# Den Europæiske Unions L 219/2007

| | ISSN 1725-2520 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 219 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 50. årgang24. august 2007 |

ISSN 1725-2520

Den Europæiske Unions

Tidende

L 219

Dansk udgave

Retsforskrifter

50. årgang24. august 2007

---

| Indhold | | I   Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse er obligatorisk | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FORORDNINGER |
| | | Kommissionens forordning (EF) nr. 986/2007 af 23. august 2007 om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager | 1 |
| | * | Kommissionens forordning (EF) nr. 987/2007 af 22. august 2007 om forbud mod fiskeri efter glashvarre i EU-farvandene i IIa og IV fra fartøjer, der fører tysk flag | 3 |
| | * | Kommissionens forordning (EF) nr. 988/2007 af 22. august 2007 om forbud mod fiskeri efter torsk i ICES-område I og II (norske farvande) fra fartøjer, der fører spansk flag | 5 |
| | * | Kommissionens forordning (EF) nr. 989/2007 af 23. august 2007 om registrering af visse betegnelser i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (Barèges-Gavarnie (BOB) — Hořické trubičky (BGB) | 7 |

Indhold

I   Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse er obligatorisk

Side

FORORDNINGER

Kommissionens forordning (EF) nr. 986/2007 af 23. august 2007 om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

1

*

Kommissionens forordning (EF) nr. 987/2007 af 22. august 2007 om forbud mod fiskeri efter glashvarre i EU-farvandene i IIa og IV fra fartøjer, der fører tysk flag

3

*

Kommissionens forordning (EF) nr. 988/2007 af 22. august 2007 om forbud mod fiskeri efter torsk i ICES-område I og II (norske farvande) fra fartøjer, der fører spansk flag

5

*

Kommissionens forordning (EF) nr. 989/2007 af 23. august 2007 om registrering af visse betegnelser i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (Barèges-Gavarnie (BOB) — Hořické trubičky (BGB)

7

| | | II   Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk |
| --- | --- | --- |
| | | AFGØRELSER OG BESLUTNINGER |
| | | Kommissionen |
| | | 2007/580/EF |
| | * | Kommissionens beslutning af 24. april 2007 om den statsstøtteordning, som Slovenien gennemfører som led i sin lovgivning om godkendte energiproducenter — statsstøtte C 7/2005
  (meddelt under nummer K(2007) 1181)

   (
  1
  ) | 9 |
| | | 2007/581/EF |
| | * | Kommissionens beslutning af 24. april 2007 om statsstøtte C 26/2006 (ex N 110/2006) — midlertidig defensiv ordning for skibsbygningsindustrien — Portugal
  (meddelt under nummer K(2007) 1756)

   (
  1
  ) | 25 |
| | | 2007/582/EF |
| | * | Kommissionens beslutning af 10. maj 2007 om statsstøtte C 4/2006 (ex N 180/2005) — Portugal — Støtte til Djebel
  (meddelt under nummer K(2007) 1959)

   (
  1
  ) | 30 |
| | | 2007/583/EF |
| | * | Kommissionens beslutning af 21. juni 2007 om statsstøtte C 17/2006 (ex N 3/2006) — uddannelsesstøtte til Autoeuropa — Automóveis Lda, Portugal
  (meddelt under nummer K(2007) 3130)

   (
  1
  ) | 36 |
| | | 2007/584/EF |
| | * | Kommissionens beslutning af 21. august 2007 om ændring af beslutning 2004/558/EF om gennemførelse af Rådets direktiv 64/432/EØF for så vidt angår supplerende garantier med hensyn til IBR i forbindelse med handel inden for Fællesskabet med kvæg og godkendelse af de udryddelsesprogrammer, som visse medlemsstater har forelagt
  (meddelt under nummer K(2007) 3905)

   (
  1
  ) | 37 |

II   Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk

AFGØRELSER OG BESLUTNINGER

Kommissionen

2007/580/EF

*

Kommissionens beslutning af 24. april 2007 om den statsstøtteordning, som Slovenien gennemfører som led i sin lovgivning om godkendte energiproducenter — statsstøtte C 7/2005
  (meddelt under nummer K(2007) 1181)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer K(2007) 1181)

1

9

2007/581/EF

*

Kommissionens beslutning af 24. april 2007 om statsstøtte C 26/2006 (ex N 110/2006) — midlertidig defensiv ordning for skibsbygningsindustrien — Portugal
  (meddelt under nummer K(2007) 1756)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer K(2007) 1756)

1

25

2007/582/EF

*

Kommissionens beslutning af 10. maj 2007 om statsstøtte C 4/2006 (ex N 180/2005) — Portugal — Støtte til Djebel
  (meddelt under nummer K(2007) 1959)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer K(2007) 1959)

1

30

2007/583/EF

*

Kommissionens beslutning af 21. juni 2007 om statsstøtte C 17/2006 (ex N 3/2006) — uddannelsesstøtte til Autoeuropa — Automóveis Lda, Portugal
  (meddelt under nummer K(2007) 3130)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer K(2007) 3130)

1

36

2007/584/EF

*

Kommissionens beslutning af 21. august 2007 om ændring af beslutning 2004/558/EF om gennemførelse af Rådets direktiv 64/432/EØF for så vidt angår supplerende garantier med hensyn til IBR i forbindelse med handel inden for Fællesskabet med kvæg og godkendelse af de udryddelsesprogrammer, som visse medlemsstater har forelagt
  (meddelt under nummer K(2007) 3905)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer K(2007) 3905)

1

37

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

I Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse er obligatorisk

FORORDNINGER

| 24.8.2007 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 219/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2007

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 219/1

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 986/2007

af 23. august 2007

om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 3223/94 af 21. december 1994 om gennemførelsesbestemmelser til importordningen for frugt og grøntsager (1), særlig artikel 4, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I forordning (EF) nr. 3223/94 fastsættes som følge af gennemførelsen af resultaterne af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden kriterierne for Kommissionens fastsættelse af de faste værdier ved import fra tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i nævnte forordnings bilag. |
| --- | --- |

(1)

I forordning (EF) nr. 3223/94 fastsættes som følge af gennemførelsen af resultaterne af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden kriterierne for Kommissionens fastsættelse af de faste værdier ved import fra tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i nævnte forordnings bilag.

| (2) | Ved anvendelse af ovennævnte kriterier skal de faste importværdier fastsættes på de niveauer, der findes i bilaget til nærværende forordning — |
| --- | --- |

(2)

Ved anvendelse af ovennævnte kriterier skal de faste importværdier fastsættes på de niveauer, der findes i bilaget til nærværende forordning —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

De faste importværdier, der er omhandlet i artikel 4 i forordning (EF) nr. 3223/94, fastsættes som anført i tabellen i bilaget.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 24. august 2007.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 23. august 2007.

På Kommissionens vegne

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EFT L 337 af 24.12.1994, s. 66. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 756/2007 (EUT L 172 af 30.6.2007, s. 41).

1

---

BILAG

til Kommissionens forordning af 23. august 2007 om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kode | Tredjelandskode (1) | Fast importværdi |
| 0702 00 00 | MK | 55,1 |
| TR | 56,2 |
| XK | 48,8 |
| XS | 36,3 |
| ZZ | 49,1 |
| 0707 00 05 | TR | 106,4 |
| ZZ | 106,4 |
| 0709 90 70 | TR | 106,5 |
| ZZ | 106,5 |
| 0805 50 10 | AR | 64,3 |
| UY | 49,5 |
| ZA | 62,2 |
| ZZ | 58,7 |
| 0806 10 10 | EG | 236,6 |
| TR | 99,3 |
| US | 164,8 |
| ZZ | 166,9 |
| 0808 10 80 | AR | 46,1 |
| BR | 77,5 |
| CL | 73,5 |
| CN | 72,8 |
| NZ | 88,2 |
| US | 100,4 |
| ZA | 84,0 |
| ZZ | 77,5 |
| 0808 20 50 | AR | 43,8 |
| CN | 21,3 |
| TR | 121,2 |
| ZA | 89,6 |
| ZZ | 69,0 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | TR | 142,6 |
| ZZ | 142,6 |
| 0809 40 05 | BA | 41,3 |
| IL | 153,7 |
| TR | 78,6 |
| ZZ | 91,2 |

(EUR/100 kg)

KN-kode

Tredjelandskode (1)

Fast importværdi

0702 00 00

MK

55,1

TR

56,2

XK

48,8

XS

36,3

ZZ

49,1

0707 00 05

TR

106,4

ZZ

106,4

0709 90 70

TR

106,5

ZZ

106,5

0805 50 10

AR

64,3

UY

49,5

ZA

62,2

ZZ

58,7

0806 10 10

EG

236,6

TR

99,3

US

164,8

ZZ

166,9

0808 10 80

AR

46,1

BR

77,5

CL

73,5

CN

72,8

NZ

88,2

US

100,4

ZA

84,0

ZZ

77,5

0808 20 50

AR

43,8

CN

21,3

TR

121,2

ZA

89,6

ZZ

69,0

0809 30 10, 0809 30 90

TR

142,6

ZZ

142,6

0809 40 05

BA

41,3

IL

153,7

TR

78,6

ZZ

91,2

---

(1)  Den statistiske landefortegnelse, der er fastsat i Kommissionens forordning (EF) nr. 1833/2006 (EUT L 354 af 14.12.2006, s. 19). Koden »ZZ« repræsenterer »anden oprindelse«.

---

| 24.8.2007 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 219/3 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2007

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 219/3

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 987/2007

af 22. august 2007

om forbud mod fiskeri efter glashvarre i EU-farvandene i IIa og IV fra fartøjer, der fører tysk flag

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til forordning (EF) nr. 2371/2002 af 20. december 2002 om bevarelse og bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne som led i den fælles fiskeripolitik (1), særlig artikel 26, stk. 4,

under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 2847/93 af 12. oktober 1993 om indførelse af en kontrolordning under den fælles fiskeripolitik (2), særlig artikel 21, stk. 3, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved Rådets forordning (EF) nr. 41/2007 af 21. december 2006 om fastsættelse for 2007 af fiskerimuligheder og dertil knyttede betingelser for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande gældende for EF-farvande og for EF-fartøjer i andre farvande, som er omfattet af fangstbegrænsninger (3), er der fastsat kvoter for 2007. |
| --- | --- |

(1)

Ved Rådets forordning (EF) nr. 41/2007 af 21. december 2006 om fastsættelse for 2007 af fiskerimuligheder og dertil knyttede betingelser for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande gældende for EF-farvande og for EF-fartøjer i andre farvande, som er omfattet af fangstbegrænsninger (3), er der fastsat kvoter for 2007.

| (2) | Ifølge de oplysninger, Kommissionen har modtaget, har fiskeriet efter den bestand, der er omhandlet i bilaget, fra fartøjer, der fører den i samme bilag omhandlede medlemsstats flag eller er registreret i den pågældende medlemsstat, nået et sådant omfang, at den tildelte kvote for 2007 er opbrugt. |
| --- | --- |

(2)

Ifølge de oplysninger, Kommissionen har modtaget, har fiskeriet efter den bestand, der er omhandlet i bilaget, fra fartøjer, der fører den i samme bilag omhandlede medlemsstats flag eller er registreret i den pågældende medlemsstat, nået et sådant omfang, at den tildelte kvote for 2007 er opbrugt.

| (3) | Det er derfor nødvendigt at forbyde fiskeri efter den pågældende bestand samt opbevaring om bord, omladning og landing af denne bestand — |
| --- | --- |

(3)

Det er derfor nødvendigt at forbyde fiskeri efter den pågældende bestand samt opbevaring om bord, omladning og landing af denne bestand —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Opbrugt kvote

Den fiskekvote, som for 2007 tildeltes den medlemsstat, der er omhandlet i bilaget til denne forordning, for den i samme bilag omhandlede bestand, anses for at være opbrugt fra den dato, der fastsat i det pågældende bilag.

Artikel 2

Forbud

Fiskeri efter den bestand, der er omhandlet i bilaget, fra fartøjer, der fører de i samme bilag omhandlede medlemsstaters flag eller er registreret i disse medlemsstater, er forbudt fra den dato, der er fastsat i nævnte bilag. Det er forbudt at opbevare om bord, omlade og lande fangster af denne bestand taget af de pågældende fartøjer efter den dato.

Artikel 3

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 22. august 2007.

På Kommissionens vegne

Fokion FOTIADIS

Generaldirektør for fiskeri og maritime anliggender

---

(1)  EFT L 358 af 31.12.2002, s. 59.

1

(2)  EFT L 261 af 20.10.1993, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1967/2006 (EUT L 409 af 30.12.2006, s. 11. Berigtiget i EUT L 36 af 8.2.2007, s. 6).

2

(3)  EUT L 15 af 20.1.2007, s. 1. Senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 898/2007 (EUT L 196 af 28.7.2007, s. 22).

3

---

BILAG

| Nr. | 26 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Tyskland |
| Bestand | LEZ/2AC4-C |
| Art | Glashvarre (Lepidorhombus spp.) |
| Område | EU-farvandene i IIa og IV |
| Dato | 19. juli 2007 |

Nr.

26

Medlemsstat

Tyskland

Bestand

LEZ/2AC4-C

Art

Glashvarre (Lepidorhombus spp.)

Område

EU-farvandene i IIa og IV

Dato

19. juli 2007

---

| 24.8.2007 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 219/5 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2007

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 219/5

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 988/2007

af 22. august 2007

om forbud mod fiskeri efter torsk i ICES-område I og II (norske farvande) fra fartøjer, der fører spansk flag

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 2371/2002 af 20. december 2002 om bevarelse og bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne som led i den fælles fiskeripolitik (1), særlig artikel 26, stk. 4,

under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 2847/93 af 12. oktober 1993 om indførelse af en kontrolordning under den fælles fiskeripolitik (2), særlig artikel 21, stk. 3, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved Rådets forordning (EF) nr. 41/2007 af 21. december 2006 om fastsættelse for 2007 af fiskerimuligheder og dertil knyttede betingelser for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande gældende for EF-farvande og for EF-fartøjer i andre farvande, som er omfattet af fangstbegrænsninger (3), er der fastsat kvoter for 2007. |
| --- | --- |

(1)

Ved Rådets forordning (EF) nr. 41/2007 af 21. december 2006 om fastsættelse for 2007 af fiskerimuligheder og dertil knyttede betingelser for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande gældende for EF-farvande og for EF-fartøjer i andre farvande, som er omfattet af fangstbegrænsninger (3), er der fastsat kvoter for 2007.

| (2) | Ifølge de oplysninger, Kommissionen har modtaget, har fiskeriet efter den bestand, der er omhandlet i bilaget, fra fartøjer, der fører den i samme bilag omhandlede medlemsstats flag eller er registreret i den pågældende medlemsstat, nået et sådant omfang, at den tildelte kvote for 2007 er opbrugt. |
| --- | --- |

(2)

Ifølge de oplysninger, Kommissionen har modtaget, har fiskeriet efter den bestand, der er omhandlet i bilaget, fra fartøjer, der fører den i samme bilag omhandlede medlemsstats flag eller er registreret i den pågældende medlemsstat, nået et sådant omfang, at den tildelte kvote for 2007 er opbrugt.

| (3) | Det er derfor nødvendigt at forbyde fiskeri efter den pågældende bestand samt opbevaring om bord, omladning og landing af denne bestand — |
| --- | --- |

(3)

Det er derfor nødvendigt at forbyde fiskeri efter den pågældende bestand samt opbevaring om bord, omladning og landing af denne bestand —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Opbrugt kvote

Den fiskekvote, som for 2007 tildeltes den medlemsstat, der er omhandlet i bilaget til denne forordning, for den i samme bilag omhandlede bestand, anses for at være opbrugt fra den dato, der fastsat i det pågældende bilag.

Artikel 2

Forbud

Fiskeri efter den bestand, der er omhandlet i bilaget, fra fartøjer, der fører de i samme bilag omhandlede medlemsstaters flag eller er registreret i disse medlemsstater, er forbudt fra den dato, der er fastsat i nævnte bilag. Det er forbudt at opbevare om bord, omlade og lande fangster af denne bestand taget af de pågældende fartøjer efter den dato.

Artikel 3

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 22. august 2007.

På Kommissionens vegne

Fokion FOTIADIS

Generaldirektør for fiskeri og maritime anliggender

---

(1)  EFT L 358 af 31.12.2002, s. 59.

1

(2)  EFT L 261 af 20.10.1993, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1967/2006 (EUT L 409 af 30.12.2006, s. 11. Berigtiget i EUT L 36 af 8.2.2007, s. 6).

2

(3)  EUT L 15 af 20.1.2007, s. 1. Senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 898/2007 (EUT L 196 af 28.7.2007, s. 22).

3

---

BILAG

| Nr. | 25 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Spanien |
| Bestand | COD/1N2AB. |
| Art | Torsk (Gadus morhua) |
| Område | Norske farvande i ICES-område I og II |
| Dato | 20. juli 2007 |

Nr.

25

Medlemsstat

Spanien

Bestand

COD/1N2AB.

Art

Torsk (Gadus morhua)

Område

Norske farvande i ICES-område I og II

Dato

20. juli 2007

---

| 24.8.2007 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 219/7 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2007

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 219/7

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 989/2007

af 23. august 2007

om registrering af visse betegnelser i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (Barèges-Gavarnie (BOB) — Hořické trubičky (BGB)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 af 20. marts 2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer (1), særlig artikel 7, stk. 4, første afsnit, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I overensstemmelse med artikel 6, stk. 2, første afsnit, og i henhold til artikel 17, stk. 2, i forordning (EF) nr. 510/2006 er Frankrigs ansøgning om registrering af betegnelsen »Barèges-Gavarnie« og Tjekkiets ansøgning om registrering af betegnelsen »Hořické trubičky« offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (2). |
| --- | --- |

(1)

I overensstemmelse med artikel 6, stk. 2, første afsnit, og i henhold til artikel 17, stk. 2, i forordning (EF) nr. 510/2006 er Frankrigs ansøgning om registrering af betegnelsen »Barèges-Gavarnie« og Tjekkiets ansøgning om registrering af betegnelsen »Hořické trubičky« offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (2).

| (2) | Da Kommissionen ikke har modtaget indsigelser i medfør af artikel 7 i forordning (EF) nr. 510/2006, skal disse betegnelser registreres — |
| --- | --- |

(2)

Da Kommissionen ikke har modtaget indsigelser i medfør af artikel 7 i forordning (EF) nr. 510/2006, skal disse betegnelser registreres —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Betegnelserne i bilaget til denne forordning er hermed registreret.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 23. august 2007.

På Kommissionens vegne

Mariann FISCHER BOEL

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT L 93 af 31.3.2006, s. 12. Ændret ved forordning (EF) nr. 1791/2006 (EUT L 363 af 20.12.2006, s. 1).

1

(2)  EUT C 279 af 17.11.2006, s. 9 (Barèges-Gavarnie); EUT C 280 af 18.11.2006, s. 10 (Hořické trubičky).

2

---

BILAG

1.   Landbrugsprodukter bestemt til fødevarer, som er opført i traktatens bilag I

Kategori 1.3. —   Oste

FRANKRIG

Barèges-Gavarnie (BOB)

2.   Fødevarer omhandlet i bilag I til forordningen

Kategori 2.4. —   Brød, wienerbrød, kager, kiks og andet bagværk samt konfekturevarer

TJEKKIET

Hořické trubičky (BGB)

---

II Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk

AFGØRELSER OG BESLUTNINGER

Kommissionen

| 24.8.2007 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 219/9 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2007

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 219/9

---

KOMMISSIONENS BESLUTNING

af 24. april 2007

om den statsstøtteordning, som Slovenien gennemfører som led i sin lovgivning om godkendte energiproducenter — statsstøtte C 7/2005

(meddelt under nummer K(2007) 1181)

(Kun den slovenske udgave er autentisk)

(EØS-relevant tekst)

(2007/580/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 88, stk. 2, første afsnit,

under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a),

efter at have opfordret interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger i overensstemmelse med disse (1), og

ud fra følgende betragtninger:

1.   SAGSFORLØB

| (1) | Ved brev, der blev registreret i Kommissionen den 1. oktober 2003, fremsendte de slovenske myndigheder programmet for dækning af strandede omkostninger i elværker i Slovenien i overensstemmelse med den overgangsordning, der er omhandlet i bilag IV, afsnit 3, punkt 1, litra c), til traktaten om Tjekkiets, Estlands, Cyperns, Letlands, Litauens, Ungarns, Maltas, Polens, Sloveniens og Slovakiets tiltrædelse. Denne anmeldelse blev registreret som statsstøtte under sagsnummer SI 7/03. |
| --- | --- |

(1)

Ved brev, der blev registreret i Kommissionen den 1. oktober 2003, fremsendte de slovenske myndigheder programmet for dækning af strandede omkostninger i elværker i Slovenien i overensstemmelse med den overgangsordning, der er omhandlet i bilag IV, afsnit 3, punkt 1, litra c), til traktaten om Tjekkiets, Estlands, Cyperns, Letlands, Litauens, Ungarns, Maltas, Polens, Sloveniens og Slovakiets tiltrædelse. Denne anmeldelse blev registreret som statsstøtte under sagsnummer SI 7/03.

| (2) | Det fremgik af den efterfølgende brevveksling, at to kraftværker, der var nævnt i beskrivelsen af den anmeldte foranstaltning, fik statsstøtte fra en anden støtteordning. Denne anden statsstøtteordning (i det følgende »ordningen«) blev af Kommissionen registreret under sagsnummer NN 80/04 den 6. december 2004. |
| --- | --- |

(2)

Det fremgik af den efterfølgende brevveksling, at to kraftværker, der var nævnt i beskrivelsen af den anmeldte foranstaltning, fik statsstøtte fra en anden støtteordning. Denne anden statsstøtteordning (i det følgende »ordningen«) blev af Kommissionen registreret under sagsnummer NN 80/04 den 6. december 2004.

| (3) | På grundlag af de foreliggende oplysninger nærer Kommissionen tvivl om, hvorvidt visse dele af ordningen er forenelig med fællesmarkedet. Den vedtog derfor den 2. februar 2005 en beslutning om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2 (i det følgende »beslutning om at indlede proceduren«) og anmodede Slovenien om at fremkomme med sine bemærkninger. Beslutningen om at indlede proceduren blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende den 15. marts 2005 (2). Interesserede parter blev opfordret til at fremsætte deres bemærkninger senest en måned efter offentliggørelsen. |
| --- | --- |

(3)

På grundlag af de foreliggende oplysninger nærer Kommissionen tvivl om, hvorvidt visse dele af ordningen er forenelig med fællesmarkedet. Den vedtog derfor den 2. februar 2005 en beslutning om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2 (i det følgende »beslutning om at indlede proceduren«) og anmodede Slovenien om at fremkomme med sine bemærkninger. Beslutningen om at indlede proceduren blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende den 15. marts 2005 (2). Interesserede parter blev opfordret til at fremsætte deres bemærkninger senest en måned efter offentliggørelsen.

| (4) | Ved brev af 11. marts 2005, der blev registreret den 14. marts 2005, fremsatte Slovenien sine bemærkninger vedrørende den tvivl, der var rejst i beslutningen om at indlede proceduren. Den 25. april 2005, 11. juli 2005, 23. november 2005 og 22. juni 2006 sendte Kommissionen Slovenien yderligere spørgsmål, som blev besvaret i brev af 14. juni 2005, registreret i Kommissionen samme dag, 20. september 2005, registreret i Kommissionen samme dag, 31. januar 2006, registreret i Kommissionen samme dag og 7. juli 2006, registreret i Kommissionen den 14. juli 2006. |
| --- | --- |

(4)

Ved brev af 11. marts 2005, der blev registreret den 14. marts 2005, fremsatte Slovenien sine bemærkninger vedrørende den tvivl, der var rejst i beslutningen om at indlede proceduren. Den 25. april 2005, 11. juli 2005, 23. november 2005 og 22. juni 2006 sendte Kommissionen Slovenien yderligere spørgsmål, som blev besvaret i brev af 14. juni 2005, registreret i Kommissionen samme dag, 20. september 2005, registreret i Kommissionen samme dag, 31. januar 2006, registreret i Kommissionen samme dag og 7. juli 2006, registreret i Kommissionen den 14. juli 2006.

| (5) | Kommissionen modtog ikke bemærkninger fra andre interesserede parter. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen modtog ikke bemærkninger fra andre interesserede parter.

| (6) | Der blev afholdt et teknisk møde mellem Kommissionen og de slovenske myndigheder den 25. oktober 2006, og som følge heraf fremlagde Slovenien supplerende oplysninger i brev af 23. november 2006, der blev registreret i Kommissionen den 24. november 2006. |
| --- | --- |

(6)

Der blev afholdt et teknisk møde mellem Kommissionen og de slovenske myndigheder den 25. oktober 2006, og som følge heraf fremlagde Slovenien supplerende oplysninger i brev af 23. november 2006, der blev registreret i Kommissionen den 24. november 2006.

2.   BESKRIVELSE AF ORDNINGEN

| (7) | Støtteordningen blev indført i 2001 for at fremme produktion af elektricitet fra vedvarende energikilder og kombineret kraftvarmeproduktion samt sikre en pålidelig energiforsyning fra indenlandske kilder. |
| --- | --- |

(7)

Støtteordningen blev indført i 2001 for at fremme produktion af elektricitet fra vedvarende energikilder og kombineret kraftvarmeproduktion samt sikre en pålidelig energiforsyning fra indenlandske kilder.

| (8) | En elproducent skal for at være omfattet af ordningen være udpeget som »godkendt producent« af ministeriet for miljø, fysisk planlægning og energi (3). |
| --- | --- |

(8)

En elproducent skal for at være omfattet af ordningen være udpeget som »godkendt producent« af ministeriet for miljø, fysisk planlægning og energi (3).

| (9) | Status som godkendt producent kan tildeles tre typer elproducenter:






  i) | kraftværker, der producerer el på basis af vedvarende energikilder, bortset fra vandkraftværker med en kapacitet på over 10 MW |
| --- | --- | --- |

(9)

Status som godkendt producent kan tildeles tre typer elproducenter:

i)

kraftværker, der producerer el på basis af vedvarende energikilder, bortset fra vandkraftværker med en kapacitet på over 10 MW

| ii) | kraftværker, der anvender kombineret kraftvarmeteknologi, med en effektivitet, der ligger over gennemsnittet, bortset fra kommunale varmeværker med en kapacitet på over 10 MW og industrielle varmeværker med en kapacitet på over 1 MW |
| --- | --- |

ii)

kraftværker, der anvender kombineret kraftvarmeteknologi, med en effektivitet, der ligger over gennemsnittet, bortset fra kommunale varmeværker med en kapacitet på over 10 MW og industrielle varmeværker med en kapacitet på over 1 MW

| iii) | Trbovlje Thermoelectric Power Station (i det følgende »Trbovlje-værket«) med hensyn til den del af produktionen, der anvender op til 15 % af den indenlandske primærenergi, der er nødvendig for at dække Sloveniens elforbrug. |
| --- | --- |

iii)

Trbovlje Thermoelectric Power Station (i det følgende »Trbovlje-værket«) med hensyn til den del af produktionen, der anvender op til 15 % af den indenlandske primærenergi, der er nødvendig for at dække Sloveniens elforbrug.

| (10) | I 2003 tegnede de godkendte producenter sig for ca. 11,2 % af elproduktionen i Slovenien. Når der ses bort fra Trbovlje-værket og det kombinerede kraftvarmeværk i Ljubljana falder denne andel til ca. 2,7 %. |
| --- | --- |

(10)

I 2003 tegnede de godkendte producenter sig for ca. 11,2 % af elproduktionen i Slovenien. Når der ses bort fra Trbovlje-værket og det kombinerede kraftvarmeværk i Ljubljana falder denne andel til ca. 2,7 %.

| (11) | De godkendte producenter har ret til at få hele deres produktion opkøbt af den netoperatør, de er tilknyttet, til en pris, der fastsættes og justeres af staten en gang om året. Denne pris er højere end markedsprisen. De godkendte producenter kan også vælge at sælge deres elektricitet direkte på markedet. I så fald er de berettiget til at modtage en præmie, der svarer til forskellen mellem de indtægter, de ville have haft, hvis de havde valgt at sælge deres el til netoperatøren, og indtægterne ved salg på markedet. |
| --- | --- |

(11)

De godkendte producenter har ret til at få hele deres produktion opkøbt af den netoperatør, de er tilknyttet, til en pris, der fastsættes og justeres af staten en gang om året. Denne pris er højere end markedsprisen. De godkendte producenter kan også vælge at sælge deres elektricitet direkte på markedet. I så fald er de berettiget til at modtage en præmie, der svarer til forskellen mellem de indtægter, de ville have haft, hvis de havde valgt at sælge deres el til netoperatøren, og indtægterne ved salg på markedet.

| (12) | Netoperatørerne dækker de tab, de har som følge af opkøbsforpligtelsen, gennem betalinger fra en fond, der er oprettet ved lov. Midlerne i fonden anvendes også til at betale præmier til de godkendte producenter, der vælger at sælge deres el på markedet. Fondens midler udgøres af provenuet i beslutningen om at indlede proceduren af en skattelignende afgift på elforbrug, som opkræves af alle elforbrugere i Slovenien. |
| --- | --- |

(12)

Netoperatørerne dækker de tab, de har som følge af opkøbsforpligtelsen, gennem betalinger fra en fond, der er oprettet ved lov. Midlerne i fonden anvendes også til at betale præmier til de godkendte producenter, der vælger at sælge deres el på markedet. Fondens midler udgøres af provenuet i beslutningen om at indlede proceduren af en skattelignende afgift på elforbrug, som opkræves af alle elforbrugere i Slovenien.

3.   KOMMISSIONENS TVIVL

| (13) | Efter at have analyseret de foreliggende oplysninger kom Kommissionen i første omgang til den konklusion, at støtten udgør statsstøtte efter EF-traktatens artikel 87, stk. 1, da alle fire kriterier i den relevante definition er opfyldt. |
| --- | --- |

(13)

Efter at have analyseret de foreliggende oplysninger kom Kommissionen i første omgang til den konklusion, at støtten udgør statsstøtte efter EF-traktatens artikel 87, stk. 1, da alle fire kriterier i den relevante definition er opfyldt.

| (14) | Kommissionen betvivlede endvidere, at ordningen kunne betragtes som forenelig med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

(14)

Kommissionen betvivlede endvidere, at ordningen kunne betragtes som forenelig med fællesmarkedet.

| (15) | Kommissionen analyserede først støtten på basis af EF-rammebestemmelserne for statsstøtte til miljøbeskyttelse (4) (i det følgende »miljørammebestemmelser«). Denne analyse førte til tvivl om, hvorvidt støtten er forenelig med disse rammebestemmelser, især med hensyn til definitionen af producenter, der anvender vedvarende energi og effektiv kombineret kraftvarmeproduktion samt med hensyn til støttens størrelse sammenholdt med producenternes reelle meromkostninger. |
| --- | --- |

(15)

Kommissionen analyserede først støtten på basis af EF-rammebestemmelserne for statsstøtte til miljøbeskyttelse (4) (i det følgende »miljørammebestemmelser«). Denne analyse førte til tvivl om, hvorvidt støtten er forenelig med disse rammebestemmelser, især med hensyn til definitionen af producenter, der anvender vedvarende energi og effektiv kombineret kraftvarmeproduktion samt med hensyn til støttens størrelse sammenholdt med producenternes reelle meromkostninger.

| (16) | Derefter analyserede den støtten på basis af Kommissionens meddelelse om analysemetoden for statsstøtte i forbindelse med strandede omkostninger (5) (i det følgende »metoden«). Denne analyse førte til tvivl om, hvorvidt støtten var forenelig med denne metode. Det var især ikke muligt at fastslå, om støtten var beregnet tilstrækkeligt præcis af hensyn til den beregning for hvert enkelt kraftværk, der kræves ifølge denne metode. |
| --- | --- |

(16)

Derefter analyserede den støtten på basis af Kommissionens meddelelse om analysemetoden for statsstøtte i forbindelse med strandede omkostninger (5) (i det følgende »metoden«). Denne analyse førte til tvivl om, hvorvidt støtten var forenelig med denne metode. Det var især ikke muligt at fastslå, om støtten var beregnet tilstrækkeligt præcis af hensyn til den beregning for hvert enkelt kraftværk, der kræves ifølge denne metode.

| (17) | For det tredje analyserede Kommissionen støtten som kompensation for udgifter i forbindelse med tjenesteydelser af almindelig økonomisk interesse. Denne analyse førte til tvivl om støttens forenelighed, da Kommissionen for størstedelen af støttemodtagernes vedkommende ikke præcist kunne definere, hvilke tjenester af almindelig økonomisk interesse det drejede sig om, og for den eneste støttemodtager, hvor dette var muligt, var det ikke muligt at vurdere proportionaliteten i kompensationen. |
| --- | --- |

(17)

For det tredje analyserede Kommissionen støtten som kompensation for udgifter i forbindelse med tjenesteydelser af almindelig økonomisk interesse. Denne analyse førte til tvivl om støttens forenelighed, da Kommissionen for størstedelen af støttemodtagernes vedkommende ikke præcist kunne definere, hvilke tjenester af almindelig økonomisk interesse det drejede sig om, og for den eneste støttemodtager, hvor dette var muligt, var det ikke muligt at vurdere proportionaliteten i kompensationen.

| (18) | Kommissionen betvivler endvidere, hvorvidt støtten, der finansieres ved hjælp af en skattelignende afgift, der pålægges elforbrugerne, er forenelig med EF-traktatens artikel 25 og 90. |
| --- | --- |

(18)

Kommissionen betvivler endvidere, hvorvidt støtten, der finansieres ved hjælp af en skattelignende afgift, der pålægges elforbrugerne, er forenelig med EF-traktatens artikel 25 og 90.

4.   BEMÆRKNINGER FRA INTERESSEREDE PARTER

| (19) | Efter beslutningen om at indlede proceduren modtog Kommissionen ikke bemærkninger fra andre interesserede parter. |
| --- | --- |

(19)

Efter beslutningen om at indlede proceduren modtog Kommissionen ikke bemærkninger fra andre interesserede parter.

5.   MEDLEMSSTATENS INDLEDENDE BEMÆRKNINGER

| (20) | I brev af 11. marts 2005, der blev registreret den 14. marts 2005, fremsatte Slovenien sine bemærkninger til den tvivl, der kom til udtryk i beslutningen om at indlede proceduren. Disse bemærkninger omhandlede kun problemet i forbindelse med definition af statsstøtte og begrebet skattelignende afgift. |
| --- | --- |

(20)

I brev af 11. marts 2005, der blev registreret den 14. marts 2005, fremsatte Slovenien sine bemærkninger til den tvivl, der kom til udtryk i beslutningen om at indlede proceduren. Disse bemærkninger omhandlede kun problemet i forbindelse med definition af statsstøtte og begrebet skattelignende afgift.

5.1.   Forekomst af statsstøtte

| (21) | Slovenien pointerede, at de slovenske distributionsselskaber ikke er 100 % statsejede. Det anføres, at ejerskabet af netoperatørerne i praksis er fordelt mellem staten (ca. 80 %) og private investeringsselskaber og andre (ca. 20 %). Med hensyn til opkøbsforpligtelsen sondrer den slovenske lovgivning desuden ikke mellem statsejede og privatejede operatører. Energiloven (6) indeholder ikke noget krav om, at operatøren skal være statsejet og tillader, at operatørerne er privat eller statsejede. |
| --- | --- |

(21)

Slovenien pointerede, at de slovenske distributionsselskaber ikke er 100 % statsejede. Det anføres, at ejerskabet af netoperatørerne i praksis er fordelt mellem staten (ca. 80 %) og private investeringsselskaber og andre (ca. 20 %). Med hensyn til opkøbsforpligtelsen sondrer den slovenske lovgivning desuden ikke mellem statsejede og privatejede operatører. Energiloven (6) indeholder ikke noget krav om, at operatøren skal være statsejet og tillader, at operatørerne er privat eller statsejede.

| (22) | Det forhold at en bestemt enhed, der er involveret i opkøbsordningen, er statsejet, medfører ifølge Slovenien ikke af den grund alene, at der er tale om statsstøtte. Der henvistes til EF-Domstolens dom af 13. marts 2001 i sag C-379/98. |
| --- | --- |

(22)

Det forhold at en bestemt enhed, der er involveret i opkøbsordningen, er statsejet, medfører ifølge Slovenien ikke af den grund alene, at der er tale om statsstøtte. Der henvistes til EF-Domstolens dom af 13. marts 2001 i sag C-379/98.

| (23) | Slovenien hævder endvidere, at systemet med opkøb af elektricitet fra godkendte producenter, således som det er fastlagt i den slovenske lovgivning, i høj grad ligner andre ordninger der er undersøgt af Kommissionen, f.eks. i sag NN 27/2000 og NN 68/2000 (7), hvor Kommissionen fastslog, at der ikke var tale om statsstøtte. I afgørelserne i disse to sager konkluderede Kommissionen ifølge Slovenien, at lovene eller snarere de omhandlede sager ikke kunne anses for at involvere statsmidler, da forpligtelsen gjaldt for både private og offentlige netoperatører. |
| --- | --- |

(23)

Slovenien hævder endvidere, at systemet med opkøb af elektricitet fra godkendte producenter, således som det er fastlagt i den slovenske lovgivning, i høj grad ligner andre ordninger der er undersøgt af Kommissionen, f.eks. i sag NN 27/2000 og NN 68/2000 (7), hvor Kommissionen fastslog, at der ikke var tale om statsstøtte. I afgørelserne i disse to sager konkluderede Kommissionen ifølge Slovenien, at lovene eller snarere de omhandlede sager ikke kunne anses for at involvere statsmidler, da forpligtelsen gjaldt for både private og offentlige netoperatører.

| (24) | Under henvisning til ovennævnte betragtninger og den gældende ordnings karakter fandt Slovenien, at spørgsmålet om ejerskab af de involverede enheder ikke i sig selv ændrer det forhold, at der ikke er tale om statsmidler. |
| --- | --- |

(24)

Under henvisning til ovennævnte betragtninger og den gældende ordnings karakter fandt Slovenien, at spørgsmålet om ejerskab af de involverede enheder ikke i sig selv ændrer det forhold, at der ikke er tale om statsmidler.

| (25) | Slovenien tilføjer, at de obligatoriske bidrag, der modtages af en statslig virksomhed, ikke udgør statsstøtte i de tilfælde, hvor den pågældende virksomhed ikke har ret til frit at disponere over disse midler. Opkøbsordningen finansieres af den afgift, som alle elektricitetsbrugere betaler for brug af nettet. En del af denne afgift opføres af netoperatørerne på separate konti til et forudbestemt formål. |
| --- | --- |

(25)

Slovenien tilføjer, at de obligatoriske bidrag, der modtages af en statslig virksomhed, ikke udgør statsstøtte i de tilfælde, hvor den pågældende virksomhed ikke har ret til frit at disponere over disse midler. Opkøbsordningen finansieres af den afgift, som alle elektricitetsbrugere betaler for brug af nettet. En del af denne afgift opføres af netoperatørerne på separate konti til et forudbestemt formål.

5.2.   Skattelignende afgift

| (26) | Slovenien fremhævede, at opkøbsordningen finansieres af en del af den afgift, som alle elektricitetsbrugere betaler på samme vilkår, der er kendt på forhånd. De enkelte bestanddele i afgiften for brug af nettet bestemmes af energiagenturet (den myndighed, der regulerer markedet) og regeringen. Prisforskelle dækkes af en mekanisme, hvorved netoperatører køber elektricitet til en fast pris og sælger den til markedsprisen. Et eventuelt tab som følge heraf dækkes af en del af afgiften for brug af nettet. Operatørerne under opkøbsordningen modtager derfor ikke midler fra staten, men fra en del af afgiften for brug af nettet. |
| --- | --- |

(26)

Slovenien fremhævede, at opkøbsordningen finansieres af en del af den afgift, som alle elektricitetsbrugere betaler på samme vilkår, der er kendt på forhånd. De enkelte bestanddele i afgiften for brug af nettet bestemmes af energiagenturet (den myndighed, der regulerer markedet) og regeringen. Prisforskelle dækkes af en mekanisme, hvorved netoperatører køber elektricitet til en fast pris og sælger den til markedsprisen. Et eventuelt tab som følge heraf dækkes af en del af afgiften for brug af nettet. Operatørerne under opkøbsordningen modtager derfor ikke midler fra staten, men fra en del af afgiften for brug af nettet.

| (27) | Operatørerne skal føre disse midler på en separat konto. Midlerne anvendes også til at betale den ekstra præmie i tilfælde, hvor de godkendte producenter sælger en del af deres elektricitet uafhængigt eller gennem en mellemmand. |
| --- | --- |

(27)

Operatørerne skal føre disse midler på en separat konto. Midlerne anvendes også til at betale den ekstra præmie i tilfælde, hvor de godkendte producenter sælger en del af deres elektricitet uafhængigt eller gennem en mellemmand.

| (28) | Det hævdes af Slovenien, at ordningen hverken omfatter en statslig fond eller nogen anden form for fond, som midlerne føres igennem. De midler, der finansierer ordningen, kan ikke anses for at komme fra en halvstatslig afgift, eftersom de ikke kommer fra statsbudgettet og ikke kan henføres til staten. |
| --- | --- |

(28)

Det hævdes af Slovenien, at ordningen hverken omfatter en statslig fond eller nogen anden form for fond, som midlerne føres igennem. De midler, der finansierer ordningen, kan ikke anses for at komme fra en halvstatslig afgift, eftersom de ikke kommer fra statsbudgettet og ikke kan henføres til staten.

6.   SUPPLERENDE OPLYSNINGER FRA SLOVENIEN

| (29) | Efter en yderligere brevveksling med Kommissionen fremlagde Slovenien supplerende oplysninger vedrørende ordningen. |
| --- | --- |

(29)

Efter en yderligere brevveksling med Kommissionen fremlagde Slovenien supplerende oplysninger vedrørende ordningen.

| (30) | Slovenien fremlagde nye oplysninger, specielt vedrørende ordningens mål på området for miljøbeskyttelse. Sigtet med ordningen var primært at bidrage til de generelle miljøpolitiske mål:






  i) | en mere effektiv energiudnyttelse |
| --- | --- | --- |

(30)

Slovenien fremlagde nye oplysninger, specielt vedrørende ordningens mål på området for miljøbeskyttelse. Sigtet med ordningen var primært at bidrage til de generelle miljøpolitiske mål:

i)

en mere effektiv energiudnyttelse

| ii) | forøgelse af de vedvarende energikilders andel af Fællesskabets primære energibalance fra 8,8 % i 2001 til 12 % i 2010. |
| --- | --- |

ii)

forøgelse af de vedvarende energikilders andel af Fællesskabets primære energibalance fra 8,8 % i 2001 til 12 % i 2010.

| (31) | De anførte målsætninger omfatter mål for kombineret kraftvarmeproduktion og for vedvarende energikilder, som begge er omfattet af ordningen for opkøb af elektricitet. Disse mål er i overensstemmelse med de mål, der er fastsat for Slovenien, bl.a. i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/77/EF af 27. september 2001 om fremme af elektricitet produceret fra vedvarende energikilder inden for det indre marked for elektricitet (8). Direktiv 2001/77/EF fastsætter vejledende mål for de enkelte medlemsstater. Målet for Slovenien er, at andelen af elforbruget fra vedvarende energikilder skal udgøre 32,6 % senest i 2010. |
| --- | --- |

(31)

De anførte målsætninger omfatter mål for kombineret kraftvarmeproduktion og for vedvarende energikilder, som begge er omfattet af ordningen for opkøb af elektricitet. Disse mål er i overensstemmelse med de mål, der er fastsat for Slovenien, bl.a. i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/77/EF af 27. september 2001 om fremme af elektricitet produceret fra vedvarende energikilder inden for det indre marked for elektricitet (8). Direktiv 2001/77/EF fastsætter vejledende mål for de enkelte medlemsstater. Målet for Slovenien er, at andelen af elforbruget fra vedvarende energikilder skal udgøre 32,6 % senest i 2010.

| (32) | Antallet af kraftværker, hvorfra elektriciteten opkøbes under ordningen, er 434. Heraf er 430 tilsluttet distributionsnettet og 4 transmissionsnettet. Over 90 % af de kraftværker, der er forbundet med distributionsnettet, er vandkraftværker, medens resten er biomasseanlæg, solanlæg og kombinerede kraftvarmeanlæg. |
| --- | --- |

(32)

Antallet af kraftværker, hvorfra elektriciteten opkøbes under ordningen, er 434. Heraf er 430 tilsluttet distributionsnettet og 4 transmissionsnettet. Over 90 % af de kraftværker, der er forbundet med distributionsnettet, er vandkraftværker, medens resten er biomasseanlæg, solanlæg og kombinerede kraftvarmeanlæg.

| (33) | Ordningen har været gældende, siden loven om regler for fastsættelse af priser og opkøb af elektricitet fra godkendte elproducenter (9) trådte i kraft den 4. april 2002. |
| --- | --- |

(33)

Ordningen har været gældende, siden loven om regler for fastsættelse af priser og opkøb af elektricitet fra godkendte elproducenter (9) trådte i kraft den 4. april 2002.

| (34) | De nuværende aftaler om opkøb af elektricitet, der er indgået mellem de godkendte kraftværker og net- eller systemoperatørerne, gælder i en periode på ti år. |
| --- | --- |

(34)

De nuværende aftaler om opkøb af elektricitet, der er indgået mellem de godkendte kraftværker og net- eller systemoperatørerne, gælder i en periode på ti år.

| (35) | Slovenien anførte, at vedvarende energikilder ifølge artikel 4 i energiloven af 1999 defineres som i direktiv 2001/77/EF. |
| --- | --- |

(35)

Slovenien anførte, at vedvarende energikilder ifølge artikel 4 i energiloven af 1999 defineres som i direktiv 2001/77/EF.

| (36) | Hovedmålet med ordningen er at sikre hensigtsmæssige økonomiske vilkår for at udvikle og gennemføre nye projekter for godkendte kraftværker. En omkostningsanalyse for de enkelte godkendte kraftværker (med hensyn til primærenergikilde og størrelse) har dannet grundlag for beregningen af opkøbspriser for de forskellige typer godkendte kraftværker, som i det mindste sikrer det minimumsafkast, der er nødvendigt for at foretage nye investeringer. Støttens eller præmiens størrelse bestemmes af forskellen mellem den faste årlige opkøbspris og den gennemsnitlige markedspris for elektricitet. Hvis markedsprisen stiger, nedsættes præmierne tilsvarende. |
| --- | --- |

(36)

Hovedmålet med ordningen er at sikre hensigtsmæssige økonomiske vilkår for at udvikle og gennemføre nye projekter for godkendte kraftværker. En omkostningsanalyse for de enkelte godkendte kraftværker (med hensyn til primærenergikilde og størrelse) har dannet grundlag for beregningen af opkøbspriser for de forskellige typer godkendte kraftværker, som i det mindste sikrer det minimumsafkast, der er nødvendigt for at foretage nye investeringer. Støttens eller præmiens størrelse bestemmes af forskellen mellem den faste årlige opkøbspris og den gennemsnitlige markedspris for elektricitet. Hvis markedsprisen stiger, nedsættes præmierne tilsvarende.

| (37) | I nedenstående tabel sammenholdes de godkendte producenters produktionsomkostninger (efter anlægsteknologi og størrelse) med de præmier, der tilbydes under ordningen. Tabellen er baseret på en hypotetisk gennemsnitlig markedspris på 8 SIT/kWh. Denne værdi er kun en referenceværdi. Hvis markedsprisen stiger falder præmierne tilsvarende. |
| --- | --- |

(37)

I nedenstående tabel sammenholdes de godkendte producenters produktionsomkostninger (efter anlægsteknologi og størrelse) med de præmier, der tilbydes under ordningen. Tabellen er baseret på en hypotetisk gennemsnitlig markedspris på 8 SIT/kWh. Denne værdi er kun en referenceværdi. Hvis markedsprisen stiger falder præmierne tilsvarende.

| (38) | I alle tilfælde er produktionsomkostningerne højere end både den gennemsnitlige markedspris og den garanterede faste købspris under den godkendte producentordning.
  Tabel 1
  De godkendte kraftværkers produktionsomkostninger sammenholdt med opkøbsprisen under ordningen










  Type af godkendt kraftværk efter primær energikilde | Effekt | Produktions-omkostninger | Forskel | Præmie |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Størrelser | [kW] | [SIT/kWh] | [SIT/kWh] | [SIT/kWh] |
| Vandkraftværker | maks. 1 MW | 100 | 15,53 | 7,53 | 6,75 |
| fra 1 MW til 10 MW | 3 000 | 14,33 | 6,33 | 6,23 |
| Biomassekraftværker | maks. 1 MW | 600 | 24,80 | 16,80 | 8,69 |
| over 1 MW | 1 500 | 18,18 | 10,18 | 8,17 |
| Vindkraftværker | maks. 1 MW | 100 | 23,28 | 15,28 | 6,55 |
| over 1 MW | 20 000 | 15,49 | 7,49 | 6,05 |
| Geotermiske kraftværker | | 3 000 | 14,59 | 6,59 | 6,05 |
| Solkraftværker | maks. 36 kW | 36 | 175,26 | 167,26 | 81,67 |
| over 36 kW | 100 | 122,58 | 114,58 | 7,46 |
| Andre kraftværker (biogas) | | 120 | 30,39 | 22,39 | 20,97 |
| Godkendte kraftværker eller termiske anlæg der anvender husholdningsaffald | maks. 1 MW | 100 | 13,97 | 5,97 | 4,74 |
| fra 1 MW til 10 MW | 3 000 | 12,08 | 4,08 | 3,87 |
| Kraftvarmeværker til fjernvarme | maks. 1 MW | 700 | 16,54 | 8,54 | 5,9 |
| fra 1 MW til 10 MW | 3 000 | 14,56 | 6,56 | 5,38 |
| Kraftvarmeværker i industrien | maks. 1 MW | 700 | 14,95 | 6,95 | 4,83 |
| NB: På basis af en markedspris på SIT 8/kWh. |

(38)

I alle tilfælde er produktionsomkostningerne højere end både den gennemsnitlige markedspris og den garanterede faste købspris under den godkendte producentordning.

Tabel 1

De godkendte kraftværkers produktionsomkostninger sammenholdt med opkøbsprisen under ordningen

Type af godkendt kraftværk efter primær energikilde

Effekt

Produktions-omkostninger

Forskel

Præmie

Størrelser

[kW]

[SIT/kWh]

[SIT/kWh]

[SIT/kWh]

Vandkraftværker

maks. 1 MW

100

15,53

7,53

6,75

fra 1 MW til 10 MW

3 000

14,33

6,33

6,23

Biomassekraftværker

maks. 1 MW

600

24,80

16,80

8,69

over 1 MW

1 500

18,18

10,18

8,17

Vindkraftværker

maks. 1 MW

100

23,28

15,28

6,55

over 1 MW

20 000

15,49

7,49

6,05

Geotermiske kraftværker

3 000

14,59

6,59

6,05

Solkraftværker

maks. 36 kW

36

175,26

167,26

81,67

over 36 kW

100

122,58

114,58

7,46

Andre kraftværker (biogas)

120

30,39

22,39

20,97

Godkendte kraftværker eller termiske anlæg der anvender husholdningsaffald

maks. 1 MW

100

13,97

5,97

4,74

fra 1 MW til 10 MW

3 000

12,08

4,08

3,87

Kraftvarmeværker til fjernvarme

maks. 1 MW

700

16,54

8,54

5,9

fra 1 MW til 10 MW

3 000

14,56

6,56

5,38

Kraftvarmeværker i industrien

maks. 1 MW

700

14,95

6,95

4,83

NB: På basis af en markedspris på SIT 8/kWh.

| (39) | Det fremgår af en omkostningsanalyse og en økonomisk beregning for de forskellige kategorier af godkendte kraftværksenheder (se tabellen nedenfor), at nettonutidsværdien af de købspriser, der anvendes i ordningen, ikke overstiger nettonutidsværdien af investeringsomkostningerne for nogen af de godkendte kraftværker.
  Tabel 2
  Nettonutidsværdi (NNV) af opkøbspriser sammenholdt med investeringsomkostningerne for de enkelte godkendte kraftværker












  Type af godkendt kraftværk efter primærenergikilde | Kapacitet | Forventet årligt salg | Specifikke investeringsomkostninger | Investeringer | Årlig præmie | Præmie – investeringsomkostninger (NNV) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Størrelse | [kw] | [MWh] | [SIT/kW] | [SIT million] | [SIT million/a] | [SIT million] |
| Vandkraftværker | maks. 1 MW | 100 | 456 | 480 000 | 48 | 2,9 | –21,0 |
| fra 1 MW til 10 MW | 3 000 | 10 656 | 380 000 | 1 140 | 63,1 | – 549,1 |
| Biomassekraftværker | maks. 1 MW | 600 | 2 725 | 990 000 | 594 | 22,5 | – 369,3 |
| over 1 MW | 1 500 | 6 813 | 660 000 | 990 | 52,9 | – 492,1 |
| Vindkraftværker | maks. 1 MW | 100 | 187 | 341 000 | 34 | 1,2 | –22,2 |
| over 1 MW | 20 000 | 40 800 | 253 000 | 5 060 | 234,5 | –2 802,2 |
| Geotermiske kraftværker | | 3 000 | 20 736 | 715 000 | 2 145 | 119,2 | –1 029,1 |
| Solkraftværker | maks. 36 kW | 36 | 34 | 1 430 000 | 52 | 2,7 | –26,2 |
| over 36 kW | 100 | 116 | 1 210 000 | 121 | 0,8 | – 105,4 |
| Andre kraftværker (biogas) | | 120 | 628 | 913 000 | 110 | 12,5 | –1,0 |
| Godkendte kraftværker eller varmeværker, der anvender husholdningsaffald | maks. 1 MW | 100 | 624 | 319 000 | 32 | 2,8 | –7,0 |
| fra 1 MW til 10 MW | 3 000 | 19 728 | 286 000 | 858 | 72,5 | – 212,0 |
| Kraftvarmeværker til fjernvarme | maks. 1 MW | 700 | 2 496 | 198 000 | 139 | 16,1 | –16,0 |
| fra 1 MW til 10 MW | 3 000 | 10 698 | 165 000 | 495 | 63,0 | –19,3 |
| Kraftvarmeværker i industrien | maks. 1 MW | 700 | 3 135 | 187 000 | 131 | 2,5 | –5,0 |
| NB: På basis af en rentesats på 8 %, en periode på 15 år og et fald i købsprisen eller præmien på 5 % efter 5 år og 10 % efter 10 år i overensstemmelse med loven om opkøb. |

(39)

Det fremgår af en omkostningsanalyse og en økonomisk beregning for de forskellige kategorier af godkendte kraftværksenheder (se tabellen nedenfor), at nettonutidsværdien af de købspriser, der anvendes i ordningen, ikke overstiger nettonutidsværdien af investeringsomkostningerne for nogen af de godkendte kraftværker.

Tabel 2

Nettonutidsværdi (NNV) af opkøbspriser sammenholdt med investeringsomkostningerne for de enkelte godkendte kraftværker

Type af godkendt kraftværk efter primærenergikilde

Kapacitet

Forventet årligt salg

Specifikke investeringsomkostninger

Investeringer

Årlig præmie

Præmie – investeringsomkostninger (NNV)

Størrelse

[kw]

[MWh]

[SIT/kW]

[SIT million]

[SIT million/a]

[SIT million]

Vandkraftværker

maks. 1 MW

100

456

480 000

48

2,9

–21,0

fra 1 MW til 10 MW

3 000

10 656

380 000

1 140

63,1

– 549,1

Biomassekraftværker

maks. 1 MW

600

2 725

990 000

594

22,5

– 369,3

over 1 MW

1 500

6 813

660 000

990

52,9

– 492,1

Vindkraftværker

maks. 1 MW

100

187

341 000

34

1,2

–22,2

over 1 MW

20 000

40 800

253 000

5 060

234,5

–2 802,2

Geotermiske kraftværker

3 000

20 736

715 000

2 145

119,2

–1 029,1

Solkraftværker

maks. 36 kW

36

34

1 430 000

52

2,7

–26,2

over 36 kW

100

116

1 210 000

121

0,8

– 105,4

Andre kraftværker (biogas)

120

628

913 000

110

12,5

–1,0

Godkendte kraftværker eller varmeværker, der anvender husholdningsaffald

maks. 1 MW

100

624

319 000

32

2,8

–7,0

fra 1 MW til 10 MW

3 000

19 728

286 000

858

72,5

– 212,0

Kraftvarmeværker til fjernvarme

maks. 1 MW

700

2 496

198 000

139

16,1

–16,0

fra 1 MW til 10 MW

3 000

10 698

165 000

495

63,0

–19,3

Kraftvarmeværker i industrien

maks. 1 MW

700

3 135

187 000

131

2,5

–5,0

NB: På basis af en rentesats på 8 %, en periode på 15 år og et fald i købsprisen eller præmien på 5 % efter 5 år og 10 % efter 10 år i overensstemmelse med loven om opkøb.

| (40) | Præmierne for de enkelte godkendte kraftværker omfatter også det afkast, der er foreskrevet i den slovenske lovgivning — mindst 8 % af investeringer gennemført af offentlige midler. På grund af manglende justering af opkøbspriser og præmier ligger det aktuelle afkast for alle godkendte kraftværker, der benytter vedvarende energikilder, under 8 %, hvilket fremgår af nedenstående tabel. For solkraftværker giver præmien ikke mulighed for afkast (negativt afkast), især i tilfælde af små og mellemstore værker.
  Tabel 3
  De godkendte kraftværkers afkast









  Type af godkendt kraftværk efter primærenergikilde | Kapacitet | Præmie | Afkast inkluderet i præmien |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | Størrelse | [kw] | [SIT/kWh] | |
| Vandkraftværker | maks. MW | 100 | 6,75 | 6,95 % |
| fra 1 MW til 10 MW | 3 000 | 6,23 | 7,90 % |
| Biomasse-kraftværker | maks. 1 MW | 600 | 8,69 | 2,30 % |
| over 1 MW | 1 500 | 8,17 | 6,00 % |
| Vindkraftværker | maks. 1 MW | 100 | 6,55 | 0,40 % |
| over 1 MW | 20 000 | 6,05 | 6,35 % |
| Geotermiske kraftværker | | 3 000 | 6,05 | 7,30 % |
| Solkraftværker | maks. 36 kW | 36 | 81,67 | –1,4 % |
| over 36 kW | 100 | 7,46 | –15,0 % |
| Andre kraftværker (biogas) | | 120 | 20,97 | 6,80 % |
| Godkendte kraftværker eller varmeværker, der anvender husholdningsaffald | maks. 1 MW | 100 | 4,74 | 4,40 % |
| fra 1 MW til 10 MW | 3 000 | 3,87 | 7,30 % |
| Varmekraftværker til fjernvarme | maks. 1 MW | 700 | 5,9 | 0,49 % |
| fra 1 MW til 10 MW | 3 000 | 5,38 | 4,20 % |
| Varmekraftværker i industrien | maks. 1 MW | 700 | 4,83 | –0,1 % |
| NB: Afkast beregnet for investeringer i godkendte kraftværker (se tabel 2) til aktuelle præmier. |

(40)

Præmierne for de enkelte godkendte kraftværker omfatter også det afkast, der er foreskrevet i den slovenske lovgivning — mindst 8 % af investeringer gennemført af offentlige midler. På grund af manglende justering af opkøbspriser og præmier ligger det aktuelle afkast for alle godkendte kraftværker, der benytter vedvarende energikilder, under 8 %, hvilket fremgår af nedenstående tabel. For solkraftværker giver præmien ikke mulighed for afkast (negativt afkast), især i tilfælde af små og mellemstore værker.

Tabel 3

De godkendte kraftværkers afkast

Type af godkendt kraftværk efter primærenergikilde

Kapacitet

Præmie

Afkast inkluderet i præmien

Størrelse

[kw]

[SIT/kWh]

Vandkraftværker

maks. MW

100

6,75

6,95 %

fra 1 MW til 10 MW

3 000

6,23

7,90 %

Biomasse-kraftværker

maks. 1 MW

600

8,69

2,30 %

over 1 MW

1 500

8,17

6,00 %

Vindkraftværker

maks. 1 MW

100

6,55

0,40 %

over 1 MW

20 000

6,05

6,35 %

Geotermiske kraftværker

3 000

6,05

7,30 %

Solkraftværker

maks. 36 kW

36

81,67

–1,4 %

over 36 kW

100

7,46

–15,0 %

Andre kraftværker (biogas)

120

20,97

6,80 %

Godkendte kraftværker eller varmeværker, der anvender husholdningsaffald

maks. 1 MW

100

4,74

4,40 %

fra 1 MW til 10 MW

3 000

3,87

7,30 %

Varmekraftværker til fjernvarme

maks. 1 MW

700

5,9

0,49 %

fra 1 MW til 10 MW

3 000

5,38

4,20 %

Varmekraftværker i industrien

maks. 1 MW

700

4,83

–0,1 %

NB: Afkast beregnet for investeringer i godkendte kraftværker (se tabel 2) til aktuelle præmier.

| (41) | Slovenien anfører, at de nye kraftvarmeproduktionsenheder hovedsageligt er udstyret med gasturbiner, som under driften når en elektrisk effektivitet på mellem 37 og 40 % og en samlet effektivitet på over 80 %. Nye mindre turbiner når en elektrisk effektivitet på over 30 % og igen en samlet effektivitet på over 80 %. Eftersom den gennemsnitlige elektriske effektivitet i konventionelle varmekraftværker i Slovenien er på ca. 31 %, viser det de store besparelser i primærenergi (mellem 15 og 25 %), der opnås ved at producere elektricitet i kombinerede produktionsanlæg og den bedre varmeudnyttelse. |
| --- | --- |

(41)

Slovenien anfører, at de nye kraftvarmeproduktionsenheder hovedsageligt er udstyret med gasturbiner, som under driften når en elektrisk effektivitet på mellem 37 og 40 % og en samlet effektivitet på over 80 %. Nye mindre turbiner når en elektrisk effektivitet på over 30 % og igen en samlet effektivitet på over 80 %. Eftersom den gennemsnitlige elektriske effektivitet i konventionelle varmekraftværker i Slovenien er på ca. 31 %, viser det de store besparelser i primærenergi (mellem 15 og 25 %), der opnås ved at producere elektricitet i kombinerede produktionsanlæg og den bedre varmeudnyttelse.

| (42) | Driftseffektiviteten i de godkendte kraftvarmeværker er fastsat på en sådan måde, at de er i overensstemmelse med effektivitetskriterierne i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/8/EF af 11. februar 2004 om fremme af kraftvarmeproduktion på grundlag af en efterspørgsel efter nyttevarme på det indre energimarked og om ændring af direktiv 92/42/EØF (10) |
| --- | --- |

(42)

Driftseffektiviteten i de godkendte kraftvarmeværker er fastsat på en sådan måde, at de er i overensstemmelse med effektivitetskriterierne i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/8/EF af 11. februar 2004 om fremme af kraftvarmeproduktion på grundlag af en efterspørgsel efter nyttevarme på det indre energimarked og om ændring af direktiv 92/42/EØF (10)

| (43) | Slovenien har dokumenteret, at omkostningerne ved elproduktion i godkendte kombinerede kraftvarmeværker i alle tilfælde er højere end den opkøbspris, der tilbydes under ordningen, at præmiernes nutidsværdi er lavere end investeringsomkostningerne, og at afkastet er under 4,20 % (se de sidste tre linjer i alle ovennævnte tabeller). I beregningerne er der taget hensyn til gevinster fra varmeudnyttelsen. |
| --- | --- |

(43)

Slovenien har dokumenteret, at omkostningerne ved elproduktion i godkendte kombinerede kraftvarmeværker i alle tilfælde er højere end den opkøbspris, der tilbydes under ordningen, at præmiernes nutidsværdi er lavere end investeringsomkostningerne, og at afkastet er under 4,20 % (se de sidste tre linjer i alle ovennævnte tabeller). I beregningerne er der taget hensyn til gevinster fra varmeudnyttelsen.

| (44) | Slovenien har indført en tjeneste af almindelig økonomisk interesse på området elforsyningssikkerhed. I overensstemmelse med artikel 11, stk. 4 i direktiv 2003/54/EF er denne tjeneste af almindelig økonomisk interesse baseret på elproduktion ved anvendelse af indenlandske energikilder i form af fossilt brændsel. Med henblik herpå anvendes der 600 000 t slovensk brunkul om året til elproduktion. Brunkul er den eneste fossile brændselskilde i Slovenien. Da brunkullen anvendes mest effektivt på et af Trbovljes anlæg (TET2, som ligger nær en brunkulsmine), er det dette anlæg, der har fået pålagt denne forpligtelse. Det blev besluttet, at denne elmængde kan købes gennem den garanterede ordning. |
| --- | --- |

(44)

Slovenien har indført en tjeneste af almindelig økonomisk interesse på området elforsyningssikkerhed. I overensstemmelse med artikel 11, stk. 4 i direktiv 2003/54/EF er denne tjeneste af almindelig økonomisk interesse baseret på elproduktion ved anvendelse af indenlandske energikilder i form af fossilt brændsel. Med henblik herpå anvendes der 600 000 t slovensk brunkul om året til elproduktion. Brunkul er den eneste fossile brændselskilde i Slovenien. Da brunkullen anvendes mest effektivt på et af Trbovljes anlæg (TET2, som ligger nær en brunkulsmine), er det dette anlæg, der har fået pålagt denne forpligtelse. Det blev besluttet, at denne elmængde kan købes gennem den garanterede ordning.

| (45) | Den pågældende mængde elektricitet opkøbes til en pris, der hvert år fastsættes af myndighederne på basis af produktionsomkostningerne i Trbovlje. Opkøbsprisen omfatter ikke noget afkastelement. |
| --- | --- |

(45)

Den pågældende mængde elektricitet opkøbes til en pris, der hvert år fastsættes af myndighederne på basis af produktionsomkostningerne i Trbovlje. Opkøbsprisen omfatter ikke noget afkastelement.

| (46) | Slovenien har fremlagt nedenstående tabel, der viser et skøn over støtten til virksomheden i de seneste år.
  Tabel 4
  Skøn over støtte | 7-12.2001 | 2002 | 2003 | 2004 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mængde (GWh) | 254,3 | 562,2 | 563,4 | 563,0 |
| Købspris (SIT/kWh) | 17,00 | 15,36 | 15,34 | 16,59 |
| Købsomkostninger (i 1 000 SIT) | 4 323 943 | 8 636 245 | 8 644 855 | 9 339 836 |
| Salgspris (SIT/kWh) | 7,13 | 5,97 | 7,60 | 7,71 |
| Omkostninger ved den solgte energi (i 1 000 SIT ) | 1 813 111 | 3 357 073 | 4 281 840 | 4 340 040 |
| Støtte (1 000 SIT) | 2 510 832 | 5 279 172 | 4 363 015 | 4 999 795 |
| Støtteniveau (SIT/kWh) | 9,87 | 9,39 | 7,74 | 8,88 |

(46)

Slovenien har fremlagt nedenstående tabel, der viser et skøn over støtten til virksomheden i de seneste år.

Tabel 4

Skøn over støtte

7-12.2001

2002

2003

2004

Mængde (GWh)

254,3

562,2

563,4

563,0

Købspris (SIT/kWh)

17,00

15,36

15,34

16,59

Købsomkostninger (i 1 000 SIT)

4 323 943

8 636 245

8 644 855

9 339 836

Salgspris (SIT/kWh)

7,13

5,97

7,60

7,71

Omkostninger ved den solgte energi (i 1 000 SIT )

1 813 111

3 357 073

4 281 840

4 340 040

Støtte (1 000 SIT)

2 510 832

5 279 172

4 363 015

4 999 795

Støtteniveau (SIT/kWh)

9,87

9,39

7,74

8,88

| (47) | Det er principielt også muligt at anvende den indenlandske brunkul i kraftværket i Šoštanj, som omfatter fem enheder. To af disse er af nyere dato og udstyret med røggasrensningssystem, tre er af ældre dato og har ikke noget rensningssystem. Disse enheder brænder kul fra en nærliggende kulmine og vil under visse betingelser også kunne brænde brunkul. De to nye enheder anvendes udelukkende til at brænde lignit fra en nærliggende kulmine. Denne kulmines kapacitet dækker stort set disse to enheder. Det er kun muligt at brænde brunkul i de tre ældre enheder, som ikke udnyttes fuldt ud og stadig har en vis driftsreserve. Denne løsning er dog forbundet med følgende problemer:






  i) | Transport med jernbane af brunkul til Šoštanj koster ca. 5 EUR/t; under hensyntagen til den planlagte brunkulsproduktion i den nationale energibalance (600 000 t/år) resulterer det i 3 mio. EUR om året. |
| --- | --- | --- |

(47)

Det er principielt også muligt at anvende den indenlandske brunkul i kraftværket i Šoštanj, som omfatter fem enheder. To af disse er af nyere dato og udstyret med røggasrensningssystem, tre er af ældre dato og har ikke noget rensningssystem. Disse enheder brænder kul fra en nærliggende kulmine og vil under visse betingelser også kunne brænde brunkul. De to nye enheder anvendes udelukkende til at brænde lignit fra en nærliggende kulmine. Denne kulmines kapacitet dækker stort set disse to enheder. Det er kun muligt at brænde brunkul i de tre ældre enheder, som ikke udnyttes fuldt ud og stadig har en vis driftsreserve. Denne løsning er dog forbundet med følgende problemer:

i)

Transport med jernbane af brunkul til Šoštanj koster ca. 5 EUR/t; under hensyntagen til den planlagte brunkulsproduktion i den nationale energibalance (600 000 t/år) resulterer det i 3 mio. EUR om året.

| ii) | Brænding af kul øger SO2-emissionerne med 30 000 t/år, da enhed 1, 2 og 3 i Šoštanj ikke har noget røggasrensningssystem, og brunkul fra Slovenien indeholder mellem 2,2 % og 2,5 % svovl. |
| --- | --- |

ii)

Brænding af kul øger SO2-emissionerne med 30 000 t/år, da enhed 1, 2 og 3 i Šoštanj ikke har noget røggasrensningssystem, og brunkul fra Slovenien indeholder mellem 2,2 % og 2,5 % svovl.

| iii) | Da enhederne 1,2 og 3 i Šoštanj har en betydelige lavere termodynamisk effektivitet end Trbovlje, vil brænding af samme mængde brunkul til elproduktion i de tre enheder i Šoštanj i stedet for i Trbovlje øge CO2-emissionerne med ca. 15 %. |
| --- | --- |

iii)

Da enhederne 1,2 og 3 i Šoštanj har en betydelige lavere termodynamisk effektivitet end Trbovlje, vil brænding af samme mængde brunkul til elproduktion i de tre enheder i Šoštanj i stedet for i Trbovlje øge CO2-emissionerne med ca. 15 %.

Det fremgår heraf, at det ud fra en økonomisk synsvinkel ikke er rentabelt at brænde brunkul i enhederne i Šoštanj.

| (48) | Den eneste anden mulighed for at brænde brunkul er kraftvarmeværket i Ljubljana (TE-TOL), som anvendte indenlandsk brunkul som vigtigste energikilde indtil 2000. Da enhederne i TE-TOL ikke har indbygget røggasrensningssystem, kan de ikke længere brænde brunkul fra Slovenien, fordi det indeholder mellem 2,2 og 2,5 % svovl. TE-TOL ophørte med at brænde indenlandsk brunkul af denne årsag og brænder nu kun importeret indonesisk kul, som har et betydeligt lavere svovlindhold (< 0,5 %), således at anlægget ikke har behov for røggasrensningsudstyr. Det vil ikke være rentabelt at udstyre TE-TOL-enhederne med et rensningssystem. |
| --- | --- |

(48)

Den eneste anden mulighed for at brænde brunkul er kraftvarmeværket i Ljubljana (TE-TOL), som anvendte indenlandsk brunkul som vigtigste energikilde indtil 2000. Da enhederne i TE-TOL ikke har indbygget røggasrensningssystem, kan de ikke længere brænde brunkul fra Slovenien, fordi det indeholder mellem 2,2 og 2,5 % svovl. TE-TOL ophørte med at brænde indenlandsk brunkul af denne årsag og brænder nu kun importeret indonesisk kul, som har et betydeligt lavere svovlindhold (< 0,5 %), således at anlægget ikke har behov for røggasrensningsudstyr. Det vil ikke være rentabelt at udstyre TE-TOL-enhederne med et rensningssystem.

| (49) | Slovenien har givet garanti for, at statsstøtte til forsyningssikkerhed højst kan ydes til 15 % af den primærenergi, der er nødvendig for at dække Sloveniens energiforbrug i et hvilket som helst kalenderår. |
| --- | --- |

(49)

Slovenien har givet garanti for, at statsstøtte til forsyningssikkerhed højst kan ydes til 15 % af den primærenergi, der er nødvendig for at dække Sloveniens energiforbrug i et hvilket som helst kalenderår.

| (50) | Ifølge opkøbsordningen er det kun en del af den godkendte producents afskrivningsomkostninger, der dækkes. |
| --- | --- |

(50)

Ifølge opkøbsordningen er det kun en del af den godkendte producents afskrivningsomkostninger, der dækkes.

| (51) | Reglerne om tildeling af midler til fremme af udnyttelsen af vedvarende energikilder, effektiv energiudnyttelse og kombineret varmeproduktion (11) tillod investeringsstøtte til kraftværker, der anvender vedvarende energikilder og kraftvarmeproduktion. Investeringsstøtten til disse værker er imidlertid afskaffet under de nye regler om tildeling af midler til fremme af en effektiv anvendelse af energi og udnyttelse af energiressourcer (12). Der er dog gjort undtagelser for kraftværker, der ikke er forbundet med det offentlige net, som ikke er omfattet af ordningen, og for værker med en kapacitet på op til 10 MW, som anvender vedvarende energikilder og benytter ny eller forældet teknologi, hvor opkøbsprisen for elektricitet — som følge af den høje kostpris ved elproduktionen — ikke er høj nok til at sikre, at investeringen er rentabel. Det fastsættes i udbud, der afholdes med regelmæssige mellemrum, hvilken type teknologi, der er berettiget til statsstøtte. |
| --- | --- |

(51)

Reglerne om tildeling af midler til fremme af udnyttelsen af vedvarende energikilder, effektiv energiudnyttelse og kombineret varmeproduktion (11) tillod investeringsstøtte til kraftværker, der anvender vedvarende energikilder og kraftvarmeproduktion. Investeringsstøtten til disse værker er imidlertid afskaffet under de nye regler om tildeling af midler til fremme af en effektiv anvendelse af energi og udnyttelse af energiressourcer (12). Der er dog gjort undtagelser for kraftværker, der ikke er forbundet med det offentlige net, som ikke er omfattet af ordningen, og for værker med en kapacitet på op til 10 MW, som anvender vedvarende energikilder og benytter ny eller forældet teknologi, hvor opkøbsprisen for elektricitet — som følge af den høje kostpris ved elproduktionen — ikke er høj nok til at sikre, at investeringen er rentabel. Det fastsættes i udbud, der afholdes med regelmæssige mellemrum, hvilken type teknologi, der er berettiget til statsstøtte.

| (52) | For at forhindre en for høj grad af kumulering bestemmer artikel 14 i loven om reglerne for fastsættelse af priser og opkøb af elektricitet fra godkendte elproducenter, at hvis en godkendt producent har modtaget støtte til opførelse af et kraftværk, reduceres den garanterede opkøbspris tilsvarende. |
| --- | --- |

(52)

For at forhindre en for høj grad af kumulering bestemmer artikel 14 i loven om reglerne for fastsættelse af priser og opkøb af elektricitet fra godkendte elproducenter, at hvis en godkendt producent har modtaget støtte til opførelse af et kraftværk, reduceres den garanterede opkøbspris tilsvarende.

| (53) | Ifølge samme artikel skal en godkendt elproducent ved undertegnelsen af en aftale om opkøb af elektricitet med den netoperatør, han er forbundet med, angive den støtte, der er ydet til opførelsen af kraftværket. Det anførte beløb danner grundlag for beregningen af nedsættelsen af den garanterede opkøbspris. På basis af ovennævnte bestemmelser nedsættes den garanterede opkøbspris til kraftværkerne (afhængig af anlæggets type og kapacitet) med 5 % for hver 10 % modtagen statsstøtte sammenholdt med investeringerne i kraftværket. |
| --- | --- |

(53)

Ifølge samme artikel skal en godkendt elproducent ved undertegnelsen af en aftale om opkøb af elektricitet med den netoperatør, han er forbundet med, angive den støtte, der er ydet til opførelsen af kraftværket. Det anførte beløb danner grundlag for beregningen af nedsættelsen af den garanterede opkøbspris. På basis af ovennævnte bestemmelser nedsættes den garanterede opkøbspris til kraftværkerne (afhængig af anlæggets type og kapacitet) med 5 % for hver 10 % modtagen statsstøtte sammenholdt med investeringerne i kraftværket.

| (54) | Bestemmelserne i loven er baseret på, at den fulde garanterede pris for elektricitet fra godkendte producenter dækker de faste og de variable omkostninger. Det gennemsnitlige forhold mellem faste og variable omkostninger skønnes at være 50:50. |
| --- | --- |

(54)

Bestemmelserne i loven er baseret på, at den fulde garanterede pris for elektricitet fra godkendte producenter dækker de faste og de variable omkostninger. Det gennemsnitlige forhold mellem faste og variable omkostninger skønnes at være 50:50.

| (55) | Slovenien har forpligtet sig til at præcisere reglen for nedsættelse, således at den er bedre afpasset efter fordelingen mellem faste og variable omkostninger afhængig af teknologi. |
| --- | --- |

(55)

Slovenien har forpligtet sig til at præcisere reglen for nedsættelse, således at den er bedre afpasset efter fordelingen mellem faste og variable omkostninger afhængig af teknologi.

| (56) | Slovenien forpligtede sig til at forberede ændringer i bestemmelserne om elektricitet fra vedvarende energikilder og kombineret kraftvarmeproduktion for at ændre den nuværende finansiering af ordningen. Disse ændringer vil blive indført for at gøre støtteordningen forenelig med EF-traktatens artikel 25 og 90:






  i) | Den metode, hvorpå støttemidlerne tilvejebringes, ændres til engangsbetalinger ved tilslutning, uanset hvilken mængde eller type el der forbruges. Ved fastsættelsen af engangsbetalingen tages der hensyn til tilslutningseffekten (sikringseffekt) og det spændingsniveau, den pågældende forbruger og forbrugergruppe er tilsluttet. |
| --- | --- | --- |

(56)

Slovenien forpligtede sig til at forberede ændringer i bestemmelserne om elektricitet fra vedvarende energikilder og kombineret kraftvarmeproduktion for at ændre den nuværende finansiering af ordningen. Disse ændringer vil blive indført for at gøre støtteordningen forenelig med EF-traktatens artikel 25 og 90:

i)

Den metode, hvorpå støttemidlerne tilvejebringes, ændres til engangsbetalinger ved tilslutning, uanset hvilken mængde eller type el der forbruges. Ved fastsættelsen af engangsbetalingen tages der hensyn til tilslutningseffekten (sikringseffekt) og det spændingsniveau, den pågældende forbruger og forbrugergruppe er tilsluttet.

| ii) | I perioden fra Sloveniens tiltrædelse af Unionen indtil det tidspunkt, hvor den nye metode er indført, sikrer Slovenien, at importører af grøn elektricitet kan anmode om refusion af den afgift, der finansierer støtten til vedvarende energikilder i ordningen, hvis de kan bevise, at de reelt indfører grøn elektricitet. Kravene til den dokumentation, der beviser, at den importerede elektricitet er af grøn oprindelse, er primært baseret på Fællesskabets regler for oprindelsescertifikater. For at forhindre en kunstig forøgelse af erklæringerne, hvor Fællesskabets oprindelsesregler ikke garanterer tilstrækkelig beskyttelse, kan der om nødvendigt fastsættes lofter for de beløb, der kan godtgøres pr. distributør. Et lignende system indføres for el fra kraftvarmeværker baseret på Fællesskabets oprindelsescertifikater på dette område. |
| --- | --- |

ii)

I perioden fra Sloveniens tiltrædelse af Unionen indtil det tidspunkt, hvor den nye metode er indført, sikrer Slovenien, at importører af grøn elektricitet kan anmode om refusion af den afgift, der finansierer støtten til vedvarende energikilder i ordningen, hvis de kan bevise, at de reelt indfører grøn elektricitet. Kravene til den dokumentation, der beviser, at den importerede elektricitet er af grøn oprindelse, er primært baseret på Fællesskabets regler for oprindelsescertifikater. For at forhindre en kunstig forøgelse af erklæringerne, hvor Fællesskabets oprindelsesregler ikke garanterer tilstrækkelig beskyttelse, kan der om nødvendigt fastsættes lofter for de beløb, der kan godtgøres pr. distributør. Et lignende system indføres for el fra kraftvarmeværker baseret på Fællesskabets oprindelsescertifikater på dette område.

7.   VURDERING

7.1.   Gældende EU-direktiver om elproduktion

| (57) | Elproduktion er underlagt bestemmelserne i en række EU-direktiver, herunder især direktiv 2003/54/EF, 2001/77/EF og 2004/8/EF. |
| --- | --- |

(57)

Elproduktion er underlagt bestemmelserne i en række EU-direktiver, herunder især direktiv 2003/54/EF, 2001/77/EF og 2004/8/EF.

| (58) | I artikel 3, stk. 2, i direktiv 2003/54/EF hedder det: »Medlemsstaterne kan under fuld iagttagelse af de relevante bestemmelser i traktaten, særlig artikel 86, ud fra almindelig økonomisk interesse pålægge selskaber i elektricitetssektoren offentlige serviceforpligtelser, som kan omfatte leveringernes sikkerhed, herunder forsyningssikkerhed, regelmæssighed, kvalitet og pris samt miljøbeskyttelse, herunder energieffektivitet og klimabeskyttelse.« |
| --- | --- |

(58)

I artikel 3, stk. 2, i direktiv 2003/54/EF hedder det: »Medlemsstaterne kan under fuld iagttagelse af de relevante bestemmelser i traktaten, særlig artikel 86, ud fra almindelig økonomisk interesse pålægge selskaber i elektricitetssektoren offentlige serviceforpligtelser, som kan omfatte leveringernes sikkerhed, herunder forsyningssikkerhed, regelmæssighed, kvalitet og pris samt miljøbeskyttelse, herunder energieffektivitet og klimabeskyttelse.«

| (59) | Artikel 11, stk. 4, i direktiv 2003/54/EF bestemmer: »En medlemsstat kan af hensyn til forsyningssikkerheden bestemme, at produktionsanlæg, der anvender indenlandske primære energikilder som brændsel, skal gives forrang, dog højst i et omfang pr. kalenderår på 15 % af den totale mængde primærenergi, der er nødvendig for at producere den elektricitet, der forbruges i den pågældende medlemsstat«. |
| --- | --- |

(59)

Artikel 11, stk. 4, i direktiv 2003/54/EF bestemmer: »En medlemsstat kan af hensyn til forsyningssikkerheden bestemme, at produktionsanlæg, der anvender indenlandske primære energikilder som brændsel, skal gives forrang, dog højst i et omfang pr. kalenderår på 15 % af den totale mængde primærenergi, der er nødvendig for at producere den elektricitet, der forbruges i den pågældende medlemsstat«.

| (60) | Direktiv 2001/77/EF fastsætter vejledende nationale mål for forbrug af elektricitet fra vedvarende energikilder. Artikel 3 i direktivet bestemmer følgende:
  »1.   Medlemsstaterne træffer passende foranstaltninger til at fremme et øget forbrug af elektricitet fra vedvarende energikilder i overensstemmelse med de fastsatte vejledende, nationale mål, jf. stk. 2. Foranstaltningerne bør stå i rimeligt forhold til det mål, der skal nås.
  2.   Senest den 27. oktober 2002 og derefter hvert femte år vedtager og offentliggør medlemsstaterne en rapport med de vejledende, nationale mål for det fremtidige forbrug af elektricitet fra vedvarende energikilder udtrykt som en procentdel af elforbruget for de næste ti år. Rapporten skal ligeledes indeholde en redegørelse for, hvilke foranstaltninger der er truffet eller påtænkes på nationalt plan med henblik på at nå disse vejledende, nationale mål. Ved fastsættelsen af målene indtil 2010 skal medlemsstaterne:






  — | tage hensyn til referenceværdierne i bilaget |
| --- | --- | --- |

(60)

Direktiv 2001/77/EF fastsætter vejledende nationale mål for forbrug af elektricitet fra vedvarende energikilder. Artikel 3 i direktivet bestemmer følgende:

»1.   Medlemsstaterne træffer passende foranstaltninger til at fremme et øget forbrug af elektricitet fra vedvarende energikilder i overensstemmelse med de fastsatte vejledende, nationale mål, jf. stk. 2. Foranstaltningerne bør stå i rimeligt forhold til det mål, der skal nås.

2.   Senest den 27. oktober 2002 og derefter hvert femte år vedtager og offentliggør medlemsstaterne en rapport med de vejledende, nationale mål for det fremtidige forbrug af elektricitet fra vedvarende energikilder udtrykt som en procentdel af elforbruget for de næste ti år. Rapporten skal ligeledes indeholde en redegørelse for, hvilke foranstaltninger der er truffet eller påtænkes på nationalt plan med henblik på at nå disse vejledende, nationale mål. Ved fastsættelsen af målene indtil 2010 skal medlemsstaterne:

—

tage hensyn til referenceværdierne i bilaget

| — | sørge for, at målene er forenelige med de nationale forpligtelser, de enkelte medlemsstater måtte have påtaget sig inden for rammerne af de klimapolitiske forpligtelser, der er accepteret af Fællesskabet i henhold til i Kyoto-protokollen til De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer.« |
| --- | --- |

—

sørge for, at målene er forenelige med de nationale forpligtelser, de enkelte medlemsstater måtte have påtaget sig inden for rammerne af de klimapolitiske forpligtelser, der er accepteret af Fællesskabet i henhold til i Kyoto-protokollen til De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer.«

| (61) | I bilaget til direktiv 2001/77/EF, som ændret ved tiltrædelsestraktaten, er det nationale mål for Slovenien fastsat til 33,6 %. |
| --- | --- |

(61)

I bilaget til direktiv 2001/77/EF, som ændret ved tiltrædelsestraktaten, er det nationale mål for Slovenien fastsat til 33,6 %.

7.2.   Vurdering af støtten til grøn elektricitet og kombinerede kraftvarmeværker

7.2.1.   Forekomst af støtte efter EF-traktatens artikel 87, stk. 3

| (62) | En foranstaltning udgør statsstøtte efter EF-traktatens artikel 87, stk. 1, hvis den indebærer en konkurrencemæssig fordel på en særlig måde, påvirker eller truer med at påvirke konkurrencen og samhandelen mellem medlemsstaterne og involverer statsmidler. |
| --- | --- |

(62)

En foranstaltning udgør statsstøtte efter EF-traktatens artikel 87, stk. 1, hvis den indebærer en konkurrencemæssig fordel på en særlig måde, påvirker eller truer med at påvirke konkurrencen og samhandelen mellem medlemsstaterne og involverer statsmidler.

| (63) | Det fremgår klart, at ordningen er specifik, da den kun er rettet mod visse kraftværker. Det forhold, at den indebærer en fordel for disse kraftværker, er også klart, da sigtet med ordningen er at give disse værker mulighed for at sælge deres elektricitet til en pris, der er højere end markedsprisen. |
| --- | --- |

(63)

Det fremgår klart, at ordningen er specifik, da den kun er rettet mod visse kraftværker. Det forhold, at den indebærer en fordel for disse kraftværker, er også klart, da sigtet med ordningen er at give disse værker mulighed for at sælge deres elektricitet til en pris, der er højere end markedsprisen.

| (64) | Der udveksles elektricitet mellem medlemsstaterne. Med direktiv 2003/54/EF fuldføres skabelsen af et indre marked for elektricitet, som blev indledt med direktiv 96/92/EF. Sloveniens net er især forbundet med det østrigske og det italienske net. Slovenien udveksler elektricitet med sine naboer. Slovenien importerede eksempelvis 6 314 GWh elektricitet i 2004 og eksporterede 7 094 GWh (13). Foranstaltningen påvirker derfor samhandelen mellem medlemsstaterne. |
| --- | --- |

(64)

Der udveksles elektricitet mellem medlemsstaterne. Med direktiv 2003/54/EF fuldføres skabelsen af et indre marked for elektricitet, som blev indledt med direktiv 96/92/EF. Sloveniens net er især forbundet med det østrigske og det italienske net. Slovenien udveksler elektricitet med sine naboer. Slovenien importerede eksempelvis 6 314 GWh elektricitet i 2004 og eksporterede 7 094 GWh (13). Foranstaltningen påvirker derfor samhandelen mellem medlemsstaterne.

| (65) | Kommissionen noterer endvidere, at Slovenien ikke har udtrykt tvivl med hensyn til nogen af ovennævnte tre kriterier. |
| --- | --- |

(65)

Kommissionen noterer endvidere, at Slovenien ikke har udtrykt tvivl med hensyn til nogen af ovennævnte tre kriterier.

| (66) | Med hensyn til det fjerde kriterium, tilstedeværelsen af statsmidler, er Kommissionen ikke enig med Slovenien i, at systemet svarer til det, der blev undersøgt af EF-Domstolen i sagen PreussenElektra. |
| --- | --- |

(66)

Med hensyn til det fjerde kriterium, tilstedeværelsen af statsmidler, er Kommissionen ikke enig med Slovenien i, at systemet svarer til det, der blev undersøgt af EF-Domstolen i sagen PreussenElektra.

| (67) | Forskellen mellem de to systemer ligger i finansieringsmekanismen. I PreussenElektra blev forsyningstariffen finansieret direkte af private elforsyningsvirksomheder, som måtte købe elektricitet til en pris, der lå over markedsprisen, fra producenter af vedvarende elektricitet. I det foreliggende tilfælde finansieres omkostningerne i forbindelse med forsyningstaksten af en skattelignende afgift. |
| --- | --- |

(67)

Forskellen mellem de to systemer ligger i finansieringsmekanismen. I PreussenElektra blev forsyningstariffen finansieret direkte af private elforsyningsvirksomheder, som måtte købe elektricitet til en pris, der lå over markedsprisen, fra producenter af vedvarende elektricitet. I det foreliggende tilfælde finansieres omkostningerne i forbindelse med forsyningstaksten af en skattelignende afgift.

| (68) | I den forbindelse noterer Kommissionen sig, at ordningen finansieres ved hjælp af provenuet fra en afgift, som opkræves af staten. Afgiftsprovenuet indsættes herefter på en konto, der forvaltes af de offentlige myndigheder, i modsætning til hvad der var tilfældet i PreussenElektra-sagen. De offentlige myndigheder fordeler midlerne på kontoen efter en ordning, der er fastlagt ved lov. |
| --- | --- |

(68)

I den forbindelse noterer Kommissionen sig, at ordningen finansieres ved hjælp af provenuet fra en afgift, som opkræves af staten. Afgiftsprovenuet indsættes herefter på en konto, der forvaltes af de offentlige myndigheder, i modsætning til hvad der var tilfældet i PreussenElektra-sagen. De offentlige myndigheder fordeler midlerne på kontoen efter en ordning, der er fastlagt ved lov.

| (69) | Det er fast praksis i Kommissionen at betragte provenuet fra sådanne afgifter som statsmidler (14). Denne praksis følger retspraksis i en sag, hvor provenuet af afgifter opkrævet af staten, som overføres til fonde, der er oprettet af staten og anvendes til at begunstige visse virksomheder, karakteriseres som statsmidler (se f.eks. EF-Domstolens dom i sag C-173/73 (15) og C 78/76 (16).) |
| --- | --- |

(69)

Det er fast praksis i Kommissionen at betragte provenuet fra sådanne afgifter som statsmidler (14). Denne praksis følger retspraksis i en sag, hvor provenuet af afgifter opkrævet af staten, som overføres til fonde, der er oprettet af staten og anvendes til at begunstige visse virksomheder, karakteriseres som statsmidler (se f.eks. EF-Domstolens dom i sag C-173/73 (15) og C 78/76 (16).)

| (70) | I Pearle-dommen (17) erklærede EF-Domstolen, at provenuet af en skattelignende afgift, der opkræves af en statskontrolleret organisation hos dets medlemmer, ikke kan betragtes som statsmidler. Afgiften blev besluttet af branchen inden for den optiske sektor og opkrævet af medlemmerne inden for sektoren. Den blev anvendt til at finansiere reklamekampagner til fordel for branchen, dvs. til fordel for dem, der havde ydet bidragene. |
| --- | --- |

(70)

I Pearle-dommen (17) erklærede EF-Domstolen, at provenuet af en skattelignende afgift, der opkræves af en statskontrolleret organisation hos dets medlemmer, ikke kan betragtes som statsmidler. Afgiften blev besluttet af branchen inden for den optiske sektor og opkrævet af medlemmerne inden for sektoren. Den blev anvendt til at finansiere reklamekampagner til fordel for branchen, dvs. til fordel for dem, der havde ydet bidragene.

| (71) | EF-Domstolen fastslog, at foranstaltningen ikke udgjorde statsstøtte, fordi beslutningen om at indføre afgiften ikke var truffet af staten, og fordi afgiftsprovenuet ikke var statsmidler. |
| --- | --- |

(71)

EF-Domstolen fastslog, at foranstaltningen ikke udgjorde statsstøtte, fordi beslutningen om at indføre afgiften ikke var truffet af staten, og fordi afgiftsprovenuet ikke var statsmidler.

| (72) | Til forskel fra den ordning, der blev behandlet af EF-Domstolen, fremgår det helt klart i den foreliggende sag, at afgiften kan henføres til staten, fordi staten selv indfører afgiften ved lov. |
| --- | --- |

(72)

Til forskel fra den ordning, der blev behandlet af EF-Domstolen, fremgår det helt klart i den foreliggende sag, at afgiften kan henføres til staten, fordi staten selv indfører afgiften ved lov.

| (73) | Med hensyn til midlernes oprindelse bemærker Kommissionen, at der er tale om en anden form for oprindelse end i ovennævnte dom, da pengene ikke tilvejebringes gennem bidrag fra de virksomheder, der nyder godt af foranstaltningen, men derimod hidrører fra alle de kunder, der køber elektricitet enten hos støttemodtagerne eller deres konkurrenter. En sådan mekanisme kan ikke etableres af en branchesammenslutning som den, der var genstand for dommen. Det viser netop den fiskale karakter af ordningen, som kun kan indføres ved statslige beføjelser. |
| --- | --- |

(73)

Med hensyn til midlernes oprindelse bemærker Kommissionen, at der er tale om en anden form for oprindelse end i ovennævnte dom, da pengene ikke tilvejebringes gennem bidrag fra de virksomheder, der nyder godt af foranstaltningen, men derimod hidrører fra alle de kunder, der køber elektricitet enten hos støttemodtagerne eller deres konkurrenter. En sådan mekanisme kan ikke etableres af en branchesammenslutning som den, der var genstand for dommen. Det viser netop den fiskale karakter af ordningen, som kun kan indføres ved statslige beføjelser.

| (74) | Kommissionen er af den opfattelse, at denne forskel er tilstrækkelig til at konkludere, at der er tale om statsstøtte i den foreliggende sag. |
| --- | --- |

(74)

Kommissionen er af den opfattelse, at denne forskel er tilstrækkelig til at konkludere, at der er tale om statsstøtte i den foreliggende sag.

7.2.2.   Støttens lovlighed

| (75) | Støtteordningen blev indført inden Sloveniens tiltrædelse af Den Europæiske Union. Det primære retsgrundlag for ordningen er energiloven af 1999. Definitionen af godkendte producenter, der er omfattet af ordningen, blev fastlagt i 2001 i bestemmelsen om betingelser for opnåelse af status som godkendt elproducent (18). |
| --- | --- |

(75)

Støtteordningen blev indført inden Sloveniens tiltrædelse af Den Europæiske Union. Det primære retsgrundlag for ordningen er energiloven af 1999. Definitionen af godkendte producenter, der er omfattet af ordningen, blev fastlagt i 2001 i bestemmelsen om betingelser for opnåelse af status som godkendt elproducent (18).

| (76) | Statens finansielle engagement som følge af ordningen var ikke fastsat på tiltrædelsestidspunktet. Ordningen har ikke et begrænset eller forud defineret antal støttemodtagere. Ethvert kraftværk, der opfylder de tekniske krav i ovennævnte bestemmelse, kan opnå støtte. Det inkluderer især eventuelle nye godkendte kraftværker, der er tilsluttet nettet efter Sloveniens tiltrædelse. Selv for hver enkel støtteforanstaltning, der iværksættes under ordningen, kendes statens engagement ikke på forhånd, fordi det afhænger af forskellen mellem den opkøbspris, der af staten er fastsat for anlægget, og den gennemsnitlige markedspris, som svinger på en uforudsigelig måde. Slovenien har understreget, at den faktiske byrde for staten kun kendes efterfølgende ved udgangen af hvert anvendelsesår. |
| --- | --- |

(76)

Statens finansielle engagement som følge af ordningen var ikke fastsat på tiltrædelsestidspunktet. Ordningen har ikke et begrænset eller forud defineret antal støttemodtagere. Ethvert kraftværk, der opfylder de tekniske krav i ovennævnte bestemmelse, kan opnå støtte. Det inkluderer især eventuelle nye godkendte kraftværker, der er tilsluttet nettet efter Sloveniens tiltrædelse. Selv for hver enkel støtteforanstaltning, der iværksættes under ordningen, kendes statens engagement ikke på forhånd, fordi det afhænger af forskellen mellem den opkøbspris, der af staten er fastsat for anlægget, og den gennemsnitlige markedspris, som svinger på en uforudsigelig måde. Slovenien har understreget, at den faktiske byrde for staten kun kendes efterfølgende ved udgangen af hvert anvendelsesår.

| (77) | I betragtning af ovenstående finder Kommissionen, at ordningen stadig gælder efter Sloveniens tiltrædelse af EU. |
| --- | --- |

(77)

I betragtning af ovenstående finder Kommissionen, at ordningen stadig gælder efter Sloveniens tiltrædelse af EU.

| (78) | Kommissionen bemærker, ovennævnte argument allerede blev anført i beslutningen om at indlede proceduren, og at Slovenien ikke har bestridt det i sine bemærkninger. |
| --- | --- |

(78)

Kommissionen bemærker, ovennævnte argument allerede blev anført i beslutningen om at indlede proceduren, og at Slovenien ikke har bestridt det i sine bemærkninger.

| (79) | Traktaten om Tjekkiets, Estlands, Cyperns, Letlands, Litauens, Ungarns, Maltas, Polens, Sloveniens og Slovakiets tiltrædelse af Den Europæiske Union (i det følgende »tiltrædelsestraktaten«) indeholder en oversigt over de kategorier af støtte. som på tiltrædelsestidspunktet betragtes som eksisterende støtte efter EF-traktatens artikel 88, stk. 1:






  — | støtteforanstaltninger indført inden den 10. december 1994. Ordningen blev indført i 2001 og er derfor ikke omfattet af denne kategori |
| --- | --- | --- |

(79)

Traktaten om Tjekkiets, Estlands, Cyperns, Letlands, Litauens, Ungarns, Maltas, Polens, Sloveniens og Slovakiets tiltrædelse af Den Europæiske Union (i det følgende »tiltrædelsestraktaten«) indeholder en oversigt over de kategorier af støtte. som på tiltrædelsestidspunktet betragtes som eksisterende støtte efter EF-traktatens artikel 88, stk. 1:

—

støtteforanstaltninger indført inden den 10. december 1994. Ordningen blev indført i 2001 og er derfor ikke omfattet af denne kategori

| — | støtteforanstaltninger anført i tillægget til bilag IV til tiltrædelsestraktaten. Ordningen indgår ikke i denne liste og er derfor ikke omfattet af denne kategori |
| --- | --- |

—

støtteforanstaltninger anført i tillægget til bilag IV til tiltrædelsestraktaten. Ordningen indgår ikke i denne liste og er derfor ikke omfattet af denne kategori

| — | støtteforanstaltninger, som Kommissionen efter en særlig procedure, den såkaldte »interimsprocedure«, ikke har gjort indsigelser mod. |
| --- | --- |

—

støtteforanstaltninger, som Kommissionen efter en særlig procedure, den såkaldte »interimsprocedure«, ikke har gjort indsigelser mod.

Al den støtte, der er gældende efter tiltrædelsestidspunktet, og som ikke opfylder ovennævnte kriterier, betragtes som ny støtte ved tiltrædelsen med henblik på anvendelse af EF-traktatens artikel 88, stk. 3.

| (80) | Ordningen er ikke omfattet af nogen af ovennævnte tre kategorier. Den skal derfor betragtes som ny støtte ved tiltrædelsen med henblik på anvendelse af EF-traktatens artikel 88, stk. 3. Støtten er ikke anmeldt til Kommissionen og udgør derfor ulovlig støtte i medfør af artikel 1, litra f), i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. marts 1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93 (19). |
| --- | --- |

(80)

Ordningen er ikke omfattet af nogen af ovennævnte tre kategorier. Den skal derfor betragtes som ny støtte ved tiltrædelsen med henblik på anvendelse af EF-traktatens artikel 88, stk. 3. Støtten er ikke anmeldt til Kommissionen og udgør derfor ulovlig støtte i medfør af artikel 1, litra f), i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. marts 1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93 (19).

7.2.3.   Støttens forenelighed med EF-traktaten

| (81) | Kommissionen bemærker, at ordningen omfatter tre dele, da der ydes støtte til tre forskellige grupper støttemodtagere. Med hensyn til de to første grupper, producenter af grøn elektricitet og effektive kombinerede kraftvarmeværker, er Sloveniens mål miljøbeskyttelse. Støtten til en tredje gruppe støttemodtagere, kraftværket i Trbovlje, er øremærket for at sikre et vist forsyningssikkerhedsniveau på el-området. |
| --- | --- |

(81)

Kommissionen bemærker, at ordningen omfatter tre dele, da der ydes støtte til tre forskellige grupper støttemodtagere. Med hensyn til de to første grupper, producenter af grøn elektricitet og effektive kombinerede kraftvarmeværker, er Sloveniens mål miljøbeskyttelse. Støtten til en tredje gruppe støttemodtagere, kraftværket i Trbovlje, er øremærket for at sikre et vist forsyningssikkerhedsniveau på el-området.

| (82) | De forskellige dele i ordningen vurderes særskilt under hensyntagen til foranstaltningernes forskellige målsætninger. |
| --- | --- |

(82)

De forskellige dele i ordningen vurderes særskilt under hensyntagen til foranstaltningernes forskellige målsætninger.

| (83) | Kommissionen vurderede støttemekanismen for producenterne af grøn elektricitet på basis af rammebestemmelserne på miljøområdet, særlig punkt 58 ff. og tog følgende i betragtning. |
| --- | --- |

(83)

Kommissionen vurderede støttemekanismen for producenterne af grøn elektricitet på basis af rammebestemmelserne på miljøområdet, særlig punkt 58 ff. og tog følgende i betragtning.

| (84) | Kommissionen bemærker, at definitionen af vedvarende energikilder i ordningen er i overensstemmelse med definitionen i direktiv 2001/77/EF. Ordningen er derfor i overensstemmelse med punkt 6, afsnit 8, i rammebestemmelserne på miljøområdet og punkt 58 ff. |
| --- | --- |

(84)

Kommissionen bemærker, at definitionen af vedvarende energikilder i ordningen er i overensstemmelse med definitionen i direktiv 2001/77/EF. Ordningen er derfor i overensstemmelse med punkt 6, afsnit 8, i rammebestemmelserne på miljøområdet og punkt 58 ff.

| (85) | Som anført i punkt 59, første afsnit, i disse rammebestemmelser kan medlemsstaterne yde kompensation for forskellen mellem produktionsomkostningerne ved anvendelse af vedvarende energi og markedsprisen for den pågældende energi. En sådan kompensation dækker kun de ekstra produktionsomkostninger i forbindelse med miljøvenlig elproduktion sammenholdt med omkostningerne ved energiproduktion på basis af traditionelle energikilder. En eventuel støtte kan imidlertid kun dække afskrivning af anlæg og, hvis medlemsstaterne kan dokumentere, at det er absolut nødvendigt, et rimeligt afkast. |
| --- | --- |

(85)

Som anført i punkt 59, første afsnit, i disse rammebestemmelser kan medlemsstaterne yde kompensation for forskellen mellem produktionsomkostningerne ved anvendelse af vedvarende energi og markedsprisen for den pågældende energi. En sådan kompensation dækker kun de ekstra produktionsomkostninger i forbindelse med miljøvenlig elproduktion sammenholdt med omkostningerne ved energiproduktion på basis af traditionelle energikilder. En eventuel støtte kan imidlertid kun dække afskrivning af anlæg og, hvis medlemsstaterne kan dokumentere, at det er absolut nødvendigt, et rimeligt afkast.

| (86) | Slovenien beregnede kompensationen i form af faste tariffer (forsyningstariffer) for den energi, hvortil der blev ydet støtte som ovenfor nævnt. Loven foreskriver objektive metoder for beregning af støtteniveau. Ifølge ovennævnte oplysninger overstiger støtten ikke afskrivning plus et rimeligt afkast. Støtten ydes kun i en periode på ti år svarende til varigheden af de aftaler, der er undertegnet mellem netoperatørerne og producenterne af grøn elektricitet. Denne periode er mindre end den typiske afskrivningsperiode på 15 år for sådanne anlæg. Kommissionen bekræfter, at et godkendt kraftværks produktionsomkostninger i alle tilfælde er højere end både den gennemsnitlige markedspris og den garanterede opkøbspris. Forskellen mellem markedsprisen og produktionsomkostningerne for grøn elektricitet er derfor højere end præmien til alle kraftværker. |
| --- | --- |

(86)

Slovenien beregnede kompensationen i form af faste tariffer (forsyningstariffer) for den energi, hvortil der blev ydet støtte som ovenfor nævnt. Loven foreskriver objektive metoder for beregning af støtteniveau. Ifølge ovennævnte oplysninger overstiger støtten ikke afskrivning plus et rimeligt afkast. Støtten ydes kun i en periode på ti år svarende til varigheden af de aftaler, der er undertegnet mellem netoperatørerne og producenterne af grøn elektricitet. Denne periode er mindre end den typiske afskrivningsperiode på 15 år for sådanne anlæg. Kommissionen bekræfter, at et godkendt kraftværks produktionsomkostninger i alle tilfælde er højere end både den gennemsnitlige markedspris og den garanterede opkøbspris. Forskellen mellem markedsprisen og produktionsomkostningerne for grøn elektricitet er derfor højere end præmien til alle kraftværker.

| (87) | Punkt 59, andet afsnit, i rammebestemmelserne på miljøområdet bestemmer endvidere, at der ved fastsættelse af driftsstøtten ligeledes bør tages hensyn til en eventuel investeringsstøtte, der er ydet til den pågældende virksomhed ved bygningen af anlægget. Efter beslutningen om at indlede proceduren meddelte Slovenien Kommissionen, at det kun var et begrænset antal VE-elproducenter (vedvarende energi), der ud over den omhandlede driftsstøtte havde modtaget investeringsstøtte. Slovenien indførte en lov, der forpligtede modtagere af investeringsstøtte til at opgive det modtagne støttebeløb, inden de solgte deres elektricitet til faste priser til nettet. |
| --- | --- |

(87)

Punkt 59, andet afsnit, i rammebestemmelserne på miljøområdet bestemmer endvidere, at der ved fastsættelse af driftsstøtten ligeledes bør tages hensyn til en eventuel investeringsstøtte, der er ydet til den pågældende virksomhed ved bygningen af anlægget. Efter beslutningen om at indlede proceduren meddelte Slovenien Kommissionen, at det kun var et begrænset antal VE-elproducenter (vedvarende energi), der ud over den omhandlede driftsstøtte havde modtaget investeringsstøtte. Slovenien indførte en lov, der forpligtede modtagere af investeringsstøtte til at opgive det modtagne støttebeløb, inden de solgte deres elektricitet til faste priser til nettet.

| (88) | Når der er ydet investeringsstøtte, nedsættes forsyningstariffen. Nedsættelsen svarer til halvdelen af den tildelte investeringsstøtte. Selv om denne faste andel i teorien kan resultere i en mulig overkompensation for teknologier med små driftsomkostninger, har Slovenien dokumenteret, at der i praksis i de meget få tilfælde, hvor investeringsstøtte er blevet kumuleret med tidligere støtteordninger, ikke har været tale om nogen overkompensation. Det skyldes, at Slovenien ikke har VE-kraftværker med lave driftsomkostninger, som nutidens vindmøller. |
| --- | --- |

(88)

Når der er ydet investeringsstøtte, nedsættes forsyningstariffen. Nedsættelsen svarer til halvdelen af den tildelte investeringsstøtte. Selv om denne faste andel i teorien kan resultere i en mulig overkompensation for teknologier med små driftsomkostninger, har Slovenien dokumenteret, at der i praksis i de meget få tilfælde, hvor investeringsstøtte er blevet kumuleret med tidligere støtteordninger, ikke har været tale om nogen overkompensation. Det skyldes, at Slovenien ikke har VE-kraftværker med lave driftsomkostninger, som nutidens vindmøller.

| (89) | Med hensyn til den fremtidige anvendelse af ordningen har Slovenien forpligtet sig til, hvor det er nødvendigt, at tilpasse den relative andel af nedsættelsen på en sådan måde, at der ikke i overensstemmelse med punkt 59, andet afsnit i rammebestemmelserne på miljøområdet sker nogen overkompensation. |
| --- | --- |

(89)

Med hensyn til den fremtidige anvendelse af ordningen har Slovenien forpligtet sig til, hvor det er nødvendigt, at tilpasse den relative andel af nedsættelsen på en sådan måde, at der ikke i overensstemmelse med punkt 59, andet afsnit i rammebestemmelserne på miljøområdet sker nogen overkompensation.

| (90) | (Kommissionen fastslår derfor, at Slovenien har dokumenteret, at den omhandlede støtte ikke overstiger de ekstra produktionsomkostninger ved vedvarende energikilder, der støttes af foranstaltningen. Foranstaltningen er derfor forenelig med punkt 58 ff. i rammebestemmelserne om miljøstøtte. |
| --- | --- |

(90)

(Kommissionen fastslår derfor, at Slovenien har dokumenteret, at den omhandlede støtte ikke overstiger de ekstra produktionsomkostninger ved vedvarende energikilder, der støttes af foranstaltningen. Foranstaltningen er derfor forenelig med punkt 58 ff. i rammebestemmelserne om miljøstøtte.

| (91) | Kommissionen vurderede, om støtteordningen for effektive kombinerede kraftvarmeanlæg var i overensstemmelse med rammebestemmelserne, især punkt 66 og 67, og tog hensyn til følgende aspekter. |
| --- | --- |

(91)

Kommissionen vurderede, om støtteordningen for effektive kombinerede kraftvarmeanlæg var i overensstemmelse med rammebestemmelserne, især punkt 66 og 67, og tog hensyn til følgende aspekter.

| (92) | Kommissionen bemærker for det første i overensstemmelse med punkt 66 i rammebestemmelserne, at driftseffektiviteten af de kombinerede kraftvarmeværker, der er omfattet af ordningen, overstiger de referenceværdier, der er fastsat i direktiv 2004/8/EF. Slovenien ajourfører referenceværdierne i overensstemmelse med direktivet. De kombinerede kraftvarmeanlæg, der er omfattet af ordningen, opfylder derfor de krav, der er fastsat i punkt 31 i rammebestemmelserne for miljøbeskyttelse. |
| --- | --- |

(92)

Kommissionen bemærker for det første i overensstemmelse med punkt 66 i rammebestemmelserne, at driftseffektiviteten af de kombinerede kraftvarmeværker, der er omfattet af ordningen, overstiger de referenceværdier, der er fastsat i direktiv 2004/8/EF. Slovenien ajourfører referenceværdierne i overensstemmelse med direktivet. De kombinerede kraftvarmeanlæg, der er omfattet af ordningen, opfylder derfor de krav, der er fastsat i punkt 31 i rammebestemmelserne for miljøbeskyttelse.

| (93) | Det fremgår af oplysningerne fra Slovenien, at de gennemsnitlige omkostninger for produktion af elektricitet i kombinerede kraftvarmeværker under alle omstændigheder er højere end den garanterede opkøbspris (20). I beregningen er der også taget hensyn til indtægter fra produktion og salg af varme. Kommissionen er derfor af den opfattelse, at støttebeløbet er beregnet i overensstemmelse med punkt 66 i rammebestemmelserne. |
| --- | --- |

(93)

Det fremgår af oplysningerne fra Slovenien, at de gennemsnitlige omkostninger for produktion af elektricitet i kombinerede kraftvarmeværker under alle omstændigheder er højere end den garanterede opkøbspris (20). I beregningen er der også taget hensyn til indtægter fra produktion og salg af varme. Kommissionen er derfor af den opfattelse, at støttebeløbet er beregnet i overensstemmelse med punkt 66 i rammebestemmelserne.

| (94) | Slovenien meddelte Kommissionen, at støtten til kombinerede kraftvarmeværker tildeltes efter samme regler som dem, der gælder for producenter af grøn elektricitet. Da disse regler er forenelige med rammebestemmelserne, mener Kommissionen, at den del af ordningen, der vedrører støtte til kombinerede kraftvarmeværker, er forenelig med punkt 66 i rammebestemmelserne. |
| --- | --- |

(94)

Slovenien meddelte Kommissionen, at støtten til kombinerede kraftvarmeværker tildeltes efter samme regler som dem, der gælder for producenter af grøn elektricitet. Da disse regler er forenelige med rammebestemmelserne, mener Kommissionen, at den del af ordningen, der vedrører støtte til kombinerede kraftvarmeværker, er forenelig med punkt 66 i rammebestemmelserne.

| (95) | Kommissionen bemærker, at opkrævning af en afgift på både indenlandsk produceret og importeret grøn elektricitet til fordel for den indenlandsk producerede grønne elektricitet, tidligere kan have været diskriminerende over for importeret grøn elektricitet. Slovenien har imidlertid forpligtet sig til at skabe mulighed for at refundere afgiften på importeret grøn elektricitet. Kommissionen bemærker, at refusionen primært baseres på Fællesskabets ordning for oprindelsescertifikater. Ved de supplerende krav beskytter medlemsstaten systemet imod en kunstig stigning i importanmeldelserne. Ved vurderingen af proportionaliteten i kravene har Kommissionen taget hensyn til risikoen for kunstige anmeldelser og det slovenske markeds begrænsede omfang, hvor sådanne kunstige anmeldelser kunne få betydelig indvirkning på støttesystemet. Kommissionen mener derfor, at Slovenien har forpligtet sig til at indføre et passende instrument for at forhindre enhver form for diskrimination, som måske har fundet sted tidligere. |
| --- | --- |

(95)

Kommissionen bemærker, at opkrævning af en afgift på både indenlandsk produceret og importeret grøn elektricitet til fordel for den indenlandsk producerede grønne elektricitet, tidligere kan have været diskriminerende over for importeret grøn elektricitet. Slovenien har imidlertid forpligtet sig til at skabe mulighed for at refundere afgiften på importeret grøn elektricitet. Kommissionen bemærker, at refusionen primært baseres på Fællesskabets ordning for oprindelsescertifikater. Ved de supplerende krav beskytter medlemsstaten systemet imod en kunstig stigning i importanmeldelserne. Ved vurderingen af proportionaliteten i kravene har Kommissionen taget hensyn til risikoen for kunstige anmeldelser og det slovenske markeds begrænsede omfang, hvor sådanne kunstige anmeldelser kunne få betydelig indvirkning på støttesystemet. Kommissionen mener derfor, at Slovenien har forpligtet sig til at indføre et passende instrument for at forhindre enhver form for diskrimination, som måske har fundet sted tidligere.

| (96) | Kommissionen bemærker, at Slovenien har forpligtet sig til at gennemføre den nye finansieringsmekanisme på basis af en tilslutningsafgift, som vil være uafhængig af det faktiske forbrug af indenlandsk produceret eller importeret grøn elektricitet. Den nye mekanisme vil ikke diskriminere imod importeret grøn elektricitet. |
| --- | --- |

(96)

Kommissionen bemærker, at Slovenien har forpligtet sig til at gennemføre den nye finansieringsmekanisme på basis af en tilslutningsafgift, som vil være uafhængig af det faktiske forbrug af indenlandsk produceret eller importeret grøn elektricitet. Den nye mekanisme vil ikke diskriminere imod importeret grøn elektricitet.

| (97) | På baggrund af det ovenfor anførte opfylder støtten til både de grønne elektricitetsværker og de kombinerede kraftvarmeværker kriterierne i rammebestemmelserne. Da det er tilstrækkeligt for at erklære støtten forenelig med fællesmarkedet, finder Kommissionen ikke, at det er nødvendigt at vurdere, om støtten kan erklæres forenelig på basis af andre bestemmelser, selv om Kommissionen overvejede disse bestemmelser i beslutningen om at indlede proceduren. |
| --- | --- |

(97)

På baggrund af det ovenfor anførte opfylder støtten til både de grønne elektricitetsværker og de kombinerede kraftvarmeværker kriterierne i rammebestemmelserne. Da det er tilstrækkeligt for at erklære støtten forenelig med fællesmarkedet, finder Kommissionen ikke, at det er nødvendigt at vurdere, om støtten kan erklæres forenelig på basis af andre bestemmelser, selv om Kommissionen overvejede disse bestemmelser i beslutningen om at indlede proceduren.

7.3.   Vurdering af støtten til Trbovlje-værket

| (98) | Slovenien betragter støtten til kraftværket i Trbovlje som en kompensation for omkostninger i forbindelse med en offentlig serviceforpligtelse på området for elforsyningssikkerhed. |
| --- | --- |

(98)

Slovenien betragter støtten til kraftværket i Trbovlje som en kompensation for omkostninger i forbindelse med en offentlig serviceforpligtelse på området for elforsyningssikkerhed.

| (99) | Kompensation til omkostninger i forbindelse med en tjeneste af generel økonomisk interesse kan være omfattet af en undtagelse fra princippet om forbud mod statsstøtte. I visse tilfælde udgør en sådan kompensation endda muligvis ikke statsstøtte efter EF-traktatens artikel 87, stk. 1. I sin dom af 24. juli 2003 i sag C-280/00 (21) (i det følgende »Altmark-dommen«) fastsatte Domstolen fire kriterier for, at statsstøtte, der har til formål at kompensere for omkostninger i forbindelse med en tjeneste af generel økonomisk interesse, ikke er statsstøtte efter EF-traktatens artikel 87, stk. 1. |
| --- | --- |

(99)

Kompensation til omkostninger i forbindelse med en tjeneste af generel økonomisk interesse kan være omfattet af en undtagelse fra princippet om forbud mod statsstøtte. I visse tilfælde udgør en sådan kompensation endda muligvis ikke statsstøtte efter EF-traktatens artikel 87, stk. 1. I sin dom af 24. juli 2003 i sag C-280/00 (21) (i det følgende »Altmark-dommen«) fastsatte Domstolen fire kriterier for, at statsstøtte, der har til formål at kompensere for omkostninger i forbindelse med en tjeneste af generel økonomisk interesse, ikke er statsstøtte efter EF-traktatens artikel 87, stk. 1.

| (100) | Kommissionen analyserede støtten til Trbovlje-værket på basis af disse fire kriterier. |
| --- | --- |

(100)

Kommissionen analyserede støtten til Trbovlje-værket på basis af disse fire kriterier.

| (101) | Første kriterium:»støttemodtageren skal i realiteten have en forpligtelse til at udføre en offentlig tjeneste, hvor forpligtelsen er klart defineret«. |
| --- | --- |

(101)

Første kriterium:»støttemodtageren skal i realiteten have en forpligtelse til at udføre en offentlig tjeneste, hvor forpligtelsen er klart defineret«.

| (102) | Kommissionen bemærker, at den slovenske lovgivning pålægger Trbovlje-værket en forpligtelse vedrørende forsyningssikkerhed med direkte henvisning til direktiv 2003/54/EF, særlig artikel 3, stk. 2, og artikel 11, stk. 4, som anført ovenfor. |
| --- | --- |

(102)

Kommissionen bemærker, at den slovenske lovgivning pålægger Trbovlje-værket en forpligtelse vedrørende forsyningssikkerhed med direkte henvisning til direktiv 2003/54/EF, særlig artikel 3, stk. 2, og artikel 11, stk. 4, som anført ovenfor.

| (103) | Kommissionen har allerede i en række beslutninger vurderet, at artikel 11, stk. 4, i direktiv 2003/54/EF i forbindelse med artikel 3, stk. 2, i samme direktiv kan anses for at danne grundlag for forpligtelser til offentlig tjeneste på forsyningsområdet (22). I artiklen nævnes højst 15 % af den samlede primærenergi, der er nødvendig for at fremstille den elektricitet, der forbruges i den pågældende medlemsstat. Slovenien forpligtede sig til at begrænse støtten til Trbovlje-værket, således at dette loft overholdes, idet der endog blev taget hensyn til den støtte, der er givet til samme formål uden for den ordning der er genstand for denne beslutning. Forpligtelsen er også tidsmæssigt begrænset indtil 2009. |
| --- | --- |

(103)

Kommissionen har allerede i en række beslutninger vurderet, at artikel 11, stk. 4, i direktiv 2003/54/EF i forbindelse med artikel 3, stk. 2, i samme direktiv kan anses for at danne grundlag for forpligtelser til offentlig tjeneste på forsyningsområdet (22). I artiklen nævnes højst 15 % af den samlede primærenergi, der er nødvendig for at fremstille den elektricitet, der forbruges i den pågældende medlemsstat. Slovenien forpligtede sig til at begrænse støtten til Trbovlje-værket, således at dette loft overholdes, idet der endog blev taget hensyn til den støtte, der er givet til samme formål uden for den ordning der er genstand for denne beslutning. Forpligtelsen er også tidsmæssigt begrænset indtil 2009.

| (104) | Kommissionen finder derfor, at første kriterium er opfyldt. |
| --- | --- |

(104)

Kommissionen finder derfor, at første kriterium er opfyldt.

| (105) | Andet kriterium:»de parametre, der danner grundlag for beregning af kompensationen, skal fastsættes på forhånd på en objektiv og gennemsigtig måde«. |
| --- | --- |

(105)

Andet kriterium:»de parametre, der danner grundlag for beregning af kompensationen, skal fastsættes på forhånd på en objektiv og gennemsigtig måde«.

| (106) | I det foreliggende tilfælde antager støtten form af en fast opkøbspris. Regeringen offentliggør hvert år en beslutning, der fastsætter den elektricitetsmængde, der er omfattet af købsforpligtelsen, og opkøbsprisen for denne elektricitet. Prisfastsættelsen sker efter en gennemsigtig metode med en liste over de støtteberettigede omkostninger, der kun dækker anlæggets produktionsomkostninger. |
| --- | --- |

(106)

I det foreliggende tilfælde antager støtten form af en fast opkøbspris. Regeringen offentliggør hvert år en beslutning, der fastsætter den elektricitetsmængde, der er omfattet af købsforpligtelsen, og opkøbsprisen for denne elektricitet. Prisfastsættelsen sker efter en gennemsigtig metode med en liste over de støtteberettigede omkostninger, der kun dækker anlæggets produktionsomkostninger.

| (107) | Kommissionen fastslår derfor, at andet kriterium er opfyldt. |
| --- | --- |

(107)

Kommissionen fastslår derfor, at andet kriterium er opfyldt.

| (108) | Tredje kriterium:»kompensationen kan ikke overstige det beløb, der er nødvendigt for at dække alle eller en del af omkostningerne ved udførelsen af en offentlig tjeneste under hensyntagen til de relevante indtægter og en rimelig indtjening for at udføre disse tjenester«. |
| --- | --- |

(108)

Tredje kriterium:»kompensationen kan ikke overstige det beløb, der er nødvendigt for at dække alle eller en del af omkostningerne ved udførelsen af en offentlig tjeneste under hensyntagen til de relevante indtægter og en rimelig indtjening for at udføre disse tjenester«.

| (109) | Købsprisen fastsættes med henblik på udelukkende at dække omkostningerne ved fremstilling af den planlagte elektricitetsmængde. Den omfatter ikke nogen indtjening. |
| --- | --- |

(109)

Købsprisen fastsættes med henblik på udelukkende at dække omkostningerne ved fremstilling af den planlagte elektricitetsmængde. Den omfatter ikke nogen indtjening.

| (110) | Kommissionen fastslår derfor, at tredje kriterium er opfyldt. |
| --- | --- |

(110)

Kommissionen fastslår derfor, at tredje kriterium er opfyldt.

| (111) | Fjerde kriterium:»i tilfælde hvor en virksomhed, der har fået pålagt en tjeneste af almindelig økonomisk interesse, i et specifikt tilfælde ikke er valgt efter offentligt udbud, som sikrer udvælgelse af en budgiver, der er i stand til at udføre disse tjenester til den laveste pris for samfundet, skal kompensationens størrelse bestemmes på basis af en analyse af de omkostninger, som en typisk virksomhed, der er veldrevet og tilstrækkeligt forsynet med transportmidler til at være i stand til at opfylde de nødvendige public service-krav ville have i forbindelse med udførelsen af disse forpligtelser under hensyntagen til de relevante indtægter og en rimelig indtjening for udførelsen af disse forpligtelser«. |
| --- | --- |

(111)

Fjerde kriterium:»i tilfælde hvor en virksomhed, der har fået pålagt en tjeneste af almindelig økonomisk interesse, i et specifikt tilfælde ikke er valgt efter offentligt udbud, som sikrer udvælgelse af en budgiver, der er i stand til at udføre disse tjenester til den laveste pris for samfundet, skal kompensationens størrelse bestemmes på basis af en analyse af de omkostninger, som en typisk virksomhed, der er veldrevet og tilstrækkeligt forsynet med transportmidler til at være i stand til at opfylde de nødvendige public service-krav ville have i forbindelse med udførelsen af disse forpligtelser under hensyntagen til de relevante indtægter og en rimelig indtjening for udførelsen af disse forpligtelser«.

| (112) | Trbovlje-værket blev ikke udvalgt på basis af offentligt udbud. Kommissionen bemærker imidlertid, at Slovenien har dokumenteret, at valget af Trbovlje i det foreliggende tilfælde resulterede i, at udførelsen af tjenesten af almindelig økonomisk interesse blev varetaget til den laveste pris for samfundet, idet der blev taget hensyn til de særlige faktuelle og retlige forhold i denne sag. I det foreliggende tilfælde omfatter forpligtelsen til offentlig tjeneste garanti for national forsyningssikkerhed indtil 2009 ved anvendelse af indenlandske primærenergi-brændselskilder, som ikke i noget regnskabsår overstiger 15 % af den samlede primærenergi, der er nødvendig for at fremstille den elektricitet, der forbruges i Slovenien. |
| --- | --- |

(112)

Trbovlje-værket blev ikke udvalgt på basis af offentligt udbud. Kommissionen bemærker imidlertid, at Slovenien har dokumenteret, at valget af Trbovlje i det foreliggende tilfælde resulterede i, at udførelsen af tjenesten af almindelig økonomisk interesse blev varetaget til den laveste pris for samfundet, idet der blev taget hensyn til de særlige faktuelle og retlige forhold i denne sag. I det foreliggende tilfælde omfatter forpligtelsen til offentlig tjeneste garanti for national forsyningssikkerhed indtil 2009 ved anvendelse af indenlandske primærenergi-brændselskilder, som ikke i noget regnskabsår overstiger 15 % af den samlede primærenergi, der er nødvendig for at fremstille den elektricitet, der forbruges i Slovenien.

| (113) | I de foreliggende tilfælde var der højst to kraftværker i Slovenien, som i deres aktuelle situation ville være i stand til at påtage sig den pågældende forpligtelse til offentlig tjeneste. Det var værkerne i Šoštanj og Trbovlje. |
| --- | --- |

(113)

I de foreliggende tilfælde var der højst to kraftværker i Slovenien, som i deres aktuelle situation ville være i stand til at påtage sig den pågældende forpligtelse til offentlig tjeneste. Det var værkerne i Šoštanj og Trbovlje.

| (114) | De øvrige værker ville have været nødsaget til at installere et kostbart røggasrensningssystem, hvilket ville have gjort denne mulighed urentabel. De to enheder på Šoštanj-værket, der kan anvende indenlandsk brændsel, udnyttes altid til fuld kapacitet og anvender indenlandsk lignit. Det vil ikke være rentabelt at øge deres maksimale kapacitet til at brænde indenlandsk brændsel, da det vil kræve, at værket udvides, eller at nogle af dets enheder udbygges med et rørgasrensninganlæg. De slovenske myndigheder har taget hensyn til produktionen på disse to enheder ved beregningen af det loft på 15 %, der henvises til i punkt 101. Det var derfor kun Trbovlje-værket, der i det foreliggende tilfælde var i stand til at varetage forpligtelsen til offentlig tjeneste. Støtten til Trbovlje dækker kun den andel på 15 %, som ikke kan dækkes af Šoštanj-værket. |
| --- | --- |

(114)

De øvrige værker ville have været nødsaget til at installere et kostbart røggasrensningssystem, hvilket ville have gjort denne mulighed urentabel. De to enheder på Šoštanj-værket, der kan anvende indenlandsk brændsel, udnyttes altid til fuld kapacitet og anvender indenlandsk lignit. Det vil ikke være rentabelt at øge deres maksimale kapacitet til at brænde indenlandsk brændsel, da det vil kræve, at værket udvides, eller at nogle af dets enheder udbygges med et rørgasrensninganlæg. De slovenske myndigheder har taget hensyn til produktionen på disse to enheder ved beregningen af det loft på 15 %, der henvises til i punkt 101. Det var derfor kun Trbovlje-værket, der i det foreliggende tilfælde var i stand til at varetage forpligtelsen til offentlig tjeneste. Støtten til Trbovlje dækker kun den andel på 15 %, som ikke kan dækkes af Šoštanj-værket.

| (115) | Slovenien har derfor anvendt den mest rentable og effektive metode til at få udført den offentlige tjenesteydelse, der består i at fremstille elektricitet på basis af indenlandsk brændsel. I betragtning af, at kompensationen til udførelsen af den offentlige tjenesteydelse ikke omfatter noget gevinstelement, fastslår Kommissionen, at denne offentlige tjenesteydelse er udført til den billigste pris for samfundet. Afholdelse af et udbud ville ikke have resulteret i en billigere løsning. På kort sigt (indtil 2009) ville modernisering af et eksisterende anlæg eller bygning af nye mere effektive anlæg (hvis det var muligt) have krævet store investeringsomkostninger, og en hvilken som helst budgiver ville have krævet en kompensation, som i det mindste omfattede en rimelig kapitalforrentning. Det ville derfor have resulteret i en forøgelse af den kompensation, der skulle betales til den operatør, der fik pålagt forpligtelsen til at udføre tjenesten af almindelig økonomisk interesse. |
| --- | --- |

(115)

Slovenien har derfor anvendt den mest rentable og effektive metode til at få udført den offentlige tjenesteydelse, der består i at fremstille elektricitet på basis af indenlandsk brændsel. I betragtning af, at kompensationen til udførelsen af den offentlige tjenesteydelse ikke omfatter noget gevinstelement, fastslår Kommissionen, at denne offentlige tjenesteydelse er udført til den billigste pris for samfundet. Afholdelse af et udbud ville ikke have resulteret i en billigere løsning. På kort sigt (indtil 2009) ville modernisering af et eksisterende anlæg eller bygning af nye mere effektive anlæg (hvis det var muligt) have krævet store investeringsomkostninger, og en hvilken som helst budgiver ville have krævet en kompensation, som i det mindste omfattede en rimelig kapitalforrentning. Det ville derfor have resulteret i en forøgelse af den kompensation, der skulle betales til den operatør, der fik pålagt forpligtelsen til at udføre tjenesten af almindelig økonomisk interesse.

| (116) | Kommissionen bemærker endvidere, at der ikke er noget der tyder på, at Trbovlje-værket ikke ville være drevet som en typisk veldrevet virksomhed eller blive drevet på en særlig ineffektiv måde. Kommissionen bemærker, at selskabet allerede omlagde sine aktiviteter, da den økonomiske overgangsperiode fandt sted i Slovenien, navnlig ved at nedlukke sine ældste og mest ineffektive enheder, som var forældede, samt ved at nedskære medarbejdertallet. Det bemærkes endvidere, at kompensationen for udførelsen af den offentlige tjenesteydelse under ingen omstændigheder omfatter nogen fortjeneste. |
| --- | --- |

(116)

Kommissionen bemærker endvidere, at der ikke er noget der tyder på, at Trbovlje-værket ikke ville være drevet som en typisk veldrevet virksomhed eller blive drevet på en særlig ineffektiv måde. Kommissionen bemærker, at selskabet allerede omlagde sine aktiviteter, da den økonomiske overgangsperiode fandt sted i Slovenien, navnlig ved at nedlukke sine ældste og mest ineffektive enheder, som var forældede, samt ved at nedskære medarbejdertallet. Det bemærkes endvidere, at kompensationen for udførelsen af den offentlige tjenesteydelse under ingen omstændigheder omfatter nogen fortjeneste.

| (117) | Kommissionen bemærker endelig, at Trbovlje-værket ikke vil være i stand til at udnytte virkningen af den nye runde i emissionshandelssystemet (»ETS«) for 2008-2012 til at opnå yderligere indtægter eller indtjening som vil være en følge af den særlige forpligtelse til offentlig tjeneste sammenhold med det, som en hvilken som helst anden sammenlignelig virksomhed ville kunne opnå. Staten pålægger Trbovlje-værket en forpligtelse til at fremstille elektricitet. Til forskel fra værker, der frit sælger deres elektricitet på markedet, har Trbovlje derfor ikke den alternative mulighed at ophøre med at producere elektricitet og på CO2-markedet sælge de nødvendige kvoter, det gratis har fået tildelt, uden at være forpligtet til at købe et tilsvarende antal kvoter for at opfylde sine afståelsesforpligtelser. Her er ikke taget hensyn til den forbedrede effektivitet på værket i overensstemmelse med den tilskyndelsesvirkning, der er skabt af ETS og som dermed frigør reservekvoter, som det vil kunne sælge samtidig med, at det opfylder sin public-serviceforpligtelse til at fremstille en vis mængde elektricitet. |
| --- | --- |

(117)

Kommissionen bemærker endelig, at Trbovlje-værket ikke vil være i stand til at udnytte virkningen af den nye runde i emissionshandelssystemet (»ETS«) for 2008-2012 til at opnå yderligere indtægter eller indtjening som vil være en følge af den særlige forpligtelse til offentlig tjeneste sammenhold med det, som en hvilken som helst anden sammenlignelig virksomhed ville kunne opnå. Staten pålægger Trbovlje-værket en forpligtelse til at fremstille elektricitet. Til forskel fra værker, der frit sælger deres elektricitet på markedet, har Trbovlje derfor ikke den alternative mulighed at ophøre med at producere elektricitet og på CO2-markedet sælge de nødvendige kvoter, det gratis har fået tildelt, uden at være forpligtet til at købe et tilsvarende antal kvoter for at opfylde sine afståelsesforpligtelser. Her er ikke taget hensyn til den forbedrede effektivitet på værket i overensstemmelse med den tilskyndelsesvirkning, der er skabt af ETS og som dermed frigør reservekvoter, som det vil kunne sælge samtidig med, at det opfylder sin public-serviceforpligtelse til at fremstille en vis mængde elektricitet.

| (118) | Ovennævnte ræsonnement bygger på præmissen om, at lignit på nuværende tidspunkt er den mest økonomiske indenlandske brændselskilde til fremstilling af elektricitet i Slovenien. Kommissionen mener, at det på nuværende tidspunkt og på kort sigt er tilfældet. |
| --- | --- |

(118)

Ovennævnte ræsonnement bygger på præmissen om, at lignit på nuværende tidspunkt er den mest økonomiske indenlandske brændselskilde til fremstilling af elektricitet i Slovenien. Kommissionen mener, at det på nuværende tidspunkt og på kort sigt er tilfældet.

| (119) | Kommissionen bemærker imidlertid også, at visse teknikker til fremstilling af elektricitet ved brug af indenlandske vedvarende energikilder allerede nu har produktionsomkostninger, der ikke er ret meget højere end produktionsomkostningerne ved brug af lignit. Det gælder store biomasseværker, hvor produktionsomkostningerne ifølge Slovenien gennemsnitlig andrager 18,18 SIT/MWh, hvilket er lidt mere end 10 % over Trbovlje-anlæggets omkostninger. |
| --- | --- |

(119)

Kommissionen bemærker imidlertid også, at visse teknikker til fremstilling af elektricitet ved brug af indenlandske vedvarende energikilder allerede nu har produktionsomkostninger, der ikke er ret meget højere end produktionsomkostningerne ved brug af lignit. Det gælder store biomasseværker, hvor produktionsomkostningerne ifølge Slovenien gennemsnitlig andrager 18,18 SIT/MWh, hvilket er lidt mere end 10 % over Trbovlje-anlæggets omkostninger.

| (120) | Kommissionen bemærker derfor, at begrundelsen for denne beslutning er baseret på den specifikke baggrund for den foreliggende sag, herunder især det forhold, at forpligtelsen pålægges Trbovlje-værket til og med 2009. På længere sigt, når omkostningerne ved de vedvarende energikilder er faldet og deres samlede kapacitet er øget, vil situationen være en anden. |
| --- | --- |

(120)

Kommissionen bemærker derfor, at begrundelsen for denne beslutning er baseret på den specifikke baggrund for den foreliggende sag, herunder især det forhold, at forpligtelsen pålægges Trbovlje-værket til og med 2009. På længere sigt, når omkostningerne ved de vedvarende energikilder er faldet og deres samlede kapacitet er øget, vil situationen være en anden.

| (121) | Kommissionen tager endvidere hensyn til, at denne særlige forpligtelse til offentlig tjeneste er pålagt på basis af en af Fællesskabets retsakter — direktiv 2003/54/EF. Den særlige karakter af denne public service-forpligtelse, der sikrer national forsyningssikkerhed, kan fortolkes som om den — pr. definition — begrænser tjenesteudbyderen til at operere inden for de nationale grænser. |
| --- | --- |

(121)

Kommissionen tager endvidere hensyn til, at denne særlige forpligtelse til offentlig tjeneste er pålagt på basis af en af Fællesskabets retsakter — direktiv 2003/54/EF. Den særlige karakter af denne public service-forpligtelse, der sikrer national forsyningssikkerhed, kan fortolkes som om den — pr. definition — begrænser tjenesteudbyderen til at operere inden for de nationale grænser.

| (122) | Kommissionen fastslår derfor, at den metode, som Slovenien har benyttet til at fastsætte kompensationen til Trbovlje-værket, sikrer, at tjenesten af almindelig økonomisk interesse udføres til de mindste omkostninger for samfundet indtil 2009. På baggrund af sagens specifikke retlige og faktuelle omstændigheder anses kompensationen ikke for at overstige det beløb, en typisk veldrevet virksomhed ville kræve for at udføre den. Kommissionen finder derfor, at det fjerde kriterium er opfyldt, idet det tages i betragtning, at den omhandlede offentlige tjeneste ophører ved udgangen af 2009. Denne tidsfrist vil også give Slovenien mulighed for at overveje, om man fra 2010 vil gå over til »ren kul«-teknologi i stedet for brug af lignit eller omdanne brændsel til biomasse eller andet mindre forurenende brændsel i overensstemmelse med EU's energipolitik (23). |
| --- | --- |

(122)

Kommissionen fastslår derfor, at den metode, som Slovenien har benyttet til at fastsætte kompensationen til Trbovlje-værket, sikrer, at tjenesten af almindelig økonomisk interesse udføres til de mindste omkostninger for samfundet indtil 2009. På baggrund af sagens specifikke retlige og faktuelle omstændigheder anses kompensationen ikke for at overstige det beløb, en typisk veldrevet virksomhed ville kræve for at udføre den. Kommissionen finder derfor, at det fjerde kriterium er opfyldt, idet det tages i betragtning, at den omhandlede offentlige tjeneste ophører ved udgangen af 2009. Denne tidsfrist vil også give Slovenien mulighed for at overveje, om man fra 2010 vil gå over til »ren kul«-teknologi i stedet for brug af lignit eller omdanne brændsel til biomasse eller andet mindre forurenende brændsel i overensstemmelse med EU's energipolitik (23).

| (123) | På baggrund af ovenstående konkluderer Kommissionen, at støtten til Trbovlje-værket under de ovenfor beskrevne specifikke omstændigheder opfylder de fire kriterier i Altmark-dommen og ikke udgør støtte efter EF-traktatens artikel 87, stk. 1 — |
| --- | --- |

(123)

På baggrund af ovenstående konkluderer Kommissionen, at støtten til Trbovlje-værket under de ovenfor beskrevne specifikke omstændigheder opfylder de fire kriterier i Altmark-dommen og ikke udgør støtte efter EF-traktatens artikel 87, stk. 1 —

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Den støtte, der ydes til godkendte elproducenter, der anvender vedvarende primærenergikilder som defineret i Sloveniens energilov, er forenelig med EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c).

Artikel 2

Den støtte, der ydes til godkendte elproducenter, der anvender kombinerede kraftvarmeanlæg som defineret i Sloveniens energilov, er forenelig med EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c).

Artikel 3

Den støtte, der ydes til Trbovlje-værket som defineret i Sloveniens energilov, udgør ikke statsstøtte efter EF-traktatens artikel 87, stk. 1.

Artikel 4

Denne beslutning er rettet til Republikken Slovenien.

Udfærdiget i Bruxelles, den 24. april 2007.

På Kommissionens vegne

Neelie KROES

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT C 46 af 22.2.2005, s. 3.

1

(2)  EUT C 63 af 15.3.2005, s. 2.

2

(3)  Beslutning om betingelserne for opnåelse af status som godkendt elproducent (den slovenske statstidende nr. 29/01 og 99/01).

3

(4)  EFT C 37 af 3.2.2001, s. 3.

4

(5)  Vedtaget af Kommissionen den 26.7.2001. Findes på Generaldirektoratet for Konkurrences websted på følgende adresse:

5

http://ec.europa.eu/comm/competition/state_aid/legislation/stranded_costs_en.pdf

Meddelt medlemsstaterne ved brev, ref. SG(2001) D/290869 af 6.8.2001.

(6)  Den slovenske statstidende nr. 79/1999, 51/2004.

6

(7)  EFT C 164 af 10.7.2002, s. 3, for begge sager.

7

(8)  EFT L 283 af 27.10.2001, s. 33.

8

(9)  Den slovenske statstidende nr. 25/02.

9

(10)  EUT L 52 af 21.2.2004, s. 50.

10

(11)  Den slovenske statstidende nr. 74/01.

11

(12)  Den slovenske statstidende nr. 49/03.

12

(13)  Kilde: Det Internationale Energiagentur. http://www.iea.org/Textbase/stats/electricitydata.asp?COUNTRY_CODE=SI

13

Kilde:

(14)  Se f.eks. sag N 161/04 – Portugal - EUT C 250 af 8.10.2005, s. 9.

14

(15)  Dom af 2.7.1974 i sag C-173/73 Italien mod Kommissionen.

15

Italien mod Kommissionen

(16)  Dom af 22.3.1977 i sag C-78/76 Steinike mod Forbundsrepublikken Tyskland.

16

Steinike mod Forbundsrepublikken Tyskland

(17)  Dom af 15.7.2004 i sag C-345/02.

17

(18)  Den slovenske statstidende nr. 29/01 og 99/01.

18

(19)  EFT L 83 af 27.3.1999, s. 1.

19

(20)  Se de sidste tre linjer i ovennævnte tabeller.

20

(21)  Domstolens dom af 24.7.2003 i sag C-280/00 Altmark trans Gmbh og Regierungspräsidium Magdeburg mod Nahverkehrsgesellschaft Altmark Gmbh.

21

Altmark trans Gmbh og Regierungspräsidium Magdeburg mod Nahverkehrsgesellschaft Altmark Gmbh

(22)  Se Kommissionens beslutninger i sag N 34/99 (EFT C 5 af 8.1.2002, s. 2), NN 49/99 (EFT C 268 af 22.9.2001, s. 7) og N 6/A/2001 (EFT C 77 af 28.3.2002, s. 26).

22

(23)  Se energipakken fra januar 2007, særlig KOM(2006) 843 endelig.

23

---

| 24.8.2007 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 219/25 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2007

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 219/25

---

KOMMISSIONENS BESLUTNING

af 24. april 2007

om statsstøtte C 26/2006 (ex N 110/2006) — midlertidig defensiv ordning for skibsbygningsindustrien — Portugal

(meddelt under nummer K(2007) 1756)

(Kun den portugisiske udgave er autentisk)

(EØS-relevant tekst)

(2007/581/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 88, stk. 2, første afsnit,

under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a),

efter at have opfordret interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger i overensstemmelse med nævnte artikler (1), og under hensyntagen til disse bemærkninger, og

ud fra følgende betragtninger:

I.   SAGSFORLØB

| (1) | Ved brev af 7. februar 2006, der blev registreret den 10. februar 2006, meddelte de portugisiske myndigheder Kommissionen, at de havde til hensigt at yde driftsstøtte til Estaleiros Navais de Viana do Castelo SA (ENVC). Ved brev af 13. marts 2006 anmodede Kommissionen om yderligere oplysninger, og Portugal besvarede denne anmodning ved e-mail af 28. april 2006. |
| --- | --- |

(1)

Ved brev af 7. februar 2006, der blev registreret den 10. februar 2006, meddelte de portugisiske myndigheder Kommissionen, at de havde til hensigt at yde driftsstøtte til Estaleiros Navais de Viana do Castelo SA (ENVC). Ved brev af 13. marts 2006 anmodede Kommissionen om yderligere oplysninger, og Portugal besvarede denne anmodning ved e-mail af 28. april 2006.

| (2) | Ved brev af 23. juni 2006 underrettede Kommissionen Portugal om sin beslutning om at indlede proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2, vedrørende ovennævnte støtte. |
| --- | --- |

(2)

Ved brev af 23. juni 2006 underrettede Kommissionen Portugal om sin beslutning om at indlede proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2, vedrørende ovennævnte støtte.

| (3) | Ved brev af 25. juli 2006, der blev registreret den 26. juli 2006, fremlagde de portugisiske myndigheder deres kommentarer i forbindelse med ovennævnte procedure. |
| --- | --- |

(3)

Ved brev af 25. juli 2006, der blev registreret den 26. juli 2006, fremlagde de portugisiske myndigheder deres kommentarer i forbindelse med ovennævnte procedure.

| (4) | Kommissionens beslutning om at indlede proceduren blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (2). Kommissionen opfordrede interesserede parter til at fremsætte bemærkninger. Der er ikke modtaget bemærkninger fra tredjeparter. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionens beslutning om at indlede proceduren blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (2). Kommissionen opfordrede interesserede parter til at fremsætte bemærkninger. Der er ikke modtaget bemærkninger fra tredjeparter.

II.   DETALJERET BESKRIVELSE AF STØTTEN

| (5) | Støtten skulle ydes til Estaleiros Navais de Viana do Castelo SA (ENVC), et portugisisk skibsværft, som på nuværende tidspunkt har omkring 1 000 ansatte. |
| --- | --- |

(5)

Støtten skulle ydes til Estaleiros Navais de Viana do Castelo SA (ENVC), et portugisisk skibsværft, som på nuværende tidspunkt har omkring 1 000 ansatte.

| (6) | ENVC indgik den 14. november 2003 en kontrakt med den franske rederivirksomhed Fouquet Sacops SA om levering af et tankskib til olieprodukter og kemiske produkter (skrog nr. 227), til en kontraktpris på 22 900 000 EUR. Skibet blev leveret den 26. april 2005. |
| --- | --- |

(6)

ENVC indgik den 14. november 2003 en kontrakt med den franske rederivirksomhed Fouquet Sacops SA om levering af et tankskib til olieprodukter og kemiske produkter (skrog nr. 227), til en kontraktpris på 22 900 000 EUR. Skibet blev leveret den 26. april 2005.

| (7) | Portugal har til hensigt at tildele ENVC en støtte på 1 461 702 EUR i forbindelse med denne kontrakt i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 1177/2002 om en midlertidig defensiv ordning for skibsbygningsindustrien (3), som ændret ved forordning (EF) nr. 502/2004 (4) (MDO-forordningen). MDO-forordningen trådte i kraft den 3. juli 2002, og dens gyldighed ophørte den 31. marts 2005, hvorfor den ikke var i kraft, da Portugal anmeldte støtteforanstaltningen. |
| --- | --- |

(7)

Portugal har til hensigt at tildele ENVC en støtte på 1 461 702 EUR i forbindelse med denne kontrakt i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 1177/2002 om en midlertidig defensiv ordning for skibsbygningsindustrien (3), som ændret ved forordning (EF) nr. 502/2004 (4) (MDO-forordningen). MDO-forordningen trådte i kraft den 3. juli 2002, og dens gyldighed ophørte den 31. marts 2005, hvorfor den ikke var i kraft, da Portugal anmeldte støtteforanstaltningen.

| (8) | Portugal gør gældende, at kontrakten fortsat giver adgang til støtte efter MDO-forordningen af følgende årsager: |
| --- | --- |

(8)

Portugal gør gældende, at kontrakten fortsat giver adgang til støtte efter MDO-forordningen af følgende årsager:

| (9) | Artikel 4 i MDO-forordningen fastsætter følgende: »Forordningen finder anvendelse på endelige kontrakter, der undertegnes i tidsrummet fra forordningens ikrafttræden til dens udløb (...)«. Portugal påpeger i den forbindelse, at den pågældende kontrakt blev undertegnet den 14. november 2003, på hvilket tidspunkt MDO-forordningen stadig var i kraft, og at den derfor fortsat berettiger til støtte. |
| --- | --- |

(9)

Artikel 4 i MDO-forordningen fastsætter følgende: »Forordningen finder anvendelse på endelige kontrakter, der undertegnes i tidsrummet fra forordningens ikrafttræden til dens udløb (...)«. Portugal påpeger i den forbindelse, at den pågældende kontrakt blev undertegnet den 14. november 2003, på hvilket tidspunkt MDO-forordningen stadig var i kraft, og at den derfor fortsat berettiger til støtte.

| (10) | Portugal fremhæver desuden, at kontrakten var genstand for lavere pristilbud fra koreanske skibsværfter, hvorfor betingelserne i MDO-forordningens artikel 2 var opfyldt og støtten således berettiget over for uloyal konkurrence fra koreanske skibsværfter. |
| --- | --- |

(10)

Portugal fremhæver desuden, at kontrakten var genstand for lavere pristilbud fra koreanske skibsværfter, hvorfor betingelserne i MDO-forordningens artikel 2 var opfyldt og støtten således berettiget over for uloyal konkurrence fra koreanske skibsværfter.

III.   ÅRSAGER TIL INDLEDNINGEN AF DEN FORMELLE UNDERSØGELSESPROCEDURE

| (11) | I sin beslutning om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure i forbindelse med denne sag fremhævede Kommissionen, at den nærede tvivl om støttens forenelighed med fællesmarkedet i henhold til MDO-forordningen af følgende årsager: |
| --- | --- |

(11)

I sin beslutning om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure i forbindelse med denne sag fremhævede Kommissionen, at den nærede tvivl om støttens forenelighed med fællesmarkedet i henhold til MDO-forordningen af følgende årsager:

| (12) | Kommissionen nærede for det første tvivl om støttens incitamenteffekt. Kommissionen påpegede i den forbindelse, at de portugisiske myndigheder ikke havde fremlagt beviser for, at de ved ENVC's underskrivelse af kontrakten havde givet offentlige garantier for, at skibsværftet ville modtage støtte. Tværtimod fandtes der i Portugal ikke nogen gældende MDO-ordning. Ifølge de foreliggende oplysninger blev de portugisiske myndigheders beslutning om at yde støtte til ENVC (afhængig af Kommissionens godkendelse) desuden først truffet den 28. december 2005, dvs. lang tid efter, at kontrakten var indgået og skibet leveret. Det fremgik således, at ENVC ikke blev tilskyndet til at undertegne kontrakten på grund af statsstøtten, da den ikke var tilgængelig ved projektets afslutning. |
| --- | --- |

(12)

Kommissionen nærede for det første tvivl om støttens incitamenteffekt. Kommissionen påpegede i den forbindelse, at de portugisiske myndigheder ikke havde fremlagt beviser for, at de ved ENVC's underskrivelse af kontrakten havde givet offentlige garantier for, at skibsværftet ville modtage støtte. Tværtimod fandtes der i Portugal ikke nogen gældende MDO-ordning. Ifølge de foreliggende oplysninger blev de portugisiske myndigheders beslutning om at yde støtte til ENVC (afhængig af Kommissionens godkendelse) desuden først truffet den 28. december 2005, dvs. lang tid efter, at kontrakten var indgået og skibet leveret. Det fremgik således, at ENVC ikke blev tilskyndet til at undertegne kontrakten på grund af statsstøtten, da den ikke var tilgængelig ved projektets afslutning.

| (13) | Kommissionen satte for det andet spørgsmålstegn ved det juridiske grundlag for godkendelse af støtten. Kommissionen fremhævede, at MDO-forordningens gyldighed ophørte den 31. marts 2005, hvorfor den ikke var i kraft, da Portugal anmeldte støtteforanstaltningen. Selv om MDO-forordningen anvendtes på kontrakter, der var indgået, mens den var i kraft, var der tvivl om, hvorvidt Kommissionen stadig kunne vurdere den anmeldte støtteforanstaltning på grundlag af et instrument, som ikke længere indgik i EU-lovgivningen. |
| --- | --- |

(13)

Kommissionen satte for det andet spørgsmålstegn ved det juridiske grundlag for godkendelse af støtten. Kommissionen fremhævede, at MDO-forordningens gyldighed ophørte den 31. marts 2005, hvorfor den ikke var i kraft, da Portugal anmeldte støtteforanstaltningen. Selv om MDO-forordningen anvendtes på kontrakter, der var indgået, mens den var i kraft, var der tvivl om, hvorvidt Kommissionen stadig kunne vurdere den anmeldte støtteforanstaltning på grundlag af et instrument, som ikke længere indgik i EU-lovgivningen.

| (14) | Kommissionen understregede desuden, at Korea anfægtede MDO-forordningens forenelighed med WTO-reglerne. Den 22. april 2005 udsendte et WTO-panel en beretning, ifølge hvilken MDO-forordningen og forskellige nationale ordninger, der var vedtaget under dette instrument, og som allerede var i kraft, da Korea klagede til WTO, var i strid med artikel 23, stk. 1, i WTO-forståelsen vedrørende reglerne og procedurerne for tvistbilæggelse (5). WTO's tvistbilæggelsesorgan vedtog den 20. juni 2005 dette panels beretning med en henstilling om, at Fællesskabet foretager en tilpasning af MDO-forordningen og de vedtagne nationale ordninger under dette instrument i overensstemmelse med de forpligtelser, som påhviler Fællesskabet i henhold til WTO-aftalerne (6). Fællesskabet meddelte den 20. juli 2005 WTO's tvistbilæggelsesorgan, at det allerede havde efterlevet organets beslutning og henstillinger, eftersom MDO-forordningens gyldighed var ophørt den 31. marts 2005, og medlemsstaterne ikke fortsat kunne yde driftsstøtte under denne forordning. |
| --- | --- |

(14)

Kommissionen understregede desuden, at Korea anfægtede MDO-forordningens forenelighed med WTO-reglerne. Den 22. april 2005 udsendte et WTO-panel en beretning, ifølge hvilken MDO-forordningen og forskellige nationale ordninger, der var vedtaget under dette instrument, og som allerede var i kraft, da Korea klagede til WTO, var i strid med artikel 23, stk. 1, i WTO-forståelsen vedrørende reglerne og procedurerne for tvistbilæggelse (5). WTO's tvistbilæggelsesorgan vedtog den 20. juni 2005 dette panels beretning med en henstilling om, at Fællesskabet foretager en tilpasning af MDO-forordningen og de vedtagne nationale ordninger under dette instrument i overensstemmelse med de forpligtelser, som påhviler Fællesskabet i henhold til WTO-aftalerne (6). Fællesskabet meddelte den 20. juli 2005 WTO's tvistbilæggelsesorgan, at det allerede havde efterlevet organets beslutning og henstillinger, eftersom MDO-forordningens gyldighed var ophørt den 31. marts 2005, og medlemsstaterne ikke fortsat kunne yde driftsstøtte under denne forordning.

| (15) | En godkendelse på nuværende tidspunkt af den planlagte støtte ville være ensbetydende med fortsat anvendelse af MDO-forordningen, i strid med Fællesskabets forpligtelse til at efterleve WTO-tvistbilæggelsesorganets beslutning. Kommissionen mente derfor ikke i denne fase, at støtten var i overensstemmelse med Fællesskabets internationale forpligtelser. |
| --- | --- |

(15)

En godkendelse på nuværende tidspunkt af den planlagte støtte ville være ensbetydende med fortsat anvendelse af MDO-forordningen, i strid med Fællesskabets forpligtelse til at efterleve WTO-tvistbilæggelsesorganets beslutning. Kommissionen mente derfor ikke i denne fase, at støtten var i overensstemmelse med Fællesskabets internationale forpligtelser.

| (16) | Hvad angår støtteintensiteten, bemærkede Kommissionen for det tredje, at støttebeløbet tilsyneladende oversteg 6 % af kontraktbeløbet og dermed også den tilladte maksimumintensitet, jf. artikel 2, stk. 3, i MDO-forordningen. |
| --- | --- |

(16)

Hvad angår støtteintensiteten, bemærkede Kommissionen for det tredje, at støttebeløbet tilsyneladende oversteg 6 % af kontraktbeløbet og dermed også den tilladte maksimumintensitet, jf. artikel 2, stk. 3, i MDO-forordningen.

IV.   KOMMENTARER FRA PORTUGAL

| (17) | Portugal bemærkede, at det støttebeløb, Kommissionen havde angivet i sin beslutning om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure (1 401 702 EUR) (7), ikke svarede til det anmeldte støttebeløb (1 461 702 EUR). |
| --- | --- |

(17)

Portugal bemærkede, at det støttebeløb, Kommissionen havde angivet i sin beslutning om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure (1 401 702 EUR) (7), ikke svarede til det anmeldte støttebeløb (1 461 702 EUR).

| (18) | Hvad angår støtteintensiteten, påpegede Portugal, at den maksimale støtteintensitet ifølge MDO-forordningen var på 6 % af kontraktværdien før støtten (i modsætning til de 6 % af kontraktværdien, der var angivet i Kommissionens beslutning om indlede den formelle undersøgelsesprocedure (8), og at støtteintensiteten på det grundlag var i overensstemmelse med MDO-forordningen. |
| --- | --- |

(18)

Hvad angår støtteintensiteten, påpegede Portugal, at den maksimale støtteintensitet ifølge MDO-forordningen var på 6 % af kontraktværdien før støtten (i modsætning til de 6 % af kontraktværdien, der var angivet i Kommissionens beslutning om indlede den formelle undersøgelsesprocedure (8), og at støtteintensiteten på det grundlag var i overensstemmelse med MDO-forordningen.

| (19) | Mere generelt understregede Portugal, at formålet med MDO-forordningen var at modvirke den illoyale konkurrence fra Korea, og at alle skibsværfter i EU var underlagt tilsvarende betingelser med hensyn til at modtage støtte under MDO-forordningen. Ifølge Portugal påvirker støtten derfor ikke samhandelen i fællesmarkedet, og det er således tvivlsomt, om den kan betragtes som statsstøtte, jf. EF-traktatens artikel 87, stk. 1. |
| --- | --- |

(19)

Mere generelt understregede Portugal, at formålet med MDO-forordningen var at modvirke den illoyale konkurrence fra Korea, og at alle skibsværfter i EU var underlagt tilsvarende betingelser med hensyn til at modtage støtte under MDO-forordningen. Ifølge Portugal påvirker støtten derfor ikke samhandelen i fællesmarkedet, og det er således tvivlsomt, om den kan betragtes som statsstøtte, jf. EF-traktatens artikel 87, stk. 1.

| (20) | Hvad angår incitamenteffekten, fremlagde Portugal ny dokumentation for, at skibsværftet havde anmodet om støtten den 25. september 2003, dvs. inden kontraktunderskrivelsen. Portugal fremsendte i den forbindelse en kopi af et brev, de portugisiske myndigheder havde afsendt til skibsværftet 26. september 2003, og hvori de bekræftede at have modtaget støtteansøgningen og mindede skibsværftet om, at støtten var betinget af Kommissionens godkendelse. Dette brev viste ifølge Portugal, at de portugisiske myndigheder var parate til at yde støtte, hvis alle betingelser i lovgivningen var opfyldt. |
| --- | --- |

(20)

Hvad angår incitamenteffekten, fremlagde Portugal ny dokumentation for, at skibsværftet havde anmodet om støtten den 25. september 2003, dvs. inden kontraktunderskrivelsen. Portugal fremsendte i den forbindelse en kopi af et brev, de portugisiske myndigheder havde afsendt til skibsværftet 26. september 2003, og hvori de bekræftede at have modtaget støtteansøgningen og mindede skibsværftet om, at støtten var betinget af Kommissionens godkendelse. Dette brev viste ifølge Portugal, at de portugisiske myndigheder var parate til at yde støtte, hvis alle betingelser i lovgivningen var opfyldt.

| (21) | Portugal fremførte også, at i henhold til tidligere praksis var der en opfattelse af, at Portugal imødekom anmodninger om støtte fra skibsværftindustrien, hvis lovgivningen åbnede mulighed herfor (i dette tilfælde MDO-forordningen). Det forhold, at støtten kun var formelt godkendt af Portugal i december 2005, skyldtes interne administrative forsinkelser. Det ændrer imidlertid ikke ved det forhold, at skibsværftet havde forventninger om at modtage støtten på det tidligere nævnte grundlag (se betragtning 20) og med henvisning til de portugisiske myndigheders generelle politik på dette område. Skibsværftet havde beviser for, at de koreanske skibsværfter havde fremsat lavere bud i forbindelse med denne kontrakt og godkendte kontrakten ud fra den antagelse, at de portugisiske myndigheder ville yde støtten. |
| --- | --- |

(21)

Portugal fremførte også, at i henhold til tidligere praksis var der en opfattelse af, at Portugal imødekom anmodninger om støtte fra skibsværftindustrien, hvis lovgivningen åbnede mulighed herfor (i dette tilfælde MDO-forordningen). Det forhold, at støtten kun var formelt godkendt af Portugal i december 2005, skyldtes interne administrative forsinkelser. Det ændrer imidlertid ikke ved det forhold, at skibsværftet havde forventninger om at modtage støtten på det tidligere nævnte grundlag (se betragtning 20) og med henvisning til de portugisiske myndigheders generelle politik på dette område. Skibsværftet havde beviser for, at de koreanske skibsværfter havde fremsat lavere bud i forbindelse med denne kontrakt og godkendte kontrakten ud fra den antagelse, at de portugisiske myndigheder ville yde støtten.

| (22) | Hvad angår det juridiske grundlag for godkendelse af støtten, gentog de portugisiske myndigheder, hvad de havde anført i anmeldelsen, nemlig at MDO-forordningen udgjorde et passende grundlag for godkendelse af støtte, eftersom kontrakten blev underskrevet, mens MDO-forordningen stadig var i kraft, og inden denne forordning blev fordømt af WTO-tvistbilæggelsesorganet. Portugal bemærkede, at situationen derfor ikke adskilte sig fra situationer, hvor andre medlemsstater havde ydet støtte (under MDO-ordninger) i forbindelse med kontrakter, der var undertegnet, mens MDO-forordningen stadig var i kraft. Det var tidspunktet for kontraktundertegnelsen, der var afgørende for, om kontrakterne var støtteberettigede og ikke tidspunktet for anmeldelse eller ydelse af støtten. Portugal anførte også, at ingen af de støttemodtagende skibsværfter var blevet anmodet om at tilbagebetale støtten efter offentliggørelsen af WTO-panelets beretning. Det ville derfor være i strid med det generelle princip om lige behandling, hvis støtten til ENVC ikke godkendtes. |
| --- | --- |

(22)

Hvad angår det juridiske grundlag for godkendelse af støtten, gentog de portugisiske myndigheder, hvad de havde anført i anmeldelsen, nemlig at MDO-forordningen udgjorde et passende grundlag for godkendelse af støtte, eftersom kontrakten blev underskrevet, mens MDO-forordningen stadig var i kraft, og inden denne forordning blev fordømt af WTO-tvistbilæggelsesorganet. Portugal bemærkede, at situationen derfor ikke adskilte sig fra situationer, hvor andre medlemsstater havde ydet støtte (under MDO-ordninger) i forbindelse med kontrakter, der var undertegnet, mens MDO-forordningen stadig var i kraft. Det var tidspunktet for kontraktundertegnelsen, der var afgørende for, om kontrakterne var støtteberettigede og ikke tidspunktet for anmeldelse eller ydelse af støtten. Portugal anførte også, at ingen af de støttemodtagende skibsværfter var blevet anmodet om at tilbagebetale støtten efter offentliggørelsen af WTO-panelets beretning. Det ville derfor være i strid med det generelle princip om lige behandling, hvis støtten til ENVC ikke godkendtes.

V.   VURDERING

| (23) | I henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1, er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med fællesmarkedet i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne. |
| --- | --- |

(23)

I henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1, er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med fællesmarkedet i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.

| (24) | Kommissionen vurderer, at den planlagte foranstaltning er statsstøtte i medfør af EF-traktatens artikel 87, stk. 1: Der er tale om støtte finansieret med statsmidler; selv om MDO-forordningen var gældende i alle medlemsstater, således som Portugal hævder, er foranstaltningen selektiv, fordi den er forbeholdt ENVC; denne selektive støtte kan fordreje konkurrencen, i og med at den giver ENVC en fordel i forhold til konkurrenterne, som ikke modtager støtte. Skibsværftindustrien er endelig en økonomisk sektor, som er præget af betydelig samhandel mellem medlemsstaterne. Foranstaltningen påvirker derfor samhandelen mellem medlemsstaterne. |
| --- | --- |

(24)

Kommissionen vurderer, at den planlagte foranstaltning er statsstøtte i medfør af EF-traktatens artikel 87, stk. 1: Der er tale om støtte finansieret med statsmidler; selv om MDO-forordningen var gældende i alle medlemsstater, således som Portugal hævder, er foranstaltningen selektiv, fordi den er forbeholdt ENVC; denne selektive støtte kan fordreje konkurrencen, i og med at den giver ENVC en fordel i forhold til konkurrenterne, som ikke modtager støtte. Skibsværftindustrien er endelig en økonomisk sektor, som er præget af betydelig samhandel mellem medlemsstaterne. Foranstaltningen påvirker derfor samhandelen mellem medlemsstaterne.

| (25) | Kommissionen bekræfter derfor, at den anmeldte støtte er omfattet af EF-traktatens artikel 87, stk. 1. |
| --- | --- |

(25)

Kommissionen bekræfter derfor, at den anmeldte støtte er omfattet af EF-traktatens artikel 87, stk. 1.

| (26) | Kommissionen bekræfter på baggrund af Portugals kommentarer, at den anmeldte støtte beløber sig til 1 461 702 EUR. MDO-forordningens artikel 2, stk. 3, fastsætter, at den maksimale støtteintensitet er på 6 % af kontraktværdien før støtte (9). Kommissionen konkluderer, at den anmeldte støtte er i overensstemmelse med den maksimale støtteintensitet, som MDO-forordningen tillader. |
| --- | --- |

(26)

Kommissionen bekræfter på baggrund af Portugals kommentarer, at den anmeldte støtte beløber sig til 1 461 702 EUR. MDO-forordningens artikel 2, stk. 3, fastsætter, at den maksimale støtteintensitet er på 6 % af kontraktværdien før støtte (9). Kommissionen konkluderer, at den anmeldte støtte er i overensstemmelse med den maksimale støtteintensitet, som MDO-forordningen tillader.

| (27) | Hvad angår det generelle princip, kan statsstøtte kun anses for at være forenelig med fællesmarkedet, hvis den er nødvendig for at tilskynde den støttemodtagende virksomhed til at handle på en måde, der bidrager til at nå de mål, der er opstillet i forbindelse med den pågældende undtagelse (10). |
| --- | --- |

(27)

Hvad angår det generelle princip, kan statsstøtte kun anses for at være forenelig med fællesmarkedet, hvis den er nødvendig for at tilskynde den støttemodtagende virksomhed til at handle på en måde, der bidrager til at nå de mål, der er opstillet i forbindelse med den pågældende undtagelse (10).

| (28) | Kommissionen påpeger i den forbindelse, at målet med MDO-forordningen var, »at sikre, at skibsværfterne i Fællesskabet kan klare sig over for den illoyale konkurrence fra Korea« (betragtning 6). Der kunne således ydes direkte støtte svarende til højst 6 % af kontraktværdien før støtte, forudsat at kontrakten havde været genstand for konkurrence fra et koreansk skibsværft, som tilbyder en lavere pris (artikel 2). |
| --- | --- |

(28)

Kommissionen påpeger i den forbindelse, at målet med MDO-forordningen var, »at sikre, at skibsværfterne i Fællesskabet kan klare sig over for den illoyale konkurrence fra Korea« (betragtning 6). Der kunne således ydes direkte støtte svarende til højst 6 % af kontraktværdien før støtte, forudsat at kontrakten havde været genstand for konkurrence fra et koreansk skibsværft, som tilbyder en lavere pris (artikel 2).

| (29) | De nye beviser, som Portugal har lagt frem, viser, at skibsværftet ansøgte om støtte, inden kontraktens underskrivelse. Herudover fremlagde Portugal en kopi af et brev fra de ansvarlige portugisiske myndigheder (Direcção-Geral da Indústria — generaldirektoratet for industri) til ENVC af 26. september 2003, som bekræfter modtagelsen af støtteansøgningen, og hvori der efterlyses bevis for efterlevelse af artikel 2, stk. 1, i MDO-forordningen (dvs. bevis for, at et koreansk skibsværft har fremsat et lavere pristilbud i forbindelse med kontrakten; dette bevis blev efterfølgende fremlagt af værftet), og værftet gøres opmærksom på, at ydelse af støtte er betinget af forudgående anmeldelse til Kommissionen og dennes godkendelse. De ovennævnte forhold var efter Kommissionens opfattelse udtryk for, at de portugisiske myndigheder var indstillede på at yde støtten, hvis alle betingelserne var opfyldt. Eftersom alle betingelserne for støtteberettigelse i det foreliggende tilfælde syntes at være opfyldt, kunne disse forhold skabe forventninger hos skibsværftet om, at støtten ville blive ydet (11). Kommissionen nærede på denne baggrund ikke tvivl om støttens incitamenteffekt. |
| --- | --- |

(29)

De nye beviser, som Portugal har lagt frem, viser, at skibsværftet ansøgte om støtte, inden kontraktens underskrivelse. Herudover fremlagde Portugal en kopi af et brev fra de ansvarlige portugisiske myndigheder (Direcção-Geral da Indústria — generaldirektoratet for industri) til ENVC af 26. september 2003, som bekræfter modtagelsen af støtteansøgningen, og hvori der efterlyses bevis for efterlevelse af artikel 2, stk. 1, i MDO-forordningen (dvs. bevis for, at et koreansk skibsværft har fremsat et lavere pristilbud i forbindelse med kontrakten; dette bevis blev efterfølgende fremlagt af værftet), og værftet gøres opmærksom på, at ydelse af støtte er betinget af forudgående anmeldelse til Kommissionen og dennes godkendelse. De ovennævnte forhold var efter Kommissionens opfattelse udtryk for, at de portugisiske myndigheder var indstillede på at yde støtten, hvis alle betingelserne var opfyldt. Eftersom alle betingelserne for støtteberettigelse i det foreliggende tilfælde syntes at være opfyldt, kunne disse forhold skabe forventninger hos skibsværftet om, at støtten ville blive ydet (11). Kommissionen nærede på denne baggrund ikke tvivl om støttens incitamenteffekt.

| (30) | Kommissionen understregede i sin beslutning om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure, at MDO-forordningens gyldighed ophørte den 31. marts 2005, og at den var derfor ikke i kraft, da Portugal anmeldte støtten. Selv om MDO-forordningen anvendtes på kontrakter, der var indgået, mens den var i kraft, var der tvivl om, hvorvidt Kommissionen stadig kunne vurdere den anmeldte støtteforanstaltning på grundlag af et instrument, som ikke længere indgik i EU-lovgivningen. |
| --- | --- |

(30)

Kommissionen understregede i sin beslutning om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure, at MDO-forordningens gyldighed ophørte den 31. marts 2005, og at den var derfor ikke i kraft, da Portugal anmeldte støtten. Selv om MDO-forordningen anvendtes på kontrakter, der var indgået, mens den var i kraft, var der tvivl om, hvorvidt Kommissionen stadig kunne vurdere den anmeldte støtteforanstaltning på grundlag af et instrument, som ikke længere indgik i EU-lovgivningen.

| (31) | De kommentarer, som Portugal fremsatte efter beslutningen om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure, fjernede ikke Kommissionens tvivl om dette spørgsmål. |
| --- | --- |

(31)

De kommentarer, som Portugal fremsatte efter beslutningen om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure, fjernede ikke Kommissionens tvivl om dette spørgsmål.

| (32) | Hvad angår den anmeldte støtte, bemærker Kommissionen, at dens praksis er at basere sig på den lovgivning, der er gældende på vurderingstidspunktet (12), medmindre bestemmelserne i den gældende lovgivning er i strid hermed. Portugal godkendte kun støtten internt (betinget af Kommissionens godkendelse) og meddelte Kommissionen det lang tid efter, at MDO-forordningens gyldighed var ophørt. |
| --- | --- |

(32)

Hvad angår den anmeldte støtte, bemærker Kommissionen, at dens praksis er at basere sig på den lovgivning, der er gældende på vurderingstidspunktet (12), medmindre bestemmelserne i den gældende lovgivning er i strid hermed. Portugal godkendte kun støtten internt (betinget af Kommissionens godkendelse) og meddelte Kommissionen det lang tid efter, at MDO-forordningens gyldighed var ophørt.

| (33) | Portugal fremfører i den forbindelse, at MDO-forordningen finder anvendelse på den omhandlede kontrakt i henhold til forordningens artikel 4, som fastsætter, at forordningen »(...) finder anvendelse på endelige kontrakter, der undertegnes fra forordningens ikrafttræden til dens udløb (...)«. Portugal påpeger i den forbindelse, at den pågældende kontrakt blev undertegnet den 14. november 2003, på hvilket tidspunkt MDO-forordningen stadig var i kraft, og at den derfor fortsat berettiger til støtte. |
| --- | --- |

(33)

Portugal fremfører i den forbindelse, at MDO-forordningen finder anvendelse på den omhandlede kontrakt i henhold til forordningens artikel 4, som fastsætter, at forordningen »(...) finder anvendelse på endelige kontrakter, der undertegnes fra forordningens ikrafttræden til dens udløb (...)«. Portugal påpeger i den forbindelse, at den pågældende kontrakt blev undertegnet den 14. november 2003, på hvilket tidspunkt MDO-forordningen stadig var i kraft, og at den derfor fortsat berettiger til støtte.

| (34) | Kommissionen mener imidlertid ikke, at den citerede artikel 4 definerer MDO-forordningens gyldighedsperiode. Gyldighedsperioden er derimod fastsat i forordningens artikel 5 (13), som fastsætter, at den »udløber den 31. marts 2005«. |
| --- | --- |

(34)

Kommissionen mener imidlertid ikke, at den citerede artikel 4 definerer MDO-forordningens gyldighedsperiode. Gyldighedsperioden er derimod fastsat i forordningens artikel 5 (13), som fastsætter, at den »udløber den 31. marts 2005«.

| (35) | Artikel 4 fastsætter til gengæld supplerende betingelser for, at støtten kan være forenelig med fællesmarkedet. Dette bekræftes ligeledes i anden del af artikel 4, som fastsætter, at MDO-forordningen ikke finder anvendelse på »endelige kontrakter, der undertegnes, før Fællesskabet i De Europæiske Fællesskabers Tidende har meddelt, at det har indledt en tvistbilæggelsesprocedure mod Korea (...), og endelige kontrakter, der undertegnes en måned eller mere efter, at Kommissionen i De Europæiske Fællesskabers Tidende har meddelt, at denne tvistbilæggelsesprocedure har ført til en løsning eller indstilles«. |
| --- | --- |

(35)

Artikel 4 fastsætter til gengæld supplerende betingelser for, at støtten kan være forenelig med fællesmarkedet. Dette bekræftes ligeledes i anden del af artikel 4, som fastsætter, at MDO-forordningen ikke finder anvendelse på »endelige kontrakter, der undertegnes, før Fællesskabet i De Europæiske Fællesskabers Tidende har meddelt, at det har indledt en tvistbilæggelsesprocedure mod Korea (...), og endelige kontrakter, der undertegnes en måned eller mere efter, at Kommissionen i De Europæiske Fællesskabers Tidende har meddelt, at denne tvistbilæggelsesprocedure har ført til en løsning eller indstilles«.

| (36) | Det er på baggrund af ovenstående klart, at MDO-forordningen kun kunne finde anvendelse, hvis der forelå en tvist med Korea (14), og under alle omstændigheder aldrig efter den 31. marts 2005. |
| --- | --- |

(36)

Det er på baggrund af ovenstående klart, at MDO-forordningen kun kunne finde anvendelse, hvis der forelå en tvist med Korea (14), og under alle omstændigheder aldrig efter den 31. marts 2005.

| (37) | Denne fortolkning er i tråd med MDO-forordningens egentlige mål: som var at udgøre en »ekstraordinær og midlertidig foranstaltning, for at bistå Fællesskabets skibsværfter inden for de segmenter, der har lidt under negative virkninger i form af væsentlig og alvorlig skade på grund af illoyal koreansk konkurrence, [og der bør] gives tilladelse til anvendelse (...) inden for afgrænsede markedssegmenter i et kort og begrænset tidsrum« (15) (betragtning 3). |
| --- | --- |

(37)

Denne fortolkning er i tråd med MDO-forordningens egentlige mål: som var at udgøre en »ekstraordinær og midlertidig foranstaltning, for at bistå Fællesskabets skibsværfter inden for de segmenter, der har lidt under negative virkninger i form af væsentlig og alvorlig skade på grund af illoyal koreansk konkurrence, [og der bør] gives tilladelse til anvendelse (...) inden for afgrænsede markedssegmenter i et kort og begrænset tidsrum« (15) (betragtning 3).

| (38) | Det forhold, at Rådet ikke har forlænget gyldighedsperioden for denne forordning efter dens udløb, er et klart udtryk for, at det ikke havde til hensigt fortsat at bemyndige Kommissionen til at godkende støtte under MDO-forordningen. Det er i overensstemmelse med, at Fællesskabet havde informeret WTO's tvistbilæggelsesorgan om, at medlemsstaterne ikke kunne fortsætte med at yde driftsstøtte i henhold til denne forordning. |
| --- | --- |

(38)

Det forhold, at Rådet ikke har forlænget gyldighedsperioden for denne forordning efter dens udløb, er et klart udtryk for, at det ikke havde til hensigt fortsat at bemyndige Kommissionen til at godkende støtte under MDO-forordningen. Det er i overensstemmelse med, at Fællesskabet havde informeret WTO's tvistbilæggelsesorgan om, at medlemsstaterne ikke kunne fortsætte med at yde driftsstøtte i henhold til denne forordning.

| (39) | Kommissionen påpeger i den forbindelse, at fortolkningen af MDO-forordningen ligeledes bør analyseres i lyset af Fællesskabets internationale forpligtelser. I henhold til Domstolens faste retspraksis bør fællesskabslovgivningen i videst muligt omfang fortolkes på en måde, der er i overensstemmelse med international lovgivning, herunder med Fællesskabets forpligtelser i forhold til WTO (16). |
| --- | --- |

(39)

Kommissionen påpeger i den forbindelse, at fortolkningen af MDO-forordningen ligeledes bør analyseres i lyset af Fællesskabets internationale forpligtelser. I henhold til Domstolens faste retspraksis bør fællesskabslovgivningen i videst muligt omfang fortolkes på en måde, der er i overensstemmelse med international lovgivning, herunder med Fællesskabets forpligtelser i forhold til WTO (16).

| (40) | I WTO-panelets beretning og WTO-tvistbilæggelsesorganets beslutning om godkendelse af beretningen fordømmes MDO-forordningen i sig selv, fordi den strider imod WTO-reglerne, og det krævedes heri, at Fællesskabet skulle holde op med at anvende den. Kravet over for Fællesskabet om at efterleve WTO-tvistbilæggelsesorganets beslutning omfatter også fremtidige afgørelser om ydelse af ny støtte under MDO-forordningen (17). Da Fællesskabet meddelte WTO's tvistbilæggelsesorgan, at det allerede havde efterlevet organets beslutning og henstillinger, eftersom MDO-forordningens gyldighed var ophørt den 31. marts 2005, og medlemsstaterne ikke kunne fortsætte med at yde driftsstøtte under denne forordning, forpligtede det sig til at ophøre med at anvende denne forordning til godkendelse af ny støtte. Godkendelse af den omhandlede støtte ville derfor være i strid med Fællesskabets internationale forpligtelser. |
| --- | --- |

(40)

I WTO-panelets beretning og WTO-tvistbilæggelsesorganets beslutning om godkendelse af beretningen fordømmes MDO-forordningen i sig selv, fordi den strider imod WTO-reglerne, og det krævedes heri, at Fællesskabet skulle holde op med at anvende den. Kravet over for Fællesskabet om at efterleve WTO-tvistbilæggelsesorganets beslutning omfatter også fremtidige afgørelser om ydelse af ny støtte under MDO-forordningen (17). Da Fællesskabet meddelte WTO's tvistbilæggelsesorgan, at det allerede havde efterlevet organets beslutning og henstillinger, eftersom MDO-forordningens gyldighed var ophørt den 31. marts 2005, og medlemsstaterne ikke kunne fortsætte med at yde driftsstøtte under denne forordning, forpligtede det sig til at ophøre med at anvende denne forordning til godkendelse af ny støtte. Godkendelse af den omhandlede støtte ville derfor være i strid med Fællesskabets internationale forpligtelser.

| (41) | Det skal også påpeges, at Portugal ikke indgav sin anmeldelse inden for en rimelig frist. Portugal anmeldte først foranstaltningen den 7. januar 2006, dvs. ca. 27 måneder efter, at skibsværftet havde fremsat sin anmodning om støtte, 10 måneder efter MDO-forordningens ophør og 6 måneder efter, at Fællesskabet havde underrettet WTO's tvistbilæggelsesorgan om, at medlemsstaterne ikke længere kunne yde driftsstøtte under den nævnte forordning. Da forordningen er en ekstraordinær og midlertidig foranstaltning og under hensyn til de internationale forpligtelser, der var indgået inden for rammerne af WTO, og som Portugal var bekendt med, kunne landet ikke forvente, at dette instrument fortsat blev anvendt efter udløbet af dets gyldighedsperiode. |
| --- | --- |

(41)

Det skal også påpeges, at Portugal ikke indgav sin anmeldelse inden for en rimelig frist. Portugal anmeldte først foranstaltningen den 7. januar 2006, dvs. ca. 27 måneder efter, at skibsværftet havde fremsat sin anmodning om støtte, 10 måneder efter MDO-forordningens ophør og 6 måneder efter, at Fællesskabet havde underrettet WTO's tvistbilæggelsesorgan om, at medlemsstaterne ikke længere kunne yde driftsstøtte under den nævnte forordning. Da forordningen er en ekstraordinær og midlertidig foranstaltning og under hensyn til de internationale forpligtelser, der var indgået inden for rammerne af WTO, og som Portugal var bekendt med, kunne landet ikke forvente, at dette instrument fortsat blev anvendt efter udløbet af dets gyldighedsperiode.

| (42) | Kommissionen fremhæver også, at selv om ENVC havde forhåbninger om at modtage støtten, var dette ikke ensbetydende med, at værftet havde ret til at modtage den, hvilket ikke kun afhang af Portugals godkendelse, men også af anmeldelsen til Kommissionen og dennes godkendelse. |
| --- | --- |

(42)

Kommissionen fremhæver også, at selv om ENVC havde forhåbninger om at modtage støtten, var dette ikke ensbetydende med, at værftet havde ret til at modtage den, hvilket ikke kun afhang af Portugals godkendelse, men også af anmeldelsen til Kommissionen og dennes godkendelse.

| (43) | I modsætning til, hvad Portugal hævder, sættes der desuden ikke spørgsmålstegn ved ligebehandlingsprincippet. De skibsværfter i medlemsstaterne, som havde adgang til en ordning under MDO-forordningen, kunne modtage støtte under ordninger, der var godkendt af Kommissionen inden den 30. marts 2005, og Kommissionen har ikke truffet andre beslutninger om godkendelse af ny støtte under denne forordning efter denne dato. Kommissionen gør ligeledes opmærksom på, at i henhold til WTO-tvistbilæggelsesorganets beslutning gælder forpligtelsen til at ophøre med at yde ny støtte under MDO-forordningen både støtte under godkendte støtteordninger og ad hoc-støtte, og der skelnes i beslutningen ikke mellem støtte til skibsværfter, der er omfattet af en ordning, eller som i det foreliggende tilfælde, ad hoc-støtte, som ikke er omfattet af en ordning (jf. betragtning 14): Det blev i WTO-tvistbilæggelsesorganets beslutning anbefalet, at Fællesskabet ikke blot tilpasser MDO-forordningen, men også de nationale ordninger, der er vedtaget under denne ordning, i overensstemmelse med de forpligtelser, det er underlagt i kraft af WTO-aftalerne. |
| --- | --- |

(43)

I modsætning til, hvad Portugal hævder, sættes der desuden ikke spørgsmålstegn ved ligebehandlingsprincippet. De skibsværfter i medlemsstaterne, som havde adgang til en ordning under MDO-forordningen, kunne modtage støtte under ordninger, der var godkendt af Kommissionen inden den 30. marts 2005, og Kommissionen har ikke truffet andre beslutninger om godkendelse af ny støtte under denne forordning efter denne dato. Kommissionen gør ligeledes opmærksom på, at i henhold til WTO-tvistbilæggelsesorganets beslutning gælder forpligtelsen til at ophøre med at yde ny støtte under MDO-forordningen både støtte under godkendte støtteordninger og ad hoc-støtte, og der skelnes i beslutningen ikke mellem støtte til skibsværfter, der er omfattet af en ordning, eller som i det foreliggende tilfælde, ad hoc-støtte, som ikke er omfattet af en ordning (jf. betragtning 14): Det blev i WTO-tvistbilæggelsesorganets beslutning anbefalet, at Fællesskabet ikke blot tilpasser MDO-forordningen, men også de nationale ordninger, der er vedtaget under denne ordning, i overensstemmelse med de forpligtelser, det er underlagt i kraft af WTO-aftalerne.

| (44) | Kommissionen konkluderer på denne baggrund, at den anmeldte støtte ikke kan godkendes inden for rammerne af MDO-forordningen. Eftersom der ikke kan indrømmes andre undtagelser i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 2 eller 3, er støtten uforenelig med fællesmarkedet — |
| --- | --- |

(44)

Kommissionen konkluderer på denne baggrund, at den anmeldte støtte ikke kan godkendes inden for rammerne af MDO-forordningen. Eftersom der ikke kan indrømmes andre undtagelser i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 2 eller 3, er støtten uforenelig med fællesmarkedet —

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Den anmeldte støtte på 1 461 702 EUR, som Portugal havde til hensigt at yde til Estaleiros Navais de Viana do Castelo SA i forbindelse med en kontrakt undertegnet af dette skibsværft, kan ikke godkendes i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 1177/2002 om en midlertidig defensiv ordning for skibsbygningsindustrien, som ændret ved forordning (EF) nr. 502/2004, og den er derfor uforenelig med fællesmarkedet. Støtten bør ikke ydes.

Artikel 2

Denne beslutning er rettet til Den Portugisiske Republik.

Udfærdiget i Bruxelles, den 24. april 2007.

På Kommissionens vegne

Neelie KROES

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT C 223 af 16.9.2006, s. 4.

1

(2)  Se fodnote 1.

2

(3)  EFT L 172 af 2.7.2002, s. 1.

3

(4)  EUT L 81 af 19.3.2004, s. 6.

4

(5)  Se EC — Measures affecting trade in commercial vessels, WT/DS301/R, pkt. 7.184-7.222 og 8.1, litra d).

5

EC — Measures affecting trade in commercial vessels

(6)  Se WTO-dokument WT/DS301/6.

6

(7)  Punkt 4 og 21 i beslutningen.

7

(8)  Punkt 10 og 21 i beslutningen.

8

(9)  Litra f) i artikel 1 i forordning (EF) nr. 1540/98 (EFT L 202 af 18.7.1998, s. 3), som der henvises til i MDO-forordningens artikel 2, stk. 6, fastsætter, at »kontraktværdi før støtte« er den i kontrakten fastsatte pris plus enhver støtte, der ydes direkte til skibsværftet. Støttebeløbet i denne forbindelse (1 461 702 EUR) svarer til 6 % af »kontraktværdien før støtte« (22 900 000 EUR + 1 461 702 EUR), og det er i overensstemmelse med den tilladte maksimale støtteintensitet.

9

(10)  Se dom i sag 730/79 Philip Morris mod Kommissionen, Sml. 1980, s. 2671, præmis nr. 16 og 17.

10

(11)  Sml. artikel 38 i retningslinjerne for statsstøtte med regionalt sigte for 2007-2013: »Der kan derfor kun ydes støtte (...), hvis støttemodtageren har indgivet en støtteansøgning, og den myndighed, der er ansvarlig for forvaltning af ordningen, derefter skriftligt har bekræftet, at projektet, med forbehold af en detaljeret undersøgelse, principielt opfylder betingelserne (...), inden arbejdet med projektet påbegyndes«. I tilfælde af støtte, der er omfattet af individuel anmeldelse og Kommissionens godkendelse, bør bekræftelsen af støtteberettigelse være betinget af Kommissionens godkendelse af støtten (EUT C 54 af 4.3.2006, s. 13).

11

(12)  Se sag N 122/2005, hvor det fastslås, at medmindre andet er fastsat, anvender Kommissionen på de anmeldte projekter de regler, der er gældende på det tidspunkt, hvor foreneligheden med Fællesmarkedet vurderes.

12

(13)  Med den formulering, der findes i Rådets forordning (EF) nr. 502/2004.

13

(14)  Betragtning 7 bekræfter denne vurdering: »Der bør først gives tilladelse til anvendelse af den midlertidige defensive ordning, når Fællesskabet har indledt en tvistbilæggelsesprocedure mod Korea (...), og der vil ikke længere blive givet tilladelse hertil, hvis tvistbilæggelsesproceduren fører til en løsning eller indstilles (...)«.

14

(15)  Vores understregning.

15

(16)  Sag C-53/96, Hermès International mod FHT Marketing Choice bv, Sml. 1998, s I-3603, præmis 28; sag C-76/00, Petrotub SA og Republica SA mod Rådet, Sml. 2003, s I-79, præmis 57.

16

(17)  Se EC – Measures affecting trade in commercial vessels, WT/DS301/R, pkt. 7.21.

17

EC – Measures affecting trade in commercial vessels

---

| 24.8.2007 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 219/30 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2007

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 219/30

---

KOMMISSIONENS BESLUTNING

af 10. maj 2007

om statsstøtte C 4/2006 (ex N 180/2005) — Portugal — Støtte til Djebel

(meddelt under nummer K(2007) 1959)

(Kun den portugisiske udgave er autentisk)

(EØS-relevant tekst)

(2007/582/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 88, stk. 2, første afsnit,

under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a),

efter at have opfordret interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger i overensstemmelse med førnævnte bestemmelser (1) og under hensyntagen til disse bemærkninger, og

ud fra følgende betragtninger:

I.   SAGSFORLØB

| (1) | Ved brev af 5. april 2005 fra Portugals faste repræsentation, der blev registreret af Kommissionen den 7. april 2005, meddelte de portugisiske myndigheder Kommissionen, at de havde til hensigt at yde støtte til finansiering af en investering, som virksomheden Djebel — S.G.P.S., S.A. (i det følgende benævnt »Djebel«) havde foretaget i Brasilien. På foranledning af Kommissionen fremlagde Portugal yderligere oplysninger ved breve af 25. juli, 26. september og 23. december 2005 fra Portugals Faste Repræsentation, og disse breve blev registreret af Kommissionen henholdsvis den 27. juli og 28. september 2005 og 3. januar 2006. |
| --- | --- |

(1)

Ved brev af 5. april 2005 fra Portugals faste repræsentation, der blev registreret af Kommissionen den 7. april 2005, meddelte de portugisiske myndigheder Kommissionen, at de havde til hensigt at yde støtte til finansiering af en investering, som virksomheden Djebel — S.G.P.S., S.A. (i det følgende benævnt »Djebel«) havde foretaget i Brasilien. På foranledning af Kommissionen fremlagde Portugal yderligere oplysninger ved breve af 25. juli, 26. september og 23. december 2005 fra Portugals Faste Repræsentation, og disse breve blev registreret af Kommissionen henholdsvis den 27. juli og 28. september 2005 og 3. januar 2006.

| (2) | Ved brev af 22. februar 2006 underrettede Kommissionen Portugal om sin beslutning om at indlede proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2, vedrørende ovennævnte foranstaltning. |
| --- | --- |

(2)

Ved brev af 22. februar 2006 underrettede Kommissionen Portugal om sin beslutning om at indlede proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2, vedrørende ovennævnte foranstaltning.

| (3) | Ved brev af 31. marts 2006, der blev registreret den 4. april 2006, fremsatte de portugisiske myndigheder deres kommentarer som led i ovennævnte procedure. |
| --- | --- |

(3)

Ved brev af 31. marts 2006, der blev registreret den 4. april 2006, fremsatte de portugisiske myndigheder deres kommentarer som led i ovennævnte procedure.

| (4) | Kommissionens beslutning om at indlede proceduren blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (2). Kommissionen opfordrede interesserede parter til at fremsætte bemærkninger. Der blev ikke fremsat bemærkninger fra tredjeparter i denne forbindelse. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionens beslutning om at indlede proceduren blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (2). Kommissionen opfordrede interesserede parter til at fremsætte bemærkninger. Der blev ikke fremsat bemærkninger fra tredjeparter i denne forbindelse.

II.   DETALJERET BESKRIVELSE AF STØTTEN

| (5) | Djebel — S.G.P.S., S.A. er beliggende på Madeira, Portugal. |
| --- | --- |

(5)

Djebel — S.G.P.S., S.A. er beliggende på Madeira, Portugal.

| (6) | Denne virksomhed tilhører Pestana-gruppen, der er Portugals største hotelkæde, og som ikke falder ind under SMV-definitionen. Djebel opfylder hverken de uafhængighedskriterier, der er fastsat i artikel 3 i bilaget til Kommissionens henstilling af 3. april 1996 vedrørende definitionen af små og mellemstore virksomheder (3), eller i henstillingen af 6. maj 2003 om definitionen af mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder (4). Djebel er derfor en stor virksomhed. |
| --- | --- |

(6)

Denne virksomhed tilhører Pestana-gruppen, der er Portugals største hotelkæde, og som ikke falder ind under SMV-definitionen. Djebel opfylder hverken de uafhængighedskriterier, der er fastsat i artikel 3 i bilaget til Kommissionens henstilling af 3. april 1996 vedrørende definitionen af små og mellemstore virksomheder (3), eller i henstillingen af 6. maj 2003 om definitionen af mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder (4). Djebel er derfor en stor virksomhed.

| (7) | Djebel ejer et holdingselskab i Brasilien, som investerer i og driver hoteller og turistaktiviteter. |
| --- | --- |

(7)

Djebel ejer et holdingselskab i Brasilien, som investerer i og driver hoteller og turistaktiviteter.

| (8) | Pestana-gruppen havde allerede erhvervet et hotel i Mozambique før 1999 og erhvervede fire andre hoteller i Brasilien efter det hotel, der er omfattet af denne meddelelse. |
| --- | --- |

(8)

Pestana-gruppen havde allerede erhvervet et hotel i Mozambique før 1999 og erhvervede fire andre hoteller i Brasilien efter det hotel, der er omfattet af denne meddelelse.

| (9) | Projektet vedrører Djebels erhvervelse af aktier i RASH — Administração de Hotéis de Turismo, Lda., en brasiliansk virksomhed, som kun ejer hotel Rio Atlântico i Rio de Janeiro i Brasilien. |
| --- | --- |

(9)

Projektet vedrører Djebels erhvervelse af aktier i RASH — Administração de Hotéis de Turismo, Lda., en brasiliansk virksomhed, som kun ejer hotel Rio Atlântico i Rio de Janeiro i Brasilien.

| (10) | Aktierne i RASH blev erhvervet i oktober 1999, og hotellet var på det tidspunkt allerede fuldt operationelt. |
| --- | --- |

(10)

Aktierne i RASH blev erhvervet i oktober 1999, og hotellet var på det tidspunkt allerede fuldt operationelt.

| (11) | Prisen for aktierne i RASH beløb sig til 14 720 474 EUR. |
| --- | --- |

(11)

Prisen for aktierne i RASH beløb sig til 14 720 474 EUR.

| (12) | Portugal har til hensigt at yde et lån på lempelige vilkår på 3 680 119 EUR svarende til 25 % af de støtteberettigede omkostninger i forbindelse med ovennævnte projekt. Støttebeløbet er på 574 466 EUR, hvilket svarer til en nettostøtteintensitet på 3,90 %. |
| --- | --- |

(12)

Portugal har til hensigt at yde et lån på lempelige vilkår på 3 680 119 EUR svarende til 25 % af de støtteberettigede omkostninger i forbindelse med ovennævnte projekt. Støttebeløbet er på 574 466 EUR, hvilket svarer til en nettostøtteintensitet på 3,90 %.

| (13) | Portugal har til hensigt at yde yderligere støtte for at dække udgifter til undersøgelser og teknisk bistand, finansielle garantier og juridisk bistand inden for rammerne af de minimis-forordningen (5). |
| --- | --- |

(13)

Portugal har til hensigt at yde yderligere støtte for at dække udgifter til undersøgelser og teknisk bistand, finansielle garantier og juridisk bistand inden for rammerne af de minimis-forordningen (5).

| (14) | Nærværende støtteordning blev anmeldt inden for rammerne af den portugisiske støtteordning N 667/1999, der godkendtes af Kommissionen den 8. august 2000 (6). Denne ordning, som var i kraft fra 2000 til 2006, tog sigte på at fremme moderne og konkurrencedygtige virksomhedsstrategier. I henhold til denne ordning skulle støtte til store virksomheders direkte investering i udlandet anmeldes til Kommissionen i hvert enkelt tilfælde. |
| --- | --- |

(14)

Nærværende støtteordning blev anmeldt inden for rammerne af den portugisiske støtteordning N 667/1999, der godkendtes af Kommissionen den 8. august 2000 (6). Denne ordning, som var i kraft fra 2000 til 2006, tog sigte på at fremme moderne og konkurrencedygtige virksomhedsstrategier. I henhold til denne ordning skulle støtte til store virksomheders direkte investering i udlandet anmeldes til Kommissionen i hvert enkelt tilfælde.

| (15) | Den 24. maj 1999 fremsatte Djebel et forslag for F. Turismo — Capital de Risco, SA, en investeringsfond, som ejes af offentlige og private virksomheder, med henblik på deltagelse i det planlagte projekt. Ifølge de portugisiske myndigheder omfatter denne fonds interventioner på ingen måde statsstøtte, jf. EF-traktatens artikel 87. |
| --- | --- |

(15)

Den 24. maj 1999 fremsatte Djebel et forslag for F. Turismo — Capital de Risco, SA, en investeringsfond, som ejes af offentlige og private virksomheder, med henblik på deltagelse i det planlagte projekt. Ifølge de portugisiske myndigheder omfatter denne fonds interventioner på ingen måde statsstøtte, jf. EF-traktatens artikel 87.

| (16) | Den formelle ansøgning om støtte under ordning N 667/1999 blev indgivet den 31. januar 2001. Portugal forklarede, at det dokument, der blev fremlagt for F. Turismo — Capital de Risco, SA (i det følgende benævnt FCR) i 1999 udgjorde den oprindelige anmodning om støtte, og at projektet blev gennemført efterfølgende ud fra den antagelse, at det ville være støtteberettiget efter den gældende portugisiske lovgivning. På grund af interne forsinkelser anmeldte de portugisiske myndigheder først støtten i april 2005. |
| --- | --- |

(16)

Den formelle ansøgning om støtte under ordning N 667/1999 blev indgivet den 31. januar 2001. Portugal forklarede, at det dokument, der blev fremlagt for F. Turismo — Capital de Risco, SA (i det følgende benævnt FCR) i 1999 udgjorde den oprindelige anmodning om støtte, og at projektet blev gennemført efterfølgende ud fra den antagelse, at det ville være støtteberettiget efter den gældende portugisiske lovgivning. På grund af interne forsinkelser anmeldte de portugisiske myndigheder først støtten i april 2005.

III.   BEGRUNDELSE FOR INDLEDNING AF PROCEDUREN

| (17) | Kommissionen erklærede i sin beslutning om at indlede proceduren i det foreliggende tilfælde, at den ville vurdere støtteforanstaltningen under hensyn til den undtagelse, der er fastsat i traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), for at afgøre, om støtten medvirkede til at fremme udviklingen af en vis erhvervsgren uden at ændre samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse. |
| --- | --- |

(17)

Kommissionen erklærede i sin beslutning om at indlede proceduren i det foreliggende tilfælde, at den ville vurdere støtteforanstaltningen under hensyn til den undtagelse, der er fastsat i traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), for at afgøre, om støtten medvirkede til at fremme udviklingen af en vis erhvervsgren uden at ændre samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse.

| (18) | Kommissionen anførte også, at den ville undersøge foranstaltningen ud fra de kriterier, der normalt anvendes for at vurdere støtte til store virksomheders projekter for direkte investering i udlandet (7). I denne type situationer afvejer Kommissionen normalt foranstaltningens fordele med hensyn til fremme af den pågældende EU-erhvervssektors internationale konkurrenceevne i forhold til de eventuelle negative konsekvenser for EU i form af f. eks. udflytning af produktion eller øget arbejdsløshed. |
| --- | --- |

(18)

Kommissionen anførte også, at den ville undersøge foranstaltningen ud fra de kriterier, der normalt anvendes for at vurdere støtte til store virksomheders projekter for direkte investering i udlandet (7). I denne type situationer afvejer Kommissionen normalt foranstaltningens fordele med hensyn til fremme af den pågældende EU-erhvervssektors internationale konkurrenceevne i forhold til de eventuelle negative konsekvenser for EU i form af f. eks. udflytning af produktion eller øget arbejdsløshed.

| (19) | Kommissionen tager ligeledes hensyn til behovet for støtte for så vidt angår de risici, der er forbundet med det pågældende projekt, og mangler på grund af virksomhedens størrelse (SMV). Et andet kriterium er den eventuelle positive regionale effekt. Kommissionen udelukker endelig al støtte til eksportrelaterede aktiviteter. |
| --- | --- |

(19)

Kommissionen tager ligeledes hensyn til behovet for støtte for så vidt angår de risici, der er forbundet med det pågældende projekt, og mangler på grund af virksomhedens størrelse (SMV). Et andet kriterium er den eventuelle positive regionale effekt. Kommissionen udelukker endelig al støtte til eksportrelaterede aktiviteter.

| (20) | Kommissionen satte i den forbindelse spørgsmålstegn ved, hvilken indvirkning projektet ville få på turismen i Portugal (og dermed i EU), og om hvorvidt det påvirkede handelsvilkårene i EU i et omfang, der stred mod de fælles interesser. |
| --- | --- |

(20)

Kommissionen satte i den forbindelse spørgsmålstegn ved, hvilken indvirkning projektet ville få på turismen i Portugal (og dermed i EU), og om hvorvidt det påvirkede handelsvilkårene i EU i et omfang, der stred mod de fælles interesser.

| (21) | Kommissionen udtrykte også tvivl om, hvorvidt støtten var nødvendig og/eller tilskyndede ansøgeren til at foretage investeringen, navnlig fordi projektet var afsluttet, inden Djebel formelt ansøgte om statsstøtten. Kommissionen opfordrede Portugal til at fremsætte kommentarer og fremlægge yderligere oplysninger til vurdering af sagen. |
| --- | --- |

(21)

Kommissionen udtrykte også tvivl om, hvorvidt støtten var nødvendig og/eller tilskyndede ansøgeren til at foretage investeringen, navnlig fordi projektet var afsluttet, inden Djebel formelt ansøgte om statsstøtten. Kommissionen opfordrede Portugal til at fremsætte kommentarer og fremlægge yderligere oplysninger til vurdering af sagen.

IV.   KOMMENTARER FRA DE PORTUGISISKE MYNDIGHEDER

| (22) | Portugal mente, at støtten var nødvendig, fordi købet af RASH udgjorde den første direkte udenlandske investering i Brasilien for Pestana-gruppen. Der er tale om en gruppe, hvis aktiviteter næsten udelukkende er koncentreret på det portugisiske marked. Portugal fremhævede, at den internationale ekspansion i Brasilien, som er et land, der frembyder mange risici men også et stort udviklingspotentiale, og som har nære historiske og kulturelle bånd til Portugal, var blevet et afgørende element i Pestana-gruppens udvikling. |
| --- | --- |

(22)

Portugal mente, at støtten var nødvendig, fordi købet af RASH udgjorde den første direkte udenlandske investering i Brasilien for Pestana-gruppen. Der er tale om en gruppe, hvis aktiviteter næsten udelukkende er koncentreret på det portugisiske marked. Portugal fremhævede, at den internationale ekspansion i Brasilien, som er et land, der frembyder mange risici men også et stort udviklingspotentiale, og som har nære historiske og kulturelle bånd til Portugal, var blevet et afgørende element i Pestana-gruppens udvikling.

| (23) | Portugal gjorde Kommissionen opmærksom på, at ansøgningen fra virksomheden blev udarbejdet den 24. maj 1999 og forelagt F. Turismo — Capital de Risco SA, en virksomhed, som forvalter investeringsfonden FCR F. Turismo. Den anmeldte ansøgning udgjorde anden fase af vurderingen af projektet. Ansøgningen skal derfor ses i lyset af de omstændigheder, der var gældende i maj 1999. |
| --- | --- |

(23)

Portugal gjorde Kommissionen opmærksom på, at ansøgningen fra virksomheden blev udarbejdet den 24. maj 1999 og forelagt F. Turismo — Capital de Risco SA, en virksomhed, som forvalter investeringsfonden FCR F. Turismo. Den anmeldte ansøgning udgjorde anden fase af vurderingen af projektet. Ansøgningen skal derfor ses i lyset af de omstændigheder, der var gældende i maj 1999.

| (24) | Ifølge de portugisiske myndigheder viser det forhold, at investeringen blev foretaget uden støtten, at investoren regnede med at opnå støtte og var nødt til at udnytte denne forretningsmulighed. De portugisiske myndigheder fremførte, at støttemodtageren ikke burde straffes, fordi denne havde været længere om at indgive ansøgningen end om at foretage investeringen. De påpegede ligeledes ulemperne og de usædvanlige risici i forbindelse med transaktionen, f. eks. den brasilianske valutas manglende stabilitet og det forhold, at der var tale om virksomhedens første investering i Brasilien. |
| --- | --- |

(24)

Ifølge de portugisiske myndigheder viser det forhold, at investeringen blev foretaget uden støtten, at investoren regnede med at opnå støtte og var nødt til at udnytte denne forretningsmulighed. De portugisiske myndigheder fremførte, at støttemodtageren ikke burde straffes, fordi denne havde været længere om at indgive ansøgningen end om at foretage investeringen. De påpegede ligeledes ulemperne og de usædvanlige risici i forbindelse med transaktionen, f. eks. den brasilianske valutas manglende stabilitet og det forhold, at der var tale om virksomhedens første investering i Brasilien.

| (25) | Portugal mener, at denne investering i Brasilien bidrog til at forbedre Pestana-gruppens konkurrenceevne og styrke dens internationale position i turistsektoren, navnlig på grund af den øgede profilering af kæden »Pestana Hotels and Resorts«, og den deraf følgende synlighed for Portugal som rejsemål. |
| --- | --- |

(25)

Portugal mener, at denne investering i Brasilien bidrog til at forbedre Pestana-gruppens konkurrenceevne og styrke dens internationale position i turistsektoren, navnlig på grund af den øgede profilering af kæden »Pestana Hotels and Resorts«, og den deraf følgende synlighed for Portugal som rejsemål.

| (26) | Hertil kommer, at gruppens erfaringer fra Mozambique slet ikke kan sammenlignes med de internationale erfaringer fra Brasilien, da der er tale om to markeder med forskellige karakteristika. Markedet i Mozambique har et stort potentiale, men befinder sig i en meget tidlig udviklingsfase, hvorimod Brasilien udgør et åbent marked med en meget hård konkurrence og derfor er en meget større udfordring end Mozambique. I forbindelse med Pestana-gruppens nuværende internationaliseringsproces var erfaringerne i Mozambique ikke tilstrækkelige til at begrænse de store risici og usikkerheden i forbindelse med denne transaktion. |
| --- | --- |

(26)

Hertil kommer, at gruppens erfaringer fra Mozambique slet ikke kan sammenlignes med de internationale erfaringer fra Brasilien, da der er tale om to markeder med forskellige karakteristika. Markedet i Mozambique har et stort potentiale, men befinder sig i en meget tidlig udviklingsfase, hvorimod Brasilien udgør et åbent marked med en meget hård konkurrence og derfor er en meget større udfordring end Mozambique. I forbindelse med Pestana-gruppens nuværende internationaliseringsproces var erfaringerne i Mozambique ikke tilstrækkelige til at begrænse de store risici og usikkerheden i forbindelse med denne transaktion.

| (27) | De portugisiske myndigheder fremførte endelig, at støtten kun ville få begrænset indvirkning på handelsvilkårene i EU. Det blev forklaret med, at:






  — | støttebeløbet kun var på 574 466 EUR eller 3,9 % af den støtteberettigede investering |
| --- | --- | --- |

(27)

De portugisiske myndigheder fremførte endelig, at støtten kun ville få begrænset indvirkning på handelsvilkårene i EU. Det blev forklaret med, at:

—

støttebeløbet kun var på 574 466 EUR eller 3,9 % af den støtteberettigede investering

| — | Pestana-gruppen kun havde en markedsandel på 2 % i Portugal, hvilket er beskedent efter europæiske forhold |
| --- | --- |

—

Pestana-gruppen kun havde en markedsandel på 2 % i Portugal, hvilket er beskedent efter europæiske forhold

| — | det brasilianske marked omfattede ca. 10 000 hoteller, hvoraf ca. 7 % ejes af udenlandske virksomheder |
| --- | --- |

—

det brasilianske marked omfattede ca. 10 000 hoteller, hvoraf ca. 7 % ejes af udenlandske virksomheder

| — | det brasilianske marked var konkurrencebetonet, men præget af meget begrænset koncentration |
| --- | --- |

—

det brasilianske marked var konkurrencebetonet, men præget af meget begrænset koncentration

| — | virksomhedens europæiske konkurrenter, som opererede i Brasilien, allerede havde meget store markedsandele, navnlig den franske ACCOR-gruppe med 108 hoteller, efterfulgt af den spanske Sol Melia-gruppe, som havde 23 hoteller |
| --- | --- |

—

virksomhedens europæiske konkurrenter, som opererede i Brasilien, allerede havde meget store markedsandele, navnlig den franske ACCOR-gruppe med 108 hoteller, efterfulgt af den spanske Sol Melia-gruppe, som havde 23 hoteller

| — | i betragtning af det brasilianske markeds størrelse havde projektet ikke tilstrækkeligt omfang til at medføre en mærkbar ændring af det lokale udbud eller til at få indvirkning på de europæiske virksomheder, der allerede havde aktiviteter i Brasilien |
| --- | --- |

—

i betragtning af det brasilianske markeds størrelse havde projektet ikke tilstrækkeligt omfang til at medføre en mærkbar ændring af det lokale udbud eller til at få indvirkning på de europæiske virksomheder, der allerede havde aktiviteter i Brasilien

Portugal konkluderede, at der ikke var nogen fare for, at den pågældende investering, som kun vedrørte erhvervelse af et hotel, kunne få nogen mærkbar indvirkning på handelsvilkårene i EU og endnu mindre, at investeringen ville stride mod de fælles interesser.

| (28) | Der blev ikke fremsat bemærkninger fra tredjeparter i denne forbindelse. |
| --- | --- |

(28)

Der blev ikke fremsat bemærkninger fra tredjeparter i denne forbindelse.

V.   VURDERING

| (29) | I henhold til artikel 87, stk. 1, er »statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med fællesmarkedet i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne«. |
| --- | --- |

(29)

I henhold til artikel 87, stk. 1, er »statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med fællesmarkedet i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne«.

| (30) | Kommissionen konkluderede i sin beslutning af 22. februar 2006, at støtten var omfattet af traktatens artikel 87, stk. 1, af følgende årsager:






  — | I forbindelse med den anmeldte foranstaltning vil en stor virksomhed modtage støtte til at investere i turistsektoren i Brasilien inden for rammerne af en internationaliseringsstrategi. Denne foranstaltning giver anledning til præferencebehandling af den pågældende virksomhed, som herved opnår en fordel eller et incitament i forhold til andre virksomheder, hvilket fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencen. |
| --- | --- | --- |

(30)

Kommissionen konkluderede i sin beslutning af 22. februar 2006, at støtten var omfattet af traktatens artikel 87, stk. 1, af følgende årsager:

—

I forbindelse med den anmeldte foranstaltning vil en stor virksomhed modtage støtte til at investere i turistsektoren i Brasilien inden for rammerne af en internationaliseringsstrategi. Denne foranstaltning giver anledning til præferencebehandling af den pågældende virksomhed, som herved opnår en fordel eller et incitament i forhold til andre virksomheder, hvilket fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencen.

| — | Støtten ydes til en virksomhed, der opererer på det europæiske turistmarked, hvor der er tale om eller kan være tale om samhandel mellem medlemsstater, eller som virksomheder fra andre medlemsstater kan ønske at få adgang til. Foranstaltningen kan derfor have indvirkning på samhandelen mellem medlemsstaterne. |
| --- | --- |

—

Støtten ydes til en virksomhed, der opererer på det europæiske turistmarked, hvor der er tale om eller kan være tale om samhandel mellem medlemsstater, eller som virksomheder fra andre medlemsstater kan ønske at få adgang til. Foranstaltningen kan derfor have indvirkning på samhandelen mellem medlemsstaterne.

| — | Støtten finansieres med offentlige midler. |
| --- | --- |

—

Støtten finansieres med offentlige midler.

| (31) | Kommissionen mener af følgende grunde ikke, at Portugals argumenter (se betragtning 27) er tilstrækkelige til at ændre ved disse konklusioner:






  — | Pestana-gruppen var og er fortsat Portugals største hotelkæde, og da støtteansøgningen blev indgivet, ejede den ca. 15 hoteller i Portugal. Det er helt klart fordelagtigt for den nationale turistsektor under ét, at en af de vigtigste portugisiske virksomheder er repræsenteret i Sydamerika. Internationaliseringen af »Pestana Hotels and Restaurants« gjorde gruppen mere kendt, styrkede dens forhandlingsposition og øgede dens erhvervsaktiviteter i hotelsektoren. Disse faktorer bidrog til at øge dens størrelse og investeringspotentiale på det portugisiske marked. |
| --- | --- | --- |

(31)

Kommissionen mener af følgende grunde ikke, at Portugals argumenter (se betragtning 27) er tilstrækkelige til at ændre ved disse konklusioner:

—

Pestana-gruppen var og er fortsat Portugals største hotelkæde, og da støtteansøgningen blev indgivet, ejede den ca. 15 hoteller i Portugal. Det er helt klart fordelagtigt for den nationale turistsektor under ét, at en af de vigtigste portugisiske virksomheder er repræsenteret i Sydamerika. Internationaliseringen af »Pestana Hotels and Restaurants« gjorde gruppen mere kendt, styrkede dens forhandlingsposition og øgede dens erhvervsaktiviteter i hotelsektoren. Disse faktorer bidrog til at øge dens størrelse og investeringspotentiale på det portugisiske marked.

| — | Lige siden virksomhedens internationaliseringsproces gik i gang, har Pestana-gruppen foretaget en række investeringer i Portugal, og har bl.a. i) bygget tre nye hoteller, ii) overtaget driften af nettet Pousadas de Portugal, iii) erhvervet to nye ineffektive hotelvirksomheder og efterfølgende moderniseret de pågældende hoteller og iv) udviklet betydelige turistprojekter som f.eks. Cidade da Criança i den selvstyrende region Madeira. |
| --- | --- |

—

Lige siden virksomhedens internationaliseringsproces gik i gang, har Pestana-gruppen foretaget en række investeringer i Portugal, og har bl.a. i) bygget tre nye hoteller, ii) overtaget driften af nettet Pousadas de Portugal, iii) erhvervet to nye ineffektive hotelvirksomheder og efterfølgende moderniseret de pågældende hoteller og iv) udviklet betydelige turistprojekter som f.eks. Cidade da Criança i den selvstyrende region Madeira.

| — | I betragtning af Pestana-gruppens størrelse var en betydelig forøgelse af antallet af arbejdspladser i Portugal ikke kun en følge af erhvervelsen af et hotel i Brasilien. Der fandt rent faktisk en sådan forøgelse sted, men den var hovedsagelig et resultat af forskellige investeringer, som gruppen for nylig har foretaget i Portugal som nævnt ovenfor, og som i vid udstrækning er en følge af den dynamik, der er skabt gennem dens internationalisering. I 1999 havde gruppen i alt 1 800 ansatte, mens den i 2005 — kun seks år senere — havde mere end 3 500. |
| --- | --- |

—

I betragtning af Pestana-gruppens størrelse var en betydelig forøgelse af antallet af arbejdspladser i Portugal ikke kun en følge af erhvervelsen af et hotel i Brasilien. Der fandt rent faktisk en sådan forøgelse sted, men den var hovedsagelig et resultat af forskellige investeringer, som gruppen for nylig har foretaget i Portugal som nævnt ovenfor, og som i vid udstrækning er en følge af den dynamik, der er skabt gennem dens internationalisering. I 1999 havde gruppen i alt 1 800 ansatte, mens den i 2005 — kun seks år senere — havde mere end 3 500.

| — | Gennem støtten til erhvervelsen af et hotel som led i en portugisisk virksomheds internationaliseringstiltag i Brasilien begunstiger den anmeldte foranstaltning en vis virksomhed eller visse produktioner. Efter Kommissionens opfattelse kan støtte ydet til virksomheder i Den Europæiske Union i forbindelse med direkte investering i udlandet sammenlignes med støtte til virksomheder, der eksporterer næsten hele deres produktion til lande uden for EU. På grund af den indbyrdes afhængighed mellem de markeder, hvor EU-virksomhederne opererer, kan det i sådanne tilfælde ikke udelukkes, at støtten kan fordreje konkurrencen i EU (8). |
| --- | --- |

—

Gennem støtten til erhvervelsen af et hotel som led i en portugisisk virksomheds internationaliseringstiltag i Brasilien begunstiger den anmeldte foranstaltning en vis virksomhed eller visse produktioner. Efter Kommissionens opfattelse kan støtte ydet til virksomheder i Den Europæiske Union i forbindelse med direkte investering i udlandet sammenlignes med støtte til virksomheder, der eksporterer næsten hele deres produktion til lande uden for EU. På grund af den indbyrdes afhængighed mellem de markeder, hvor EU-virksomhederne opererer, kan det i sådanne tilfælde ikke udelukkes, at støtten kan fordreje konkurrencen i EU (8).

| (32) | Kommissionen anførte, at den ville vurdere støttens forenelighed med EF-traktaten i lyset af den undtagelse, der er fastsat i traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), som tillader »støtte til fremme af udviklingen af visse erhvervsgrene, når den ikke ændrer samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse.« Kommissionen påpegede også, at den ville tage hensyn til visse kriterier, som den havde anvendt i tidligere sager vedrørende støtte til store virksomheders direkte investering i udlandet (se punkt 18 ovenfor), som har til formål at skabe balance mellem gevinster ved foranstaltningen for så vidt angår dens bidrag til den pågældende EU-erhvervsgrens internationale konkurrenceevne (f. eks. hvis støtten er nødvendig på grund af de risici, der er forbundet med investeringen i det pågældende land) og de mulige negative effekter for EU-markedet (9). |
| --- | --- |

(32)

Kommissionen anførte, at den ville vurdere støttens forenelighed med EF-traktaten i lyset af den undtagelse, der er fastsat i traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), som tillader »støtte til fremme af udviklingen af visse erhvervsgrene, når den ikke ændrer samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse.« Kommissionen påpegede også, at den ville tage hensyn til visse kriterier, som den havde anvendt i tidligere sager vedrørende støtte til store virksomheders direkte investering i udlandet (se punkt 18 ovenfor), som har til formål at skabe balance mellem gevinster ved foranstaltningen for så vidt angår dens bidrag til den pågældende EU-erhvervsgrens internationale konkurrenceevne (f. eks. hvis støtten er nødvendig på grund af de risici, der er forbundet med investeringen i det pågældende land) og de mulige negative effekter for EU-markedet (9).

| (33) | Kommissionen fremhævede i den forbindelse, at der var visse tegn på, at støtten tilsyneladende ikke opfyldte kriteriet angående incitamenteffekten. Kommissionen nærede også tvivl med hensyn til foranstaltningens indvirkning på fællesmarkedet. Disse kriterier omfatter bl.a. behovet for støtte for så vidt angår de risici, der er forbundet med projektet i det pågældende land, og mangler på grund af virksomhedens størrelse (svarende til dem, SMV'er står overfor). |
| --- | --- |

(33)

Kommissionen fremhævede i den forbindelse, at der var visse tegn på, at støtten tilsyneladende ikke opfyldte kriteriet angående incitamenteffekten. Kommissionen nærede også tvivl med hensyn til foranstaltningens indvirkning på fællesmarkedet. Disse kriterier omfatter bl.a. behovet for støtte for så vidt angår de risici, der er forbundet med projektet i det pågældende land, og mangler på grund af virksomhedens størrelse (svarende til dem, SMV'er står overfor).

| (34) | Lovgivningen om statsstøtte fastsætter det generelle princip, at for at støtte kan være forenelig med fællesmarkedet, skal det dokumenteres, at den vil medføre øgede aktiviteter for støttemodtageren, og at dette ikke ville have været muligt uden støtte. I modsat fald medfører støtten kun en konkurrencefordrejning uden til gengæld at have nogen som helst positiv effekt. |
| --- | --- |

(34)

Lovgivningen om statsstøtte fastsætter det generelle princip, at for at støtte kan være forenelig med fællesmarkedet, skal det dokumenteres, at den vil medføre øgede aktiviteter for støttemodtageren, og at dette ikke ville have været muligt uden støtte. I modsat fald medfører støtten kun en konkurrencefordrejning uden til gengæld at have nogen som helst positiv effekt.

| (35) | Allerede i sin beslutning om at indlede proceduren angående denne sag udtrykte Kommissionen tvivl om, hvorvidt støtten var nødvendig, for at Djebel kunne foretage investeringen. |
| --- | --- |

(35)

Allerede i sin beslutning om at indlede proceduren angående denne sag udtrykte Kommissionen tvivl om, hvorvidt støtten var nødvendig, for at Djebel kunne foretage investeringen.

| (36) | I sin beslutning af 22. februar 2006 understregede Kommissionen, at det anmeldte projekt ikke var det første internationaliseringsprojekt for Pestana-gruppen, som ejer Djebel. Gruppen havde allerede igangværende aktiviteter i Mozambique, og det forekom derfor tvivlsomt, om støtten var nødvendig, for at Pestana-gruppen kunne gennemføre sit første internationaliseringstiltag i Brasilien (10). |
| --- | --- |

(36)

I sin beslutning af 22. februar 2006 understregede Kommissionen, at det anmeldte projekt ikke var det første internationaliseringsprojekt for Pestana-gruppen, som ejer Djebel. Gruppen havde allerede igangværende aktiviteter i Mozambique, og det forekom derfor tvivlsomt, om støtten var nødvendig, for at Pestana-gruppen kunne gennemføre sit første internationaliseringstiltag i Brasilien (10).

| (37) | Djebel ejes desuden af Portugals største hotelkæde. Virksomheden har siden 1999 udvidet sine aktiviteter i Brasilien, hvor den på nuværende tidspunkt har ni hoteller og er blandt de ti største hotelkæder. Det forhold antyder, at investeringen også ville være blevet foretaget, selv om der ikke havde været udsigt til at opnå støtte. Det er desuden ikke sandsynligt, at en støtte, som nu ydes til en investering, der blev foretaget for mere end syv år siden, har nogen form for praktisk sammenhæng med investeringen. |
| --- | --- |

(37)

Djebel ejes desuden af Portugals største hotelkæde. Virksomheden har siden 1999 udvidet sine aktiviteter i Brasilien, hvor den på nuværende tidspunkt har ni hoteller og er blandt de ti største hotelkæder. Det forhold antyder, at investeringen også ville være blevet foretaget, selv om der ikke havde været udsigt til at opnå støtte. Det er desuden ikke sandsynligt, at en støtte, som nu ydes til en investering, der blev foretaget for mere end syv år siden, har nogen form for praktisk sammenhæng med investeringen.

| (38) | Hertil kommer, at for at sikre, at en støtte har incitamenteffekt, skal det godtgøres, at der blev indgivet en ansøgning om støtte, inden investeringen blev foretaget. |
| --- | --- |

(38)

Hertil kommer, at for at sikre, at en støtte har incitamenteffekt, skal det godtgøres, at der blev indgivet en ansøgning om støtte, inden investeringen blev foretaget.

| (39) | Kommissionen påpeger, at investeringen blev foretaget i oktober 1999, mere end et år før støttemodtageren havde indgivet formel ansøgning om støtte under ordningen for statsstøtte N 667/1999 (nemlig den 31. januar 2001), hvorfor incitamentkriteriet, som normalt er gældende i henhold til EU-reglerne om støtte med regionalt sigte, ikke er opfyldt (11). |
| --- | --- |

(39)

Kommissionen påpeger, at investeringen blev foretaget i oktober 1999, mere end et år før støttemodtageren havde indgivet formel ansøgning om støtte under ordningen for statsstøtte N 667/1999 (nemlig den 31. januar 2001), hvorfor incitamentkriteriet, som normalt er gældende i henhold til EU-reglerne om støtte med regionalt sigte, ikke er opfyldt (11).

| (40) | De portugisiske myndigheder fremførte, at forslaget om FCR's deltagelse i investeringen, som blev fremlagt den 24. maj 1999 (inden investeringen), er tilstrækkeligt bevis på, at dette kriterium blev opfyldt. Kommissionen mener ikke, at dette forslag om en investeringsfonds deltagelse i investeringen i sig selv kan betragtes som en anmodning om statsstøtte, der er udtryk for en incitamenteffekt. |
| --- | --- |

(40)

De portugisiske myndigheder fremførte, at forslaget om FCR's deltagelse i investeringen, som blev fremlagt den 24. maj 1999 (inden investeringen), er tilstrækkeligt bevis på, at dette kriterium blev opfyldt. Kommissionen mener ikke, at dette forslag om en investeringsfonds deltagelse i investeringen i sig selv kan betragtes som en anmodning om statsstøtte, der er udtryk for en incitamenteffekt.

| (41) | Kommissionen fremhæver også, at investeringen fandt sted, næsten fem et halvt år inden de portugisiske myndigheder anmeldte den til Kommissionen. |
| --- | --- |

(41)

Kommissionen fremhæver også, at investeringen fandt sted, næsten fem et halvt år inden de portugisiske myndigheder anmeldte den til Kommissionen.

| (42) | Kommissionen konkluderer på grundlag af ovenstående, at det ikke er påvist, at den støtte, der er anmeldt af Portugal, er nødvendig for at kompensere for nogen som helst specifik risiko i forbindelse med projektet. Kommissionen anser derfor ikke støtten for at være nødvendig for Pestana-gruppens investering i Brasilien eller for at iværksætte denne. Kommissionen mener ikke, at støtten har nogen som helst incitamenteffekt. |
| --- | --- |

(42)

Kommissionen konkluderer på grundlag af ovenstående, at det ikke er påvist, at den støtte, der er anmeldt af Portugal, er nødvendig for at kompensere for nogen som helst specifik risiko i forbindelse med projektet. Kommissionen anser derfor ikke støtten for at være nødvendig for Pestana-gruppens investering i Brasilien eller for at iværksætte denne. Kommissionen mener ikke, at støtten har nogen som helst incitamenteffekt.

| (43) | I tidligere tilfælde har Kommissionen endvidere fremført, at støtte til direkte investering i udlandet kan styrke støttemodtagerens finansielle og strategiske muligheder og derved have indflydelse på dennes position i forhold til konkurrenterne på EU-markedet (12). |
| --- | --- |

(43)

I tidligere tilfælde har Kommissionen endvidere fremført, at støtte til direkte investering i udlandet kan styrke støttemodtagerens finansielle og strategiske muligheder og derved have indflydelse på dennes position i forhold til konkurrenterne på EU-markedet (12).

| (44) | Kommissionen påpeger, at Pestana-gruppen har øget sine erhvervsaktiviteter i hotelsektoren efter den pågældende investering, som ikke var gruppens første investering i udlandet. Ifølge de portugisiske myndigheders oplysninger ville investeringen i Brasilien også uden støtte have styrket Pestana-gruppens konkurrenceevne og synlighed generelt i turistsektoren, navnlig takket være profileringen af navnet »Pestana Hotels & Resorts«. |
| --- | --- |

(44)

Kommissionen påpeger, at Pestana-gruppen har øget sine erhvervsaktiviteter i hotelsektoren efter den pågældende investering, som ikke var gruppens første investering i udlandet. Ifølge de portugisiske myndigheders oplysninger ville investeringen i Brasilien også uden støtte have styrket Pestana-gruppens konkurrenceevne og synlighed generelt i turistsektoren, navnlig takket være profileringen af navnet »Pestana Hotels & Resorts«.

| (45) | Kommissionen understreger endelig, at selv om investeringen i Djebel havde haft en positiv effekt i Portugal, kunne denne effekt i princippet ikke tillægges støtten, da den som ovenfor nævnt ikke havde nogen incitamenteffekt i det foreliggende tilfælde, fordi projektet var blevet afsluttet, inden Djebel ansøgte om støtte, og fordi tildelingen af støtten ikke havde været nødvendig, for at investeringen kunne foretages. |
| --- | --- |

(45)

Kommissionen understreger endelig, at selv om investeringen i Djebel havde haft en positiv effekt i Portugal, kunne denne effekt i princippet ikke tillægges støtten, da den som ovenfor nævnt ikke havde nogen incitamenteffekt i det foreliggende tilfælde, fordi projektet var blevet afsluttet, inden Djebel ansøgte om støtte, og fordi tildelingen af støtten ikke havde været nødvendig, for at investeringen kunne foretages.

| (46) | Når Kommissionen undersøger støttens forenelighed med fællesmarkedet, undersøger den nøje balancen mellem dens positive og negative effekter og vurderer, om de positive konsekvenser for EU er større end de negative, hvad angår konkurrence og samhandel på EU-markedet. Kommissionen mener på den baggrund ikke, at støtten til Djebel i forbindelse med investeringen i Brasilien ville bidrage til at øge EU-erhvervsgrenens konkurrenceevne eller have positive konsekvenser for de pågældende EU-regioner. Tværtimod ville støtten styrke støttemodtagerens position og dermed være til skade for dennes konkurrenter, som ikke modtog statsstøtte på et marked præget af stærk konkurrence. Kommissionen mener derfor ikke, at støtten ville have en positiv indvirkning på EU, som kunne opveje de negative konsekvenser for konkurrencen. |
| --- | --- |

(46)

Når Kommissionen undersøger støttens forenelighed med fællesmarkedet, undersøger den nøje balancen mellem dens positive og negative effekter og vurderer, om de positive konsekvenser for EU er større end de negative, hvad angår konkurrence og samhandel på EU-markedet. Kommissionen mener på den baggrund ikke, at støtten til Djebel i forbindelse med investeringen i Brasilien ville bidrage til at øge EU-erhvervsgrenens konkurrenceevne eller have positive konsekvenser for de pågældende EU-regioner. Tværtimod ville støtten styrke støttemodtagerens position og dermed være til skade for dennes konkurrenter, som ikke modtog statsstøtte på et marked præget af stærk konkurrence. Kommissionen mener derfor ikke, at støtten ville have en positiv indvirkning på EU, som kunne opveje de negative konsekvenser for konkurrencen.

VI.   KONKLUSION

| (47) | Kommissionen konkluderer, at Portugal ikke har dokumenteret, at Djebel ikke ville have gennemført det pågældende projekt uden støtte. Støtten ville derfor fordreje konkurrencen på fællesmarkedet uden at føre til øgede aktiviteter for den pågældende støttemodtager. Det kan derfor ikke vurderes, at støtten fremmer udviklingen af en erhvervsgren, jf. EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), og den er derfor ikke forenelig med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

(47)

Kommissionen konkluderer, at Portugal ikke har dokumenteret, at Djebel ikke ville have gennemført det pågældende projekt uden støtte. Støtten ville derfor fordreje konkurrencen på fællesmarkedet uden at føre til øgede aktiviteter for den pågældende støttemodtager. Det kan derfor ikke vurderes, at støtten fremmer udviklingen af en erhvervsgren, jf. EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), og den er derfor ikke forenelig med fællesmarkedet.

| (48) | I betragtning af ovenstående anser Kommissionen det ikke for nødvendigt at undersøge andre forhold, der rejser tvivl om støttens forenelighed med fællesmarkedet, og som blev omtalt i Kommissionens beslutning af 22. februar af 2006 — |
| --- | --- |

(48)

I betragtning af ovenstående anser Kommissionen det ikke for nødvendigt at undersøge andre forhold, der rejser tvivl om støttens forenelighed med fællesmarkedet, og som blev omtalt i Kommissionens beslutning af 22. februar af 2006 —

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Det anmeldte lån på lempelige vilkår på 3 680 119 EUR, som Portugal påtænkte at yde Djebel i forbindelse med virksomhedens investering i Brasilien, er uforeneligt med fællesmarkedet, da det ikke opfylder de krav, der er fastsat i traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), og det kan derfor ikke ydes.

Artikel 2

Denne beslutning er rettet til Den Portugisiske Republik.

Udfærdiget i Bruxelles, den 10. maj 2007.

På Kommissionens vegne

Neelie KROES

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT C 91 af 19.4.2006, s. 25.

1

(2)  Se fodnote 1.

2

(3)  EFT L 107 af 30.4.1996.

3

(4)  EUT L 124 af 20.5.2003.

4

(5)  Kommissionens forordning (EF) nr. 69/2001 af 12. januar 2001 om anvendelse af EF-traktatens artikel 87 og 88 på de minimis-støtte (EFT L 10 af 13.1.2001, s. 30) og Kommissionens forordning (EF) nr. 1998/2006 (EUT L 379 af 28.12.2006) om samme emne.

5

(6)  Ved brev SG(2000) D/106085 (EFT C 266 af 16.9.2000, s. 4).

6

(7)  Se sag C 77/97, Austrian LiftGmbH — Doppelmayr (EFT L 142 af 5.6.1999, s. 32) og sag C 47/02, Vila Galé — Cintra (EUT L 61 af 27.2.2004, s. 76).

7

(8)  Se dom i sag C-142/87, Tubermeuse, Sml. 1990 I, s. I-959, præmis 35.

8

(9)  Se sag C 41/04, Orfama (beslutning af 7.3.2007) og sag C 36/04, Cordex (beslutning af 21.2.2007).

9

(10)  Se til sammenligning sag C 47/02, Vila Galé Cintra, som omhandlede en første internationaliseringserfaring.

10

(11)  Se punkt 4.2 i Fællesskabets retningslinjer for statsstøtte med regionalt sigte, hvor det er anført, at ansøgningen om støtte skal indgives, inden gennemførelsen af projekterne påbegyndes for at sikre en incitamenteffekt (EFT C 74 af 10.3.1998, s. 13).

11

(12)  Se sag C 77/97, Austrian Lift GmbH - Doppelmayr (EFT L 142 af 5.6.1999, s. 32).

12

---

| 24.8.2007 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 219/36 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2007

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 219/36

---

KOMMISSIONENS BESLUTNING

af 21. juni 2007

om statsstøtte C 17/2006 (ex N 3/2006) — uddannelsesstøtte til Autoeuropa — Automóveis Lda, Portugal

(meddelt under nummer K(2007) 3130)

(Kun den portugisiske udgave er autentisk)

(EØS-relevant tekst)

(2007/583/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 88, stk. 2, første afsnit,

under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a),

efter at have opfordret interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger i overensstemmelse med disse artikler (1), og under hensyntagen til disse bemærkninger, og

ud fra følgende betragtninger:

I.   SAGSFORLØB

| (1) | Ved brev af 27. december 2005, der blev registreret den 4. januar 2006, meddelte Portugal Kommissionen, at landet havde til hensigt at yde en støtte på 3 552 423 EUR til Autoeuropa — Automóveis Lda (Autoeuropa) til et uddannelsesprojekt, som denne virksomhed havde til hensigt at gennemføre. Ved brev af 31. januar 2006 udbad Kommissionen sig yderligere oplysninger, som Portugal besvarede ved brev af 9. marts 2006, der blev registreret den 23. marts 2006. |
| --- | --- |

(1)

Ved brev af 27. december 2005, der blev registreret den 4. januar 2006, meddelte Portugal Kommissionen, at landet havde til hensigt at yde en støtte på 3 552 423 EUR til Autoeuropa — Automóveis Lda (Autoeuropa) til et uddannelsesprojekt, som denne virksomhed havde til hensigt at gennemføre. Ved brev af 31. januar 2006 udbad Kommissionen sig yderligere oplysninger, som Portugal besvarede ved brev af 9. marts 2006, der blev registreret den 23. marts 2006.

| (2) | Ved brev af 16. maj 2006 underrettede Kommissionen Portugal om sin beslutning om at indlede proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2, vedrørende ovennævnte foranstaltning. Ved brev af 31. august 2006 fremsatte de portugisiske myndigheder deres bemærkninger inden for rammerne af ovennævnte procedure. |
| --- | --- |

(2)

Ved brev af 16. maj 2006 underrettede Kommissionen Portugal om sin beslutning om at indlede proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2, vedrørende ovennævnte foranstaltning. Ved brev af 31. august 2006 fremsatte de portugisiske myndigheder deres bemærkninger inden for rammerne af ovennævnte procedure.

| (3) | Kommissionens beslutning om at indlede proceduren blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (2). Kommissionen opfordrede interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger til den omhandlede støtte. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionens beslutning om at indlede proceduren blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (2). Kommissionen opfordrede interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger til den omhandlede støtte.

| (4) | Kommissionen har modtaget bemærkninger fra interesserede parter, som er videresendt til de portugisiske myndigheder, for at de kan udtale sig herom. Portugals kommentarer blev modtaget ved brev af 13. november 2006. Ved brev af 2. februar 2007 anmodede Kommissionen om yderligere forklaringer. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionen har modtaget bemærkninger fra interesserede parter, som er videresendt til de portugisiske myndigheder, for at de kan udtale sig herom. Portugals kommentarer blev modtaget ved brev af 13. november 2006. Ved brev af 2. februar 2007 anmodede Kommissionen om yderligere forklaringer.

II.   TILBAGETRÆKNING AF ANMELDELSE

| (5) | Ved brev af 4. maj 2007 meddelte Portugal Kommissionen, at den anmeldte støtte alligevel ikke ville blive anvendt, eftersom Autoeuropa havde ændret sit uddannelsesprojekt, hvorfor anmeldelsen ikke længere havde nogen gyldighed. |
| --- | --- |

(5)

Ved brev af 4. maj 2007 meddelte Portugal Kommissionen, at den anmeldte støtte alligevel ikke ville blive anvendt, eftersom Autoeuropa havde ændret sit uddannelsesprojekt, hvorfor anmeldelsen ikke længere havde nogen gyldighed.

| (6) | Kommissionens bemærker, at i henhold til artikel 8 i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 (3) kan den pågældende medlemsstat trække anmeldelsen tilbage i god tid, inden Kommissionen har vedtaget en beslutning om støtten. Hvis Kommissionen har indledt den formelle undersøgelsesprocedure, afslutter Kommissionen den, jf. artikel 8, stk. 2. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionens bemærker, at i henhold til artikel 8 i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 (3) kan den pågældende medlemsstat trække anmeldelsen tilbage i god tid, inden Kommissionen har vedtaget en beslutning om støtten. Hvis Kommissionen har indledt den formelle undersøgelsesprocedure, afslutter Kommissionen den, jf. artikel 8, stk. 2.

| (7) | Kommissionen har derfor besluttet at afslutte den formelle undersøgelsesprocedure, jf. EF-traktatens artikel 88, stk. 2, med hensyn til de anmeldte støtteforanstaltninger, da Portugal har trukket sin anmeldelse tilbage — |
| --- | --- |

(7)

Kommissionen har derfor besluttet at afslutte den formelle undersøgelsesprocedure, jf. EF-traktatens artikel 88, stk. 2, med hensyn til de anmeldte støtteforanstaltninger, da Portugal har trukket sin anmeldelse tilbage —

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Kommissionen har i henhold til EF-traktatens artikel 88, stk. 2, afsluttet den formelle undersøgelsesprocedure vedrørende den uddannelsesstøtte, som Portugal havde til hensigt at yde til Autoeuropa — Automóveis Lda, da Portugal har trukket sin anmeldelse tilbage.

Artikel 2

Denne beslutning er rettet til Den Portugisiske Republik.

Udfærdiget i Bruxelles, den 21. juni 2007.

På Kommissionens vegne

Neelie KROES

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT C 177 af 29.7.2006, s. 25.

1

(2)  Se fodnote 1.

2

(3)  Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. marts 1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93 (EFT L 83 af 27.3.1999, s. 1).

3

---

| 24.8.2007 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 219/37 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2007

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 219/37

---

KOMMISSIONENS BESLUTNING

af 21. august 2007

om ændring af beslutning 2004/558/EF om gennemførelse af Rådets direktiv 64/432/EØF for så vidt angår supplerende garantier med hensyn til IBR i forbindelse med handel inden for Fællesskabet med kvæg og godkendelse af de udryddelsesprogrammer, som visse medlemsstater har forelagt

(meddelt under nummer K(2007) 3905)

(EØS-relevant tekst)

(2007/584/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets direktiv 64/432/EØF af 26. juni 1964 om veterinærpolitimæssige problemer ved handel inden for Fællesskabet med kvæg og svin (1), særlig artikel 9, stk. 2, og artikel 10, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I henhold til artikel 9 i direktiv 64/432/EØF kan en medlemsstat, der har et obligatorisk nationalt bekæmpelsesprogram for en af de smitsomme sygdomme, der er anført i bilag E (II), forelægge Kommissionen dette program. Samme artikel indeholder desuden nærmere regler om supplerende garantier, som kan kræves i samhandelen inden for Fællesskabet. |
| --- | --- |

(1)

I henhold til artikel 9 i direktiv 64/432/EØF kan en medlemsstat, der har et obligatorisk nationalt bekæmpelsesprogram for en af de smitsomme sygdomme, der er anført i bilag E (II), forelægge Kommissionen dette program. Samme artikel indeholder desuden nærmere regler om supplerende garantier, som kan kræves i samhandelen inden for Fællesskabet.

| (2) | I henhold til artikel 10 i direktiv 64/432/EØF skal en medlemsstat, der mener at være helt eller delvis fri for en af de smitsomme sygdomme, der er anført i bilag E (II), forelægge Kommissionen behørigt bevismateriale herfor. Samme artikel indeholder desuden nærmere regler om supplerende garantier, som kan kræves i samhandelen inden for Fællesskabet. |
| --- | --- |

(2)

I henhold til artikel 10 i direktiv 64/432/EØF skal en medlemsstat, der mener at være helt eller delvis fri for en af de smitsomme sygdomme, der er anført i bilag E (II), forelægge Kommissionen behørigt bevismateriale herfor. Samme artikel indeholder desuden nærmere regler om supplerende garantier, som kan kræves i samhandelen inden for Fællesskabet.

| (3) | Ved Kommissionens beslutning 2004/558/EF af 15. juli 2004 om gennemførelse af Rådets direktiv 64/432/EØF for så vidt angår supplerende garantier med hensyn til IBR i forbindelse med handel inden for Fællesskabet med kvæg og godkendelse af de udryddelsesprogrammer, som visse medlemsstater har forelagt (2), godkendtes de programmer for bekæmpelse og udryddelse af infektion med bovin herpesvirus type 1 (BHV1), som de medlemsstater, der er opført i bilag I til nævnte beslutning, har forelagt vedrørende de regioner, der er opført i nævnte bilag, og for hvilke der gælder supplerende garantier med hensyn til BHV1 i henhold til artikel 9 i direktiv 64/432/EØF. |
| --- | --- |

(3)

Ved Kommissionens beslutning 2004/558/EF af 15. juli 2004 om gennemførelse af Rådets direktiv 64/432/EØF for så vidt angår supplerende garantier med hensyn til IBR i forbindelse med handel inden for Fællesskabet med kvæg og godkendelse af de udryddelsesprogrammer, som visse medlemsstater har forelagt (2), godkendtes de programmer for bekæmpelse og udryddelse af infektion med bovin herpesvirus type 1 (BHV1), som de medlemsstater, der er opført i bilag I til nævnte beslutning, har forelagt vedrørende de regioner, der er opført i nævnte bilag, og for hvilke der gælder supplerende garantier med hensyn til BHV1 i henhold til artikel 9 i direktiv 64/432/EØF.

| (4) | Endvidere indeholder bilag II til beslutning 2004/558/EF lister over medlemsstatsregioner, der betragtes som fri for BHV1-infektion, og for hvilke der gælder supplerende garantier, jf. artikel 10 i direktiv 64/432/EØF. I bilag III til beslutning 2004/558/EF defineres, hvad en BHV1-fri bedrift er. |
| --- | --- |

(4)

Endvidere indeholder bilag II til beslutning 2004/558/EF lister over medlemsstatsregioner, der betragtes som fri for BHV1-infektion, og for hvilke der gælder supplerende garantier, jf. artikel 10 i direktiv 64/432/EØF. I bilag III til beslutning 2004/558/EF defineres, hvad en BHV1-fri bedrift er.

| (5) | For øjeblikket er alle regioner i Tyskland opført i bilag I til beslutning 2004/558/EF. Tyskland har nu forelagt dokumentation til støtte for ansøgningen om at erklære en del af landets område frit for BHV1-infektioner og har fastsat bestemmelser om indenlands flytning af kvæg inden for og til denne del af landets område. Tyskland har følgelig anmodet om anvendelse af de supplerende garantier, jf. artikel 10 i direktiv 64/432/EØF, vedrørende de administrative enheder Regierungsbezirk Oberpfalz og Regierungsbezirk Oberfranken i delstaten Bayern. |
| --- | --- |

(5)

For øjeblikket er alle regioner i Tyskland opført i bilag I til beslutning 2004/558/EF. Tyskland har nu forelagt dokumentation til støtte for ansøgningen om at erklære en del af landets område frit for BHV1-infektioner og har fastsat bestemmelser om indenlands flytning af kvæg inden for og til denne del af landets område. Tyskland har følgelig anmodet om anvendelse af de supplerende garantier, jf. artikel 10 i direktiv 64/432/EØF, vedrørende de administrative enheder Regierungsbezirk Oberpfalz og Regierungsbezirk Oberfranken i delstaten Bayern.

| (6) | På grundlag af vurderingen af den ansøgning, der er indgivet af Tyskland, bør de to BHV1-frie administrative enheder i Tyskland opføres i bilag II til beslutning 2004/558/EF, og anvendelsen af de supplerende garantier, der er fastlagt i henhold til artikel 10 i direktiv 64/432/EØF, bør udvides til at omfatte dem. Bilag I og II til beslutning 2004/558/EF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(6)

På grundlag af vurderingen af den ansøgning, der er indgivet af Tyskland, bør de to BHV1-frie administrative enheder i Tyskland opføres i bilag II til beslutning 2004/558/EF, og anvendelsen af de supplerende garantier, der er fastlagt i henhold til artikel 10 i direktiv 64/432/EØF, bør udvides til at omfatte dem. Bilag I og II til beslutning 2004/558/EF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.

| (7) | Italien har forelagt programmerne for udryddelse af BHV1-infektion i den selvstyrende region Friuli Venezia Giulia og den selvstyrende provins Trento. Programmerne opfylder kriterierne i artikel 9, stk. 1, i direktiv 64/432/EØF. Programmerne omfatter endvidere bestemmelser om indenlands flytning af kvæg inden for og til de pågældende regioner, som svarer til de bestemmelser, der tidligere er gennemført i provinsen Bolzano i Italien, og som resulterede i udryddelse af sygdommen i den pågældende provins. |
| --- | --- |

(7)

Italien har forelagt programmerne for udryddelse af BHV1-infektion i den selvstyrende region Friuli Venezia Giulia og den selvstyrende provins Trento. Programmerne opfylder kriterierne i artikel 9, stk. 1, i direktiv 64/432/EØF. Programmerne omfatter endvidere bestemmelser om indenlands flytning af kvæg inden for og til de pågældende regioner, som svarer til de bestemmelser, der tidligere er gennemført i provinsen Bolzano i Italien, og som resulterede i udryddelse af sygdommen i den pågældende provins.

| (8) | De programmer, Italien har forelagt vedrørende de to regioner, og de supplerende garantier, der er forelagt i henhold til artikel 9 i direktiv 64/432/EØF, bør godkendes. Bilag I til beslutning 2004/558/EF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(8)

De programmer, Italien har forelagt vedrørende de to regioner, og de supplerende garantier, der er forelagt i henhold til artikel 9 i direktiv 64/432/EØF, bør godkendes. Bilag I til beslutning 2004/558/EF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.

| (9) | Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet har afgivet en udtalelse om definition af et BHV1-frit dyr og en BHV1-fri bedrift og procedurerne for at kontrollere og opretholde denne status (3). Der bør tages hensyn til nogle af anbefalingerne i udtalelsen. Bilag III til beslutning 2004/558/EF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(9)

Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet har afgivet en udtalelse om definition af et BHV1-frit dyr og en BHV1-fri bedrift og procedurerne for at kontrollere og opretholde denne status (3). Der bør tages hensyn til nogle af anbefalingerne i udtalelsen. Bilag III til beslutning 2004/558/EF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.

| (10) | Af hensyn til klarheden i fællesskabslovgivningen bør bilag I, II og III til beslutning 2004/558/EF erstattes af teksten i bilaget til nærværende beslutning. |
| --- | --- |

(10)

Af hensyn til klarheden i fællesskabslovgivningen bør bilag I, II og III til beslutning 2004/558/EF erstattes af teksten i bilaget til nærværende beslutning.

| (11) | Foranstaltningerne i denne beslutning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed — |
| --- | --- |

(11)

Foranstaltningerne i denne beslutning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed —

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Bilag I, II og III til beslutning 2004/558/EF erstattes af teksten i bilaget til nærværende beslutning.

Artikel 2

Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 21. august 2007.

På Kommissionens vegne

Markos KYPRIANOU

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT 121 af 29.7.1964, s. 1977. Senest ændret ved direktiv 2006/104/EF (EUT L 363 af 20.12.2006, s. 352).

1

(2)  EUT L 249 af 23.7.2004, s. 20.

2

(3)  http://www.efsa.europa.eu/en/science/ahaw/ahaw_opinions/1348.html

3

---

BILAG

BILAG I

| Medlemsstat | Medlemsstatsregioner, for hvilke der gælder supplerende garantier med hensyn til IBR, jf. artikel 9 i direktiv 64/432/EØF |
| --- | --- |
| Tyskland | Alle regioner, undtagen Regierungsbezirk Oberpfalz og Regierungsbezirk Oberfranken i delstaten Bayern |
| Italien | Den selvstyrende region Friuli Venezia Giulia
  Den selvstyrende provins Trento |

Medlemsstat

Medlemsstatsregioner, for hvilke der gælder supplerende garantier med hensyn til IBR, jf. artikel 9 i direktiv 64/432/EØF

Tyskland

Alle regioner, undtagen Regierungsbezirk Oberpfalz og Regierungsbezirk Oberfranken i delstaten Bayern

Italien

Den selvstyrende region Friuli Venezia Giulia

Den selvstyrende provins Trento

BILAG II

| Medlemsstat | Medlemsstatsregioner, for hvilke der gælder supplerende garantier med hensyn til IBR, jf. artikel 10 i direktiv 64/432/EØF |
| --- | --- |
| Danmark | Alle regioner |
| Tyskland | Regierungsbezirk Oberpfalz og Regierungsbezirk Oberfranken i delstaten Bayern |
| Italien | Provinsen Bolzano |
| Østrig | Alle regioner |
| Finland | Alle regioner |
| Sverige | Alle regioner |

Medlemsstat

Medlemsstatsregioner, for hvilke der gælder supplerende garantier med hensyn til IBR, jf. artikel 10 i direktiv 64/432/EØF

Danmark

Alle regioner

Tyskland

Regierungsbezirk Oberpfalz og Regierungsbezirk Oberfranken i delstaten Bayern

Italien

Provinsen Bolzano

Østrig

Alle regioner

Finland

Alle regioner

Sverige

Alle regioner

BILAG III

BHV1-fri bedrift

1.   En kvægbedrift betragtes som fri for BHV1-infektion, hvis den opfylder betingelserne i dette bilag.

1.1.   Der er i de sidste 6 måneder ikke registreret mistanke om BHV1-infektion på bedriften, og alt kvæg på bedriften er frit for kliniske symptomer på BHV1-infektion.

Bedriften og græsgange eller bygninger, der ikke støder op til bedriften, men som — uafhængigt af ejerforhold — sammen med bedriften udgør en epidemiologisk enhed, skal være effektivt adskilt fra græsgange eller bygninger med en lavere BHV1-status ved naturlige eller fysiske barrierer, der effektivt hindrer direkte kontakt mellem dyr med forskellig sundhedsstatus.

1.2.   Der er udelukkende indsat kvæg fra bedrifter, der ligger i medlemsstater eller regioner i medlemsstater, som er opført i bilag II, eller fra BHV1-frie bedrifter, og intet kvæg på bedriften har været i kontakt med andet kvæg end kvæg, der kommer fra bedrifter, som ligger i medlemsstater eller regioner i medlemsstater, der er opført i bilag II, eller fra BHV1-frie bedrifter.

1.3.   Hundyr insemineres udelukkende med tyresæd, der er fremstillet i overensstemmelse med direktiv 88/407/EØF, eller er blevet bedækket af tyre fra bedrifter, som ligger i medlemsstater eller regioner i medlemsstater, der er opført i bilag II til denne beslutning, eller fra BHV1-frie bedrifter.

1.4.   Mindst en af følgende kontrolordninger anvendes på bedriften:

| 1.4.1 | Der er foretaget en serologisk undersøgelse for antistoffer mod BHV1 med negative resultater i hvert enkelt tilfælde af mindst to blodprøver taget med et interval på 5-7 måneder fra alle hundyr, der er mere end 9 måneder gamle, og fra alle handyr, der er mere end 9 måneder gamle, og som anvendes eller er bestemt til avl. |
| --- | --- |

1.4.1

Der er foretaget en serologisk undersøgelse for antistoffer mod BHV1 med negative resultater i hvert enkelt tilfælde af mindst to blodprøver taget med et interval på 5-7 måneder fra alle hundyr, der er mere end 9 måneder gamle, og fra alle handyr, der er mere end 9 måneder gamle, og som anvendes eller er bestemt til avl.

| 1.4.2. | Der er foretaget en serologisk undersøgelse for antistoffer mod BHV1 med negativt resultat i hvert enkelt tilfælde af mindst:






  — | to mælkeprøver taget med et interval på 5-7 måneder fra alle lakterende hundyr enten som enkeltdyrsprøver eller i en samleprøve fra højst 5 dyr og |
| --- | --- | --- |

1.4.2.

Der er foretaget en serologisk undersøgelse for antistoffer mod BHV1 med negativt resultat i hvert enkelt tilfælde af mindst:

—

to mælkeprøver taget med et interval på 5-7 måneder fra alle lakterende hundyr enten som enkeltdyrsprøver eller i en samleprøve fra højst 5 dyr og

| — | to blodprøver taget med et interval på 5-7 måneder fra alle ikke-lakterende hundyr, der er mere end 9 måneder gamle, og fra alle handyr, der er mere end 9 måneder gamle, og som anvendes eller er bestemt til avl. |
| --- | --- |

—

to blodprøver taget med et interval på 5-7 måneder fra alle ikke-lakterende hundyr, der er mere end 9 måneder gamle, og fra alle handyr, der er mere end 9 måneder gamle, og som anvendes eller er bestemt til avl.

| 1.4.3. | På malkekvægsbedrifter, hvor mindst 30 % af kreaturerne er lakterende hundyr, er der foretaget en serologisk undersøgelse for antistoffer mod BHV1 med negativt resultat i hvert enkelt tilfælde af mindst:






  — | tre mælkeprøver, der, afhængigt af specifikationerne for den anvendte test, med et interval på mindst 3 måneder er taget fra en samlet mængde mælk fra højst 50 lakterende hundyr, og |
| --- | --- | --- |

1.4.3.

På malkekvægsbedrifter, hvor mindst 30 % af kreaturerne er lakterende hundyr, er der foretaget en serologisk undersøgelse for antistoffer mod BHV1 med negativt resultat i hvert enkelt tilfælde af mindst:

—

tre mælkeprøver, der, afhængigt af specifikationerne for den anvendte test, med et interval på mindst 3 måneder er taget fra en samlet mængde mælk fra højst 50 lakterende hundyr, og

| — | en blodprøve taget som enkeltdyrsprøve fra alle ikke-lakterende hundyr, der er mere end 9 måneder gamle, og fra alle handyr, der er mere end 9 måneder gamle, og som anvendes eller er bestemt til avl. |
| --- | --- |

—

en blodprøve taget som enkeltdyrsprøve fra alle ikke-lakterende hundyr, der er mere end 9 måneder gamle, og fra alle handyr, der er mere end 9 måneder gamle, og som anvendes eller er bestemt til avl.

| 1.4.4. | Alt kvæg på bedriften har oprindelse i enten bedrifter, som ligger i medlemsstater eller regioner i medlemsstater, der er opført i bilag II, eller i BHV1-frie bedrifter. |
| --- | --- |

1.4.4.

Alt kvæg på bedriften har oprindelse i enten bedrifter, som ligger i medlemsstater eller regioner i medlemsstater, der er opført i bilag II, eller i BHV1-frie bedrifter.

2.   En kvægbedrifts status som BHV1-fri bibeholdes, hvis

| 2.1. | betingelserne i punkt 1.1-1.4 fortsat opfyldes, og |
| --- | --- |

2.1.

betingelserne i punkt 1.1-1.4 fortsat opfyldes, og

| 2.2. | mindst en af følgende kontrolordninger anvendes på bedriften inden for en periode på 12 måneder:






  2.2.1. | Der er foretaget en serologisk undersøgelse for antistoffer mod BHV1 med negativt resultat i hvert enkelt tilfælde af mindst én blodprøve taget som enkeltdyrsprøve fra alle kreaturer, der er mere end 24 måneder gamle. |
| --- | --- | --- |

2.2.

mindst en af følgende kontrolordninger anvendes på bedriften inden for en periode på 12 måneder:

2.2.1.

Der er foretaget en serologisk undersøgelse for antistoffer mod BHV1 med negativt resultat i hvert enkelt tilfælde af mindst én blodprøve taget som enkeltdyrsprøve fra alle kreaturer, der er mere end 24 måneder gamle.

| 2.2.2. | Der er foretaget en serologisk undersøgelse for antistoffer mod BHV1 med negativt resultat i hvert enkelt tilfælde af mindst:






  — | en mælkeprøve taget fra alle lakterende hundyr enten som enkeltdyrsprøve eller i en samleprøve fra højst 5 dyr og |
| --- | --- | --- |

2.2.2.

Der er foretaget en serologisk undersøgelse for antistoffer mod BHV1 med negativt resultat i hvert enkelt tilfælde af mindst:

—

en mælkeprøve taget fra alle lakterende hundyr enten som enkeltdyrsprøve eller i en samleprøve fra højst 5 dyr og

| — | en blodprøve taget som enkeltdyrsprøve fra alle ikke-lakterende hundyr, der er mere end 24 måneder gamle, og fra alle handyr, der er mere end 24 måneder gamle. |
| --- | --- |

—

en blodprøve taget som enkeltdyrsprøve fra alle ikke-lakterende hundyr, der er mere end 24 måneder gamle, og fra alle handyr, der er mere end 24 måneder gamle.

| 2.2.3. | På malkekvægsbedrifter, hvor mindst 30 % af kreaturerne er lakterende hundyr, er der foretaget en serologisk undersøgelse for antistoffer mod BHV1 med negativt resultat i hvert enkelt tilfælde af mindst:






  — | to mælkeprøver, der, afhængigt af specifikationerne for den anvendte test, med et interval på 3-12 måneder er taget fra en samlet mængde mælk fra højst 50 lakterende hundyr, og |
| --- | --- | --- |

2.2.3.

På malkekvægsbedrifter, hvor mindst 30 % af kreaturerne er lakterende hundyr, er der foretaget en serologisk undersøgelse for antistoffer mod BHV1 med negativt resultat i hvert enkelt tilfælde af mindst:

—

to mælkeprøver, der, afhængigt af specifikationerne for den anvendte test, med et interval på 3-12 måneder er taget fra en samlet mængde mælk fra højst 50 lakterende hundyr, og

| — | en blodprøve taget som enkeltdyrsprøve fra alle ikke-lakterende hundyr, der er mere end 24 måneder gamle, og fra alle handyr, der er mere end 24 måneder gamle. |
| --- | --- |

—

en blodprøve taget som enkeltdyrsprøve fra alle ikke-lakterende hundyr, der er mere end 24 måneder gamle, og fra alle handyr, der er mere end 24 måneder gamle.

3.   En kvægbedrifts status som BHV1-fri suspenderes, hvis et dyr ved undersøgelserne omhandlet i punkt 2.2.1-2.2.3 reagerer positivt på en undersøgelse for antistoffer mod BHV1.

4.   En bedrifts status som BHV1-fri, der er suspenderet i henhold til punkt 3, genetableres først, når der tidligst 30 dage efter, at de seropositive dyr er fjernet, er foretaget en serologisk undersøgelse for antistoffer mod BHV1 med negativt resultat i hvert enkelt tilfælde af mindst:

| — | to mælkeprøver taget med et interval på mindst 2 måneder fra alle lakterende hundyr, enten som enkeltdyrsprøver eller i en samleprøve fra højst 5 dyr, og |
| --- | --- |

—

to mælkeprøver taget med et interval på mindst 2 måneder fra alle lakterende hundyr, enten som enkeltdyrsprøver eller i en samleprøve fra højst 5 dyr, og

| — | to blodprøver, der er taget med et interval på mindst 3 måneder fra alle ikke-lakterende hundyr og alle handyr. |
| --- | --- |

—

to blodprøver, der er taget med et interval på mindst 3 måneder fra alle ikke-lakterende hundyr og alle handyr.

NB:

| a) | Når der i dette bilag henvises til en serologisk undersøgelse til påvisning af antistoffer mod BHV1, anvendes principperne i artikel 2, stk. 1, litra c), for så vidt angår de testede dyrs vaccinationsstatus. |
| --- | --- |

a)

Når der i dette bilag henvises til en serologisk undersøgelse til påvisning af antistoffer mod BHV1, anvendes principperne i artikel 2, stk. 1, litra c), for så vidt angår de testede dyrs vaccinationsstatus.

| b) | Størrelsen af samleprøver af mælk omhandlet i dette bilag kan justeres på grundlag af dokumentation for, at testen under alle vilkår for dagligt laboratoriearbejde er følsom nok til at påvise en enkelt svag positiv reaktion i en samleprøve, hvis størrelse er justeret. |
| --- | --- |

b)

Størrelsen af samleprøver af mælk omhandlet i dette bilag kan justeres på grundlag af dokumentation for, at testen under alle vilkår for dagligt laboratoriearbejde er følsom nok til at påvise en enkelt svag positiv reaktion i en samleprøve, hvis størrelse er justeret.

---