșovia

Impozit pe contractele de vânzare-cumpărare de drept civil

Anulare

671

22

Al doilea biroul vamal din Varșovia

Taxe vamale

Amânarea plăților pentru mai și iunie 2004 până în decembrie 2004

1 050

23

Al doilea biroul vamal din Varșovia

Taxe vamale

Amânarea plăților pentru iulie și august 2004 până în ianuarie 2005

1 000

24

Fond național pentru protecția mediului și gospodărirea apei/Fond regional pentru protecția mediului și gospodărirea apei

Trezoreria de Stat

Subvenție sau credit preferențial pentru finanțarea costurilor de punere în aplicare și funcționare până la sfârșitul anului 2008 a sistemului de reciclare a vehiculelor și a costurilor de adaptare la condițiile legale privind protecția.

7 170

TOTAL în PLN (rândurile 2-24)

61 990

| (41) | Măsurile de ajutor notificate au o valoare de 83 milioane USD (66 milioane EUR) și 62 milioane PLN (16 milioane EUR). Prin urmare, la cursul de schimb din 20 octombrie 2006, măsurile totale de ajutor valorau 82 milioane EUR sau 318 milioane PLN. |
| --- | --- |

(41)

Măsurile de ajutor notificate au o valoare de 83 milioane USD (66 milioane EUR) și 62 milioane PLN (16 milioane EUR). Prin urmare, la cursul de schimb din 20 octombrie 2006, măsurile totale de ajutor valorau 82 milioane EUR sau 318 milioane PLN.

| (42) | O mare parte din măsurile de ajutor constau în anularea sau amânarea creanțelor existente ale statului împotriva FSO. Începând de atunci, după cunoștințele Comisiei, FSO nu a plătit aceste creanțe, societatea beneficiind deja de suspendarea plății datoriilor sale. În consecință, aceste măsuri pot fi considerate deja parțial puse în aplicare. |
| --- | --- |

(42)

O mare parte din măsurile de ajutor constau în anularea sau amânarea creanțelor existente ale statului împotriva FSO. Începând de atunci, după cunoștințele Comisiei, FSO nu a plătit aceste creanțe, societatea beneficiind deja de suspendarea plății datoriilor sale. În consecință, aceste măsuri pot fi considerate deja parțial puse în aplicare.

2.6.   Motive pentru inițierea procedurii

| (43) | În decizia sa de inițiere a procedurii, Comisia a remarcat faptul că pe baza Orientărilor comunitare privind ajutoarele de stat pentru redresarea și restructurarea întreprinderilor în dificultate se poate evalua compatibilitatea noului ajutor. Orientările comunitare actuale privind ajutoarele de stat pentru redresarea și restructurarea întreprinderilor în dificultate (14) („orientările din 2004”) intrate în vigoare la 10 octombrie 2004. Pentru măsurile notificate înainte de această dată, se aplică orientările anterioare de redresare și restructurare (15) („orientările”). Deoarece măsurile au fost notificate la 29 aprilie 2004, se aplică orientările din 1999. Prin urmare, Comisia a făcut o evaluare inițială a notificării ajutorului (nou) pe baza criteriilor prevăzute în acele orientări. |
| --- | --- |

(43)

În decizia sa de inițiere a procedurii, Comisia a remarcat faptul că pe baza Orientărilor comunitare privind ajutoarele de stat pentru redresarea și restructurarea întreprinderilor în dificultate se poate evalua compatibilitatea noului ajutor. Orientările comunitare actuale privind ajutoarele de stat pentru redresarea și restructurarea întreprinderilor în dificultate (14) („orientările din 2004”) intrate în vigoare la 10 octombrie 2004. Pentru măsurile notificate înainte de această dată, se aplică orientările anterioare de redresare și restructurare (15) („orientările”). Deoarece măsurile au fost notificate la 29 aprilie 2004, se aplică orientările din 1999. Prin urmare, Comisia a făcut o evaluare inițială a notificării ajutorului (nou) pe baza criteriilor prevăzute în acele orientări.

| (44) | Mai întâi, Comisia a conchis că, date fiind pierderile și scăderea vânzărilor suferite de FSO în anii anteriori, aceasta se califică drept firmă aflată în dificultate în temeiul secțiunii 2.1 a orientărilor. |
| --- | --- |

(44)

Mai întâi, Comisia a conchis că, date fiind pierderile și scăderea vânzărilor suferite de FSO în anii anteriori, aceasta se califică drept firmă aflată în dificultate în temeiul secțiunii 2.1 a orientărilor.

| (45) | În ceea ce privește reconstituirea viabilității, Comisia și-a exprimat îndoielile cu privire la anumite aspecte ale planului. Un element al acestor îndoieli se referea la lipsa de claritate a nivelului de producție planificat. Comisia a remarcat de asemenea că nu i s-a pus la dispoziție planul actualizat de restructurare, care, conform autorităților din Polonia, a fost negociat cu investitorul. Mai important este faptul că, autoritățile poloneze nu au trimis Comisiei un studiu de piață. Aceasta indica faptul că studiul trebuie să includă o evaluare a capacității totale de producție și cerere la nivel comunitar și concluzia existenței pe piață a unei capacități ușor mai mari. |
| --- | --- |

(45)

În ceea ce privește reconstituirea viabilității, Comisia și-a exprimat îndoielile cu privire la anumite aspecte ale planului. Un element al acestor îndoieli se referea la lipsa de claritate a nivelului de producție planificat. Comisia a remarcat de asemenea că nu i s-a pus la dispoziție planul actualizat de restructurare, care, conform autorităților din Polonia, a fost negociat cu investitorul. Mai important este faptul că, autoritățile poloneze nu au trimis Comisiei un studiu de piață. Aceasta indica faptul că studiul trebuie să includă o evaluare a capacității totale de producție și cerere la nivel comunitar și concluzia existenței pe piață a unei capacități ușor mai mari.

| (46) | În ceea ce privește evitarea denaturării concurenței, Comisia a remarcat că nu poate adopta o poziție finală deoarece, în primul rând, autoritățile poloneze nu au pus la dispoziție informații din care să reiasă supracapacitatea pe piața pe care operează FSO. În al doilea rând, Polonia nu a precizat dacă FSO și/sau investitorul plănuiau o măsură care ar fi putut fi considerată de compensare, dincolo de capacitatea de reducere deja inclusă în planul de restructurare ca măsură necesară pentru obținerea viabilității. |
| --- | --- |

(46)

În ceea ce privește evitarea denaturării concurenței, Comisia a remarcat că nu poate adopta o poziție finală deoarece, în primul rând, autoritățile poloneze nu au pus la dispoziție informații din care să reiasă supracapacitatea pe piața pe care operează FSO. În al doilea rând, Polonia nu a precizat dacă FSO și/sau investitorul plănuiau o măsură care ar fi putut fi considerată de compensare, dincolo de capacitatea de reducere deja inclusă în planul de restructurare ca măsură necesară pentru obținerea viabilității.

| (47) | În ceea ce privește limitarea ajutorului la strictul necesar, Comisia a solicitat mai multe detalii referitoare la măsurile considerate a fi contribuție proprie și la detaliile despre costurile de restructurare. De asemenea, Comisia și-a exprimat îndoielile cu privire la limitarea la minimul necesar deoarece condiționalitatea unor măsuri de ajutor părea să indice faptul că anumite măsuri de ajutor păreau să indice faptul că nu erau absolut necesare. |
| --- | --- |

(47)

În ceea ce privește limitarea ajutorului la strictul necesar, Comisia a solicitat mai multe detalii referitoare la măsurile considerate a fi contribuție proprie și la detaliile despre costurile de restructurare. De asemenea, Comisia și-a exprimat îndoielile cu privire la limitarea la minimul necesar deoarece condiționalitatea unor măsuri de ajutor părea să indice faptul că anumite măsuri de ajutor păreau să indice faptul că nu erau absolut necesare.

| (48) | În final, Comisia a menționat faptul că acordul privind restructurarea datoriilor încheiat cu creditorii publici la 22 septembrie 2003 poate conține ajutorul acordat înainte de aderare. Chiar și în cazul în care compatibilitatea acestui ajutor potențial nu poate fi evaluată și nu poate fi recuperat, trebuie luată în considerată în evaluarea noului ajutor. |
| --- | --- |

(48)

În final, Comisia a menționat faptul că acordul privind restructurarea datoriilor încheiat cu creditorii publici la 22 septembrie 2003 poate conține ajutorul acordat înainte de aderare. Chiar și în cazul în care compatibilitatea acestui ajutor potențial nu poate fi evaluată și nu poate fi recuperat, trebuie luată în considerată în evaluarea noului ajutor.

3.   OBSERVAȚIILE POLONIEI

| (49) | În ceea ce privește cifrele contradictorii ale nivelurilor planificate de producție din anii 2005 și 2006, autoritățile poloneze au explicat în scrisoarea din 13 iunie 2005 că, datorită întârzierilor în apariția investitorului, cifrele au trebuit revizuite descrescător în versiuni succesive ale planului de restructurare. Acestea au indicat că pragul de rentabilitate, estimat la [100 000-150 000] de unități, ar trebui atins în [...]. În scrisoarea din 22 mai 2006, autoritățile poloneze au pus la dispoziție previziunile vânzărilor pentru perioada 2008-2010. În documente prezentate în timpul întâlnirii din 31 august 2006, autoritățile poloneze au furnizat o previziune pentru perioada 2006-2008, care a confirmat cifrele prezentate mai sus.
  Tabelul 5










  Previziunea producției
  (1 000 autovehicule) | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Scrisoarea din 22 mai 2006 (16) | | | [...] | [...] | [> 200] |
| Documentul din 31 august 2006 (Previziunea producției, inclusiv kiturile de asamblare) | [< 100] | [...] | [...] | | |

(49)

În ceea ce privește cifrele contradictorii ale nivelurilor planificate de producție din anii 2005 și 2006, autoritățile poloneze au explicat în scrisoarea din 13 iunie 2005 că, datorită întârzierilor în apariția investitorului, cifrele au trebuit revizuite descrescător în versiuni succesive ale planului de restructurare. Acestea au indicat că pragul de rentabilitate, estimat la [100 000-150 000] de unități, ar trebui atins în [...]. În scrisoarea din 22 mai 2006, autoritățile poloneze au pus la dispoziție previziunile vânzărilor pentru perioada 2008-2010. În documente prezentate în timpul întâlnirii din 31 august 2006, autoritățile poloneze au furnizat o previziune pentru perioada 2006-2008, care a confirmat cifrele prezentate mai sus.

Tabelul 5

Previziunea producției

(1 000 autovehicule)

2006

2007

2008

2009

2010

Scrisoarea din 22 mai 2006 (16)

[...]

[...]

[> 200]

Documentul din 31 august 2006 (Previziunea producției, inclusiv kiturile de asamblare)

[< 100]

[...]

[...]

| (50) | În scrisoarea din 3 octombrie 2006, autoritățile poloneze au prezentat o previziune substanțial mai mare pentru perioada 2008-2010. Conform acestei previziuni, producția anuală ar trebui să evolueze până la un nivel de [peste 250 000] în cursul acestei perioade. |
| --- | --- |

(50)

În scrisoarea din 3 octombrie 2006, autoritățile poloneze au prezentat o previziune substanțial mai mare pentru perioada 2008-2010. Conform acestei previziuni, producția anuală ar trebui să evolueze până la un nivel de [peste 250 000] în cursul acestei perioade.

| (51) | Conform celor solicitate în decizia de inițiere a procedurii, Polonia a prezentat o versiune actualizată a planului de restructurare, la 31 mai 2005. În continuare, Polonia a mai prezentat și alte versiuni actualizate. Planul de restructurare include descrierile piețelor pe care operează FSO. Acesta arată faptul că în UE există supracapacități considerabile, conform celor deja indicate. |
| --- | --- |

(51)

Conform celor solicitate în decizia de inițiere a procedurii, Polonia a prezentat o versiune actualizată a planului de restructurare, la 31 mai 2005. În continuare, Polonia a mai prezentat și alte versiuni actualizate. Planul de restructurare include descrierile piețelor pe care operează FSO. Acesta arată faptul că în UE există supracapacități considerabile, conform celor deja indicate.

| (52) | În ceea ce privește propunerile de măsuri de compensare, Polonia a declarat că, mai întâi, FSO plănuiește o reducere vizată a producției și vânzărilor până la nivelul de [140 000-170 000] autovehicule până în 2008, deși ar putea produce [200 000-230 000] autovehicule și are posibilitatea reală de a vinde peste [140 000-170 000] autovehicule. În al doilea rând, FSO și-a limitat rețeaua de vânzări prin reducerea numărului de puncte de vânzare a autovehiculelor de la [...] în 2003 la [...] în 2006. În al treilea rând, societatea limitează numărul țărilor în care își exportă produsele. |
| --- | --- |

(52)

În ceea ce privește propunerile de măsuri de compensare, Polonia a declarat că, mai întâi, FSO plănuiește o reducere vizată a producției și vânzărilor până la nivelul de [140 000-170 000] autovehicule până în 2008, deși ar putea produce [200 000-230 000] autovehicule și are posibilitatea reală de a vinde peste [140 000-170 000] autovehicule. În al doilea rând, FSO și-a limitat rețeaua de vânzări prin reducerea numărului de puncte de vânzare a autovehiculelor de la [...] în 2003 la [...] în 2006. În al treilea rând, societatea limitează numărul țărilor în care își exportă produsele.

| (53) | În ceea ce privește limitarea ajutorului la minimul necesar, autoritățile poloneze au pus la dispoziție mai multe documente referitoare la sumele descrise drept contribuții proprii. |
| --- | --- |

(53)

În ceea ce privește limitarea ajutorului la minimul necesar, autoritățile poloneze au pus la dispoziție mai multe documente referitoare la sumele descrise drept contribuții proprii.

| (54) | În final, Polonia a pus la dispoziție o copie a acordului din 23 septembrie 2004 referitor la restructurarea datoriilor. |
| --- | --- |

(54)

În final, Polonia a pus la dispoziție o copie a acordului din 23 septembrie 2004 referitor la restructurarea datoriilor.

4.   EVALUAREA AJUTORULUI

4.1.   Existența ajutorului

| (55) | Autoritățile poloneze nu contestă faptul că măsurile enunțate în tabelul 4 constituie ajutor de stat, conform celor conchise în decizia de inițiere a procedurii. |
| --- | --- |

(55)

Autoritățile poloneze nu contestă faptul că măsurile enunțate în tabelul 4 constituie ajutor de stat, conform celor conchise în decizia de inițiere a procedurii.

| (56) | Pe lângă măsurile enunțate în tabelul 4, în decizia de inițiere a procedurii, Comisia își exprimă îndoiala că acordul cu creditorii publici din 22 septembrie 2003 privind restructurarea datoriilor nu putea conține ajutorul acordat înainte de aderare. Într-adevăr, Comisia a menționat că instituțiile financiare au acceptat o anulare parțială a creanțelor lor împotriva FSO numai cu condiția ca deprecierea rezultată în urma renunțării să fie acceptată de către administrația fiscală din Polonia ca venit impozabil pentru reducerea costurilor. Prin urmare, Comisia a remarcat că statul poate primi o concesionare mai substanțială în raport cu părțile private din cadrul acordului. Autoritățile poloneze au pus la dispoziție o copie a acordului din 22 septembrie 2003. Comisia a remarcat că procesul de conversie a datoriilor în acțiuni FSO, care a fost acceptat de către Trezoreria de Stat a fost desfășurat în paralel cu și în aceleași condiții ca și conversia datoriilor de către DMC, care este o societate din sectorul privat. În plus, suma astfel convertită de către DMC este mult mai mare decât suma convertită de către Trezoreria de Stat. În aceste condiții, Comisia a conchis că această operație a respectat principiul creditorului privat și nu a constituit ajutor de stat. |
| --- | --- |

(56)

Pe lângă măsurile enunțate în tabelul 4, în decizia de inițiere a procedurii, Comisia își exprimă îndoiala că acordul cu creditorii publici din 22 septembrie 2003 privind restructurarea datoriilor nu putea conține ajutorul acordat înainte de aderare. Într-adevăr, Comisia a menționat că instituțiile financiare au acceptat o anulare parțială a creanțelor lor împotriva FSO numai cu condiția ca deprecierea rezultată în urma renunțării să fie acceptată de către administrația fiscală din Polonia ca venit impozabil pentru reducerea costurilor. Prin urmare, Comisia a remarcat că statul poate primi o concesionare mai substanțială în raport cu părțile private din cadrul acordului. Autoritățile poloneze au pus la dispoziție o copie a acordului din 22 septembrie 2003. Comisia a remarcat că procesul de conversie a datoriilor în acțiuni FSO, care a fost acceptat de către Trezoreria de Stat a fost desfășurat în paralel cu și în aceleași condiții ca și conversia datoriilor de către DMC, care este o societate din sectorul privat. În plus, suma astfel convertită de către DMC este mult mai mare decât suma convertită de către Trezoreria de Stat. În aceste condiții, Comisia a conchis că această operație a respectat principiul creditorului privat și nu a constituit ajutor de stat.

| (57) | Chiar dacă nu s-au exprimat îngrijorări cu privire la acest subiect în decizia de inițiere a procedurii deoarece tranzacția a avut loc ulterior, Comisia s-a asigurat că vânzarea acțiunilor FSO deținute de stat societății AvtoZAZ pentru suma [...] de 100 PLN la 30 iunie 2005 a constituit ajutor pentru cumpărător și, indirect, pentru FSO. Comisia a analizat raportul de evaluare redactat de către KPMG. Firma de consultanță remarcă faptul că societatea a înregistrat pierderi majore și că cererea pentru produsele sale a fost scăzută. Prin urmare, metoda fluxului de numerar actualizat nu poate fi aplicată în mod corespunzător. Se pot aplica numai metoda costului și metoda amortizării. Ambele metode conchid că FSO valorează [...]. PriceWaterhouseCoopers („PWC”) este în mare măsură de acord cu concluziile firmei KPMG. Comisia nu a descoperit nicio eroare manifestă în aceste rapoarte și a conchis că aceste evenimente, care au avut loc între data evaluării de către KPMG și data tranzacției, nu au avut drept rezultat o valoare a prețului de [...]. Prin urmare, Comisia consideră că această tranzacție nu include un element de ajutor. |
| --- | --- |

(57)

Chiar dacă nu s-au exprimat îngrijorări cu privire la acest subiect în decizia de inițiere a procedurii deoarece tranzacția a avut loc ulterior, Comisia s-a asigurat că vânzarea acțiunilor FSO deținute de stat societății AvtoZAZ pentru suma [...] de 100 PLN la 30 iunie 2005 a constituit ajutor pentru cumpărător și, indirect, pentru FSO. Comisia a analizat raportul de evaluare redactat de către KPMG. Firma de consultanță remarcă faptul că societatea a înregistrat pierderi majore și că cererea pentru produsele sale a fost scăzută. Prin urmare, metoda fluxului de numerar actualizat nu poate fi aplicată în mod corespunzător. Se pot aplica numai metoda costului și metoda amortizării. Ambele metode conchid că FSO valorează [...]. PriceWaterhouseCoopers („PWC”) este în mare măsură de acord cu concluziile firmei KPMG. Comisia nu a descoperit nicio eroare manifestă în aceste rapoarte și a conchis că aceste evenimente, care au avut loc între data evaluării de către KPMG și data tranzacției, nu au avut drept rezultat o valoare a prețului de [...]. Prin urmare, Comisia consideră că această tranzacție nu include un element de ajutor.

| (58) | În concluzie, numai măsurile enumerate în tabelul 4 constituie ajutor acoperit de actuala decizie. |
| --- | --- |

(58)

În concluzie, numai măsurile enumerate în tabelul 4 constituie ajutor acoperit de actuala decizie.

4.2.   Cuantificarea ajutorului

| (59) | În decizia de inițiere a procedurii, Comisia a concluzionat că măsurile enunțate în tabelul 4 nu au fost acordate înainte de aderarea Poloniei la UE la 1 mai 2004. Cu toate acestea, Comisia a remarcat că în contractul de vânzare a acțiunilor FSO, încheiat la 30 iunie 2005 între guvern și AvtoZAZ, capitolul privind ajutorul de stat — articolul 9 prevede că „Organele competente ale administrației publice intenționează, cu condiția primirii unei decizii din partea Comisiei Europene care să recunoască ajutorul de stat planificat ca fiind în conformitate cu piața comună, să acorde ajutorul de stat [...] pentru restructurarea societății. Această asistență va fi acordată în condițiile impuse de planul de restructurare al FSO, care momentan este revizuit de Comisia Europeană în cazul numărul C 3/2005. [...] Cumpărătorul declară că acordarea ajutorului de stat la care face referire punctul 1 de mai sus a reprezentat una dintre condițiile deciziei sale de a investi prin cumpărarea de acțiuni ale societății. [...] Declarațiile organelor competente ale administrației publice referitoare la intenția de a acorda societății ajutorul de stat menționat la punctul 1 de mai sus, sunt incluse în anexa 6 la prezentul contract”. Date fiind argumentele de mai sus, Comisia conchide că la 30 iunie 2005 exista un angajament care crea statului obligația juridică de a acorda ajutorul notificat supus aprobării de către Comisie. |
| --- | --- |

(59)

În decizia de inițiere a procedurii, Comisia a concluzionat că măsurile enunțate în tabelul 4 nu au fost acordate înainte de aderarea Poloniei la UE la 1 mai 2004. Cu toate acestea, Comisia a remarcat că în contractul de vânzare a acțiunilor FSO, încheiat la 30 iunie 2005 între guvern și AvtoZAZ, capitolul privind ajutorul de stat — articolul 9 prevede că „Organele competente ale administrației publice intenționează, cu condiția primirii unei decizii din partea Comisiei Europene care să recunoască ajutorul de stat planificat ca fiind în conformitate cu piața comună, să acorde ajutorul de stat [...] pentru restructurarea societății. Această asistență va fi acordată în condițiile impuse de planul de restructurare al FSO, care momentan este revizuit de Comisia Europeană în cazul numărul C 3/2005. [...] Cumpărătorul declară că acordarea ajutorului de stat la care face referire punctul 1 de mai sus a reprezentat una dintre condițiile deciziei sale de a investi prin cumpărarea de acțiuni ale societății. [...] Declarațiile organelor competente ale administrației publice referitoare la intenția de a acorda societății ajutorul de stat menționat la punctul 1 de mai sus, sunt incluse în anexa 6 la prezentul contract”. Date fiind argumentele de mai sus, Comisia conchide că la 30 iunie 2005 exista un angajament care crea statului obligația juridică de a acorda ajutorul notificat supus aprobării de către Comisie.

| (60) | Comisia a constatat că la 30 iunie 2005 și la date anterioare, nu era deloc sigur că FSO și-ar putea redobândi viabilitatea. Acest lucru este confirmat de către rapoartele de evaluare ale KPMG și PWC, menționate mai sus. În special, Comisia constată că societatea nu are niciun licențiator pentru producerea unui model nou. Societatea nu știa ce va produce pe viitor. Contractul pentru [...] a fost semnat abia în 2006. Acordul de licență existent la data respectivă cu GM DAT pentru producerea modelului Lanos expiră [...]. Nivelul de producție al modelului Lanos era scăzut și insuficient pentru acoperirea costurilor. În concluzie, ajutorul a fost promis în mod necondiționat într-un moment în care riscul de faliment era ridicat. |
| --- | --- |

(60)

Comisia a constatat că la 30 iunie 2005 și la date anterioare, nu era deloc sigur că FSO și-ar putea redobândi viabilitatea. Acest lucru este confirmat de către rapoartele de evaluare ale KPMG și PWC, menționate mai sus. În special, Comisia constată că societatea nu are niciun licențiator pentru producerea unui model nou. Societatea nu știa ce va produce pe viitor. Contractul pentru [...] a fost semnat abia în 2006. Acordul de licență existent la data respectivă cu GM DAT pentru producerea modelului Lanos expiră [...]. Nivelul de producție al modelului Lanos era scăzut și insuficient pentru acoperirea costurilor. În concluzie, ajutorul a fost promis în mod necondiționat într-un moment în care riscul de faliment era ridicat.

| (61) | În ceea ce privește valoarea exactă a ajutorului inclusă în garanția de stat care acoperă împrumutul pentru investiții pentru [...], autoritățile poloneze nu au prezentat calculul unui factor de risc pe baza căruia să poată fi estimată valoarea garanției. Până în octombrie 2006, autoritățile poloneze au evidențiat întotdeauna faptul că garanția era necesară deoarece societatea nu putea obține finanțare de pe piață datorită experienței neplăcute și a pierderilor suferite de bănci în legătură cu împrumuturile anterioare acordate FSO. În plus, Comisia a constatat, conform celor indicate mai sus, că angajamentul de a acorda garanție a fost luat într-un moment în care riscul de faliment era ridicat. În aceste condiții, Comisia consideră că ajutorul inclus în garanția de stat se poate ridica la 100 % din valoarea garanției. Cu toate acestea, pe baza unei evaluări ulterioare a compatibilității ajutorului, Comisia nu are nevoie să cuantifice valoarea exactă a ajutorului inclus în această garanție. |
| --- | --- |

(61)

În ceea ce privește valoarea exactă a ajutorului inclusă în garanția de stat care acoperă împrumutul pentru investiții pentru [...], autoritățile poloneze nu au prezentat calculul unui factor de risc pe baza căruia să poată fi estimată valoarea garanției. Până în octombrie 2006, autoritățile poloneze au evidențiat întotdeauna faptul că garanția era necesară deoarece societatea nu putea obține finanțare de pe piață datorită experienței neplăcute și a pierderilor suferite de bănci în legătură cu împrumuturile anterioare acordate FSO. În plus, Comisia a constatat, conform celor indicate mai sus, că angajamentul de a acorda garanție a fost luat într-un moment în care riscul de faliment era ridicat. În aceste condiții, Comisia consideră că ajutorul inclus în garanția de stat se poate ridica la 100 % din valoarea garanției. Cu toate acestea, pe baza unei evaluări ulterioare a compatibilității ajutorului, Comisia nu are nevoie să cuantifice valoarea exactă a ajutorului inclus în această garanție.

| (62) | Comisia constată că autoritățile poloneze, în scrisoarea din 17 octombrie 2006, au sugerat că la data respectivă societatea putea obține împrumuturi de pe piață. Drept rezultat, Polonia a solicitat ca ajutorul inclus în garanție să fie cuantificat pe baza reducerii ratei dobânzii obținute datorită garanției. Comisia nu poate aproba această cerere. Statul s-a angajat să acorde garanția (și celelalte măsuri de ajutor), iar valoarea ajutorului trebuie evaluată făcând trimitere la perioada angajamentului ireversibil al statului de a aproba măsurile de asistență și nu mai târziu. Toate împrumuturile oferite de piață după această dată sunt „contaminate” de ajutorul pe care statul s-a angajat să îl acorde. Piața a ținut seama de impactul pozitiv direct (și de impactul indirect, precum găsirea unui investitor, care a putut fi posibil datorită promisiunii de ajutor) al ajutorului asupra societății. În consecință, prețul finanțării oferit ulterior nu poate fi folosit ca bază pentru evaluarea cantității ajutorului în funcție de măsurile promise anterior prin contract. În plus, informațiile furnizate de către autoritățile poloneze privind disponibilitatea băncilor de a acorda împrumuturi nu este concludentă și nu dovedește că orice bancă ar fi într-adevăr pregătită să împrumute societății FSO suma în cauza fără sprijinul statului. Autoritățile poloneze au confirmat [...] în scrisoarea lor din 17 noiembrie 2006. |
| --- | --- |

(62)

Comisia constată că autoritățile poloneze, în scrisoarea din 17 octombrie 2006, au sugerat că la data respectivă societatea putea obține împrumuturi de pe piață. Drept rezultat, Polonia a solicitat ca ajutorul inclus în garanție să fie cuantificat pe baza reducerii ratei dobânzii obținute datorită garanției. Comisia nu poate aproba această cerere. Statul s-a angajat să acorde garanția (și celelalte măsuri de ajutor), iar valoarea ajutorului trebuie evaluată făcând trimitere la perioada angajamentului ireversibil al statului de a aproba măsurile de asistență și nu mai târziu. Toate împrumuturile oferite de piață după această dată sunt „contaminate” de ajutorul pe care statul s-a angajat să îl acorde. Piața a ținut seama de impactul pozitiv direct (și de impactul indirect, precum găsirea unui investitor, care a putut fi posibil datorită promisiunii de ajutor) al ajutorului asupra societății. În consecință, prețul finanțării oferit ulterior nu poate fi folosit ca bază pentru evaluarea cantității ajutorului în funcție de măsurile promise anterior prin contract. În plus, informațiile furnizate de către autoritățile poloneze privind disponibilitatea băncilor de a acorda împrumuturi nu este concludentă și nu dovedește că orice bancă ar fi într-adevăr pregătită să împrumute societății FSO suma în cauza fără sprijinul statului. Autoritățile poloneze au confirmat [...] în scrisoarea lor din 17 noiembrie 2006.

| (63) | Ajutorul acordat sub forma amânării obligațiilor fiscale și de securitate socială ale FSO reprezintă echivalentul împrumuturilor acordate societății. Conform celor indicate, aceste amânări au fost acordate într-un moment în care riscul de faliment era ridicat. În aceste condiții, Comisia conchide că valoarea ajutorului sub forma acestor amânări s-ar putea ridica la întreaga sumă amânată. Cu toate acestea, pe baza unei evaluări ulterioare a compatibilității ajutorului, Comisia nu are nevoie să cuantifice valoarea exactă a ajutorului care corespunde acestor amânări. |
| --- | --- |

(63)

Ajutorul acordat sub forma amânării obligațiilor fiscale și de securitate socială ale FSO reprezintă echivalentul împrumuturilor acordate societății. Conform celor indicate, aceste amânări au fost acordate într-un moment în care riscul de faliment era ridicat. În aceste condiții, Comisia conchide că valoarea ajutorului sub forma acestor amânări s-ar putea ridica la întreaga sumă amânată. Cu toate acestea, pe baza unei evaluări ulterioare a compatibilității ajutorului, Comisia nu are nevoie să cuantifice valoarea exactă a ajutorului care corespunde acestor amânări.

| (64) | Prin urmare, valoarea maximă a ajutorului acordat după aderare care urmează a fi evaluat în această decizie este de 83 milioane USD (66 milioane EUR) plus 62 milioane PLN (16 milioane EUR). Prin urmare, la cursul de schimb din 20 octombrie 2006, valoarea maximă a ajutorului era de 82 milioane EUR sau 318 milioane PLN. |
| --- | --- |

(64)

Prin urmare, valoarea maximă a ajutorului acordat după aderare care urmează a fi evaluat în această decizie este de 83 milioane USD (66 milioane EUR) plus 62 milioane PLN (16 milioane EUR). Prin urmare, la cursul de schimb din 20 octombrie 2006, valoarea maximă a ajutorului era de 82 milioane EUR sau 318 milioane PLN.

| (65) | În ceea ce privește valoarea ajutorului cuprins în măsurile aprobate înainte de aderare, Comisia remarcă faptul că unele măsuri implică, de asemenea, și amânarea impozitelor și a datoriilor la securitatea socială. Pe baza aceluiași raționament expus anterior, Comisia a conchis că valoarea maximă a ajutorului acordat înainte de aderare reprezintă totalul valorii nominale a măsurilor, adică 201 milioane PLN (51 milioane EUR). Comisia nu are nevoie să cuantifice exact valoarea ajutorului inclus în aceste măsuri. |
| --- | --- |

(65)

În ceea ce privește valoarea ajutorului cuprins în măsurile aprobate înainte de aderare, Comisia remarcă faptul că unele măsuri implică, de asemenea, și amânarea impozitelor și a datoriilor la securitatea socială. Pe baza aceluiași raționament expus anterior, Comisia a conchis că valoarea maximă a ajutorului acordat înainte de aderare reprezintă totalul valorii nominale a măsurilor, adică 201 milioane PLN (51 milioane EUR). Comisia nu are nevoie să cuantifice exact valoarea ajutorului inclus în aceste măsuri.

4.3.   Temeiul legal al evaluării

| (66) | Conform celor deja indicate în decizia de inițiere a procedurii, ajutorul analizat a fost evaluat pe baza Orientărilor comunitare privind ajutoarele de stat pentru redresarea și restructurarea întreprinderilor în dificultate din 1999 (și nu din 2004). Comisia consideră că ajutorul pentru restructurare este compatibil atunci când este îndeplinită (17) fiecare dintre condițiile expuse în orientările de mai jos. |
| --- | --- |

(66)

Conform celor deja indicate în decizia de inițiere a procedurii, ajutorul analizat a fost evaluat pe baza Orientărilor comunitare privind ajutoarele de stat pentru redresarea și restructurarea întreprinderilor în dificultate din 1999 (și nu din 2004). Comisia consideră că ajutorul pentru restructurare este compatibil atunci când este îndeplinită (17) fiecare dintre condițiile expuse în orientările de mai jos.

4.4.   Eligibilitatea firmei

| (67) | Conform celor indicate în decizia de inițiere a procedurii, Comisia consideră că FSO se află în dificultate și este eligibilă pentru ajutorul de restructurare. Conform celor confirmate de informațiile prezentate de autoritățile poloneze, fără acest ajutor, societatea nu ar fi putut atrage un nou acționar și un licențiator, ceea ce era indispensabil pentru supraviețuirea sa. În plus, fără o garanție de stat, nici în prezent băncile nu ar acorda societății FSO un împrumut pentru investiții, care este indispensabil pentru producerea unui nou model și, în consecință, pentru supraviețuirea societății. |
| --- | --- |

(67)

Conform celor indicate în decizia de inițiere a procedurii, Comisia consideră că FSO se află în dificultate și este eligibilă pentru ajutorul de restructurare. Conform celor confirmate de informațiile prezentate de autoritățile poloneze, fără acest ajutor, societatea nu ar fi putut atrage un nou acționar și un licențiator, ceea ce era indispensabil pentru supraviețuirea sa. În plus, fără o garanție de stat, nici în prezent băncile nu ar acorda societății FSO un împrumut pentru investiții, care este indispensabil pentru producerea unui nou model și, în consecință, pentru supraviețuirea societății.

| (68) | De asemenea, Comisia s-a asigurat că [...], care ar fi putut fi beneficiarul împrumutului garantat pentru investiții, este eligibil sau nu. Autoritățile poloneze au asigurat Comisia că [...] — sau indiferent de numele pe care îl primește — este o filială a FSO și apare în declarația financiară consolidată a grupului FSO. Pe baza informațiilor puse la dispoziție de către Polonia, se poate conchide că înființarea unei [...] nu ar constitui înființarea unei noi societăți în sensul orientărilor. Reprezentând o parte esențială a unei unități economice aflate în dificultate [...] este eligibilă pentru ajutorul de restructurare. |
| --- | --- |

(68)

De asemenea, Comisia s-a asigurat că [...], care ar fi putut fi beneficiarul împrumutului garantat pentru investiții, este eligibil sau nu. Autoritățile poloneze au asigurat Comisia că [...] — sau indiferent de numele pe care îl primește — este o filială a FSO și apare în declarația financiară consolidată a grupului FSO. Pe baza informațiilor puse la dispoziție de către Polonia, se poate conchide că înființarea unei [...] nu ar constitui înființarea unei noi societăți în sensul orientărilor. Reprezentând o parte esențială a unei unități economice aflate în dificultate [...] este eligibilă pentru ajutorul de restructurare.

4.5.   Reconstituirea viabilității

| (69) | Orientările indică faptul că „planul de restructurare a cărui durată trebuie să fie cât mai scurtă, trebuie să restabilească viabilitatea firmei pe termen lung, pe o scară rezonabilă, și care să aibă la bază presupuneri realiste legate de viitoarele condiții de operare. [...] Îmbunătățirea viabilității trebuie să derive în principal din măsurile interne [...].” |
| --- | --- |

(69)

Orientările indică faptul că „planul de restructurare a cărui durată trebuie să fie cât mai scurtă, trebuie să restabilească viabilitatea firmei pe termen lung, pe o scară rezonabilă, și care să aibă la bază presupuneri realiste legate de viitoarele condiții de operare. [...] Îmbunătățirea viabilității trebuie să derive în principal din măsurile interne [...].”

| (70) | Conform celor declarate anterior, pe viitor FSO va opera drept constructor independent de autovehicule, în sensul că modelele produse, asamblate și vândute de către firmă nu vor fi dezvoltate în cadrul grupului de care aparține (18). Prin urmare, societatea trebuie să încheie un acord de licență cu un mare constructor de autovehicule care își dezvoltă propriile modele. Aceste societăți își pot amplasa producția modelelor lor în propriile unități sau în societăți independente precum FSO. Aceasta pornește de la premisa ca, atunci când se încearcă obținerea unui acord de licență, FSO se va afla în concurență cu unitățile de producție existente ale constructorului de autovehicule, cât și cu ceilalți constructori independenți. FSO poate obține în mod regulat acorduri de licență și poate genera profituri din producția modelelor în cauză, numai dacă este un constructor fiabil și eficient cu costuri reduse. |
| --- | --- |

(70)

Conform celor declarate anterior, pe viitor FSO va opera drept constructor independent de autovehicule, în sensul că modelele produse, asamblate și vândute de către firmă nu vor fi dezvoltate în cadrul grupului de care aparține (18). Prin urmare, societatea trebuie să încheie un acord de licență cu un mare constructor de autovehicule care își dezvoltă propriile modele. Aceste societăți își pot amplasa producția modelelor lor în propriile unități sau în societăți independente precum FSO. Aceasta pornește de la premisa ca, atunci când se încearcă obținerea unui acord de licență, FSO se va afla în concurență cu unitățile de producție existente ale constructorului de autovehicule, cât și cu ceilalți constructori independenți. FSO poate obține în mod regulat acorduri de licență și poate genera profituri din producția modelelor în cauză, numai dacă este un constructor fiabil și eficient cu costuri reduse.

| (71) | Comisia menționează că planul de restructurare are drept scop îndeplinirea ultimei condiții. |
| --- | --- |

(71)

Comisia menționează că planul de restructurare are drept scop îndeplinirea ultimei condiții.

| (72) | Din punct de vedere operațional, societatea a pus în aplicare un plan de restructurare extins, care privește atât FSO S.A., cât și filialele sale. Unele dintre problemele identificate la FSO au fost numărul excesiv de diviziuni și niveluri de conducere, precum și o structură organizatorică necorespunzătoare. FSO a decis să reducă numărul de diviziuni și să fuzioneze unele dintre ele, pentru a reduce numărul nivelurilor de conducere și a pozițiilor de conducere. De asemenea, a modificat harta de distribuție a funcțiilor prin concentrarea unor funcții și eliminarea celor inutile. În mod mai general, deoarece nivelul și structura forței de muncă nu au corespuns operațiunilor curente și volumelor de producție, compania și-a redus substanțial forța de muncă, conform datelor din tabelul 2. Societatea și-a restructurat filialele de asistență, filialele de producție de componente și filialele de vânzări. |
| --- | --- |

(72)

Din punct de vedere operațional, societatea a pus în aplicare un plan de restructurare extins, care privește atât FSO S.A., cât și filialele sale. Unele dintre problemele identificate la FSO au fost numărul excesiv de diviziuni și niveluri de conducere, precum și o structură organizatorică necorespunzătoare. FSO a decis să reducă numărul de diviziuni și să fuzioneze unele dintre ele, pentru a reduce numărul nivelurilor de conducere și a pozițiilor de conducere. De asemenea, a modificat harta de distribuție a funcțiilor prin concentrarea unor funcții și eliminarea celor inutile. În mod mai general, deoarece nivelul și structura forței de muncă nu au corespuns operațiunilor curente și volumelor de producție, compania și-a redus substanțial forța de muncă, conform datelor din tabelul 2. Societatea și-a restructurat filialele de asistență, filialele de producție de componente și filialele de vânzări.

| (73) | Din punct de vedere financiar, societății i s-au anulat datorii pe care nu le-a putut rambursa datorită pierderilor majore pe care le-a suferit începând din 2000. Cu toate acestea, conform celor ilustrate în tabelul 3, societatea a negociat cu creditorii săi, care au convenit fie să convertească creanțele în acțiuni, fie să renunțe la o mare parte din acestea. |
| --- | --- |

(73)

Din punct de vedere financiar, societății i s-au anulat datorii pe care nu le-a putut rambursa datorită pierderilor majore pe care le-a suferit începând din 2000. Cu toate acestea, conform celor ilustrate în tabelul 3, societatea a negociat cu creditorii săi, care au convenit fie să convertească creanțele în acțiuni, fie să renunțe la o mare parte din acestea.

| (74) | Descrierea de mai sus ilustrează faptul că, în temeiul orientărilor, societatea a luat deja măsuri interne operaționale și financiare importante pentru restabilirea competitivității sale. Cu toate acestea, perioada de restructurare se consideră încheiată după ce FSO face toate investițiile necesare pentru producția noului model și reinstaurează volumul de producție care generează un profit rezonabil. Prin urmare, pe baza planificării curente, perioada de restructurare ar trebui considerată încheiată în cursul [...]. |
| --- | --- |

(74)

Descrierea de mai sus ilustrează faptul că, în temeiul orientărilor, societatea a luat deja măsuri interne operaționale și financiare importante pentru restabilirea competitivității sale. Cu toate acestea, perioada de restructurare se consideră încheiată după ce FSO face toate investițiile necesare pentru producția noului model și reinstaurează volumul de producție care generează un profit rezonabil. Prin urmare, pe baza planificării curente, perioada de restructurare ar trebui considerată încheiată în cursul [...].

| (75) | În plus față de restructurarea internă, care transformă FSO într-un constructor mai eficient, societatea beneficiază de asemenea de prezența unui nou acționar — AvtoZAZ — din 2005. Acesta oferă societății FSO acces privilegiat la rețeaua de distribuție a UkrAvto pentru a-și vinde produsele. |
| --- | --- |

(75)

În plus față de restructurarea internă, care transformă FSO într-un constructor mai eficient, societatea beneficiază de asemenea de prezența unui nou acționar — AvtoZAZ — din 2005. Acesta oferă societății FSO acces privilegiat la rețeaua de distribuție a UkrAvto pentru a-și vinde produsele.

| (76) | Comisia remarca faptul că planul de restructurare nu este lipsit de riscuri și incertitudini. Mai întâi, FSO va trebui să liciteze cu succes în mod regulat pentru acordurile de licență pentru a putea produce un model. În al doilea rând, va depinde de succesul comercial al unuia dintre cele două vehicule produse, care nu poate fi garantat. În al treilea rând, va trebui să genereze o marjă de profit suficientă pentru producția modelelor în cauză. Dată fiind intensitatea concurenței pe piața de automobile, reflectată în nivelul scăzut al profitului constructorilor de vehicule pentru piața de masă, dobândirea profitabilității va necesita îmbunătățirea continuă a eficienței și a controlului costului. Toate aceste riscuri sunt intrinseci în planul de restructurare și în cazul materializării nu pot fi considerate „circumstanțe neprevăzute” în sensul alineatului (48) al orientărilor. |
| --- | --- |

(76)

Comisia remarca faptul că planul de restructurare nu este lipsit de riscuri și incertitudini. Mai întâi, FSO va trebui să liciteze cu succes în mod regulat pentru acordurile de licență pentru a putea produce un model. În al doilea rând, va depinde de succesul comercial al unuia dintre cele două vehicule produse, care nu poate fi garantat. În al treilea rând, va trebui să genereze o marjă de profit suficientă pentru producția modelelor în cauză. Dată fiind intensitatea concurenței pe piața de automobile, reflectată în nivelul scăzut al profitului constructorilor de vehicule pentru piața de masă, dobândirea profitabilității va necesita îmbunătățirea continuă a eficienței și a controlului costului. Toate aceste riscuri sunt intrinseci în planul de restructurare și în cazul materializării nu pot fi considerate „circumstanțe neprevăzute” în sensul alineatului (48) al orientărilor.

| (77) | Cu toate acestea, în vederea restructurării operaționale și financiare deja efectuate, sprijinul noului acționar și acordul de [...] semnat cu GM DAT la [...] 2006 pentru producția [...], Comisia consideră că există o probabilitate suficientă ca planul de restructurare să permită societății FSO să își restabilească viabilitatea pe termen lung. |
| --- | --- |

(77)

Cu toate acestea, în vederea restructurării operaționale și financiare deja efectuate, sprijinul noului acționar și acordul de [...] semnat cu GM DAT la [...] 2006 pentru producția [...], Comisia consideră că există o probabilitate suficientă ca planul de restructurare să permită societății FSO să își restabilească viabilitatea pe termen lung.

4.6.   Evitarea denaturării concurenței

| (78) | Conform celor deja menționate, industria de automobile din UE este afectată de supracapacități și de constructorii de mașini care anunță în mod regulat reduceri ale forței de muncă. În acest context, ieșirea firmelor de pe piață este rezultatul normal al operării mecanismelor de piață. Ajutorul examinat în prezent împiedică operarea acestor mecanisme și transferă sarcina ajustării altor constructori. Acești concurenți trebuie să înfrunte încă un concurent în plus față de aceia pe care ar fi trebuit să îi înfrunte dacă statul nu ar fi intervenit pentru salvarea FSO de la faliment. Prin urmare, pentru a evalua dimensiunea denaturării create de către acest ajutor este necesar să se stabilească pe ce piață operează FSO și care sunt concurenții săi. |
| --- | --- |

(78)

Conform celor deja menționate, industria de automobile din UE este afectată de supracapacități și de constructorii de mașini care anunță în mod regulat reduceri ale forței de muncă. În acest context, ieșirea firmelor de pe piață este rezultatul normal al operării mecanismelor de piață. Ajutorul examinat în prezent împiedică operarea acestor mecanisme și transferă sarcina ajustării altor constructori. Acești concurenți trebuie să înfrunte încă un concurent în plus față de aceia pe care ar fi trebuit să îi înfrunte dacă statul nu ar fi intervenit pentru salvarea FSO de la faliment. Prin urmare, pentru a evalua dimensiunea denaturării create de către acest ajutor este necesar să se stabilească pe ce piață operează FSO și care sunt concurenții săi.

| (79) | Comisia remarcă faptul că FSO este activă pe două piețe. Mai întâi, aceasta concurează pentru obținerea licențelor sau a comenzilor de a produce autovehicule ale marilor constructori de autovehicule deja existenți. În acest context, FSO se află în concurență cu unitățile de producție existente — fie aparținând marilor constructori de autovehicule în cauză, fie celor independenți — care ar putea produce, de asemenea, aceste autovehicule și ar fi interesată să le asambleze. Comisia remarcă faptul că în ultimii ani marii constructori de autovehicule activi în UE obligă în mod regulat mai multe unități dintr-o anumită zonă geografică, în general Europa (19), să concureze între ele pentru producerea unui anumit model. Datorită ajutorului, FSO poate supraviețui și va concura pentru astfel de oportunități de producție pe cheltuiala altor unități de producție din zonă. Este posibil ca acest tip de denaturare să fi avut deja loc atunci când societății FSO i s-a acordat acordul de licență [...] de către GM DAT. Teoretic, modelul [...] ar fi putut fi produs în altă unitate din Europa. Deoarece FSO va concura pentru alte acorduri de licență, Comisia poate presupune în mod rezonabil, exceptând acest contract, că acest tip de denaturare descris anterior va avea loc în viitor pe cheltuiala altor unități din UE. În acest sens, Comisia remarcă faptul că, în prezent, mai multe unități din UE produc acest tip de autovehicul pe care îl pot produce și unitățile FSO. O astfel de denaturare poate afecta grav unitatea de producție care ar fi primit acordul de licență în cauză, în cazul în care FSO ar fi părăsit piața. Producția unui model de autovehicul adesea implică angajarea a sute (sau chiar mii) de persoane pentru mai mulți ani. Prin urmare, bunăstarea statului membru în care se află amplasat ofertantul necâștigător este grav afectată de prezența societății FSO pe piață. |
| --- | --- |

(79)

Comisia remarcă faptul că FSO este activă pe două piețe. Mai întâi, aceasta concurează pentru obținerea licențelor sau a comenzilor de a produce autovehicule ale marilor constructori de autovehicule deja existenți. În acest context, FSO se află în concurență cu unitățile de producție existente — fie aparținând marilor constructori de autovehicule în cauză, fie celor independenți — care ar putea produce, de asemenea, aceste autovehicule și ar fi interesată să le asambleze. Comisia remarcă faptul că în ultimii ani marii constructori de autovehicule activi în UE obligă în mod regulat mai multe unități dintr-o anumită zonă geografică, în general Europa (19), să concureze între ele pentru producerea unui anumit model. Datorită ajutorului, FSO poate supraviețui și va concura pentru astfel de oportunități de producție pe cheltuiala altor unități de producție din zonă. Este posibil ca acest tip de denaturare să fi avut deja loc atunci când societății FSO i s-a acordat acordul de licență [...] de către GM DAT. Teoretic, modelul [...] ar fi putut fi produs în altă unitate din Europa. Deoarece FSO va concura pentru alte acorduri de licență, Comisia poate presupune în mod rezonabil, exceptând acest contract, că acest tip de denaturare descris anterior va avea loc în viitor pe cheltuiala altor unități din UE. În acest sens, Comisia remarcă faptul că, în prezent, mai multe unități din UE produc acest tip de autovehicul pe care îl pot produce și unitățile FSO. O astfel de denaturare poate afecta grav unitatea de producție care ar fi primit acordul de licență în cauză, în cazul în care FSO ar fi părăsit piața. Producția unui model de autovehicul adesea implică angajarea a sute (sau chiar mii) de persoane pentru mai mulți ani. Prin urmare, bunăstarea statului membru în care se află amplasat ofertantul necâștigător este grav afectată de prezența societății FSO pe piață.

| (80) | În al doilea rând, modelul produs de FSO va concura cu alte modele și va face parte din cota de piață a acestora. Vânzările modelelor concurente vor fi mai scăzute decât ar fi în absența societății FSO. Acest tip de denaturare va afecta în mod negativ constructorii de autovehicule și unitățile lor de producție care produc modele concurente. În cazul în care FSO ar fi existat pe piață, producția modelelor pe care FSO urmează să le construiască ar fi fost probabil acordată unei alte unități de producție. Cu toate acestea, Comisia constată că primirea contractului de către FSO înseamnă că producția este mai ieftină. Prin urmare, pe piață vor apărea autovehicule mai ieftine decât ar fi fost în cazul în care FSO ar fi părăsit piața (20). În plus, se recunoaște în general că o creștere a capacității de producție, disponibilă pe piață, tinde să scadă prețurile produsului în cauză. Prin urmare, prețurile autovehiculelor vor afecta concurenții. Comisia observă, în conformitate cu previziunea inclusă în planul de restructurare, că producția FSO va depăși estimarea pe termen lung cu 1 sau 2 % din producția de autovehicule din UE. Cu toate acestea, conform celor confirmate de autoritățile poloneze, autovehiculele produse de FSO se vor afla, în principal, în concurență cu modelele de autovehicule care au o dimensiune și un preț similar. Prin urmare, cota de piață din acel segment nu poate fi considerată „neglijabilă” în sensul punctului 36 al orientărilor. |
| --- | --- |

(80)

În al doilea rând, modelul produs de FSO va concura cu alte modele și va face parte din cota de piață a acestora. Vânzările modelelor concurente vor fi mai scăzute decât ar fi în absența societății FSO. Acest tip de denaturare va afecta în mod negativ constructorii de autovehicule și unitățile lor de producție care produc modele concurente. În cazul în care FSO ar fi existat pe piață, producția modelelor pe care FSO urmează să le construiască ar fi fost probabil acordată unei alte unități de producție. Cu toate acestea, Comisia constată că primirea contractului de către FSO înseamnă că producția este mai ieftină. Prin urmare, pe piață vor apărea autovehicule mai ieftine decât ar fi fost în cazul în care FSO ar fi părăsit piața (20). În plus, se recunoaște în general că o creștere a capacității de producție, disponibilă pe piață, tinde să scadă prețurile produsului în cauză. Prin urmare, prețurile autovehiculelor vor afecta concurenții. Comisia observă, în conformitate cu previziunea inclusă în planul de restructurare, că producția FSO va depăși estimarea pe termen lung cu 1 sau 2 % din producția de autovehicule din UE. Cu toate acestea, conform celor confirmate de autoritățile poloneze, autovehiculele produse de FSO se vor afla, în principal, în concurență cu modelele de autovehicule care au o dimensiune și un preț similar. Prin urmare, cota de piață din acel segment nu poate fi considerată „neglijabilă” în sensul punctului 36 al orientărilor.

| (81) | Din analiza de mai sus, Comisia conchide că acel ajutor prin care FSO supraviețuiește pe o piață care suferă de supracapacitate va afecta negativ concurenții FSO: unitățile de producție care vor licita pentru construcția aceluiași model, unitățile de producție care produc modele concurente și constructorii de autovehicule care produc modele concurente. Prin urmare, Comisia consideră că măsurile sunt necesare pentru limitarea denaturării create de către ajutor. Pentru stabilirea nivelului acestor măsuri, Comisia ia în considerare factorii de ameliorare conform cărora societatea este amplasată într-o zonă asistată, iar cota sa de piață este mică. |
| --- | --- |

(81)

Din analiza de mai sus, Comisia conchide că acel ajutor prin care FSO supraviețuiește pe o piață care suferă de supracapacitate va afecta negativ concurenții FSO: unitățile de producție care vor licita pentru construcția aceluiași model, unitățile de producție care produc modele concurente și constructorii de autovehicule care produc modele concurente. Prin urmare, Comisia consideră că măsurile sunt necesare pentru limitarea denaturării create de către ajutor. Pentru stabilirea nivelului acestor măsuri, Comisia ia în considerare factorii de ameliorare conform cărora societatea este amplasată într-o zonă asistată, iar cota sa de piață este mică.

| (82) | În cursul procedurii, autoritățile poloneze au propus mai multe măsuri de compensare. În primul rând, acestea au afirmat că FSO și-a redus rețeaua de vânzări prin reducerea numărului de puncte de vânzare. Cu toate acestea, Comisia remarcă faptul că, deoarece vânzările din Polonia au scăzut drastic și unele puncte de vânzare au datorii neachitate față de FSO sau au falimentat, această raționalizare era necesară din motive de viabilitate și pentru reducerea costurilor de vânzare. În plus, unele dintre aceste puncte de vânzare nu erau controlate de către FSO, iar decizia de a nu mai vinde automobile FSO și de a vinde alte mărci a aparținut unuia dintre proprietari. Prin urmare, această măsură nu reprezintă un efort adițional al FSO și nu restricționează prezența companiei pe piețe dincolo de cele justificate de necesitatea de a restabili viabilitatea. Prin urmare, nu poate fi acceptată că măsură de compensare. |
| --- | --- |

(82)

În cursul procedurii, autoritățile poloneze au propus mai multe măsuri de compensare. În primul rând, acestea au afirmat că FSO și-a redus rețeaua de vânzări prin reducerea numărului de puncte de vânzare. Cu toate acestea, Comisia remarcă faptul că, deoarece vânzările din Polonia au scăzut drastic și unele puncte de vânzare au datorii neachitate față de FSO sau au falimentat, această raționalizare era necesară din motive de viabilitate și pentru reducerea costurilor de vânzare. În plus, unele dintre aceste puncte de vânzare nu erau controlate de către FSO, iar decizia de a nu mai vinde automobile FSO și de a vinde alte mărci a aparținut unuia dintre proprietari. Prin urmare, această măsură nu reprezintă un efort adițional al FSO și nu restricționează prezența companiei pe piețe dincolo de cele justificate de necesitatea de a restabili viabilitatea. Prin urmare, nu poate fi acceptată că măsură de compensare.

| (83) | De asemenea, autoritățile poloneze au sugerat ca FSO să limiteze „voluntar” numărul țărilor în care își exportă produsele. Cu toate acestea, Comisia remarcă faptul că FSO nu își va produce propriile modele, ci va produce conform unui acord de licență. Un astfel de contract limitează țările în care pot fi vândute produsele. Prin urmare, o astfel de limitare este inerentă planului de afaceri și nu reprezintă o concesie a FSO, care nu o poate controla. În plus, previziunile vânzărilor acestor țări nu au fost sprijinite de informații suficiente. |
| --- | --- |

(83)

De asemenea, autoritățile poloneze au sugerat ca FSO să limiteze „voluntar” numărul țărilor în care își exportă produsele. Cu toate acestea, Comisia remarcă faptul că FSO nu își va produce propriile modele, ci va produce conform unui acord de licență. Un astfel de contract limitează țările în care pot fi vândute produsele. Prin urmare, o astfel de limitare este inerentă planului de afaceri și nu reprezintă o concesie a FSO, care nu o poate controla. În plus, previziunile vânzărilor acestor țări nu au fost sprijinite de informații suficiente.

| (84) | Autoritățile poloneze au propus dezmembrarea unor echipamente din liniile de producție ale FSO. Cu toate acestea, aceste echipamente trebuie înlocuite pentru a produce un nou model. |
| --- | --- |

(84)

Autoritățile poloneze au propus dezmembrarea unor echipamente din liniile de producție ale FSO. Cu toate acestea, aceste echipamente trebuie înlocuite pentru a produce un nou model.

| (85) | În cele din urmă, Polonia, care a indicat o capacitate de producție de [200 000-230 000] de unități pe an pe baza a două ture de lucru, a propus restrângerea capacității de producție la [140 000-170 000] de unități pe an până în 2008. Comisia remarcă faptul că acesta corespunde previziunii FSO privind nivelului de producție în 2008 (a se vedea tabelul 5) (21). Prin urmare, această măsură nu va reprezenta o constrângere pentru societate. |
| --- | --- |

(85)

În cele din urmă, Polonia, care a indicat o capacitate de producție de [200 000-230 000] de unități pe an pe baza a două ture de lucru, a propus restrângerea capacității de producție la [140 000-170 000] de unități pe an până în 2008. Comisia remarcă faptul că acesta corespunde previziunii FSO privind nivelului de producție în 2008 (a se vedea tabelul 5) (21). Prin urmare, această măsură nu va reprezenta o constrângere pentru societate.

| (86) | Pentru a rezuma, niciuna dintre măsurile propuse de autoritățile poloneze nu reprezintă concesii ale FSO. Acestea nu limitează prezența pe piață a FSO mai mult decât o fac măsurile necesare pentru reinstaurarea viabilității. Astfel, acestea nu pot compensa denaturarea creată de către ajutor. Prin urmare, nu se evită denaturarea ilegală a concurenței. Deoarece Comisia consideră că măsurile sunt necesare pentru limitarea denaturării concurenței, aceasta a decis să condiționeze compatibilitatea ajutorului de următoarele măsuri:






  1. | Producția anuală de autovehicule de pasageri, inclusiv toate tipurile de kituri de asamblare, trebuie să se limiteze la 150 000 de unități până la sfârșitul lui februarie 2011 (22), [...]. |
| --- | --- | --- |

(86)

Pentru a rezuma, niciuna dintre măsurile propuse de autoritățile poloneze nu reprezintă concesii ale FSO. Acestea nu limitează prezența pe piață a FSO mai mult decât o fac măsurile necesare pentru reinstaurarea viabilității. Astfel, acestea nu pot compensa denaturarea creată de către ajutor. Prin urmare, nu se evită denaturarea ilegală a concurenței. Deoarece Comisia consideră că măsurile sunt necesare pentru limitarea denaturării concurenței, aceasta a decis să condiționeze compatibilitatea ajutorului de următoarele măsuri:

1.

Producția anuală de autovehicule de pasageri, inclusiv toate tipurile de kituri de asamblare, trebuie să se limiteze la 150 000 de unități până la sfârșitul lui februarie 2011 (22), [...].

| 2. | Vânzările anuale de autovehicule de pasageri în UE (23) trebuie să se limiteze la 107 000 de unități până la sfârșitul lui februarie 2011 (24). |
| --- | --- |

2.

Vânzările anuale de autovehicule de pasageri în UE (23) trebuie să se limiteze la 107 000 de unități până la sfârșitul lui februarie 2011 (24).

| 3. | Aceste două condiții stabilite mai sus se aplică societății FSO, tuturor filialelor sale prezente și viitoare și oricărei societăți controlate de acționarii FSO în măsura în care folosește active (de exemplu, unități, linii de producție) care în prezent aparțin FSO sau filialelor acesteia. |
| --- | --- |

3.

Aceste două condiții stabilite mai sus se aplică societății FSO, tuturor filialelor sale prezente și viitoare și oricărei societăți controlate de acționarii FSO în măsura în care folosește active (de exemplu, unități, linii de producție) care în prezent aparțin FSO sau filialelor acesteia.

| (87) | Comisia consideră că această condiție este adecvată pentru reducerea denaturării concurenței create de către ajutor. Pe baza previziunilor de producție puse la dispoziție de către autoritățile poloneze, această condiție va constitui o constrângere asupra societății numai pentru doi sau maximum trei ani și două luni (25). Astfel, în cursul acelei perioade, condiția va obliga societatea să producă și să vândă mai puține autovehicule. De asemenea, aceste limitări înseamnă că societatea nu va putea licita pentru niciun fel de acord de licență suplimentar care necesită producția în acea perioadă. |
| --- | --- |

(87)

Comisia consideră că această condiție este adecvată pentru reducerea denaturării concurenței create de către ajutor. Pe baza previziunilor de producție puse la dispoziție de către autoritățile poloneze, această condiție va constitui o constrângere asupra societății numai pentru doi sau maximum trei ani și două luni (25). Astfel, în cursul acelei perioade, condiția va obliga societatea să producă și să vândă mai puține autovehicule. De asemenea, aceste limitări înseamnă că societatea nu va putea licita pentru niciun fel de acord de licență suplimentar care necesită producția în acea perioadă.

| (88) | Prin stabilirea plafonului de producție (durată, nivel), astfel încât efectul restricției să de limiteze la doi, maximum trei ani și două luni, Comisia a luat de asemenea în considerare starea regiunii în care este amplasată societatea și cota sa mică de piață. |
| --- | --- |

(88)

Prin stabilirea plafonului de producție (durată, nivel), astfel încât efectul restricției să de limiteze la doi, maximum trei ani și două luni, Comisia a luat de asemenea în considerare starea regiunii în care este amplasată societatea și cota sa mică de piață.

4.7.   Ajutor limitat la minimul necesar

| (89) | În decizia de inițiere a procedurii de investigație, Comisia își exprimă îndoiala privind necesitatea întregului ajutor. În special, Comisia a observat că acordarea anumitor măsuri a fost condiționată de găsirea unui investitor. Prin urmare, ajutorul părea să constituie un mod de a atrage un investitor și nu de a se limita strict la ceea ce avea nevoie societatea pentru a supraviețui. Procedura de investigație a diminuat aceste îndoieli. Într-adevăr, Comisia consideră că, fără ajutorul unui investitor și al unui licențiator, societatea nu ar fi putut supraviețui prin forțe proprii. FSO nu avea un model propriu pe care să îl construiască și nici nu avea capacitatea de a dezvolta un model complet nou. Mai mult, lipsa de interes manifestată de cei mai mari 29 constructori de autovehicule, în urma abordărilor efectuate de FSO în februarie 2004, arată că societatea se afla într-o situație foarte dificilă și că nu era o societate viabilă și profitabilă, chiar și cu ajutorul primit. Pe baza celor de mai sus, Comisia conchide că, faptul că partea respectivă din ajutor a fost condiționată de găsirea unui investitor, nu înseamnă că acest ajutor a fost excedentar față de minimul necesar pentru a restabili viabilitatea FSO. |
| --- | --- |

(89)

În decizia de inițiere a procedurii de investigație, Comisia își exprimă îndoiala privind necesitatea întregului ajutor. În special, Comisia a observat că acordarea anumitor măsuri a fost condiționată de găsirea unui investitor. Prin urmare, ajutorul părea să constituie un mod de a atrage un investitor și nu de a se limita strict la ceea ce avea nevoie societatea pentru a supraviețui. Procedura de investigație a diminuat aceste îndoieli. Într-adevăr, Comisia consideră că, fără ajutorul unui investitor și al unui licențiator, societatea nu ar fi putut supraviețui prin forțe proprii. FSO nu avea un model propriu pe care să îl construiască și nici nu avea capacitatea de a dezvolta un model complet nou. Mai mult, lipsa de interes manifestată de cei mai mari 29 constructori de autovehicule, în urma abordărilor efectuate de FSO în februarie 2004, arată că societatea se afla într-o situație foarte dificilă și că nu era o societate viabilă și profitabilă, chiar și cu ajutorul primit. Pe baza celor de mai sus, Comisia conchide că, faptul că partea respectivă din ajutor a fost condiționată de găsirea unui investitor, nu înseamnă că acest ajutor a fost excedentar față de minimul necesar pentru a restabili viabilitatea FSO.

| (90) | Pentru a evalua dacă ajutorul se limitează la minimul necesar, Comisia a analizat ce părți au susținut și vor susține costurile de restructurare. Acestea sunt constituite în principal din costurile de restructurare a pasivelor societății. Pentru o sumă mai redusă, societatea avea, de asemenea, nevoie de o garanție pentru a obține împrumutul pentru investiții în vederea finanțării modernizării liniei de producție necesară pentru a construi un model nou. |
| --- | --- |

(90)

Pentru a evalua dacă ajutorul se limitează la minimul necesar, Comisia a analizat ce părți au susținut și vor susține costurile de restructurare. Acestea sunt constituite în principal din costurile de restructurare a pasivelor societății. Pentru o sumă mai redusă, societatea avea, de asemenea, nevoie de o garanție pentru a obține împrumutul pentru investiții în vederea finanțării modernizării liniei de producție necesară pentru a construi un model nou.

| (91) | În conformitate cu cele menționate anterior (a se vedea tabelul 3), FSO a semnat un acord cu principalii săi creditori. În temeiul acestui acord, DMC a convertit creanțele FSO, în valoare de [2-3] milioane PLN (26) [...], în capital. Trezoreria de Stat a făcut același lucru pentru o sumă de [400-800] milioane PLN [...]. Conform celor menționate la alineatul (55), Comisia consideră că această conversie nu a beneficiat de ajutor. În cadrul acestui acord din septembrie 2003, băncile private și-au luat obligația de a renunța la creanțele acumulate de FSO, în valoare de [0,7-1,2] miliarde PLN [...], mai mult de jumătate din această obligații fiind deja puse în aplicare. Au fost restructurate și creanțe mai mici acumulate de FSO, astfel încât o sumă suplimentară de [120-230] milioane PLN [...] a fost anulată. Conversiile datoriilor și anulările reduc în mod direct suma ajutorului necesar pentru a salva societatea. Într-adevăr, în cazul în care acești creditori nu ar fi acceptat conversiile și anulările creanțelor lor, rambursarea acestor pasive ar fi trebuit plătită imediat și ar fi fost necesar un ajutor suplimentar pentru a le rambursa și pentru a evita, prin urmare, falimentul FSO. În total, fără a contabiliza conversia datoriei de către Trezoreria de Stat, contribuția efectuată de către creditorii privați ai FSO se ridică la [2,8-4,4] miliarde PLN [...]. |
| --- | --- |

(91)

În conformitate cu cele menționate anterior (a se vedea tabelul 3), FSO a semnat un acord cu principalii săi creditori. În temeiul acestui acord, DMC a convertit creanțele FSO, în valoare de [2-3] milioane PLN (26) [...], în capital. Trezoreria de Stat a făcut același lucru pentru o sumă de [400-800] milioane PLN [...]. Conform celor menționate la alineatul (55), Comisia consideră că această conversie nu a beneficiat de ajutor. În cadrul acestui acord din septembrie 2003, băncile private și-au luat obligația de a renunța la creanțele acumulate de FSO, în valoare de [0,7-1,2] miliarde PLN [...], mai mult de jumătate din această obligații fiind deja puse în aplicare. Au fost restructurate și creanțe mai mici acumulate de FSO, astfel încât o sumă suplimentară de [120-230] milioane PLN [...] a fost anulată. Conversiile datoriilor și anulările reduc în mod direct suma ajutorului necesar pentru a salva societatea. Într-adevăr, în cazul în care acești creditori nu ar fi acceptat conversiile și anulările creanțelor lor, rambursarea acestor pasive ar fi trebuit plătită imediat și ar fi fost necesar un ajutor suplimentar pentru a le rambursa și pentru a evita, prin urmare, falimentul FSO. În total, fără a contabiliza conversia datoriei de către Trezoreria de Stat, contribuția efectuată de către creditorii privați ai FSO se ridică la [2,8-4,4] miliarde PLN [...].

| (92) | În afara contribuției descrise mai sus, Polonia a menționat faptul că în ultimii ani, AvtoZAZ a finanțat în prealabil comenzile sale către FSO, care au reprezentat aproape întreaga producție a societății din Polonia. Această finanțare în prealabil a permis FSO, care nu avea lichidități disponibile, să finanțeze producția automobilelor comandate, (de exemplu, intrări de achiziție). Comenzile finanțate în prealabil au permis societății să funcționeze de-a lungul ultimilor ani. Acest tip de finanțare prealabilă nu reprezintă o practică comună în cadrul industriei de automobile, în special pentru o societate aflată în dificultate. Prin urmare, se poate conchide faptul că AvtoZAZ, prin intermediul acestei finanțări prealabile excepționale către FSO, a contribuit la finanțarea societății în timpul perioadei de restructurare. Această contribuție privată duce la concluzia că piață crede în viabilitatea acestei societăți. În conformitate cu informațiile depuse de către autoritățile poloneze, suma plăților în avans din partea AvtoZAZ se ridicau, la anumite date, la [10-50] milioane USD [...]. |
| --- | --- |

(92)

În afara contribuției descrise mai sus, Polonia a menționat faptul că în ultimii ani, AvtoZAZ a finanțat în prealabil comenzile sale către FSO, care au reprezentat aproape întreaga producție a societății din Polonia. Această finanțare în prealabil a permis FSO, care nu avea lichidități disponibile, să finanțeze producția automobilelor comandate, (de exemplu, intrări de achiziție). Comenzile finanțate în prealabil au permis societății să funcționeze de-a lungul ultimilor ani. Acest tip de finanțare prealabilă nu reprezintă o practică comună în cadrul industriei de automobile, în special pentru o societate aflată în dificultate. Prin urmare, se poate conchide faptul că AvtoZAZ, prin intermediul acestei finanțări prealabile excepționale către FSO, a contribuit la finanțarea societății în timpul perioadei de restructurare. Această contribuție privată duce la concluzia că piață crede în viabilitatea acestei societăți. În conformitate cu informațiile depuse de către autoritățile poloneze, suma plăților în avans din partea AvtoZAZ se ridicau, la anumite date, la [10-50] milioane USD [...].

| (93) | Conform celor menționate, la cursul de schimb din 20 octombrie 2006, valoarea maximă a ajutorului care urma să fie acordat după aderare era de 82 milioane EUR sau 318 milioane PLN. În evaluarea limitării ajutorului la minimul necesar, Comisia a luat, de asemenea, în considerare ajutorul acordat înaintea aderării Poloniei în cadrul aceleași restructurări. În conformitate cu cele menționate mai sus, Comisia consideră că ajutorul maxim acordat în trimestrele dinaintea aderării s-a ridicat la 201 milioane PLN (51 milioane EUR). Prin urmare, ajutorul maxim total de restructurare se ridică la 519 milioane PLN (133 milioane EUR). Se poate conchide din cele de mai sus că această contribuție privată acoperă mai mult de 85 % din costurile de restructurare, iar ajutorul mai puțin de 15 %. Chiar în cazul în care conversia datoriei (care nu include ajutorul) de către stat a fost considerată cost de restructurare, contribuția privată se ridică la mai mult de trei pătrimi din costurile de restructurare. Comisia consideră că această contribuție din partea creditorilor privați este substanțială. |
| --- | --- |

(93)

Conform celor menționate, la cursul de schimb din 20 octombrie 2006, valoarea maximă a ajutorului care urma să fie acordat după aderare era de 82 milioane EUR sau 318 milioane PLN. În evaluarea limitării ajutorului la minimul necesar, Comisia a luat, de asemenea, în considerare ajutorul acordat înaintea aderării Poloniei în cadrul aceleași restructurări. În conformitate cu cele menționate mai sus, Comisia consideră că ajutorul maxim acordat în trimestrele dinaintea aderării s-a ridicat la 201 milioane PLN (51 milioane EUR). Prin urmare, ajutorul maxim total de restructurare se ridică la 519 milioane PLN (133 milioane EUR). Se poate conchide din cele de mai sus că această contribuție privată acoperă mai mult de 85 % din costurile de restructurare, iar ajutorul mai puțin de 15 %. Chiar în cazul în care conversia datoriei (care nu include ajutorul) de către stat a fost considerată cost de restructurare, contribuția privată se ridică la mai mult de trei pătrimi din costurile de restructurare. Comisia consideră că această contribuție din partea creditorilor privați este substanțială.

| (94) | Pe baza celor menționate mai sus, Comisia concluzionează că ajutorul se limitează la minimul necesar. |
| --- | --- |

(94)

Pe baza celor menționate mai sus, Comisia concluzionează că ajutorul se limitează la minimul necesar.

4.8.   Principiul „pentru prima și ultima dată”

| (95) | Pe baza informațiilor puse la dispoziție de către autoritățile poloneze, Comisia concluzionează că societatea nu a primit ajutor pentru restructurare în ultimii zece ani. În timpul restructurării actuale, primele măsuri de ajutor au fost acordate în ultimul trimestru al anului 2003. Prin urmare, această condiție este respectată, |
| --- | --- |

(95)

Pe baza informațiilor puse la dispoziție de către autoritățile poloneze, Comisia concluzionează că societatea nu a primit ajutor pentru restructurare în ultimii zece ani. În timpul restructurării actuale, primele măsuri de ajutor au fost acordate în ultimul trimestru al anului 2003. Prin urmare, această condiție este respectată,

5.   CONCLUZIE

| (96) | Comisia concluzionează că ajutorul notificat este compatibil cu piața comună în cazul în care sunt îndeplinite anumite condiții, |
| --- | --- |

(96)

Comisia concluzionează că ajutorul notificat este compatibil cu piața comună în cazul în care sunt îndeplinite anumite condiții,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Măsurile de ajutor menționate în tabelul 4, din care unele au fost deja puse în aplicare parțial sau în totalitate, iar altele nu au fost încă puse în aplicare de Polonia, în ceea ce privește Fabryka Samochodów Osobowych, sunt compatibile cu piața comună și supuse obligațiilor și condițiilor stabilite în articolul 2.

Articolul 2

(1)   Planul pentru restructurarea FSO, inclusiv restructurarea pasivelor FSO, trebuie să fie pus în aplicare în totalitate.

(2)   Producția anuală de autovehicule de pasageri, inclusiv toate tipurile de kituri de asamblare, trebuie să se limiteze la 150 000 de unități până la sfârșitul lunii februarie 2011. Această limitare se aplică fiecărui an calendaristic. Producția trebuie să se limiteze la 25 000 de unități în primele două luni ale anului 2011.

(3)   Vânzările anuale ale acestor autovehicule de pasageri în UE (inclusiv în noile state membre, de îndată ce aderă la UE) trebuie să se limiteze la 107 000 de unități până la sfârșitul lunii februarie 2011. Această limitare se aplică fiecărui an calendaristic. Vânzările în UE trebuie să se limiteze la 17 833 de unități în primele două luni ale anului 2011.

(4)   Cele două condiții stabilite mai sus se aplică FSO, tuturor filialelor sale actuale și viitoare și oricărei societăți controlate de acționarul majoritar al FSO în măsura în care folosește active de producție (de exemplu, instalații, linii de producție) care în prezent aparțin FSO sau filialelor acesteia.

(5)   În scopul de a monitoriza conformitatea cu toate condițiile menționate mai sus, Polonia va pune la dispoziția Comisiei rapoarte bianuale privind progresul procesului de restructurare al FSO. În ceea ce privește limitările de producție și vânzări, Polonia va pune la dispoziția Comisiei rapoarte anuale privind cifrele de producție și vânzare ale anului calendaristic anterior, care trebuie să fie trimise cel mai târziu până la sfârșitul lunii ianuarie. Ultimul raport trebuie să fie trimis înainte de sfârșitul lui martie 2011 și trebuie să vizeze producția și vânzările din primele două luni ale lui 2011.

Articolul 3

Polonia va informa Comisia, în decurs de două luni de la notificarea prezentei decizii, privind măsurile luate pentru a se conforma cu aceasta.

Articolul 4

Prezenta decizie se adresează Republicii Polone.

Adoptată la Bruxelles, 20 decembrie 2006.

Pentru Comisie

Neelie KROES

Membru al Comisiei

---

(1)  JO C 100, 26.4.2005, p. 2.

1

(2)  A se vedea nota 1.

2

(3)  Informație confidențială.

3

(4)  Numai în scopuri informative, toate sumele puse la dispoziție de către autoritățile din Polonia în zloți polonezi (PLN) au fost convertite în euro (EUR) la cursul de schimb din 20 octombrie 2006, și anume 1 EUR = 3,89 PLN.

4

(5)

5

| Sursă: | „Prezentarea societății, Fabryka Samonochodów Osobowych S.A., Varșovia 2006”, furnizată de către autoritățile din Polonia la 31 august 2006. |
| --- | --- |

Sursă:

Sursă:

„Prezentarea societății, Fabryka Samonochodów Osobowych S.A., Varșovia 2006”, furnizată de către autoritățile din Polonia la 31 august 2006.

(6)  Conform unui comunicat de presă din 10 ianuarie 2006, publicat pe site-ul său (www.ukravto.ua), ZAZ a produs 148 163 autovehicule în 2005. Inclusiv 10 190 modele Travria, 6 224 Travria Pick-Up, 20 864„Slavuta”, 21 379 Sens, 9 107 Lanos T-150, 697 „Opel Astra-H”, 1 915 Opel CKD, 6 179 VAZ-21093, 14 459 VAZ-21099 și 57 149 de alte autovehicule.

6

(7)  Oficial, contractul este încheiat între Trezoreria de Stat a Republicii Polone și Zakrytoje Akcjonernoje Obszczestwo z Inostrannoj Inwesticjej „Zaporozskij Awtomobilestroitelnyj Zawod” cu sediul în Zaporozhye, Ucraina.

7

(8)  Datele folosite în această secțiune sunt extrase din informațiile puse la dispoziție de către autoritățile din Polonia.

8

(9)  Sursa: răspunsul autorităților poloneze din 30 august 2006.

9

Sursa:

(10)  Scrisoare din partea autorităților din Polonia din 13 iunie 2005.

10

(11)  Toate sumele puse la dispoziție de către autoritățile din Polonia în dolari americani (USD) au fost convertite în euro (EUR) la cursul de schimb din 20 octombrie 2006 de 1 EUR = 1,26 USD.

11

(12)  Prin scrisoarea din 3 ianuarie 2006, autoritățile din Polonia au informat Comisia că garanția planificată a fost revizuită descrescător. Măsurile de ajutor enunțate în decizia de inițiere a procedurii de investigație s-au bazat pe notificarea din 30 aprilie 2004. Notificarea conținea un plan pentru o garanție de 162,5 milioane USD.

12

(13)  Măsurile 22 și 23 au fost omise când au fost prezentate informațiile la data de 3 ianuarie 2006. Cu toate acestea sunt prezentate în decizia din 19 ianuarie 2005 de inițiere a procedurii prevăzute la articolul 88 alineatul (22) din Tratatul CE. Deoarece Comisia nu a primit nicio informație cu privire la retragerea acestora, a decis să le ia în considerare.

13

(14)  JO C 244, 1.10.2004, p. 2.

14

(15)  JO C 288, 9.10.1999, p. 2.

15

(16)  Această previziune se referă la modelul [...], pentru care a fost încheiat acordul [...] de numai [...].

16

(17)  Acest lucru este confirmat în hotărârea Tribunalului de Primă Instanță în Cauza-17/03 Schmitz-Gotha Fahrzeugwerke GmbH [2006] ECR II-1139, punctele 44 și 45.

17

Schmitz-Gotha Fahrzeugwerke GmbH

| (44) | Punctul 3.2.2 al orientărilor, care expune acea condiție, stipulează, în special, că planul de restructurare trebuie să îndeplinească trei condiții materiale. În primul rând, este esențial să se restabilească viabilitatea societății beneficiare într-un termen rezonabil de timp și pe baza unor presupuneri realiste [punctul 3.2.2(i)]; în al doilea rând, să se evite denaturarea concurenței [punctul 3.2.2(ii)]; și, în al treilea rând, să fie proporțional cu beneficiile și costurile de restructurare [punctul 3.2.2(iii)]. |
| --- | --- |

(44)

Punctul 3.2.2 al orientărilor, care expune acea condiție, stipulează, în special, că planul de restructurare trebuie să îndeplinească trei condiții materiale. În primul rând, este esențial să se restabilească viabilitatea societății beneficiare într-un termen rezonabil de timp și pe baza unor presupuneri realiste [punctul 3.2.2(i)]; în al doilea rând, să se evite denaturarea concurenței [punctul 3.2.2(ii)]; și, în al treilea rând, să fie proporțional cu beneficiile și costurile de restructurare [punctul 3.2.2(iii)].

| (45) | Deoarece aceste condiții sunt cumulative, Comisia trebuie să declare că un plan de ajutor pentru restructurare este incompatibil atunci când una dintre aceste condiții nu a fost satisfăcută (Cauza T-171/02 Regiunea autonomă Sardinia v Comisia [2005] II-0000, punctul 128; a se vedea, de asemenea, în sensul citat mai sus, Franța v Comisia, punctele 49 și 50]. |
| --- | --- |

(45)

Deoarece aceste condiții sunt cumulative, Comisia trebuie să declare că un plan de ajutor pentru restructurare este incompatibil atunci când una dintre aceste condiții nu a fost satisfăcută (Cauza T-171/02 Regiunea autonomă Sardinia v Comisia [2005] II-0000, punctul 128; a se vedea, de asemenea, în sensul citat mai sus, Franța v Comisia, punctele 49 și 50].

Regiunea autonomă Sardinia v Comisia

Franța v Comisia

(18)  În scrisoarea din 6 aprilie 2006, autoritățile din Polonia indică următoarele: „Ca regulă, acordarea unei licențe este strâns legată de cooperarea strânsă dintre licențiator și licențiat. Aceasta implică transferul de know-how, tehnologii de construcție, asistență tehnică, procese de cercetare și dezvoltare, control al calității, dar și măsuri comune menite să localizeze producția de subansamble și componente. În cazul în care licențiatul pune în aplicare cu succes termenii și condițiile acordului de licență, pot fi inițiate proiectele comune ulterioare [...].” Din cele de mai sus este evident că, pe termen lung, FSO se așteaptă să fie implicată mai mult în dezvoltarea de noi produse. Cu toate acestea, este vorba de o perioadă foarte lungă de timp și implică un număr de condiții, a căror îndeplinire în acest stadiu este ipotetică. Prin urmare, Comisia își va baza analiza pe premisa că FSO rămâne un constructor independent.

18

(19)  Producția în interiorul UE pentru deservirea piețelor din UE evită taxele vamale și limitează costurile de transport. Prin urmare, marii constructori de autovehicule consideră că unitățile de producție care operează în UE sunt mai fungibile — și prin urmare se află într-o concurență mai strânsă unele cu altele — decât unitățile de producție operează atât în interiorul UE, cât și în afară.

19

(20)  Într-adevăr, concurența intensă poate forța un mare constructor de autovehicule care își produce autovehiculele la FSO să reflecte costurile scăzute printr-un preț de vânzare mai scăzut.

20

(21)  Pe baza previziunilor amendate furnizate la 3 octombrie 2006, această măsură va reprezenta o constrângere numai în 2008.

21

(22)  Producția trebuie limitată la 25 000 de unități în primele două luni ale anului 2011.

22

(23)  Inclusiv noile state membre atunci când aderă la UE.

23

(24)  Vânzările în UE trebuie limitate la 17 833 de unități în primele două luni ale anului 2011.

24

(25)  Efectul restrângerii este limitat la doi ani și două luni atunci când se utilizează previziunile de producție expuse în tabelul 5. În cazul în care se utilizează previziunile sporite incluse în scrisoarea din 3 octombrie 2006, efectul restrângerii este limitat la trei ani și două luni.

25

(26)  Eroare materială – corect este „miliarde”.

26

---

| 19.7.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 187/47 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 187/47

---

DECIZIA COMISIEI

din 17 iulie 2007

de modificare a Deciziei 2006/784/CE de autorizare a metodelor de clasificare a carcaselor de porc în Franța

[notificată cu numărul C(2007) 3419]

(Numai textul în limba franceză este autentic)

(2007/510/CE)

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CEE) nr. 3220/84 al Consiliului din 13 noiembrie 1984 de stabilire a grilei comunitare de clasificare a carcaselor de porc (1), în special articolul 5 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | Decizia 2006/784/CE a Comisiei (2) prevede autorizarea a trei metode de clasificare a carcaselor de porc în Franța. |
| --- | --- |

(1)

Decizia 2006/784/CE a Comisiei (2) prevede autorizarea a trei metode de clasificare a carcaselor de porc în Franța.

| (2) | Guvernul francez a cerut Comisiei să autorizeze două noi metode de clasificare a carcaselor de porc și a prezentat rezultatele încercărilor sale de disecție în cadrul părții 2 din protocolul prevăzut la articolul 3 alineatul (3) din Regulamentul (CEE) nr. 2967/85 al Comisiei din 24 octombrie 1985 privind stabilirea modalităților de aplicare a grilei comunitare de clasificare a carcaselor de porc (3). |
| --- | --- |

(2)

Guvernul francez a cerut Comisiei să autorizeze două noi metode de clasificare a carcaselor de porc și a prezentat rezultatele încercărilor sale de disecție în cadrul părții 2 din protocolul prevăzut la articolul 3 alineatul (3) din Regulamentul (CEE) nr. 2967/85 al Comisiei din 24 octombrie 1985 privind stabilirea modalităților de aplicare a grilei comunitare de clasificare a carcaselor de porc (3).

| (3) | Din evaluarea acestei cereri reiese că sunt îndeplinite condițiile de autorizare a metodelor de clasificare în cauză. |
| --- | --- |

(3)

Din evaluarea acestei cereri reiese că sunt îndeplinite condițiile de autorizare a metodelor de clasificare în cauză.

| (4) | Măsurile prevăzute de prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului de gestionare a cărnii de porc, |
| --- | --- |

(4)

Măsurile prevăzute de prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului de gestionare a cărnii de porc,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

La articolul 1 primul paragraf din Decizia 2006/784/CE se adaugă următoarele litere (d) și (e):

| „(d) | aparatul Autofom și metodele de estimare aferente acestuia, a cărui descriere este prezentată în partea 4 a anexei; |
| --- | --- |

„(d)

aparatul Autofom și metodele de estimare aferente acestuia, a cărui descriere este prezentată în partea 4 a anexei;

| (e) | aparatul UltraFom 300 și metodele de estimare aferente acestuia, a cărui descriere este prezentată în partea 5 a anexei.” |
| --- | --- |

(e)

aparatul UltraFom 300 și metodele de estimare aferente acestuia, a cărui descriere este prezentată în partea 5 a anexei.”

Articolul 2

Prezenta decizie se adresează Republicii Franceze.

Adoptată la Bruxelles, 17 iulie 2007.

Pentru Comisie

Mariann FISCHER BOEL

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 301, 20.11.1984, p. 1. Regulament, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 3513/93 (JO L 320, 22.12.1993, p. 5).

1

(2)  JO L 318, 17.11.2006, p. 27.

2

(3)  JO L 285, 25.10.1985, p. 39. Regulament, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 1197/2006 (JO L 217, 8.8.2006, p. 6).

3

---

ANEXĂ

La anexa la Decizia 2006/784/CE se adaugă următoarele părți 4 și 5:

„PARTEA 4

AUTOFOM

| 1. | Clasificarea carcaselor de porc se realizează cu ajutorul aparatului numit «Autofom». |
| --- | --- |

1.

Clasificarea carcaselor de porc se realizează cu ajutorul aparatului numit «Autofom».

| 2. | Aparatul este echipat cu șaisprezece transductoare cu ultrasunete care funcționează la 2 MHz (SFK Technology, K2KG), a cărui distanță de operare între transductoare este de 25 de milimetri.
  Datele ultrasonice cuprind măsurătorile grosimii stratului de slănină dorsală și a mușchiului.
  Valorile măsurătorilor sunt transformate, prin intermediul unei unități centrale, în estimări ale procentului de carne macră. |
| --- | --- |

2.

Aparatul este echipat cu șaisprezece transductoare cu ultrasunete care funcționează la 2 MHz (SFK Technology, K2KG), a cărui distanță de operare între transductoare este de 25 de milimetri.

Datele ultrasonice cuprind măsurătorile grosimii stratului de slănină dorsală și a mușchiului.

Valorile măsurătorilor sunt transformate, prin intermediul unei unități centrale, în estimări ale procentului de carne macră.

| 3. | Conținutul de carne macră al carcasei se calculează în baza a 23 de puncte de măsură, prin aplicarea următoarei formule:








  Ŷ | = | 69,4808 – 0,09178*X0 – 0,08778*X7 – 0,02047*X9 – 0,06525*X19 – 0,03135*X21 – 0,01352*X26 – 0,01257*X29 + 0,00660*X31 + 0,00726*X36 – 0,11207*X48 – 0,31733*X60 – 0,12530*X64 – 0,03016*X83 – 0,28903*X88 – 0,15229*X91 – 0,03713*X92 + 0,09666*X100 – 0,08611*X101 + 0,01797*X113 + 0,03736*X115 + 0,03356*X116 + 0,01313*X121 + 0,01547*X123 |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Conținutul de carne macră al carcasei se calculează în baza a 23 de puncte de măsură, prin aplicarea următoarei formule:

Ŷ

=

69,4808 – 0,09178*X0 – 0,08778*X7 – 0,02047*X9 – 0,06525*X19 – 0,03135*X21 – 0,01352*X26 – 0,01257*X29 + 0,00660*X31 + 0,00726*X36 – 0,11207*X48 – 0,31733*X60 – 0,12530*X64 – 0,03016*X83 – 0,28903*X88 – 0,15229*X91 – 0,03713*X92 + 0,09666*X100 – 0,08611*X101 + 0,01797*X113 + 0,03736*X115 + 0,03356*X116 + 0,01313*X121 + 0,01547*X123

unde:

| Ŷ | = | procentul estimat de carne macră în carcasă, |
| --- | --- | --- |

Ŷ

=

procentul estimat de carne macră în carcasă,

X0, X7 ... X123 sunt variabilele măsurate de Autofom.

| 4. | Descrierea punctelor de măsură și a metodei statistice se găsește în partea II a protocolului prezentat Comisiei de către Franța, în conformitate cu articolul 3 alineatul (3) din Regulamentul (CEE) nr. 2967/85.
  Formula este valabilă pentru carcase care au greutatea între 45 și 125 de kilograme. |
| --- | --- |

4.

Descrierea punctelor de măsură și a metodei statistice se găsește în partea II a protocolului prezentat Comisiei de către Franța, în conformitate cu articolul 3 alineatul (3) din Regulamentul (CEE) nr. 2967/85.

Formula este valabilă pentru carcase care au greutatea între 45 și 125 de kilograme.

PARTEA 5

ULTRAFOM 300

| 1. | Clasificarea carcaselor de porc se realizează cu ajutorul aparatului numit «UltraFom 300». |
| --- | --- |

1.

Clasificarea carcaselor de porc se realizează cu ajutorul aparatului numit «UltraFom 300».

| 2. | Aparatul este echipat cu o sondă cu ultrasunete de 3,5 MHz (SFK Technology 3,5 64LA), cu o lungime de 5 cm, cu 64 transductoare cu ultrasunete. Semnalul transmis de ultrasunete este digitalizat, înregistrat și analizat printr-un microprocesor.
  Valorile măsurătorilor sunt transformate în estimări ale procentului de carne macră de către aparatul UltraFom. |
| --- | --- |

2.

Aparatul este echipat cu o sondă cu ultrasunete de 3,5 MHz (SFK Technology 3,5 64LA), cu o lungime de 5 cm, cu 64 transductoare cu ultrasunete. Semnalul transmis de ultrasunete este digitalizat, înregistrat și analizat printr-un microprocesor.

Valorile măsurătorilor sunt transformate în estimări ale procentului de carne macră de către aparatul UltraFom.

| 3. | Conținutul de carne macră al carcasei se calculează după următoarea formulă:

  Ŷ = 66,49 – 0,891 G + 0,104 M

  unde:







  Ŷ | = | procentul estimat de carne macră în carcasă, |
| --- | --- | --- | --- |
| G | = | grosimea stratului de slănină (inclusiv a șoricului), între a doua și a treia ultimă coastă, la 7 cm de la linia mediană a carcasei, urmând o traiectorie perpendiculară față de șoric (în milimetri), |
| M | = | grosimea mușchiului, între a doua și a treia ultimă coastă, la 7 cm de linia mediană a carcasei, urmând o traiectorie perpendiculară față de șoric (în milimetri). |

3.

Conținutul de carne macră al carcasei se calculează după următoarea formulă:

Ŷ = 66,49 – 0,891 G + 0,104 M

unde:

Ŷ

=

procentul estimat de carne macră în carcasă,

G

=

grosimea stratului de slănină (inclusiv a șoricului), între a doua și a treia ultimă coastă, la 7 cm de la linia mediană a carcasei, urmând o traiectorie perpendiculară față de șoric (în milimetri),

M

=

grosimea mușchiului, între a doua și a treia ultimă coastă, la 7 cm de linia mediană a carcasei, urmând o traiectorie perpendiculară față de șoric (în milimetri).

Formula este valabilă pentru carcase care au greutatea între 45 și 125 de kilograme.”

---