# Uradni list L 243/2007

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 243 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5018. september 2007 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 243

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5018. september 2007

---

| Vsebina | | I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1063/2007 z dne 17. septembra 2007 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave | 1 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 1064/2007 z dne 17. septembra 2007 o spremembi Priloge I k Uredbi Sveta (EGS) št. 2377/90 o določitvi postopka Skupnosti za določanje najvišjih mejnih vrednosti ostankov zdravil za uporabo v veterinarski medicini v živilih živalskega izvora v zvezi z avilamicinom (
  1
  ) | 3 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 1065/2007 z dne 17. septembra 2007 o spremembi Uredbe (ES) št. 493/2006 o prehodnih ukrepih v okviru reorganizacije skupne ureditve trgov v sektorju sladkorja | 6 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 1066/2007 z dne 17. septembra 2007 o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih vrst manganovega dioksida s poreklom iz Južne Afrike | 7 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 1067/2007 z dne 17. septembra 2007 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Staffordshire Cheese (ZOP)) | 21 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 1068/2007 z dne 17. septembra 2007 o odobritvi večjih sprememb specifikacije za ime, registrirano v registru zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Queso Nata de Cantabria (ZOP)) | 22 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 1069/2007 z dne 17. septembra 2007 o uvedbi protidampinške dajatve na uvoz polivinil alkohola (PVA) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske | 23 |
| | | DIREKTIVE |
| | * | Direktiva Komisije 2007/55/ES z dne 17. septembra 2007 o spremembi nekaterih prilog k direktivam Sveta 76/895/EGS, 86/362/EGS, 86/363/EGS in 90/642/EGS glede mejnih vrednosti ostankov azinfos-metila (
  1
  ) | 41 |
| | * | Direktiva Komisije 2007/56/ES z dne 17. septembra 2007 o spremembi nekaterih prilog k direktivam Sveta 86/362/EGS, 86/363/EGS in 90/642/EGS glede mejnih vrednosti ostankov za azoksistrobin, klorotalonil, deltametrin, heksaklorobenzen, ioksinil, oksamil in kvinoksifen (
  1
  ) | 50 |
| | * | Direktiva Komisije 2007/57/ES z dne 17. septembra 2007 o spremembi nekaterih prilog k direktivam Sveta 76/895/EGS, 86/362/EGS, 86/363/EGS in 90/642/EGS glede mejnih vrednosti ostankov ditiokarbamatov (
  1
  ) | 61 |

Vsebina

I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

Stran

UREDBE

Uredba Komisije (ES) št. 1063/2007 z dne 17. septembra 2007 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

1

*

Uredba Komisije (ES) št. 1064/2007 z dne 17. septembra 2007 o spremembi Priloge I k Uredbi Sveta (EGS) št. 2377/90 o določitvi postopka Skupnosti za določanje najvišjih mejnih vrednosti ostankov zdravil za uporabo v veterinarski medicini v živilih živalskega izvora v zvezi z avilamicinom (
  1
  )

1

3

*

Uredba Komisije (ES) št. 1065/2007 z dne 17. septembra 2007 o spremembi Uredbe (ES) št. 493/2006 o prehodnih ukrepih v okviru reorganizacije skupne ureditve trgov v sektorju sladkorja

6

*

Uredba Komisije (ES) št. 1066/2007 z dne 17. septembra 2007 o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih vrst manganovega dioksida s poreklom iz Južne Afrike

7

*

Uredba Komisije (ES) št. 1067/2007 z dne 17. septembra 2007 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Staffordshire Cheese (ZOP))

21

*

Uredba Komisije (ES) št. 1068/2007 z dne 17. septembra 2007 o odobritvi večjih sprememb specifikacije za ime, registrirano v registru zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Queso Nata de Cantabria (ZOP))

22

*

Uredba Komisije (ES) št. 1069/2007 z dne 17. septembra 2007 o uvedbi protidampinške dajatve na uvoz polivinil alkohola (PVA) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske

23

DIREKTIVE

*

Direktiva Komisije 2007/55/ES z dne 17. septembra 2007 o spremembi nekaterih prilog k direktivam Sveta 76/895/EGS, 86/362/EGS, 86/363/EGS in 90/642/EGS glede mejnih vrednosti ostankov azinfos-metila (
  1
  )

1

41

*

Direktiva Komisije 2007/56/ES z dne 17. septembra 2007 o spremembi nekaterih prilog k direktivam Sveta 86/362/EGS, 86/363/EGS in 90/642/EGS glede mejnih vrednosti ostankov za azoksistrobin, klorotalonil, deltametrin, heksaklorobenzen, ioksinil, oksamil in kvinoksifen (
  1
  )

1

50

*

Direktiva Komisije 2007/57/ES z dne 17. septembra 2007 o spremembi nekaterih prilog k direktivam Sveta 76/895/EGS, 86/362/EGS, 86/363/EGS in 90/642/EGS glede mejnih vrednosti ostankov ditiokarbamatov (
  1
  )

1

61

| | | II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna |
| --- | --- | --- |
| | | ODLOČBE/SKLEPI |
| | | Komisija |
| | | 2007/612/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 4. aprila 2007 o državni pomoči C 14/06 Belgije za General Motors Belgium v Antwerpnu
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 435)

   (
  1
  ) | 71 |

II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Komisija

2007/612/ES

*

Odločba Komisije z dne 4. aprila 2007 o državni pomoči C 14/06 Belgije za General Motors Belgium v Antwerpnu
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 435)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 435)

1

71

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

UREDBE

| 18.9.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 243/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 243/1

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1063/2007

z dne 17. septembra 2007

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 3223/94 z dne 21. decembra 1994 o podrobnih pravilih za uporabo uvoznega režima za sadje in zelenjavo (1), in zlasti člena 4(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi.

| (2) | V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi – |
| --- | --- |

(2)

V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 4 Uredbe (ES) št. 3223/94 so določene v Prilogi k Uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 18. septembra 2007.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 17. septembra 2007

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 337, 24.12.1994, str. 66. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 756/2007 (UL L 172, 30.6.2007, str. 41).

1

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 17. septembra 2007 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Tarifna oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | MK | 55,1 |
| XK | 55,1 |
| XS | 36,3 |
| ZZ | 48,8 |
| 0707 00 05 | JO | 175,0 |
| MK | 43,7 |
| TR | 129,4 |
| ZZ | 116,0 |
| 0709 90 70 | TR | 110,3 |
| ZZ | 110,3 |
| 0805 50 10 | AR | 88,1 |
| UY | 42,9 |
| ZA | 67,7 |
| ZZ | 66,2 |
| 0806 10 10 | EG | 177,6 |
| MK | 28,3 |
| TR | 111,9 |
| ZZ | 105,9 |
| 0808 10 80 | AR | 62,4 |
| AU | 215,7 |
| BR | 117,4 |
| CL | 88,6 |
| CN | 79,8 |
| NZ | 98,5 |
| US | 98,4 |
| ZA | 87,3 |
| ZZ | 106,0 |
| 0808 20 50 | CN | 62,9 |
| TR | 122,2 |
| ZA | 107,6 |
| ZZ | 97,6 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | TR | 151,3 |
| US | 189,2 |
| ZZ | 170,3 |
| 0809 40 05 | BA | 49,8 |
| IL | 124,7 |
| MK | 49,8 |
| TR | 103,2 |
| ZZ | 81,9 |

(EUR/100 kg)

Tarifna oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

MK

55,1

XK

55,1

XS

36,3

ZZ

48,8

0707 00 05

JO

175,0

MK

43,7

TR

129,4

ZZ

116,0

0709 90 70

TR

110,3

ZZ

110,3

0805 50 10

AR

88,1

UY

42,9

ZA

67,7

ZZ

66,2

0806 10 10

EG

177,6

MK

28,3

TR

111,9

ZZ

105,9

0808 10 80

AR

62,4

AU

215,7

BR

117,4

CL

88,6

CN

79,8

NZ

98,5

US

98,4

ZA

87,3

ZZ

106,0

0808 20 50

CN

62,9

TR

122,2

ZA

107,6

ZZ

97,6

0809 30 10, 0809 30 90

TR

151,3

US

189,2

ZZ

170,3

0809 40 05

BA

49,8

IL

124,7

MK

49,8

TR

103,2

ZZ

81,9

---

(1)  Nomenklatura držav je določena z Uredbo Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ pomeni „drugega porekla“.

---

| 18.9.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 243/3 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 243/3

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1064/2007

z dne 17. septembra 2007

o spremembi Priloge I k Uredbi Sveta (EGS) št. 2377/90 o določitvi postopka Skupnosti za določanje najvišjih mejnih vrednosti ostankov zdravil za uporabo v veterinarski medicini v živilih živalskega izvora v zvezi z avilamicinom

(Besedilo velja za EGP)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2377/90 z dne 26. junija 1990 o določitvi postopka Skupnosti za določanje najvišjih mejnih vrednosti ostankov zdravil za uporabo v veterinarski medicini v živilih živalskega izvora (1) ter zlasti člena 2 Uredbe,

ob upoštevanju mnenja Evropske agencije za zdravila, ki ga je oblikoval Odbor za zdravila za veterinarsko uporabo,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Vse farmakološko aktivne snovi, ki se v Skupnosti uporabljajo v zdravilih za uporabo v veterinarski medicini, namenjenih živalim za proizvodnjo živil, je treba oceniti v skladu z Uredbo (EGS) št. 2377/90. |
| --- | --- |

(1)

Vse farmakološko aktivne snovi, ki se v Skupnosti uporabljajo v zdravilih za uporabo v veterinarski medicini, namenjenih živalim za proizvodnjo živil, je treba oceniti v skladu z Uredbo (EGS) št. 2377/90.

| (2) | Evropski agenciji za zdravila je bila predložena vloga za določanje najvišjih mejnih vrednosti ostankov za antibiotik avilamicin iz skupine ortosomicinov. Na podlagi priporočila Odbora za zdravila za veterinarsko uporabo je treba to snov dodati v Prilogo I k Uredbi (EGS) št. 2377/90 za prašiče (mišičevje, kožo z maščevjem, jetra in ledvice), kunce (mišičevje, maščevje, jetra in ledvice) in perutnino (mišičevje, kožo z maščevjem, jetra in ledvice) pod pogojem, da se snov avilamicin ne uporablja pri perutnini, katere jajca so namenjena za prehrano ljudi. |
| --- | --- |

(2)

Evropski agenciji za zdravila je bila predložena vloga za določanje najvišjih mejnih vrednosti ostankov za antibiotik avilamicin iz skupine ortosomicinov. Na podlagi priporočila Odbora za zdravila za veterinarsko uporabo je treba to snov dodati v Prilogo I k Uredbi (EGS) št. 2377/90 za prašiče (mišičevje, kožo z maščevjem, jetra in ledvice), kunce (mišičevje, maščevje, jetra in ledvice) in perutnino (mišičevje, kožo z maščevjem, jetra in ledvice) pod pogojem, da se snov avilamicin ne uporablja pri perutnini, katere jajca so namenjena za prehrano ljudi.

| (3) | Uredbo (EGS) št. 2377/90 je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(3)

Uredbo (EGS) št. 2377/90 je zato treba ustrezno spremeniti.

| (4) | Državam članicam je treba pred začetkom veljavnosti te uredbe omogočiti ustrezno obdobje, v katerem lahko izvedejo morebitne potrebne prilagoditve dovoljenj za dajanje v promet zadevnih zdravil za uporabo v veterinarski medicini, ki so bila odobrena v skladu z Direktivo 2001/82/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. novembra 2001 o zakoniku Skupnosti o zdravilih za uporabo v veterinarski medicini (2), da se upoštevajo določbe te uredbe. |
| --- | --- |

(4)

Državam članicam je treba pred začetkom veljavnosti te uredbe omogočiti ustrezno obdobje, v katerem lahko izvedejo morebitne potrebne prilagoditve dovoljenj za dajanje v promet zadevnih zdravil za uporabo v veterinarski medicini, ki so bila odobrena v skladu z Direktivo 2001/82/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. novembra 2001 o zakoniku Skupnosti o zdravilih za uporabo v veterinarski medicini (2), da se upoštevajo določbe te uredbe.

| (5) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za zdravila za uporabo v veterinarski medicini – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za zdravila za uporabo v veterinarski medicini –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga I k Uredbi (EGS) št. 2377/90 se spremeni v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. Uporablja se od 18. novembra 2007.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 17. septembra 2007

Za Komisijo

Günter VERHEUGEN

Podpredsednik

---

(1)  UL L 224, 18.8.1990, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 703/2007 (UL L 161, 22.6.2007, str. 28).

1

(2)  UL L 311, 28.11.2001, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2004/28/ES (UL L 136, 30.4.2004, str. 58).

2

---

PRILOGA

Naslednja snov se doda v Prilogo I k Uredbi (EGS) št. 2377/90 (Seznam farmakološko aktivnih snovi, za katere so določene najvišje mejne vrednosti ostankov)

1.   Antiinfektivna sredstva

1.2.   Antibiotiki

1.2.15.   Ortosomicini

| Farmakološko aktivna/e snov/i | Ostanek označevalca | Živalske vrste | MVO | Ciljna tkiva |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Avilamicin | dikloroizoeverninična kislina | prašiči | 50 μg/kg | mišičevje |
| 100 μg/kg | maščevje (1) |
| 300 μg/kg | jetra |
| 200 μg/kg | ledvice |
| kunci | 50 μg/kg | mišičevje |
| 100 μg/kg | maščevje |
| 300 μg/kg | jetra |
| 200 μg/kg | ledvice |
| perutnina (2) | 50 μg/kg | mišičevje |
| 100 μg/kg | maščevje (3) |
| 300 μg/kg | jetra |
| 200 μg/kg | ledvice |

Farmakološko aktivna/e snov/i

Ostanek označevalca

Živalske vrste

MVO

Ciljna tkiva

Avilamicin

dikloroizoeverninična kislina

prašiči

50 μg/kg

mišičevje

100 μg/kg

maščevje (1)

300 μg/kg

jetra

200 μg/kg

ledvice

kunci

50 μg/kg

mišičevje

100 μg/kg

maščevje

300 μg/kg

jetra

200 μg/kg

ledvice

perutnina (2)

50 μg/kg

mišičevje

100 μg/kg

maščevje (3)

300 μg/kg

jetra

200 μg/kg

ledvice

---

(1)  Za prašiče in perutnino se ta najvišja dovoljena vrednost ostankov nanaša na kožo in maščevje v naravnih deležih.

(2)  Ni za uporabo pri živalih, katerih jajca so namenjena za prehrano ljudi.

(3)  Za prašiče in perutnino se ta najvišja dovoljena vrednost ostankov nanaša na kožo in maščevje v naravnih deležih.

---

| 18.9.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 243/6 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 243/6

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1065/2007

z dne 17. septembra 2007

o spremembi Uredbe (ES) št. 493/2006 o prehodnih ukrepih v okviru reorganizacije skupne ureditve trgov v sektorju sladkorja

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 318/2006 z dne 20. februarja 2006 o skupni ureditvi trgov v sektorju sladkorja (1) in zlasti člena 44 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 3 Uredbe Komisije (ES) št. 493/2006 z dne 27. marca 2006 o prehodnih ukrepih v okviru reorganizacije skupne ureditve trgov v sektorju sladkorja in o spremembi uredb (ES) št. 1265/2001 in (ES) št. 314/2002 (2) določa preventivni umik. Proizvodnja iz kvote se šteje za umaknjeno v smislu člena 19 Uredbe (ES) št. 318/2006, ko preseže določeni prag, ali se na zahtevo podjetja, ki jo je treba vložiti do 31. januarja 2007, šteje za proizvod, ki presega kvote v smislu člena 12 navedene uredbe. |
| --- | --- |

(1)

Člen 3 Uredbe Komisije (ES) št. 493/2006 z dne 27. marca 2006 o prehodnih ukrepih v okviru reorganizacije skupne ureditve trgov v sektorju sladkorja in o spremembi uredb (ES) št. 1265/2001 in (ES) št. 314/2002 (2) določa preventivni umik. Proizvodnja iz kvote se šteje za umaknjeno v smislu člena 19 Uredbe (ES) št. 318/2006, ko preseže določeni prag, ali se na zahtevo podjetja, ki jo je treba vložiti do 31. januarja 2007, šteje za proizvod, ki presega kvote v smislu člena 12 navedene uredbe.

| (2) | Proizvajalci izoglukoze niso mogli vložiti take zahteve do roka 31. januarja 2007 v nasprotju s proizvajalci sladkorja, ker njihova proizvodnja poteka nepretrgano vse leto. Zaradi enakovrednosti pogojev je proizvajalcem izoglukoze treba preložiti navedeni rok na konec tržnega leta 2006/2007, da se lahko odločijo in vložijo zahtevo ob poznavanju stanja. |
| --- | --- |

(2)

Proizvajalci izoglukoze niso mogli vložiti take zahteve do roka 31. januarja 2007 v nasprotju s proizvajalci sladkorja, ker njihova proizvodnja poteka nepretrgano vse leto. Zaradi enakovrednosti pogojev je proizvajalcem izoglukoze treba preložiti navedeni rok na konec tržnega leta 2006/2007, da se lahko odločijo in vložijo zahtevo ob poznavanju stanja.

| (3) | Uredbo (ES) št. 493/2006 je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(3)

Uredbo (ES) št. 493/2006 je zato treba ustrezno spremeniti.

| (4) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za sladkor – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za sladkor –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

V členu 3 Uredbe (ES) št. 493/2006 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

„1.   Za vsako podjetje se delež proizvodnje sladkorja, izoglukoze ali inulinskega sirupa v tržnem letu 2006/2007, ki je pridelan v okviru kvot iz Priloge IV in presega prag, določen v skladu z odstavkom 2 tega člena, šteje za umaknjen v smislu člena 19 Uredbe (ES) št. 318/2006 ali se na zahtevo zadevnega podjetja, ki je bila vložena do 31. januarja 2007 za sladkor in do 30. septembra 2007 za izoglukozo, šteje delno ali v celoti za proizvod, ki presega kvote v smislu člena 12 navedene uredbe.“

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 17. septembra 2007

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 58, 28.2.2006, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 247/2007 (UL L 69, 9.3.2007, str. 3).

1

(2)  UL L 89, 28.3.2006, str. 11. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 739/2007 (UL L 169, 29.6.2007, str. 22).

2

---

| 18.9.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 243/7 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 243/7

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1066/2007

z dne 17. septembra 2007

o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih vrst manganovega dioksida s poreklom iz Južne Afrike

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) (osnovna uredba) in zlasti člena 7 Uredbe,

po posvetovanju s svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

A.   POSTOPEK

1.   Začetek

| (1) | Komisija je 10. novembra 2006 prejela pritožbo, ki jo je na podlagi člena 5 osnovne uredbe vložila družba Tosoh Hellas AIC (pritožnik), ki predstavlja večji delež, v tem primeru več kot 50 % celotne proizvodnje nekaterih vrst manganovega dioksida Skupnosti. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 10. novembra 2006 prejela pritožbo, ki jo je na podlagi člena 5 osnovne uredbe vložila družba Tosoh Hellas AIC (pritožnik), ki predstavlja večji delež, v tem primeru več kot 50 % celotne proizvodnje nekaterih vrst manganovega dioksida Skupnosti.

| (2) | Ta pritožba je vsebovala dokaze o dampingu in znatni škodi, ki je zaradi njega nastala, kar je zadostovalo za upravičenost začetka postopka. |
| --- | --- |

(2)

Ta pritožba je vsebovala dokaze o dampingu in znatni škodi, ki je zaradi njega nastala, kar je zadostovalo za upravičenost začetka postopka.

| (3) | Postopek se je začel 21. decembra 2006 z objavo obvestila o začetku v Uradnem listu Evropske unije
   (2). |
| --- | --- |

(3)

Postopek se je začel 21. decembra 2006 z objavo obvestila o začetku v Uradnem listu Evropske unije
   (2).

2.   Stranke v postopku

| (4) | Komisija je pritožnika, druge proizvajalce Skupnosti, proizvajalca izvoznika, uvoznika, uporabnike, za katere je znano, da jih to zadeva, ter predstavnike Južne Afrike uradno seznanila z začetkom postopka. Zainteresiranim strankam je bila dana možnost, da v roku, ki je določen v obvestilu o začetku, pisno izrazijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je pritožnika, druge proizvajalce Skupnosti, proizvajalca izvoznika, uvoznika, uporabnike, za katere je znano, da jih to zadeva, ter predstavnike Južne Afrike uradno seznanila z začetkom postopka. Zainteresiranim strankam je bila dana možnost, da v roku, ki je določen v obvestilu o začetku, pisno izrazijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje.

| (5) | Pritožnik, proizvajalec izvoznik, uvoznik in uporabniki so izrazili svoja stališča. Vsem zainteresiranim strankam, ki so zahtevale zaslišanje ter dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo to odobreno. |
| --- | --- |

(5)

Pritožnik, proizvajalec izvoznik, uvoznik in uporabniki so izrazili svoja stališča. Vsem zainteresiranim strankam, ki so zahtevale zaslišanje ter dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo to odobreno.

| (6) | Vprašalniki so bili poslani vsem strankam, za katere je znano, da jih to zadeva, in vsem drugim družbam, ki so se javile v rokih, določenih v obvestilu o začetku. Komisija je izpolnjene vprašalnike prejela od proizvajalca izvoznika v Južni Afriki, proizvajalca pritožnika, uvoznika zadevnega izdelka iz Južne Afrike in od štirih uporabnikov zadevnega izdelka. |
| --- | --- |

(6)

Vprašalniki so bili poslani vsem strankam, za katere je znano, da jih to zadeva, in vsem drugim družbam, ki so se javile v rokih, določenih v obvestilu o začetku. Komisija je izpolnjene vprašalnike prejela od proizvajalca izvoznika v Južni Afriki, proizvajalca pritožnika, uvoznika zadevnega izdelka iz Južne Afrike in od štirih uporabnikov zadevnega izdelka.

| (7) | Komisija je poiskala in preverila vse informacije, potrebne za začasno določitev dampinga, škode, ki je zaradi njega nastala, in interesa Skupnosti, ter izvedla preveritve v prostorih naslednjih družb:






  (a) | Proizvajalci Skupnosti







  — | Tosoh Hellas AIC, Solun, Grčija in njen povezani prodajni zastopnik Mitsubishi International GmbH, Düsseldorf, Nemčija |
| --- | --- | --- | --- |

(7)

Komisija je poiskala in preverila vse informacije, potrebne za začasno določitev dampinga, škode, ki je zaradi njega nastala, in interesa Skupnosti, ter izvedla preveritve v prostorih naslednjih družb:

(a)

Proizvajalci Skupnosti

—

Tosoh Hellas AIC, Solun, Grčija in njen povezani prodajni zastopnik Mitsubishi International GmbH, Düsseldorf, Nemčija

| (b) | Proizvajalec izvoznik v Južni Afriki







  — | Delta E.M.D. (Pty) Ltd, Nelspruit, Južna Afrika (Delta) |
| --- | --- | --- |

(b)

Proizvajalec izvoznik v Južni Afriki

—

Delta E.M.D. (Pty) Ltd, Nelspruit, Južna Afrika (Delta)

| (c) | Povezani dobavitelj proizvajalca izvoznika v Južni Afriki







  — | Manganese Metal Company (Pty) Ltd, Nelspruit, Južna Afrika |
| --- | --- | --- |

(c)

Povezani dobavitelj proizvajalca izvoznika v Južni Afriki

—

Manganese Metal Company (Pty) Ltd, Nelspruit, Južna Afrika

| (d) | Nepovezani uvoznik v Skupnosti







  — | Traxys France SAS, Courbevoie, Francija |
| --- | --- | --- |

(d)

Nepovezani uvoznik v Skupnosti

—

Traxys France SAS, Courbevoie, Francija

| (e) | Uporabniki v Skupnosti







  — | Panasonic Battery Belgium NV, Tessenderlo, Belgija |
| --- | --- | --- |

(e)

Uporabniki v Skupnosti

—

Panasonic Battery Belgium NV, Tessenderlo, Belgija

| — | VARTA Consumer Batteries GmbH & Co. KGaA, Sulzbach, Nemčija |
| --- | --- |

—

VARTA Consumer Batteries GmbH & Co. KGaA, Sulzbach, Nemčija

| — | Duracell Batteries BVBA, Aarschot, Belgija. |
| --- | --- |

—

Duracell Batteries BVBA, Aarschot, Belgija.

3.   Obdobje preiskave

| (8) | Preiskava dampinga in škode je zajela obdobje od 1. oktobra 2005 do 30. septembra 2006 („obdobje preiskave“). Proučitev gibanj, pomembnih za oceno škode, je zajela obdobje od 1. januarja 2002 do konca obdobja preiskave („obravnavano obdobje“). |
| --- | --- |

(8)

Preiskava dampinga in škode je zajela obdobje od 1. oktobra 2005 do 30. septembra 2006 („obdobje preiskave“). Proučitev gibanj, pomembnih za oceno škode, je zajela obdobje od 1. januarja 2002 do konca obdobja preiskave („obravnavano obdobje“).

B.   ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

1.   Zadevni izdelek

| (9) | Zadevni izdelek so manganovi dioksidi s poreklom iz Južne Afrike, ki so proizvedeni z elektrolizo in po elektrolizi niso toplotno obdelani (EMD). Običajno je uvrščen pod oznako KN ex 2820 10 00. |
| --- | --- |

(9)

Zadevni izdelek so manganovi dioksidi s poreklom iz Južne Afrike, ki so proizvedeni z elektrolizo in po elektrolizi niso toplotno obdelani (EMD). Običajno je uvrščen pod oznako KN ex 2820 10 00.

| (10) | Zadevni izdelek zajema dve glavni vrsti, in sicer cink-ogljikov EMD in alkalen EMD. Obe vrsti se proizvajata z elektrolizo s pomočjo adaptacije nekaterih parametrov v procesu, da se pridobi EMD cink-ogljikove stopnje ali EMD alkalne stopnje. Pri obeh vrstah ima mangan običajno visoko stopnjo čistoče in obe se na splošno uporabljata kot vmesna izdelka v proizvodnji suho celičnih potrošniških baterij. |
| --- | --- |

(10)

Zadevni izdelek zajema dve glavni vrsti, in sicer cink-ogljikov EMD in alkalen EMD. Obe vrsti se proizvajata z elektrolizo s pomočjo adaptacije nekaterih parametrov v procesu, da se pridobi EMD cink-ogljikove stopnje ali EMD alkalne stopnje. Pri obeh vrstah ima mangan običajno visoko stopnjo čistoče in obe se na splošno uporabljata kot vmesna izdelka v proizvodnji suho celičnih potrošniških baterij.

| (11) | Preiskava je pokazala, da imata kljub nekaterim razlikam med nekaterimi fizičnimi in kemičnimi lastnostmi, kot so gostota, povprečna velikost delcev, površina Brunauer-Emmet-Teller (BET) in alkalni potencial, obe vrsti zadevnega izdelka enake osnovne fizične, kemične in tehnične lastnosti ter se uporabljata za enake namene. Zato se za namene tega postopka obe vrsti obravnavata kot en izdelek. |
| --- | --- |

(11)

Preiskava je pokazala, da imata kljub nekaterim razlikam med nekaterimi fizičnimi in kemičnimi lastnostmi, kot so gostota, povprečna velikost delcev, površina Brunauer-Emmet-Teller (BET) in alkalni potencial, obe vrsti zadevnega izdelka enake osnovne fizične, kemične in tehnične lastnosti ter se uporabljata za enake namene. Zato se za namene tega postopka obe vrsti obravnavata kot en izdelek.

| (12) | Treba je poudariti, da obstajajo druge vrste manganovih dioksidov, ki nimajo enakih osnovnih fizičnih, kemičnih in/ali tehničnih lastnosti kot EMD in se bistveno drugače uporabljajo. Zato niso del zadevnega izdelka. Ti posebni izdelki vključujejo (i) naravne manganove diokside, ki vsebujejo znatne nečistoče in so običajno uvrščeni po drugačno oznako KN, tj. 2602 00 00; (ii) kemične manganove diokside, ki se proizvajajo s kemičnim procesom in imajo znatno nižjo gostoto in znatno večjo površino BET kot EMD; ter (iii) toplotno obdelane elektrolitske manganove diokside, ki se kljub temu, da se proizvajajo z elektrolizo tako kot EMD, od EMD razlikujejo po številnih bistvenih lastnostih, kot so delež vlage, kristalna struktura in alkalni potencial, zaradi česar so primerni za uporabo v litijevih baterijah, ki temeljijo na nevodnih sistemih in imajo litijevo kovino za anodo, toda ne v cink-ogljikovih ali alkalnih baterijah, ki temeljijo na vodnih sistemih in imajo cinkovo kovino za anodo tako kot EMD. |
| --- | --- |

(12)

Treba je poudariti, da obstajajo druge vrste manganovih dioksidov, ki nimajo enakih osnovnih fizičnih, kemičnih in/ali tehničnih lastnosti kot EMD in se bistveno drugače uporabljajo. Zato niso del zadevnega izdelka. Ti posebni izdelki vključujejo (i) naravne manganove diokside, ki vsebujejo znatne nečistoče in so običajno uvrščeni po drugačno oznako KN, tj. 2602 00 00; (ii) kemične manganove diokside, ki se proizvajajo s kemičnim procesom in imajo znatno nižjo gostoto in znatno večjo površino BET kot EMD; ter (iii) toplotno obdelane elektrolitske manganove diokside, ki se kljub temu, da se proizvajajo z elektrolizo tako kot EMD, od EMD razlikujejo po številnih bistvenih lastnostih, kot so delež vlage, kristalna struktura in alkalni potencial, zaradi česar so primerni za uporabo v litijevih baterijah, ki temeljijo na nevodnih sistemih in imajo litijevo kovino za anodo, toda ne v cink-ogljikovih ali alkalnih baterijah, ki temeljijo na vodnih sistemih in imajo cinkovo kovino za anodo tako kot EMD.

| (13) | Prav tako je treba poudariti, da nobena zainteresirana stranka ni spodbijala navedene opredelitve ali razlikovanja med dvema glavnima vrstama zadevnega izdelka. |
| --- | --- |

(13)

Prav tako je treba poudariti, da nobena zainteresirana stranka ni spodbijala navedene opredelitve ali razlikovanja med dvema glavnima vrstama zadevnega izdelka.

2.   Podobni izdelek

| (14) | Preiskava je pokazala, da imajo EMD, ki jih proizvaja in prodaja industrija Skupnosti znotraj Skupnosti, ter EMD, ki se proizvajajo in prodajajo na južnoafriškem domačem trgu in/ali uvažajo v Skupnost iz Južne Afrike, iste osnovne fizične, kemične in tehnične lastnosti ter se enako uporabljajo. |
| --- | --- |

(14)

Preiskava je pokazala, da imajo EMD, ki jih proizvaja in prodaja industrija Skupnosti znotraj Skupnosti, ter EMD, ki se proizvajajo in prodajajo na južnoafriškem domačem trgu in/ali uvažajo v Skupnost iz Južne Afrike, iste osnovne fizične, kemične in tehnične lastnosti ter se enako uporabljajo.

| (15) | Zato je bilo začasno sklenjeno, da so si ti izdelki podobni v smislu člena 1(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(15)

Zato je bilo začasno sklenjeno, da so si ti izdelki podobni v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.

C.   DAMPING

1.   Normalna vrednost

| (16) | Pri določanju normalne vrednosti je Komisija najprej ugotavljala, ali je bila skupna domača prodaja EMD družbe Delta reprezentativna v primerjavi s celotnim izvozom v Skupnost. V skladu s členom 2(2) osnovne uredbe se je domača prodaja obravnavala kot reprezentativna, saj je bil celotni obseg domače prodaje proizvajalca izvoznika več kot 5 % njegovega celotnega obsega izvoza v Skupnost. |
| --- | --- |

(16)

Pri določanju normalne vrednosti je Komisija najprej ugotavljala, ali je bila skupna domača prodaja EMD družbe Delta reprezentativna v primerjavi s celotnim izvozom v Skupnost. V skladu s členom 2(2) osnovne uredbe se je domača prodaja obravnavala kot reprezentativna, saj je bil celotni obseg domače prodaje proizvajalca izvoznika več kot 5 % njegovega celotnega obsega izvoza v Skupnost.

| (17) | Komisija je nato opredelila tiste vrste izdelka, ki so se prodajale na domačem trgu in so imele reprezentativno domačo prodajo, ki je bila enaka ali neposredno primerljiva z vrstami, prodanimi za izvoz v Skupnost. |
| --- | --- |

(17)

Komisija je nato opredelila tiste vrste izdelka, ki so se prodajale na domačem trgu in so imele reprezentativno domačo prodajo, ki je bila enaka ali neposredno primerljiva z vrstami, prodanimi za izvoz v Skupnost.

| (18) | Domača prodaja posamezne vrste izdelka se je obravnavala kot dovolj reprezentativna, kadar je v obdobju preiskave obseg navedene vrste izdelka, prodane neodvisnim strankam na domačem trgu, predstavljal 5 % ali več celotnega obsega primerljive vrste izdelka, prodane za izvoz v Skupnost. |
| --- | --- |

(18)

Domača prodaja posamezne vrste izdelka se je obravnavala kot dovolj reprezentativna, kadar je v obdobju preiskave obseg navedene vrste izdelka, prodane neodvisnim strankam na domačem trgu, predstavljal 5 % ali več celotnega obsega primerljive vrste izdelka, prodane za izvoz v Skupnost.

| (19) | Za vse vrste izdelka, prodane za izvoz v Skupnost, je bilo ugotovljeno, da se na domačem trgu ne prodaja nobena enaka ali neposredno primerljiva vrsta izdelka v reprezentativnih količinah. Zato je bilo treba normalno vrednost konstruirati za vse izvožene vrste izdelka v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(19)

Za vse vrste izdelka, prodane za izvoz v Skupnost, je bilo ugotovljeno, da se na domačem trgu ne prodaja nobena enaka ali neposredno primerljiva vrsta izdelka v reprezentativnih količinah. Zato je bilo treba normalno vrednost konstruirati za vse izvožene vrste izdelka v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe.

| (20) | Normalna vrednost je bila konstruirana tako, da so se proizvodnim stroškom izvoženih vrst izdelka izvoznika po potrebi prišteli razumni zneski za prodajne, splošne in administrativne stroške (stroški PSA) ter primeren znesek dobička. Stroški PSA in dobiček so bili določeni v skladu z metodami iz člena 2(6) osnovne uredbe. V ta namen je Komisija proučila, ali nastali stroški PSA in dobiček, ki ga je družba Delta ustvarila na svojem domačem trgu, predstavljajo zanesljive podatke. |
| --- | --- |

(20)

Normalna vrednost je bila konstruirana tako, da so se proizvodnim stroškom izvoženih vrst izdelka izvoznika po potrebi prišteli razumni zneski za prodajne, splošne in administrativne stroške (stroški PSA) ter primeren znesek dobička. Stroški PSA in dobiček so bili določeni v skladu z metodami iz člena 2(6) osnovne uredbe. V ta namen je Komisija proučila, ali nastali stroški PSA in dobiček, ki ga je družba Delta ustvarila na svojem domačem trgu, predstavljajo zanesljive podatke.

| (21) | Dejanski domači stroški PSA so se šteli za zanesljive podatke, ker je bil skupni obseg domače prodaje zadevne družbe reprezentativen v primerjavi z obsegom izvoza v Skupnost, kot je navedeno zgoraj. |
| --- | --- |

(21)

Dejanski domači stroški PSA so se šteli za zanesljive podatke, ker je bil skupni obseg domače prodaje zadevne družbe reprezentativen v primerjavi z obsegom izvoza v Skupnost, kot je navedeno zgoraj.

| (22) | Da bi lahko ocenila, ali dobiček, ki ga je ustvarila Delta na svojem domačem trgu, predstavlja zanesljive podatke, je Komisija najprej proučila, ali se lahko šteje, da je bila domača prodaja vsake vrste zadevnega izdelka, prodane na domačem trgu v reprezentativnih količinah, izvedena po običajnem poteku trgovine v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe. To je storila tako, da je za zadevno vrsto izdelka določila delež dobičkonosne prodaje neodvisnim strankam na domačem trgu. |
| --- | --- |

(22)

Da bi lahko ocenila, ali dobiček, ki ga je ustvarila Delta na svojem domačem trgu, predstavlja zanesljive podatke, je Komisija najprej proučila, ali se lahko šteje, da je bila domača prodaja vsake vrste zadevnega izdelka, prodane na domačem trgu v reprezentativnih količinah, izvedena po običajnem poteku trgovine v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe. To je storila tako, da je za zadevno vrsto izdelka določila delež dobičkonosne prodaje neodvisnim strankam na domačem trgu.

| (23) | Obseg dobičkonosne prodaje za nobeno vrsto izdelka ni predstavljal več kot 10 % skupnega obsega prodaje navedene vrste na domačem trgu, zato se je štelo, da domače cene ne morejo zagotoviti ustrezne osnove za določitev stopnje dobička, ki se uporablja za določanje normalne vrednosti. |
| --- | --- |

(23)

Obseg dobičkonosne prodaje za nobeno vrsto izdelka ni predstavljal več kot 10 % skupnega obsega prodaje navedene vrste na domačem trgu, zato se je štelo, da domače cene ne morejo zagotoviti ustrezne osnove za določitev stopnje dobička, ki se uporablja za določanje normalne vrednosti.

| (24) | Delta je edini znani proizvajalec EMD v Južni Afriki, zato primeren dobiček, ki je potreben za določitev normalne vrednosti, ne more temeljiti na dejanskih dobičkih, določenih za druge izvoznike ali proizvajalce, ki so predmet preiskave v zvezi s proizvodnjo in prodajo podobnega izdelka na domačem trgu, kot je navedeno v členu 2(6)(a) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(24)

Delta je edini znani proizvajalec EMD v Južni Afriki, zato primeren dobiček, ki je potreben za določitev normalne vrednosti, ne more temeljiti na dejanskih dobičkih, določenih za druge izvoznike ali proizvajalce, ki so predmet preiskave v zvezi s proizvodnjo in prodajo podobnega izdelka na domačem trgu, kot je navedeno v členu 2(6)(a) osnovne uredbe.

| (25) | Ker je poleg tega EMD edini izdelek, ki ga Delta proizvaja in prodaja, primeren dobiček, ki je potreben za določitev normalne vrednosti, ne more temeljiti na dejanskih dobičkih, ki se v običajnem poteku trgovine uporabljajo za proizvodnjo in prodajo iste splošne kategorije izdelkov za zadevnega proizvajalca izvoznika, kakor je navedeno v členu 2(6)(b) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(25)

Ker je poleg tega EMD edini izdelek, ki ga Delta proizvaja in prodaja, primeren dobiček, ki je potreben za določitev normalne vrednosti, ne more temeljiti na dejanskih dobičkih, ki se v običajnem poteku trgovine uporabljajo za proizvodnjo in prodajo iste splošne kategorije izdelkov za zadevnega proizvajalca izvoznika, kakor je navedeno v členu 2(6)(b) osnovne uredbe.

| (26) | Primeren dobiček, potreben za določitev normalne vrednosti, je bil tako določen v skladu s členom 2(6)(c) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(26)

Primeren dobiček, potreben za določitev normalne vrednosti, je bil tako določen v skladu s členom 2(6)(c) osnovne uredbe.

| (27) | V zvezi s tem so bile zbrane informacije o dobičkonosnosti vseh drugih znanih proizvajalcev EMD v drugih državah. Informacije izvirajo iz javno dostopnih virov za enega proizvajalca s sedežem v Indiji, dva na Japonskem in dva v ZDA. Vendar za enega proizvajalca v ZDA in oba japonska proizvajalca ali za oddelek družbe, za katerega bi bil EMD pomemben, ni bilo na voljo informacij o dobičkonosnosti za EMD. |
| --- | --- |

(27)

V zvezi s tem so bile zbrane informacije o dobičkonosnosti vseh drugih znanih proizvajalcev EMD v drugih državah. Informacije izvirajo iz javno dostopnih virov za enega proizvajalca s sedežem v Indiji, dva na Japonskem in dva v ZDA. Vendar za enega proizvajalca v ZDA in oba japonska proizvajalca ali za oddelek družbe, za katerega bi bil EMD pomemben, ni bilo na voljo informacij o dobičkonosnosti za EMD.

| (28) | Povprečna stopnja dobička za obdobje preiskave je bila izračunana na podlagi javno dostopnih virov za indijskega proizvajalca in drugega proizvajalca v ZDA ter informacij, ki jih je zagotovila Delta v zvezi z dobičkonosnostjo na domačem trgu njene povezane družbe Delta EMD Avstralija Proprietary Ltd. s sedežem v Avstraliji. Izračunana povprečna stopnja dobička je znašala 9,2 %. Glede na razpoložljive informacije se je metodologija štela za primerno v skladu s členom 2(6)(c) osnovne uredbe, njen rezultat pa konzervativen. Javno dostopne informacije so pokazale, da ta stopnja dobička ni presegla dobička, ki so ga v obdobju preiskave ustvarili znani proizvajalci iste splošne kategorije izdelkov (tj. posebnih kemikalij) v Južni Afriki. |
| --- | --- |

(28)

Povprečna stopnja dobička za obdobje preiskave je bila izračunana na podlagi javno dostopnih virov za indijskega proizvajalca in drugega proizvajalca v ZDA ter informacij, ki jih je zagotovila Delta v zvezi z dobičkonosnostjo na domačem trgu njene povezane družbe Delta EMD Avstralija Proprietary Ltd. s sedežem v Avstraliji. Izračunana povprečna stopnja dobička je znašala 9,2 %. Glede na razpoložljive informacije se je metodologija štela za primerno v skladu s členom 2(6)(c) osnovne uredbe, njen rezultat pa konzervativen. Javno dostopne informacije so pokazale, da ta stopnja dobička ni presegla dobička, ki so ga v obdobju preiskave ustvarili znani proizvajalci iste splošne kategorije izdelkov (tj. posebnih kemikalij) v Južni Afriki.

2.   Izvozne cene

| (29) | Delta je v Skupnost izvažala izključno prek neodvisnega zastopnika, in sicer Traxys France SAS. |
| --- | --- |

(29)

Delta je v Skupnost izvažala izključno prek neodvisnega zastopnika, in sicer Traxys France SAS.

| (30) | Izvozne cene so bile v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe določene na podlagi cen, ki so se dejansko plačale ali se plačujejo za zadevni izdelek, kadar je prodan za izvoz iz Južne Afrike v Skupnost. |
| --- | --- |

(30)

Izvozne cene so bile v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe določene na podlagi cen, ki so se dejansko plačale ali se plačujejo za zadevni izdelek, kadar je prodan za izvoz iz Južne Afrike v Skupnost.

3.   Primerjava

| (31) | Normalna vrednost in izvozne cene so se primerjale na podlagi cene franko tovarna. Za zagotovitev poštene primerjave med normalno vrednostjo in izvozno ceno so se v obliki prilagoditev ustrezno upoštevale razlike, ki vplivajo na cene in primerljivost cen v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe. V zvezi s provizijami, stroški prevoza, zavarovanja, manipulativnimi stroški in drugimi zadevnimi stroški, stroški pakiranja, kredita in bančnimi stroški so se ustrezne prilagoditve odobrile v vseh primerih, v katerih je bilo ugotovljeno, da so smiselne, točne in podprte z dokazi. |
| --- | --- |

(31)

Normalna vrednost in izvozne cene so se primerjale na podlagi cene franko tovarna. Za zagotovitev poštene primerjave med normalno vrednostjo in izvozno ceno so se v obliki prilagoditev ustrezno upoštevale razlike, ki vplivajo na cene in primerljivost cen v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe. V zvezi s provizijami, stroški prevoza, zavarovanja, manipulativnimi stroški in drugimi zadevnimi stroški, stroški pakiranja, kredita in bančnimi stroški so se ustrezne prilagoditve odobrile v vseh primerih, v katerih je bilo ugotovljeno, da so smiselne, točne in podprte z dokazi.

4.   Stopnje dampinga

| (32) | Tehtana povprečna normalna vrednost zadevnega izdelka, izvoženega v Skupnost, se je primerjala s tehtano povprečno izvozno ceno ustrezne vrste zadevnega izdelka, kot je določeno v členu 2(11) in (12) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(32)

Tehtana povprečna normalna vrednost zadevnega izdelka, izvoženega v Skupnost, se je primerjala s tehtano povprečno izvozno ceno ustrezne vrste zadevnega izdelka, kot je določeno v členu 2(11) in (12) osnovne uredbe.

| (33) | Na podlagi tega je začasna tehtana povprečna stopnja dampinga, izražena kot odstotek cene CIF meja Skupnosti brez plačane dajatve, naslednja:






  Družba | Začasna stopnja dampinga |
| --- | --- | --- |
| Delta E.M.D. (Pty) Ltd | 14,9 % |

(33)

Na podlagi tega je začasna tehtana povprečna stopnja dampinga, izražena kot odstotek cene CIF meja Skupnosti brez plačane dajatve, naslednja:

Družba

Začasna stopnja dampinga

Delta E.M.D. (Pty) Ltd

14,9 %

| (34) | V zvezi s stopnjo dampinga na ravni države, ki se uporablja za vse druge izvoznike v Južni Afriki, je Komisija najprej ugotovila stopnjo sodelovanja. Primerjala je podatke Eurostata in izpolnjene vprašalnike, ki jih je prejela od sodelujočih proizvajalcev izvoznikov v Južni Afriki. Ta primerjava je pokazala, da je po razpoložljivih informacijah izvoz Delte v Skupnost predstavljal 100 % izvoza zadevnega izdelka iz Južne Afrike. Ugotovljena raven sodelovanja je bila tako zelo visoka, stopnja dampinga na ravni države pa je bila določena na enaki ravni kot stopnja dampinga, izračunana za Delto. |
| --- | --- |

(34)

V zvezi s stopnjo dampinga na ravni države, ki se uporablja za vse druge izvoznike v Južni Afriki, je Komisija najprej ugotovila stopnjo sodelovanja. Primerjala je podatke Eurostata in izpolnjene vprašalnike, ki jih je prejela od sodelujočih proizvajalcev izvoznikov v Južni Afriki. Ta primerjava je pokazala, da je po razpoložljivih informacijah izvoz Delte v Skupnost predstavljal 100 % izvoza zadevnega izdelka iz Južne Afrike. Ugotovljena raven sodelovanja je bila tako zelo visoka, stopnja dampinga na ravni države pa je bila določena na enaki ravni kot stopnja dampinga, izračunana za Delto.

D.   ŠKODA

1.   Proizvodnja Skupnosti in industrija Skupnosti

| (35) | Med preiskavo je bilo ugotovljeno, da so v Skupnosti na začetku obravnavanega obdobja podobni izdelek proizvajali trije proizvajalci. Vendar je en proizvajalec opustil proizvodnjo leta 2003, tako da sta v obdobju preiskave v Skupnosti bila samo dva proizvajalca. |
| --- | --- |

(35)

Med preiskavo je bilo ugotovljeno, da so v Skupnosti na začetku obravnavanega obdobja podobni izdelek proizvajali trije proizvajalci. Vendar je en proizvajalec opustil proizvodnjo leta 2003, tako da sta v obdobju preiskave v Skupnosti bila samo dva proizvajalca.

| (36) | Pritožbo je vložil samo en proizvajalec, ki je v preiskavi v celoti sodeloval. Drugi proizvajalec sicer ni sodeloval, vendar pritožbi tudi ni nasprotoval. Ker je samo ena družba predložila v celoti izpolnjen vprašalnik, so za zaščito zaupnosti vsi podatki v zvezi z industrijo Skupnosti predstavljeni v obliki indeksov ali razponov. |
| --- | --- |

(36)

Pritožbo je vložil samo en proizvajalec, ki je v preiskavi v celoti sodeloval. Drugi proizvajalec sicer ni sodeloval, vendar pritožbi tudi ni nasprotoval. Ker je samo ena družba predložila v celoti izpolnjen vprašalnik, so za zaščito zaupnosti vsi podatki v zvezi z industrijo Skupnosti predstavljeni v obliki indeksov ali razponov.

| (37) | Zato je bil obseg proizvodnje Skupnosti za namen člena 4(1) osnovne uredbe začasno izračunan tako, da se je proizvodnja edinega sodelujočega proizvajalca Skupnosti prištela k obsegu proizvodnje drugega proizvajalca na podlagi podatkov, predloženih v pritožbi. Skupna proizvodnja Skupnosti v obdobju preiskave je bila v razponu 20 do 30 tisoč ton. |
| --- | --- |

(37)

Zato je bil obseg proizvodnje Skupnosti za namen člena 4(1) osnovne uredbe začasno izračunan tako, da se je proizvodnja edinega sodelujočega proizvajalca Skupnosti prištela k obsegu proizvodnje drugega proizvajalca na podlagi podatkov, predloženih v pritožbi. Skupna proizvodnja Skupnosti v obdobju preiskave je bila v razponu 20 do 30 tisoč ton.

| (38) | Proizvodnja sodelujočega proizvajalca Skupnosti je predstavljala več kot 50 % EMD, proizvedenega v Skupnosti. Zato se šteje, da ta družba predstavlja industrijo Skupnosti v skladu s členoma 4(1) in 5(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(38)

Proizvodnja sodelujočega proizvajalca Skupnosti je predstavljala več kot 50 % EMD, proizvedenega v Skupnosti. Zato se šteje, da ta družba predstavlja industrijo Skupnosti v skladu s členoma 4(1) in 5(4) osnovne uredbe.

2.   Potrošnja Skupnosti

| (39) | Očitna potrošnja Skupnosti je bila ugotovljena na podlagi obsega prodaje proizvajalca pritožnika na trgu ES, prodaje drugih proizvajalcev v Skupnosti, ugotovljene na podlagi nakupov uporabnikov, ter uvoza iz zadevnih držav na podlagi preverjenih izpolnjenih vprašalnikov in drugih tretjih držav, o katerih je podatke zagotovil Eurostat. |
| --- | --- |

(39)

Očitna potrošnja Skupnosti je bila ugotovljena na podlagi obsega prodaje proizvajalca pritožnika na trgu ES, prodaje drugih proizvajalcev v Skupnosti, ugotovljene na podlagi nakupov uporabnikov, ter uvoza iz zadevnih držav na podlagi preverjenih izpolnjenih vprašalnikov in drugih tretjih držav, o katerih je podatke zagotovil Eurostat.

| (40) | Na podlagi tega se je potrošnja Skupnosti v obravnavanem obdobju zmanjšala za 7 %. Do velikega povečanja je prišlo v letih 2003 in 2004, kar je sovpadalo z največjim povečanjem obsega uvoza EMD iz Južne Afrike po zelo nizkih cenah (– 35 %) in opustitvijo proizvodnje večjega proizvajalca Skupnosti. Leta 2005 se je potrošnja vrnila na prejšnjo raven, še eno znatno zmanjšanje pa se je pojavilo v obdobju preiskave. Videti je, da je na gibanje potrošnje vplivala opustitev proizvodnje večjega proizvajalca, ki predstavlja tretjino proizvodnje Skupnosti, v letu 2003. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Potrošnja Skupnosti Indeks 2002 = 100 | 100 | 102 | 113 | 102 | 93 |

(40)

Na podlagi tega se je potrošnja Skupnosti v obravnavanem obdobju zmanjšala za 7 %. Do velikega povečanja je prišlo v letih 2003 in 2004, kar je sovpadalo z največjim povečanjem obsega uvoza EMD iz Južne Afrike po zelo nizkih cenah (– 35 %) in opustitvijo proizvodnje večjega proizvajalca Skupnosti. Leta 2005 se je potrošnja vrnila na prejšnjo raven, še eno znatno zmanjšanje pa se je pojavilo v obdobju preiskave. Videti je, da je na gibanje potrošnje vplivala opustitev proizvodnje večjega proizvajalca, ki predstavlja tretjino proizvodnje Skupnosti, v letu 2003.

2002

2003

2004

2005

Obdobje preiskave

Potrošnja Skupnosti Indeks 2002 = 100

100

102

113

102

93

3.   Uvoz iz zadevne države v Skupnost

| (41) | Obseg uvoza iz Južne Afrike je temeljil na preverjenih podatkih, ki jih je predložil edini proizvajalec izvoznik. Kot je navedeno zgoraj, je večina kazalnikov zaradi zaupnosti podatkov, ker analiza zadeva eno samo družbo, predstavljenih v obliki indeksov ali razponov. |
| --- | --- |

(41)

Obseg uvoza iz Južne Afrike je temeljil na preverjenih podatkih, ki jih je predložil edini proizvajalec izvoznik. Kot je navedeno zgoraj, je večina kazalnikov zaradi zaupnosti podatkov, ker analiza zadeva eno samo družbo, predstavljenih v obliki indeksov ali razponov.

| (42) | V smislu obsega in tržnega deleža je bil razvoj uvoza naslednji: | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg uvoza iz Južne Afrike (tone), 2002 = 100 | 100 | 129 | 156 | 185 | 169 |
| Tržni delež Južna Afrika | 30-40 % | 40-50 % | 44-54 % | 60-70 % | 60-70 % |
| Tržni delež Južna Afrika, 2002 = 100 | 100 | 126 | 139 | 181 | 181 |

(42)

V smislu obsega in tržnega deleža je bil razvoj uvoza naslednji:

2002

2003

2004

2005

Obdobje preiskave

Obseg uvoza iz Južne Afrike (tone), 2002 = 100

100

129

156

185

169

Tržni delež Južna Afrika

30-40 %

40-50 %

44-54 %

60-70 %

60-70 %

Tržni delež Južna Afrika, 2002 = 100

100

126

139

181

181

| (43) | Medtem ko se je potrošnja EMD v obravnavanem obdobju zmanjšala za 7 %, se je uvoz iz zadevne države v istem obdobju povečal za 69 %. Posledično se je južnoafriški tržni delež v obravnavanem obdobju bistveno povečal za okrog 81 % od razpona 30–40 % do razpona 60–70 %. |
| --- | --- |

(43)

Medtem ko se je potrošnja EMD v obravnavanem obdobju zmanjšala za 7 %, se je uvoz iz zadevne države v istem obdobju povečal za 69 %. Posledično se je južnoafriški tržni delež v obravnavanem obdobju bistveno povečal za okrog 81 % od razpona 30–40 % do razpona 60–70 %.

| (44) | V obravnavanem obdobju so povprečne cene uvoza kljub povišanju cene glavne surovine padle za 31 %. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg uvoza iz Južne Afrike euro/tona, 2002 = 100 | 100 | 70 | 65 | 66 | 69 |

(44)

V obravnavanem obdobju so povprečne cene uvoza kljub povišanju cene glavne surovine padle za 31 %.

2002

2003

2004

2005

Obdobje preiskave

Obseg uvoza iz Južne Afrike euro/tona, 2002 = 100

100

70

65

66

69

| (45) | Za ugotovitev nelojalnega nižanja cen v obdobju preiskave so bile ustrezne prodajne cene industrije Skupnosti neto cene za neodvisne stranke, ki so bile po potrebi prilagojene ravni cene franko tovarna, tj. brez prevoznih stroškov v Skupnosti in po odbitku popustov in rabatov. Te cene so se primerjale s prodajnimi cenami, ki jih je južnoafriški proizvajalec izvoznik zaračunal brez popustov in so bile po potrebi prilagojene cenam CIF meja Skupnosti z ustrezno prilagoditvijo za stroške carinjenja in stroške po uvozu. |
| --- | --- |

(45)

Za ugotovitev nelojalnega nižanja cen v obdobju preiskave so bile ustrezne prodajne cene industrije Skupnosti neto cene za neodvisne stranke, ki so bile po potrebi prilagojene ravni cene franko tovarna, tj. brez prevoznih stroškov v Skupnosti in po odbitku popustov in rabatov. Te cene so se primerjale s prodajnimi cenami, ki jih je južnoafriški proizvajalec izvoznik zaračunal brez popustov in so bile po potrebi prilagojene cenam CIF meja Skupnosti z ustrezno prilagoditvijo za stroške carinjenja in stroške po uvozu.

| (46) | Primerjava je pokazala, da je bila v obdobju preiskave tehtana povprečna stopnja nelojalnega nižanja cen, izražena v odstotkih prodajnih cen industrije Skupnosti, v razponu 11–14 %. Ravni prodaje pod ceno so bile celo še višje, ker je industrija Skupnosti v obdobju preiskave utrpela znatne izgube. |
| --- | --- |

(46)

Primerjava je pokazala, da je bila v obdobju preiskave tehtana povprečna stopnja nelojalnega nižanja cen, izražena v odstotkih prodajnih cen industrije Skupnosti, v razponu 11–14 %. Ravni prodaje pod ceno so bile celo še višje, ker je industrija Skupnosti v obdobju preiskave utrpela znatne izgube.

4.   Stanje industrije Skupnosti

| (47) | V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je proučitev vpliva dampinškega uvoza iz Južne Afrike na industrijo Skupnosti vključevala analizo vseh ekonomskih dejavnikov in indeksov, ki zadevajo stanje industrije od leta 2002 do obdobja preiskave. Kot je navedeno zgoraj, je večina kazalnikov zaradi zaupnosti podatkov, ker analiza zadeva eno samo družbo, predstavljenih v obliki indeksov ali razponov. |
| --- | --- |

(47)

V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je proučitev vpliva dampinškega uvoza iz Južne Afrike na industrijo Skupnosti vključevala analizo vseh ekonomskih dejavnikov in indeksov, ki zadevajo stanje industrije od leta 2002 do obdobja preiskave. Kot je navedeno zgoraj, je večina kazalnikov zaradi zaupnosti podatkov, ker analiza zadeva eno samo družbo, predstavljenih v obliki indeksov ali razponov.

| (48) | Razvoj proizvodnje, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti industrije Skupnosti so bili naslednji: | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Proizvodnja, 2002 = 100 | 100 | 87 | 128 | 135 | 130 |
| Zmogljivost, 2002 = 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Izkoriščenost zmogljivosti, 2002 = 100 | 100 | 87 | 128 | 135 | 130 |

(48)

Razvoj proizvodnje, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti industrije Skupnosti so bili naslednji:

2002

2003

2004

2005

Obdobje preiskave

Proizvodnja, 2002 = 100

100

87

128

135

130

Zmogljivost, 2002 = 100

100

100

100

100

100

Izkoriščenost zmogljivosti, 2002 = 100

100

87

128

135

130

| (49) | V obravnavanem obdobju se je proizvodnja Skupnosti povečala za 30 %. Vendar je proizvodna zmogljivost ostala stabilna v celotnem obravnavanem obdobju. Raven proizvodnje je dosegla vrhunec leta 2005 po močnem povečanju potrošnje na trgu ES leta 2004, kar je bilo združeno z likvidacijo večjega proizvajalca in povečanjem povpraševanja na izvoznem trgu industrije Skupnosti. Od leta 2004 do obdobja preiskave, ko so se cene surovine podvojile, je industrija Skupnosti skušala doseči ekonomijo obsega in zmanjšati stroške proizvodnje na enoto v obdobju preiskave. |
| --- | --- |

(49)

V obravnavanem obdobju se je proizvodnja Skupnosti povečala za 30 %. Vendar je proizvodna zmogljivost ostala stabilna v celotnem obravnavanem obdobju. Raven proizvodnje je dosegla vrhunec leta 2005 po močnem povečanju potrošnje na trgu ES leta 2004, kar je bilo združeno z likvidacijo večjega proizvajalca in povečanjem povpraševanja na izvoznem trgu industrije Skupnosti. Od leta 2004 do obdobja preiskave, ko so se cene surovine podvojile, je industrija Skupnosti skušala doseči ekonomijo obsega in zmanjšati stroške proizvodnje na enoto v obdobju preiskave.

| (50) | Zaloge so se v obravnavanem obdobju povečale za 32 %, kar kaže, da je industrija Skupnosti zaradi konkurenčnosti dampinškega uvoza vedno težje prodajala svoje izdelke na trgu Skupnosti. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zaloge, 2002 = 100 | 100 | 71 | 48 | 113 | 132 |

(50)

Zaloge so se v obravnavanem obdobju povečale za 32 %, kar kaže, da je industrija Skupnosti zaradi konkurenčnosti dampinškega uvoza vedno težje prodajala svoje izdelke na trgu Skupnosti.

2002

2003

2004

2005

Obdobje preiskave

Zaloge, 2002 = 100

100

71

48

113

132

| (51) | Spodnje številke prikazujejo prodajo industrije Skupnosti neodvisnim strankam v Skupnosti. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg prodaje na trgu ES, 2002 = 100 | 100 | 80 | 152 | 113 | 91 |
| Tržni delež, 2002 = 100 | 100 | 78 | 135 | 110 | 97 |
| Povprečne prodajne cene, 2002 = 100 | 100 | 76 | 71 | 75 | 75 |

(51)

Spodnje številke prikazujejo prodajo industrije Skupnosti neodvisnim strankam v Skupnosti.

2002

2003

2004

2005

Obdobje preiskave

Obseg prodaje na trgu ES, 2002 = 100

100

80

152

113

91

Tržni delež, 2002 = 100

100

78

135

110

97

Povprečne prodajne cene, 2002 = 100

100

76

71

75

75

| (52) | Ob 7-odstotnem znižanju potrošnje ES se je tržni delež industrije Skupnosti znižal za 3 %. Poleg tega se je njen celotni obseg prodaje na trgu ES v obravnavanem obdobju znatno znižal za 9 % v absolutnem smislu, močno pa se je znižal zlasti v obdobju preiskave, in sicer za 22 odstotnih točk. |
| --- | --- |

(52)

Ob 7-odstotnem znižanju potrošnje ES se je tržni delež industrije Skupnosti znižal za 3 %. Poleg tega se je njen celotni obseg prodaje na trgu ES v obravnavanem obdobju znatno znižal za 9 % v absolutnem smislu, močno pa se je znižal zlasti v obdobju preiskave, in sicer za 22 odstotnih točk.

| (53) | Medtem ko je industrija Skupnosti leta 2004 nekaj časa imela koristi od povečanja potrošnje ter je v primerjavi z letom 2002 povečala obseg prodaje za 52 % in tržni delež za 35 %, se je v nadaljnjih letih njena udeležba na trgu zmanjšala sočasno z močnim povečanjem obsega dampinškega uvoza iz Južne Afrike. |
| --- | --- |

(53)

Medtem ko je industrija Skupnosti leta 2004 nekaj časa imela koristi od povečanja potrošnje ter je v primerjavi z letom 2002 povečala obseg prodaje za 52 % in tržni delež za 35 %, se je v nadaljnjih letih njena udeležba na trgu zmanjšala sočasno z močnim povečanjem obsega dampinškega uvoza iz Južne Afrike.

| (54) | Povprečne prodajne cene za nepovezane kupce na trgu Skupnosti so se nižale do leta 2004. To kaže na to, da je industrija Skupnosti skušala konkurirati z dampinškim uvozom in ostati na trgu. Leta 2004 pa so cene dosegle nevzdržno raven. Nato so se leta 2005 povišale za 4 odstotne točke. Vendar kljub temu majhnemu povišanju cen v letu 2005, ki je bilo potrjeno v obdobju preiskave, industrija Skupnosti s svojimi cenami ni mogla slediti razvoju cen manganove rude, glavne surovine, ki so se med letoma 2004 in 2005 močno povišale, in sicer za skoraj 100 %. |
| --- | --- |

(54)

Povprečne prodajne cene za nepovezane kupce na trgu Skupnosti so se nižale do leta 2004. To kaže na to, da je industrija Skupnosti skušala konkurirati z dampinškim uvozom in ostati na trgu. Leta 2004 pa so cene dosegle nevzdržno raven. Nato so se leta 2005 povišale za 4 odstotne točke. Vendar kljub temu majhnemu povišanju cen v letu 2005, ki je bilo potrjeno v obdobju preiskave, industrija Skupnosti s svojimi cenami ni mogla slediti razvoju cen manganove rude, glavne surovine, ki so se med letoma 2004 in 2005 močno povišale, in sicer za skoraj 100 %.

| (55) | Ravni dobička in denarnega toka industrije Skupnosti pri prodaji EMD so izrazito negativne. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Stopnja dobička iz poslovanja za zadevni izdelek (razpon, %) | 0 % do 20 % | 0 % do – 20 % | 0 % do 5 % | 0 % do 3 % | 0 % do – 20 % |
| Stopnja dobička iz poslovanja za zadevni izdelek, indeks 2002 = 100 | 100 | –85 | 20 | 13 | –72 |

(55)

Ravni dobička in denarnega toka industrije Skupnosti pri prodaji EMD so izrazito negativne.

2002

2003

2004

2005

Obdobje preiskave

Stopnja dobička iz poslovanja za zadevni izdelek (razpon, %)

0 % do 20 %

0 % do – 20 %

0 % do 5 %

0 % do 3 %

0 % do – 20 %

Stopnja dobička iz poslovanja za zadevni izdelek, indeks 2002 = 100

100

–85

20

13

–72

| (56) | Dobičkonosnost se je v obravnavanem obdobju bistveno zmanjšala za – 172 %. Najnižjo raven je dosegla leta 2003, v času največjega znižanja cen uvoza (– 30 %). V letih 2004 in 2005 se je izboljšala, hkrati pa so se povečale prodane količine. V obdobju preiskave je dobičkonosnost padla nazaj na najnižjo raven zaradi pritiska na cene in povečanja stroškov surovin. |
| --- | --- |

(56)

Dobičkonosnost se je v obravnavanem obdobju bistveno zmanjšala za – 172 %. Najnižjo raven je dosegla leta 2003, v času največjega znižanja cen uvoza (– 30 %). V letih 2004 in 2005 se je izboljšala, hkrati pa so se povečale prodane količine. V obdobju preiskave je dobičkonosnost padla nazaj na najnižjo raven zaradi pritiska na cene in povečanja stroškov surovin.

| (57) | V obravnavanem obdobju se je hkrati z zmanjšanjem dobičkonosnosti poslabšal tudi denarni tok. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Denarni tok, indeks 2002 = 100 | 100 | 22 | 46 | –35 | –8 |

(57)

V obravnavanem obdobju se je hkrati z zmanjšanjem dobičkonosnosti poslabšal tudi denarni tok.

2002

2003

2004

2005

Obdobje preiskave

Denarni tok, indeks 2002 = 100

100

22

46

–35

–8

| (58) | V obravnavanem obdobju so se naložbe povečale za 7 %. Na sredini tega obdobja je industrija Skupnosti namenila določen obseg naložb zmanjšanju stroškov proizvodnje in vzdrževanju novih strojev. V nadaljnjih letih so se naložbe nadaljevale, vendar na nižji ravni. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Naložbe, 2002 = 100 | 100 | 67 | 126 | 109 | 107 |

(58)

V obravnavanem obdobju so se naložbe povečale za 7 %. Na sredini tega obdobja je industrija Skupnosti namenila določen obseg naložb zmanjšanju stroškov proizvodnje in vzdrževanju novih strojev. V nadaljnjih letih so se naložbe nadaljevale, vendar na nižji ravni.

2002

2003

2004

2005

Obdobje preiskave

Naložbe, 2002 = 100

100

67

126

109

107

| (59) | Donosnost naložb pri proizvodnji in prodaji podobnega izdelka je sledila gibanju prodaje in dobičkonosnosti ter je bila negativna leta 2003 in ob koncu obravnavanega obdobja. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Donosnost naložb, (2002 = 100) | 100 | –58 | 18 | 10 | –55 |

(59)

Donosnost naložb pri proizvodnji in prodaji podobnega izdelka je sledila gibanju prodaje in dobičkonosnosti ter je bila negativna leta 2003 in ob koncu obravnavanega obdobja.

2002

2003

2004

2005

Obdobje preiskave

Donosnost naložb, (2002 = 100)

100

–58

18

10

–55

| (60) | Ugotovljeno je bilo, da se zmožnost industrije Skupnosti za zbiranje kapitala v obravnavanem obdobju ni bistveno spremenila glede na velikost naložb, ki so zadostovale za kritje potrebnih kapitalskih naložb. |
| --- | --- |

(60)

Ugotovljeno je bilo, da se zmožnost industrije Skupnosti za zbiranje kapitala v obravnavanem obdobju ni bistveno spremenila glede na velikost naložb, ki so zadostovale za kritje potrebnih kapitalskih naložb.

| (61) | Razvoj zaposlovanja, produktivnosti in stroškov dela v industriji Skupnosti je bil naslednji: | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Število zaposlenih, 2002 = 100 | 100 | 68 | 69 | 70 | 67 |
| Produktivnost (ton/zaposlenega), 2002 = 100 | 100 | 129 | 184 | 192 | 195 |
| Stroški dela skupaj, 2002 = 100 | 100 | 77 | 79 | 84 | 82 |
| Stroški dela na zaposlenega, 2002 = 100 | 100 | 115 | 114 | 119 | 123 |

(61)

Razvoj zaposlovanja, produktivnosti in stroškov dela v industriji Skupnosti je bil naslednji:

2002

2003

2004

2005

Obdobje preiskave

Število zaposlenih, 2002 = 100

100

68

69

70

67

Produktivnost (ton/zaposlenega), 2002 = 100

100

129

184

192

195

Stroški dela skupaj, 2002 = 100

100

77

79

84

82

Stroški dela na zaposlenega, 2002 = 100

100

115

114

119

123

| (62) | Število zaposlenih se je med letom 2002 in obdobjem preiskave zmanjšalo za 33 %. To je bil rezultat zmanjšanja prodaje in prizadevanja industrije Skupnosti, da izboljša produktivnost. Rezultat tega procesa racionalizacije v industriji Skupnosti se je dejansko odražal v stopnji produktivnosti, ki se je v obravnavanem obdobju precej povečala. |
| --- | --- |

(62)

Število zaposlenih se je med letom 2002 in obdobjem preiskave zmanjšalo za 33 %. To je bil rezultat zmanjšanja prodaje in prizadevanja industrije Skupnosti, da izboljša produktivnost. Rezultat tega procesa racionalizacije v industriji Skupnosti se je dejansko odražal v stopnji produktivnosti, ki se je v obravnavanem obdobju precej povečala.

| (63) | Skupni stroški dela so se znatno znižali, in sicer za 18 %. Povprečni stroški na zaposlenega so se ob upoštevanju razvoja inflacije sorazmerno povišali. Vendar se je splošno gledano delež stroškov dela v skupnih stroških proizvodnje znatno znižal, kar kaže na jasen napredek v učinkovitosti. |
| --- | --- |

(63)

Skupni stroški dela so se znatno znižali, in sicer za 18 %. Povprečni stroški na zaposlenega so se ob upoštevanju razvoja inflacije sorazmerno povišali. Vendar se je splošno gledano delež stroškov dela v skupnih stroških proizvodnje znatno znižal, kar kaže na jasen napredek v učinkovitosti.

| (64) | Stopnja dampinga je navedena v rubriki „damping“ zgoraj. Ta stopnja je občutno višja od stopnje de minimis. Poleg tega glede na obseg in ceno dampinškega uvoza vpliv dejanske stopnje dampinga nikakor ne more veljati za zanemarljivega. |
| --- | --- |

(64)

Stopnja dampinga je navedena v rubriki „damping“ zgoraj. Ta stopnja je občutno višja od stopnje de minimis. Poleg tega glede na obseg in ceno dampinškega uvoza vpliv dejanske stopnje dampinga nikakor ne more veljati za zanemarljivega.

| (65) | Nobenih znakov ni, da bi si Skupnost opomogla od učinkov preteklega dampinga ali subvencioniranja. |
| --- | --- |

(65)

Nobenih znakov ni, da bi si Skupnost opomogla od učinkov preteklega dampinga ali subvencioniranja.

5.   Sklepne ugotovitve o škodi

| (66) | Treba je opomniti, da se je uvoz iz Južne Afrike občutno povečal, v absolutnem smislu in v smislu tržnega deleža. V obravnavanem obdobju se je uvoz dejansko povečal za 69 % v absolutnem smislu in za okrog 81 % glede na potrošnjo Skupnosti, pri čemer je bil dosežen tržni delež 60–70 %. |
| --- | --- |

(66)

Treba je opomniti, da se je uvoz iz Južne Afrike občutno povečal, v absolutnem smislu in v smislu tržnega deleža. V obravnavanem obdobju se je uvoz dejansko povečal za 69 % v absolutnem smislu in za okrog 81 % glede na potrošnjo Skupnosti, pri čemer je bil dosežen tržni delež 60–70 %.

| (67) | Dampinški uvoz zadevnega izdelka je v obdobju preiskave poleg tega znatno nelojalno nižal prodajne cene industrije Skupnosti. Na tehtani povprečni osnovi je bilo nelojalno nižanje cen v obdobju preiskave v razponu 11–14 %. |
| --- | --- |

(67)

Dampinški uvoz zadevnega izdelka je v obdobju preiskave poleg tega znatno nelojalno nižal prodajne cene industrije Skupnosti. Na tehtani povprečni osnovi je bilo nelojalno nižanje cen v obdobju preiskave v razponu 11–14 %.

| (68) | Medtem ko se je v obravnavanem obdobju potrošnja Skupnosti znižala za 7 %, se je obseg prodaje industrije Skupnosti znižal za 9 %, tržni delež pa za 3 %. Do bistvenega poslabšanja teh kazalcev je prišlo v obdobju preiskave, pri čemer se je v primerjavi z letom 2005 prodaja znižala za 22 odstotnih točk, tržni delež pa za 13 odstotnih točk. |
| --- | --- |

(68)

Medtem ko se je v obravnavanem obdobju potrošnja Skupnosti znižala za 7 %, se je obseg prodaje industrije Skupnosti znižal za 9 %, tržni delež pa za 3 %. Do bistvenega poslabšanja teh kazalcev je prišlo v obdobju preiskave, pri čemer se je v primerjavi z letom 2005 prodaja znižala za 22 odstotnih točk, tržni delež pa za 13 odstotnih točk.

| (69) | Zaradi vse manjšega obsega prodaje, tržnega deleža in cen industrija Skupnosti svojim strankam ni mogla posredovati globalnega povišanja cen surovine. To je privedlo do zelo negativne dobičkonosnosti (izgube). |
| --- | --- |

(69)

Zaradi vse manjšega obsega prodaje, tržnega deleža in cen industrija Skupnosti svojim strankam ni mogla posredovati globalnega povišanja cen surovine. To je privedlo do zelo negativne dobičkonosnosti (izgube).

| (70) | Kljub precejšnjim naložbam industrije Skupnosti v obravnavanem obdobju in njenim nenehnim prizadevanjem za povečanje produktivnosti in konkurenčnosti, so se njena dobičkonosnost, denarni tok in donosnost naložb močno zmanjšali do zelo negativnih ravni. |
| --- | --- |

(70)

Kljub precejšnjim naložbam industrije Skupnosti v obravnavanem obdobju in njenim nenehnim prizadevanjem za povečanje produktivnosti in konkurenčnosti, so se njena dobičkonosnost, denarni tok in donosnost naložb močno zmanjšali do zelo negativnih ravni.

| (71) | Slabšanje stanja industrije Skupnosti v obravnavanem obdobju potrjuje tudi negativni razvoj zaposlovanja. |
| --- | --- |

(71)

Slabšanje stanja industrije Skupnosti v obravnavanem obdobju potrjuje tudi negativni razvoj zaposlovanja.

| (72) | Ob upoštevanju navedenega se začasno sklene, da je industrija Skupnosti utrpela znatno škodo v smislu člena 3 osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(72)

Ob upoštevanju navedenega se začasno sklene, da je industrija Skupnosti utrpela znatno škodo v smislu člena 3 osnovne uredbe.

E.   VZROČNA ZVEZA

1.   Uvodna opomba

| (73) | V skladu s členom 3(6) in (7) osnovne uredbe je bilo proučeno, ali obstaja vzročna zveza med dampinškim uvozom iz Južne Afrike in znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. Proučeni so bili tudi drugi znani dejavniki poleg dampinškega uvoza, ki bi lahko v istem času povzročili škodo industriji Skupnosti, da bi se zagotovilo, da se morebitna škoda, ki bi jo povzročili ti dejavniki, ne pripiše dampinškemu uvozu. |
| --- | --- |

(73)

V skladu s členom 3(6) in (7) osnovne uredbe je bilo proučeno, ali obstaja vzročna zveza med dampinškim uvozom iz Južne Afrike in znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. Proučeni so bili tudi drugi znani dejavniki poleg dampinškega uvoza, ki bi lahko v istem času povzročili škodo industriji Skupnosti, da bi se zagotovilo, da se morebitna škoda, ki bi jo povzročili ti dejavniki, ne pripiše dampinškemu uvozu.

2.   Učinek uvoza iz Južne Afrike

| (74) | Kot je bilo navedeno v uvodnih izjavah 43 in 44, se je uvoz v obravnavanem obdobju postopno in znatno povečeval, in sicer za 69 % v smislu obsega in za 81 % v smislu tržnega deleža. Prodajna cena na enoto pri uvozu iz Južne Afrike se je v obravnavanem obdobju znižala za 31 %. V obdobju preiskave so cene uvoza iz Južne Afrike nelojalno nižale cene industrije Skupnosti za 11–14 %. |
| --- | --- |

(74)

Kot je bilo navedeno v uvodnih izjavah 43 in 44, se je uvoz v obravnavanem obdobju postopno in znatno povečeval, in sicer za 69 % v smislu obsega in za 81 % v smislu tržnega deleža. Prodajna cena na enoto pri uvozu iz Južne Afrike se je v obravnavanem obdobju znižala za 31 %. V obdobju preiskave so cene uvoza iz Južne Afrike nelojalno nižale cene industrije Skupnosti za 11–14 %.

| (75) | Učinki dampinškega uvoza se jasno odražajo v odločitvi nekaterih večjih uporabnikov, ki predstavljajo več kot 60 % skupne potrošnje, da ne kupujejo več izdelka industrije Skupnosti, temveč izdelek iz Južne Afrike. Medtem ko so na začetku obravnavanega obdobja ti uporabniki kupovali le majhne količine izdelkov iz Južne Afrike, so ob koncu obravnavanega obdobja in v obdobju preiskave z izdelki iz Južne Afrike krili do 70–100 % svojih potreb. |
| --- | --- |

(75)

Učinki dampinškega uvoza se jasno odražajo v odločitvi nekaterih večjih uporabnikov, ki predstavljajo več kot 60 % skupne potrošnje, da ne kupujejo več izdelka industrije Skupnosti, temveč izdelek iz Južne Afrike. Medtem ko so na začetku obravnavanega obdobja ti uporabniki kupovali le majhne količine izdelkov iz Južne Afrike, so ob koncu obravnavanega obdobja in v obdobju preiskave z izdelki iz Južne Afrike krili do 70–100 % svojih potreb.

| (76) | Sočasno je industrija Skupnosti morala občutno znižati cene, da bi lahko obdržala prodajne pogodbe z drugimi uporabniki. |
| --- | --- |

(76)

Sočasno je industrija Skupnosti morala občutno znižati cene, da bi lahko obdržala prodajne pogodbe z drugimi uporabniki.

| (77) | Manjšanje tržnega deleža industrije Skupnosti v obravnavanem obdobju je treba obravnavati v povezavi s povečanjem obsega in tržnega deleža uvoza iz Južne Afrike. Poleg tega se je leta 2005 in v obdobju preiskave, ko je potrošnja Skupnosti upadla za 18 % v primerjavi z velikim povečanjem leta 2004, uvoz iz Južne Afrike povečal za 8 % v absolutnem smislu in za okrog 31 % v smislu tržnega deleža. Sočasno je tržni delež industrije Skupnosti upadel za 28 %, prodaja pa za 40 %. |
| --- | --- |

(77)

Manjšanje tržnega deleža industrije Skupnosti v obravnavanem obdobju je treba obravnavati v povezavi s povečanjem obsega in tržnega deleža uvoza iz Južne Afrike. Poleg tega se je leta 2005 in v obdobju preiskave, ko je potrošnja Skupnosti upadla za 18 % v primerjavi z velikim povečanjem leta 2004, uvoz iz Južne Afrike povečal za 8 % v absolutnem smislu in za okrog 31 % v smislu tržnega deleža. Sočasno je tržni delež industrije Skupnosti upadel za 28 %, prodaja pa za 40 %.

| (78) | Zato se začasno sklene, da je pritisk dampinškega uvoza, katerega obseg in tržni delež sta se od leta 2002 občutno povečala in ki se je izvajal po dampinških cenah in pri znatnem nelojalnem nižanju cen in prodajanju pod ceno, imel pomembno vlogo pri upadu prodaje industrije Skupnosti in posledično pri njeni dobičkonosnosti, razvoju denarnega toka ter negativnega stanja pri donosnosti naložb, zaposlovanju in povečanju zalog. |
| --- | --- |

(78)

Zato se začasno sklene, da je pritisk dampinškega uvoza, katerega obseg in tržni delež sta se od leta 2002 občutno povečala in ki se je izvajal po dampinških cenah in pri znatnem nelojalnem nižanju cen in prodajanju pod ceno, imel pomembno vlogo pri upadu prodaje industrije Skupnosti in posledično pri njeni dobičkonosnosti, razvoju denarnega toka ter negativnega stanja pri donosnosti naložb, zaposlovanju in povečanju zalog.

3.   Učinek drugih dejavnikov

| (79) | Razvoj uvoza iz drugih tretjih držav po podatkih Eurostata: | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Uvoz iz drugih tretjih držav | 5 541 | 4 677 | 5 992 | 2 876 | 2 878 |
| Indeks, 2002 = 100 | 100 | 84 | 108 | 52 | 52 |
| Tržni delež | 15 % | 12 % | 14 % | 7 % | 8 % |
| Indeks, 2002 = 100 | 100 | 82 | 96 | 51 | 56 |
| Povprečne cene uvoza | 1 527 | 1 204 | 1 226 | 1 550 | 1 537 |
| Indeks, 2002 = 100 | 100 | 79 | 80 | 101 | 101 |

(79)

Razvoj uvoza iz drugih tretjih držav po podatkih Eurostata:

2002

2003

2004

2005

Obdobje preiskave

Uvoz iz drugih tretjih držav

5 541

4 677

5 992

2 876

2 878

Indeks, 2002 = 100

100

84

108

52

52

Tržni delež

15 %

12 %

14 %

7 %

8 %

Indeks, 2002 = 100

100

82

96

51

56

Povprečne cene uvoza

1 527

1 204

1 226

1 550

1 537

Indeks, 2002 = 100

100

79

80

101

101

| (80) | Na začetku obravnavanega obdobja je uvoz EMD iz drugih tretjih držav predstavljal 15 % tržnega deleža. V nadaljnjih letih je ta uvoz znatno upadel in je ob koncu obdobja preiskave predstavljal le 8 % tržnega deleža. Cene tega uvoza so povečini ostale na višji ravni kot cene južnoafriškega izdelka in so se celo povišale za 1 %. |
| --- | --- |

(80)

Na začetku obravnavanega obdobja je uvoz EMD iz drugih tretjih držav predstavljal 15 % tržnega deleža. V nadaljnjih letih je ta uvoz znatno upadel in je ob koncu obdobja preiskave predstavljal le 8 % tržnega deleža. Cene tega uvoza so povečini ostale na višji ravni kot cene južnoafriškega izdelka in so se celo povišale za 1 %.

| (81) | Glede na več stališč je uvoz EMD iz Kitajske, ki ni vključena v preiskavo, bistveno prispeval k škodi, ki jo je utrpel proizvajalec Skupnosti. Vendar je uvoz iz Kitajske v obdobju preiskave, čeprav po povprečno nižji ceni kot južnoafriški izdelek, predstavljal le 0,6 % celotnega uvoza iz tretjih držav, zato se ne more šteti, da je prekinil vzročno zvezo med dampinškim uvozom in znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. |
| --- | --- |

(81)

Glede na več stališč je uvoz EMD iz Kitajske, ki ni vključena v preiskavo, bistveno prispeval k škodi, ki jo je utrpel proizvajalec Skupnosti. Vendar je uvoz iz Kitajske v obdobju preiskave, čeprav po povprečno nižji ceni kot južnoafriški izdelek, predstavljal le 0,6 % celotnega uvoza iz tretjih držav, zato se ne more šteti, da je prekinil vzročno zvezo med dampinškim uvozom in znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti.

| (82) | Prav tako je bilo proučeno, ali je izvoz v države, ki niso članice EU, prispeval k škodi, nastali v obravnavanem obdobju. |
| --- | --- |

(82)

Prav tako je bilo proučeno, ali je izvoz v države, ki niso članice EU, prispeval k škodi, nastali v obravnavanem obdobju.

| (83) | Ugotovljeno je bilo, da se je obseg izvoza industrije Skupnosti v obravnavanem obdobju povečal za 9 % in čeprav se je cena izvoza zmanjšala za 14 %, je ostala znatno višja od stroškov proizvodnje na enoto. Izvozna dejavnost industrije Skupnosti torej ni mogla prispevati k škodi, ki je nastala v tem obdobju. |
| --- | --- |

(83)

Ugotovljeno je bilo, da se je obseg izvoza industrije Skupnosti v obravnavanem obdobju povečal za 9 % in čeprav se je cena izvoza zmanjšala za 14 %, je ostala znatno višja od stroškov proizvodnje na enoto. Izvozna dejavnost industrije Skupnosti torej ni mogla prispevati k škodi, ki je nastala v tem obdobju.

| (84) | Kot je navedeno zgoraj, sta bila na začetku obravnavanega obdobja v Skupnosti še dva druga proizvajalca. |
| --- | --- |

(84)

Kot je navedeno zgoraj, sta bila na začetku obravnavanega obdobja v Skupnosti še dva druga proizvajalca.

| (85) | En proizvajalec, s sedežem na Irskem, je opustil proizvodnjo leta 2003 zaradi finančnih težav, ki so bile posledica znatnega upada prodaje pod močnim pritiskom cen dampinškega uvoza. Drugi proizvajalec, s sedežem v Španiji, ni sodeloval v postopku. Kot rezultat tega nesodelovanja so bili podatki o prodaji drugega proizvajalca na trgu Skupnosti dobljeni iz izpolnjenih vprašalnikov uporabnikov. Po ugotovitvah preiskave se je slednja družba ukvarjala s proizvodnjo baterij in EMD. Večina EMD, ki jih je proizvedla ta družba, se je očitno uporabljala v njeni lastni proizvodnji baterij. Ta družba pa je prav tako imela pomembno vlogo na trgu EMD Skupnosti. |
| --- | --- |

(85)

En proizvajalec, s sedežem na Irskem, je opustil proizvodnjo leta 2003 zaradi finančnih težav, ki so bile posledica znatnega upada prodaje pod močnim pritiskom cen dampinškega uvoza. Drugi proizvajalec, s sedežem v Španiji, ni sodeloval v postopku. Kot rezultat tega nesodelovanja so bili podatki o prodaji drugega proizvajalca na trgu Skupnosti dobljeni iz izpolnjenih vprašalnikov uporabnikov. Po ugotovitvah preiskave se je slednja družba ukvarjala s proizvodnjo baterij in EMD. Večina EMD, ki jih je proizvedla ta družba, se je očitno uporabljala v njeni lastni proizvodnji baterij. Ta družba pa je prav tako imela pomembno vlogo na trgu EMD Skupnosti.

| (86) | Jasno je, da na splošno podobo drugih proizvajalcev ES vpliva dejstvo, da je en proizvajalec opustil proizvodnjo leta 2003, drugi pa v obravnavanem obdobju ni prodal znatnih količin na trgu ES. Vendar se iz podatkov, pridobljenih med preiskavo, lahko sklepa, da je na proizvajalca Skupnosti prav tako vplival pritisk južnoafriškega uvoza na cene ter razvoj na trgu, saj se je njun tržni delež zmanjšal z razpona 10–25 % na razpon 4–10 %. Zato prodaja drugega proizvajalca Skupnosti ni mogla biti odgovorna za škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. |
| --- | --- |

(86)

Jasno je, da na splošno podobo drugih proizvajalcev ES vpliva dejstvo, da je en proizvajalec opustil proizvodnjo leta 2003, drugi pa v obravnavanem obdobju ni prodal znatnih količin na trgu ES. Vendar se iz podatkov, pridobljenih med preiskavo, lahko sklepa, da je na proizvajalca Skupnosti prav tako vplival pritisk južnoafriškega uvoza na cene ter razvoj na trgu, saj se je njun tržni delež zmanjšal z razpona 10–25 % na razpon 4–10 %. Zato prodaja drugega proizvajalca Skupnosti ni mogla biti odgovorna za škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti.

| (87) | Proučeno je bilo tudi, ali je upad povpraševanja na trgu Skupnosti prispeval k škodi, nastali v obravnavanem obdobju. Ugotovljeno je bilo, da upad povpraševanja ni vplival na škodo. Kot je navedeno v uvodnih izjavah 52 in 77, je prodaja industrije Skupnosti upadla za več kot skupna potrošnja Skupnosti, medtem ko se je ustrezni tržni delež južnoafriškega uvoza znatno povečal. |
| --- | --- |

(87)

Proučeno je bilo tudi, ali je upad povpraševanja na trgu Skupnosti prispeval k škodi, nastali v obravnavanem obdobju. Ugotovljeno je bilo, da upad povpraševanja ni vplival na škodo. Kot je navedeno v uvodnih izjavah 52 in 77, je prodaja industrije Skupnosti upadla za več kot skupna potrošnja Skupnosti, medtem ko se je ustrezni tržni delež južnoafriškega uvoza znatno povečal.

| (88) | Po nekaterih trditvah je škodo povzročilo predvsem svetovno povišanje cene osnovne surovine, manganove rude. Cene manganove rude, ki so do leta 2004 ostale stabilne, so se leta 2005 nenadoma podvojile in v obdobju preiskave nekoliko znižale. To je povečalo stroške proizvodnje na enoto industrije Skupnosti za 19 %. |
| --- | --- |

(88)

Po nekaterih trditvah je škodo povzročilo predvsem svetovno povišanje cene osnovne surovine, manganove rude. Cene manganove rude, ki so do leta 2004 ostale stabilne, so se leta 2005 nenadoma podvojile in v obdobju preiskave nekoliko znižale. To je povečalo stroške proizvodnje na enoto industrije Skupnosti za 19 %.

| (89) | Ker pa so se cene uvoza iz Južne Afrike v enakem obdobju (2004/2005) povišale le za 1 odstotno točko, industrija Skupnosti, ki je skušala konkurirati z dampinškim uvozom in ostati na trgu, ni mogla prenesti povišanja skupnih stroškov na uporabnike na nižji stopnji. Industrija Skupnosti je lahko zvišala cene samo za 4 odstotne točke, ki so tako ostale nižje od stroškov proizvodnje. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Skupni stroški proizvodnje, 2002 = 100 | 100 | 89 | 103 | 110 | 119 |
| Skupni stroški na enoto na tono, 2002 = 100 | 100 | 98 | 80 | 85 | 95 |
| Prodajna cena na enoto, 2002 = 100 | 100 | 76 | 71 | 75 | 75 |

(89)

Ker pa so se cene uvoza iz Južne Afrike v enakem obdobju (2004/2005) povišale le za 1 odstotno točko, industrija Skupnosti, ki je skušala konkurirati z dampinškim uvozom in ostati na trgu, ni mogla prenesti povišanja skupnih stroškov na uporabnike na nižji stopnji. Industrija Skupnosti je lahko zvišala cene samo za 4 odstotne točke, ki so tako ostale nižje od stroškov proizvodnje.

2002

2003

2004

2005

Obdobje preiskave

Skupni stroški proizvodnje, 2002 = 100

100

89

103

110

119

Skupni stroški na enoto na tono, 2002 = 100

100

98

80

85

95

Prodajna cena na enoto, 2002 = 100

100

76

71

75

75

| (90) | V teh okoliščinah se je štelo, da povečanje stroškov ni samo po sebi povzročilo škode, temveč dejstvo, da industrija Skupnosti ni mogla prenesti povečanja stroškov na svoje stranke zaradi močnega pritiska dampinškega uvoza iz Južne Afrike, ki ni odražal povišanja cen surovine. Zato je bila ta trditev zavrnjena. |
| --- | --- |

(90)

V teh okoliščinah se je štelo, da povečanje stroškov ni samo po sebi povzročilo škode, temveč dejstvo, da industrija Skupnosti ni mogla prenesti povečanja stroškov na svoje stranke zaradi močnega pritiska dampinškega uvoza iz Južne Afrike, ki ni odražal povišanja cen surovine. Zato je bila ta trditev zavrnjena.

| (91) | Nekatere strani so trdile, da so se zaradi globalne prekomerne ponudbe EMD, ki jo je povzročila povečana proizvodna zmogljivost na Kitajskem, znižale cene EMD in da je to razlog za škodo industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(91)

Nekatere strani so trdile, da so se zaradi globalne prekomerne ponudbe EMD, ki jo je povzročila povečana proizvodna zmogljivost na Kitajskem, znižale cene EMD in da je to razlog za škodo industrije Skupnosti.

| (92) | Vendar je glede na majhen obseg uvoza iz Kitajske in kljub njegovim relativno nizkim cenam v obravnavanem obdobju bilo ugotovljeno, da so te domneve napačne. |
| --- | --- |

(92)

Vendar je glede na majhen obseg uvoza iz Kitajske in kljub njegovim relativno nizkim cenam v obravnavanem obdobju bilo ugotovljeno, da so te domneve napačne.

| (93) | Poleg tega so nekatere strani trdile, da je znižanje prodajnih cen EMD industrije Skupnosti bolj rezultat povečane konkurenčnosti med proizvajalci baterij in pritiska na cene, ki so mu izpostavljeni, kot pa dampinškega uvoza iz Južne Afrike. |
| --- | --- |

(93)

Poleg tega so nekatere strani trdile, da je znižanje prodajnih cen EMD industrije Skupnosti bolj rezultat povečane konkurenčnosti med proizvajalci baterij in pritiska na cene, ki so mu izpostavljeni, kot pa dampinškega uvoza iz Južne Afrike.

| (94) | Preiskava je pokazala, da so proizvajalci baterij v ES dejansko bili izpostavljeni pritisku na cene, ki je bil posledica povečanja stroškov surovine in povečane konkurenčnosti. Vendar je bilo ugotovljeno, da so glede na majhno število proizvajalcev EMD, ki delujejo na trgu Skupnosti, ti imeli znatno moč, da se pogajajo o cenah zadevnega izdelka s proizvajalci baterij. Zato se šteje, da je upad prodajnih cen EMD Skupnosti neposreden rezultat dampinškega uvoza in nelojalnega nižanja cen južnoafriškega proizvajalca izvoznika od začetka obravnavanega obdobja in ne rezultat domnevnega pritiska proizvajalcev baterij na cene. Glede na navedeno je bilo začasno sklenjeno, da povečana konkurenčnost med proizvajalci baterij ni prekinila vzročne zveze med dampinškim uvozom iz Južne Afrike in škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. |
| --- | --- |

(94)

Preiskava je pokazala, da so proizvajalci baterij v ES dejansko bili izpostavljeni pritisku na cene, ki je bil posledica povečanja stroškov surovine in povečane konkurenčnosti. Vendar je bilo ugotovljeno, da so glede na majhno število proizvajalcev EMD, ki delujejo na trgu Skupnosti, ti imeli znatno moč, da se pogajajo o cenah zadevnega izdelka s proizvajalci baterij. Zato se šteje, da je upad prodajnih cen EMD Skupnosti neposreden rezultat dampinškega uvoza in nelojalnega nižanja cen južnoafriškega proizvajalca izvoznika od začetka obravnavanega obdobja in ne rezultat domnevnega pritiska proizvajalcev baterij na cene. Glede na navedeno je bilo začasno sklenjeno, da povečana konkurenčnost med proizvajalci baterij ni prekinila vzročne zveze med dampinškim uvozom iz Južne Afrike in škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti.

4.   Sklepna ugotovitev o vzročni zvezi

| (95) | Zgoraj navedena analiza kaže, da sta se v celotnem obravnavanem obdobju obseg in tržni delež uvoza iz Južne Afrike bistveno povečala, skupaj z znatnim znižanjem cen uvoza in precejšnjim nelojalnim nižanjem cen v obdobju preiskave. Povečanje tržnega deleža dampinškega uvoza sovpada z znatnim zmanjšanjem obsega prodaje in tržnega deleža industrije Skupnosti. To je skupaj s pritiskom na cene med drugim povzročilo precejšnje izgube industrije Skupnosti v obdobju preiskave. |
| --- | --- |

(95)

Zgoraj navedena analiza kaže, da sta se v celotnem obravnavanem obdobju obseg in tržni delež uvoza iz Južne Afrike bistveno povečala, skupaj z znatnim znižanjem cen uvoza in precejšnjim nelojalnim nižanjem cen v obdobju preiskave. Povečanje tržnega deleža dampinškega uvoza sovpada z znatnim zmanjšanjem obsega prodaje in tržnega deleža industrije Skupnosti. To je skupaj s pritiskom na cene med drugim povzročilo precejšnje izgube industrije Skupnosti v obdobju preiskave.

| (96) | Poleg tega je proučitev drugih dejavnikov, ki bi lahko škodovali industriji Skupnosti, razkrila, da nobeden od teh dejavnikov ne bi mogel imeti takšnega znatnega negativnega vpliva na industrijo kot dampinški uvoz iz Južne Afrike. |
| --- | --- |

(96)

Poleg tega je proučitev drugih dejavnikov, ki bi lahko škodovali industriji Skupnosti, razkrila, da nobeden od teh dejavnikov ne bi mogel imeti takšnega znatnega negativnega vpliva na industrijo kot dampinški uvoz iz Južne Afrike.

| (97) | Glede na navedeno se začasno sklene, da je dampinški uvoz povzročil znatno škodo industriji Skupnosti v smislu člena 3(6) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(97)

Glede na navedeno se začasno sklene, da je dampinški uvoz povzročil znatno škodo industriji Skupnosti v smislu člena 3(6) osnovne uredbe.

F.   INTERES SKUPNOSTI

1.   Splošni premisleki

| (98) | V skladu s členom 21 osnovne uredbe je bilo proučeno, ali kljub sklepom o dampingu, škodi in vzročni zvezi obstajajo utemeljeni razlogi, ki bi vodili do sklepa, da uvedba protidampinških ukrepov za uvoz iz zadevne države ni v interesu Skupnosti. |
| --- | --- |

(98)

V skladu s členom 21 osnovne uredbe je bilo proučeno, ali kljub sklepom o dampingu, škodi in vzročni zvezi obstajajo utemeljeni razlogi, ki bi vodili do sklepa, da uvedba protidampinških ukrepov za uvoz iz zadevne države ni v interesu Skupnosti.

| (99) | Komisija je poslala vprašalnik edinemu uvozniku EMD iz Južne Afrike in vsem industrijskim uporabnikom, za katere je znano ali verjetno, da jih ukrepi zadevajo. Izpolnjene vprašalnike so poslali uvoznik in štirje večji uporabniki zadevnega izdelka v Skupnosti. |
| --- | --- |

(99)

Komisija je poslala vprašalnik edinemu uvozniku EMD iz Južne Afrike in vsem industrijskim uporabnikom, za katere je znano ali verjetno, da jih ukrepi zadevajo. Izpolnjene vprašalnike so poslali uvoznik in štirje večji uporabniki zadevnega izdelka v Skupnosti.

2.   Interes industrije Skupnosti

| (100) | Treba je opomniti, da industrijo Skupnosti predstavlja en proizvajalec s proizvodnimi objekti v Grčiji, katerega prodaja in dobičkonosnost sta v obravnavanem obdobju znatno upadla, kar je posledično negativno vplivalo na njegov tržni delež, zaposlovanje, donosnost naložb in denarni tok. |
| --- | --- |

(100)

Treba je opomniti, da industrijo Skupnosti predstavlja en proizvajalec s proizvodnimi objekti v Grčiji, katerega prodaja in dobičkonosnost sta v obravnavanem obdobju znatno upadla, kar je posledično negativno vplivalo na njegov tržni delež, zaposlovanje, donosnost naložb in denarni tok.

| (101) | Če se ukrepi ne uvedejo, obstaja verjetnost, da bo zaradi nedobičkonosnosti kot rezultata pritiska dampinškega uvoza na cene industrija Skupnosti prisiljena, da opusti proizvodnjo EMD v Skupnosti. Opomniti je treba, da je en proizvajalec Skupnosti opustil proizvodnjo v obravnavanem obdobju. To je sovpadalo s povečanim pritiskom južnoafriškega uvoza na trg Skupnosti. Poleg tega je bil proizvajalec pritožnik Skupnosti leta 2003 prisiljen začasno opustiti proizvodnjo za mesec dni, Komisijo pa je obvestil tudi o podobni situaciji za daljše obdobje leta 2007. |
| --- | --- |

(101)

Če se ukrepi ne uvedejo, obstaja verjetnost, da bo zaradi nedobičkonosnosti kot rezultata pritiska dampinškega uvoza na cene industrija Skupnosti prisiljena, da opusti proizvodnjo EMD v Skupnosti. Opomniti je treba, da je en proizvajalec Skupnosti opustil proizvodnjo v obravnavanem obdobju. To je sovpadalo s povečanim pritiskom južnoafriškega uvoza na trg Skupnosti. Poleg tega je bil proizvajalec pritožnik Skupnosti leta 2003 prisiljen začasno opustiti proizvodnjo za mesec dni, Komisijo pa je obvestil tudi o podobni situaciji za daljše obdobje leta 2007.

| (102) | Poudariti je treba, da industrija Skupnosti tako kot južnoafriški proizvajalec izvoznik proizvaja samo EMD in da se proizvodna linija ne more uporabljati za proizvodnjo drugih izdelkov. |
| --- | --- |

(102)

Poudariti je treba, da industrija Skupnosti tako kot južnoafriški proizvajalec izvoznik proizvaja samo EMD in da se proizvodna linija ne more uporabljati za proizvodnjo drugih izdelkov.

| (103) | Vendar se po uvedbi protidampinških ukrepov pričakuje, da se bodo obseg prodaje in cene industrije Skupnosti na trgu Skupnosti povečali, tako da se bo izboljšala dobičkonosnost industrije Skupnosti in preprečila opustitev proizvodnje. |
| --- | --- |

(103)

Vendar se po uvedbi protidampinških ukrepov pričakuje, da se bodo obseg prodaje in cene industrije Skupnosti na trgu Skupnosti povečali, tako da se bo izboljšala dobičkonosnost industrije Skupnosti in preprečila opustitev proizvodnje.

| (104) | Zato je očitno, da so protidampinški ukrepi v interesu industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(104)

Zato je očitno, da so protidampinški ukrepi v interesu industrije Skupnosti.

3.   Interes uporabnikov

| (105) | Edino industrijo, ki uporablja EMD, predstavljajo proizvajalci primarnih baterij na alkalični in cink-ogljikovi osnovi. |
| --- | --- |

(105)

Edino industrijo, ki uporablja EMD, predstavljajo proizvajalci primarnih baterij na alkalični in cink-ogljikovi osnovi.

| (106) | Kot je navedeno zgoraj, so bili vprašalniki poslani vsem znanim proizvajalcem baterij v Skupnosti. Odgovore so poslale štiri družbe, ki predstavljajo 93 % potrošnje Skupnosti; trije med odgovori so bili preverjeni na kraju samem. |
| --- | --- |

(106)

Kot je navedeno zgoraj, so bili vprašalniki poslani vsem znanim proizvajalcem baterij v Skupnosti. Odgovore so poslale štiri družbe, ki predstavljajo 93 % potrošnje Skupnosti; trije med odgovori so bili preverjeni na kraju samem.

| (107) | Kot je navedeno zgoraj, je bilo ugotovljeno, da so bili proizvajalci baterij v ES izpostavljeni znatnemu pritisku, ki je bil rezultat globalnega povišanja cen surovin (cinka, niklja, bakra, jekla) in povečanja globalne konkurence na trgu baterij. Trdili so, da bi uvedba protidampinških ukrepov na uvoz iz Južne Afrike povečala obstoječi pritisk na cene in povzročila izgube, saj povišanja cen ne bi mogli prenesti na svoje stranke. Vendar je bilo ugotovljeno, da so bili v obdobju preiskave na splošno še vedno v dobrem finančnem položaju z znatnim dobičkom pred obdavčitvijo, v obravnavanem obdobju pa so povečali obseg prodaje zaradi pozitivne javne podobe svojih blagovnih znamk. Glede na dobljene informacije je bilo možno preveriti, ali so lahko stroški EMD za proizvajanje baterij med 10 % in 15 % (odvisno od velikosti baterij) skupnih stroškov, in oceniti, ali uvedba protidampinške dajatve na predlagani ravni ne more povečati ocenjene ravni cene baterij za več kot 0,01 EUR do 0,02 EUR. Povišanje cen baterij, ki je lahko rezultat uvedbe protidampinške dajatve, je bilo določeno z uporabo predlagane ravni dajatve za stroške proizvodnje za različne velikosti baterij. |
| --- | --- |

(107)

Kot je navedeno zgoraj, je bilo ugotovljeno, da so bili proizvajalci baterij v ES izpostavljeni znatnemu pritisku, ki je bil rezultat globalnega povišanja cen surovin (cinka, niklja, bakra, jekla) in povečanja globalne konkurence na trgu baterij. Trdili so, da bi uvedba protidampinških ukrepov na uvoz iz Južne Afrike povečala obstoječi pritisk na cene in povzročila izgube, saj povišanja cen ne bi mogli prenesti na svoje stranke. Vendar je bilo ugotovljeno, da so bili v obdobju preiskave na splošno še vedno v dobrem finančnem položaju z znatnim dobičkom pred obdavčitvijo, v obravnavanem obdobju pa so povečali obseg prodaje zaradi pozitivne javne podobe svojih blagovnih znamk. Glede na dobljene informacije je bilo možno preveriti, ali so lahko stroški EMD za proizvajanje baterij med 10 % in 15 % (odvisno od velikosti baterij) skupnih stroškov, in oceniti, ali uvedba protidampinške dajatve na predlagani ravni ne more povečati ocenjene ravni cene baterij za več kot 0,01 EUR do 0,02 EUR. Povišanje cen baterij, ki je lahko rezultat uvedbe protidampinške dajatve, je bilo določeno z uporabo predlagane ravni dajatve za stroške proizvodnje za različne velikosti baterij.

| (108) | Kljub splošnemu nasprotovanju uvedbi ukrepov je več uporabnikov priznalo, da bi opustitev proizvodnje industrije Skupnosti imela negativen učinek na njihov položaj in konkurenco na trgu ES, saj industrija Skupnosti proizvaja visoko kvalitetne EMD, primerne za proizvodnjo vrhunskih baterij. Če bi industrija Skupnosti opustila proizvodnjo, bi uporabniki tvegali, da postanejo odvisni samo od EMD iz Južne Afrike. |
| --- | --- |

(108)

Kljub splošnemu nasprotovanju uvedbi ukrepov je več uporabnikov priznalo, da bi opustitev proizvodnje industrije Skupnosti imela negativen učinek na njihov položaj in konkurenco na trgu ES, saj industrija Skupnosti proizvaja visoko kvalitetne EMD, primerne za proizvodnjo vrhunskih baterij. Če bi industrija Skupnosti opustila proizvodnjo, bi uporabniki tvegali, da postanejo odvisni samo od EMD iz Južne Afrike.

| (109) | Glede na navedeno se lahko začasno sklene, da uvedba kakršnih koli protidampinških ukrepov verjetno ne more resno vplivati na stanje industrije uporabnikov. |
| --- | --- |

(109)

Glede na navedeno se lahko začasno sklene, da uvedba kakršnih koli protidampinških ukrepov verjetno ne more resno vplivati na stanje industrije uporabnikov.

4.   Interes nepovezanih uvoznikov/trgovcev v Skupnosti

| (110) | Edini uvoznik v Skupnosti, ki uvaža EMD iz Južne Afrike, je sodeloval v preiskavi. Na podlagi predloženih informacij je bilo ugotovljeno, da je ta uvoznik izključni in neodvisni zastopnik družbe Delta. Celoten uvoz EMD iz Južne Afrike je bil v Skupnosti prodan prek te družbe. Njene trgovinske dejavnosti so predstavljale manj kot 20 % njenega prometa. Ta uvoznik je izrazil zaskrbljenost zaradi možne uvedbe ukrepov. Vendar tudi če njegova prodaja po uvedbi ukrepov upade in se provizije zastopnika zmanjšajo, se pričakuje, da bo ohranil dobro finančno stanje, poleg tega pa ukrepi verjetno ne bodo znatno vplivali na uvoznika. Tako je jasno, da bo protidampinška dajatev vplivala na uporabnike. |
| --- | --- |

(110)

Edini uvoznik v Skupnosti, ki uvaža EMD iz Južne Afrike, je sodeloval v preiskavi. Na podlagi predloženih informacij je bilo ugotovljeno, da je ta uvoznik izključni in neodvisni zastopnik družbe Delta. Celoten uvoz EMD iz Južne Afrike je bil v Skupnosti prodan prek te družbe. Njene trgovinske dejavnosti so predstavljale manj kot 20 % njenega prometa. Ta uvoznik je izrazil zaskrbljenost zaradi možne uvedbe ukrepov. Vendar tudi če njegova prodaja po uvedbi ukrepov upade in se provizije zastopnika zmanjšajo, se pričakuje, da bo ohranil dobro finančno stanje, poleg tega pa ukrepi verjetno ne bodo znatno vplivali na uvoznika. Tako je jasno, da bo protidampinška dajatev vplivala na uporabnike.

| (111) | Na podlagi tega je bilo začasno sklenjeno, da uvedba protidampinških ukrepov verjetno ne bo imela resnega negativnega učinka na položaj uvoznikov v Skupnosti. |
| --- | --- |

(111)

Na podlagi tega je bilo začasno sklenjeno, da uvedba protidampinških ukrepov verjetno ne bo imela resnega negativnega učinka na položaj uvoznikov v Skupnosti.

5.   Sklepna ugotovitev o interesu Skupnosti

| (112) | Lahko se pričakuje, da bodo učinki uvedbe ukrepov industriji Skupnosti omogočili, da nadoknadi izgubljeni delež pri prodaji in tržni delež ter izboljša svojo dobičkonosnost. Glede na čedalje slabše stanje industrije Skupnosti obstaja resno tveganje, da bi ob odsotnosti ukrepov industrija Skupnosti morala zapreti svoje proizvodne obrate ter odpustiti delovno silo. |
| --- | --- |

(112)

Lahko se pričakuje, da bodo učinki uvedbe ukrepov industriji Skupnosti omogočili, da nadoknadi izgubljeni delež pri prodaji in tržni delež ter izboljša svojo dobičkonosnost. Glede na čedalje slabše stanje industrije Skupnosti obstaja resno tveganje, da bi ob odsotnosti ukrepov industrija Skupnosti morala zapreti svoje proizvodne obrate ter odpustiti delovno silo.

| (113) | Glede na uporabo zadevnega izdelka pri proizvodnji baterij, pri čemer so stroški EMD neznatni v primerjavi z vrednostjo končnega izdelka, vpliv za uporabnike ne bi smel biti bistven, kot je navedeno v uvodni izjavi 107. |
| --- | --- |

(113)

Glede na uporabo zadevnega izdelka pri proizvodnji baterij, pri čemer so stroški EMD neznatni v primerjavi z vrednostjo končnega izdelka, vpliv za uporabnike ne bi smel biti bistven, kot je navedeno v uvodni izjavi 107.

| (114) | Glede na navedeno se začasno sklene, da ni utemeljenih razlogov proti uvedbi protidampinških dajatev na uvoz nekaterih manganovih dioksidov s poreklom iz Južne Afrike. |
| --- | --- |

(114)

Glede na navedeno se začasno sklene, da ni utemeljenih razlogov proti uvedbi protidampinških dajatev na uvoz nekaterih manganovih dioksidov s poreklom iz Južne Afrike.

G.   ZAČASNI PROTIDAMPINŠKI UKREPI

1.   Stopnja odprave škode

| (115) | Ob upoštevanju sklepov v zvezi z dampingom, posledično škodo, vzročno zvezo in interesom Skupnosti bi bilo treba uvesti začasne ukrepe, da se prepreči, da bi dampinški uvoz še naprej povzročal škodo industriji Skupnosti. |
| --- | --- |

(115)

Ob upoštevanju sklepov v zvezi z dampingom, posledično škodo, vzročno zvezo in interesom Skupnosti bi bilo treba uvesti začasne ukrepe, da se prepreči, da bi dampinški uvoz še naprej povzročal škodo industriji Skupnosti.

| (116) | Ukrepe je treba uvesti na ravni, ki omogoča odpravo škode, ki jo je ta uvoz povzročil industriji Skupnosti, ne da bi se presegla ugotovljena stopnja dampinga. Ob računanju zneska dajatve, potrebnega za odpravo učinkov škodljivega dampinga je bilo sklenjeno, da bi morali ukrepi industriji Skupnosti omogočati, da pokrije svoje stroške in ustvari skupni dobiček od prodaje podobnega izdelka pred obdavčitvijo v Skupnosti, ki bi ga ta industrija lahko ustvarila ob normalnih konkurenčnih pogojih, tj. brez dampinškega uvoza. Stopnja dobička pred obdavčitvijo, ki se je uporabljala za ta izračun, je ustrezala dobičku, ki ga je industrija Skupnosti dosegla na začetku obravnavanega obdobja, v času, ko so bile cene EMD iz Južne Afrike na enaki ravni kot cene podobnega izdelka, ki ga je prodajala industrija Skupnosti. |
| --- | --- |

(116)

Ukrepe je treba uvesti na ravni, ki omogoča odpravo škode, ki jo je ta uvoz povzročil industriji Skupnosti, ne da bi se presegla ugotovljena stopnja dampinga. Ob računanju zneska dajatve, potrebnega za odpravo učinkov škodljivega dampinga je bilo sklenjeno, da bi morali ukrepi industriji Skupnosti omogočati, da pokrije svoje stroške in ustvari skupni dobiček od prodaje podobnega izdelka pred obdavčitvijo v Skupnosti, ki bi ga ta industrija lahko ustvarila ob normalnih konkurenčnih pogojih, tj. brez dampinškega uvoza. Stopnja dobička pred obdavčitvijo, ki se je uporabljala za ta izračun, je ustrezala dobičku, ki ga je industrija Skupnosti dosegla na začetku obravnavanega obdobja, v času, ko so bile cene EMD iz Južne Afrike na enaki ravni kot cene podobnega izdelka, ki ga je prodajala industrija Skupnosti.

| (117) | Potrebno povečanje cen je bilo nato določeno na podlagi primerjave tehtane povprečne uvozne cene, kakor je bila določena za izračun nelojalnega nižanja cen (glej uvodno izjavo 45), z neškodljivo ceno podobnih izdelkov, ki jih je industrija Skupnosti prodajala na trgu Skupnosti. Neškodljiva cena je bila izračunana tako, da se je v obdobju preiskave prilagodila prodajna cena industrije Skupnosti za dejansko izgubo/dobiček ter prištela zgoraj navedena stopnja dobička. Vsakršna razlika, ki je posledica te primerjave, je bila nato izražena v odstotkih celotne uvozne vrednosti CIF. |
| --- | --- |

(117)

Potrebno povečanje cen je bilo nato določeno na podlagi primerjave tehtane povprečne uvozne cene, kakor je bila določena za izračun nelojalnega nižanja cen (glej uvodno izjavo 45), z neškodljivo ceno podobnih izdelkov, ki jih je industrija Skupnosti prodajala na trgu Skupnosti. Neškodljiva cena je bila izračunana tako, da se je v obdobju preiskave prilagodila prodajna cena industrije Skupnosti za dejansko izgubo/dobiček ter prištela zgoraj navedena stopnja dobička. Vsakršna razlika, ki je posledica te primerjave, je bila nato izražena v odstotkih celotne uvozne vrednosti CIF.

| (118) | Stopnja škode je bila znatno višja od ugotovljene stopnje dampinga. |
| --- | --- |

(118)

Stopnja škode je bila znatno višja od ugotovljene stopnje dampinga.

2.   Začasni ukrepi

| (119) | Glede na navedeno se šteje, da je treba v skladu s členom 7(2) osnovne uredbe uvesti začasno protidampinško dajatev na stopnji dampinga, saj je nižja od zgoraj izračunane stopnje škode. |
| --- | --- |

(119)

Glede na navedeno se šteje, da je treba v skladu s členom 7(2) osnovne uredbe uvesti začasno protidampinško dajatev na stopnji dampinga, saj je nižja od zgoraj izračunane stopnje škode.

| (120) | Na podlagi navedenega so predlagane stopnje začasne dajatve naslednje:






  Delta E.M.D (Pty) Ltd | 14,9 % |
| --- | --- | --- |
| Vse druge družbe | 14,9 % |

(120)

Na podlagi navedenega so predlagane stopnje začasne dajatve naslednje:

Delta E.M.D (Pty) Ltd

14,9 %

Vse druge družbe

14,9 %

H.   KONČNA DOLOČBA

| (121) | Zaradi dobrega upravljanja je treba določiti obdobje, v katerem lahko zainteresirane stranke, ki so se javile v roku, določenem v obvestilu o začetku, v pisni obliki predložijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje. Poleg tega je treba poudariti, da so ugotovitve v zvezi z uvedbo protidampinških dajatev za namene te uredbe začasne in se lahko za kakršen koli dokončen ukrep ponovno proučijo – |
| --- | --- |

(121)

Zaradi dobrega upravljanja je treba določiti obdobje, v katerem lahko zainteresirane stranke, ki so se javile v roku, določenem v obvestilu o začetku, v pisni obliki predložijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje. Poleg tega je treba poudariti, da so ugotovitve v zvezi z uvedbo protidampinških dajatev za namene te uredbe začasne in se lahko za kakršen koli dokončen ukrep ponovno proučijo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Uvede se začasna protidampinška dajatev na uvoz elektrolitskih manganovih dioksidov (tj. manganovi dioksidi, proizvedeni z elektrolizo), ki po elektrolizi niso toplotno obdelani, se uvrščajo pod oznako KN ex 2820 10 00 (oznaka TARIC 2820100010) in so po poreklu iz Južne Afrike.

2.   Stopnja začasne protidampinške dajatve, ki se uporablja za neto ceno franko meja Skupnosti pred plačilom dajatve, je za izdelke, ki jih izdelajo spodaj navedene družbe, naslednja:

| Družba | Protidampinška dajatev | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- |
| Delta E.M.D. (Pty) Ltd. | 14,9 % | A828 |
| Vse druge družbe | 14,9 % | A999 |

Družba

Protidampinška dajatev

Dodatna oznaka TARIC

Delta E.M.D. (Pty) Ltd.

14,9 %

A828

Vse druge družbe

14,9 %

A999

3.   Sprostitev izdelka iz odstavka 1 v prosti promet v Skupnosti je predmet varščine, ki je enaka znesku začasne dajatve.

4.   Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavne določbe o carinskih dajatvah.

Člen 2

Brez poseganja v člen 20 Uredbe (ES) št. 384/96 lahko zainteresirane stranke v enem mesecu od dneva začetka veljavnosti te uredbe zahtevajo razkritje bistvenih dejstev in premislekov, na podlagi katerih je bila sprejeta ta uredba, ter v pisni obliki izrazijo svoja stališča in prosijo za ustno zaslišanje pred Komisijo.

V skladu s členom 21(4) Uredbe (ES) št. 384/96 lahko zadevne stranke predložijo pripombe v zvezi z uporabo te uredbe v enem mesecu od dneva začetka njene veljavnosti.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 1 te uredbe se uporablja šest mesecev.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 17. septembra 2007

Za Komisijo

Peter MANDELSON

Član Komisije

---

(1)  UL L 56, 6.3.1996, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2117/2005 (UL L 340, 23.12.2005, str. 17).

1

(2)  UL C 314, 21.12.2006, str. 78.

2

---

| 18.9.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 243/21 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 243/21

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1067/2007

z dne 17. septembra 2007

o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Staffordshire Cheese (ZOP))

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 z dne 20. marca 2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila (1) ter zlasti prvega pododstavka člena 7(4) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s prvim pododstavkom člena 6(2) in členom 17(2) Uredbe (ES) št. 510/2006 je bila vloga Združenega kraljestva za registracijo imena „Staffordshire Cheese“ objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (2). |
| --- | --- |

(1)

V skladu s prvim pododstavkom člena 6(2) in členom 17(2) Uredbe (ES) št. 510/2006 je bila vloga Združenega kraljestva za registracijo imena „Staffordshire Cheese“ objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (2).

| (2) | V skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 510/2006 je Komisija prejela izjavo o ugovoru. Ker je bila izjava o ugovoru kasneje umaknjena, je treba navedeno ime registrirati – |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 510/2006 je Komisija prejela izjavo o ugovoru. Ker je bila izjava o ugovoru kasneje umaknjena, je treba navedeno ime registrirati –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Ime iz Priloge k tej uredbi se registrira.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 17. septembra 2007

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 93, 31.3.2006, str. 12. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 952/2007 (UL L 210, 10.8.2007, str. 26).

1

(2)  UL C 148, 24.6.2006, str. 12.

2

---

PRILOGA

Kmetijski proizvodi za prehrano ljudi, našteti v Prilogi I k Pogodbi:

| Skupina 1.3 | Sir |
| --- | --- |

Skupina 1.3

Sir

ZDRUŽENO KRALJESTVO

Staffordshire Cheese (ZOP)

---

| 18.9.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 243/22 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 243/22

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1068/2007

z dne 17. septembra 2007

o odobritvi večjih sprememb specifikacije za ime, registrirano v registru zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Queso Nata de Cantabria (ZOP))

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 z dne 20. marca 2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila (1) ter zlasti prvega pododstavka člena 7(4) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s prvim pododstavkom člena 9(1) in členom 17(2) Uredbe (ES) št. 510/2006 je Komisija pregledala vlogo Španije za odobritev spremembe specifikacije zaščitene označbe porekla „Queso de Cantabria“, registrirane v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1107/96 (2). |
| --- | --- |

(1)

V skladu s prvim pododstavkom člena 9(1) in členom 17(2) Uredbe (ES) št. 510/2006 je Komisija pregledala vlogo Španije za odobritev spremembe specifikacije zaščitene označbe porekla „Queso de Cantabria“, registrirane v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1107/96 (2).

| (2) | Ker v smislu člena 9 Uredbe (ES) št. 510/2006 zadevna sprememba ni manjša, je Komisija objavila zahtevek za spremembo na podlagi člena 6 navedene uredbe v Uradnem listu Evropske unije
   (3). Ker v skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 510/2006 Komisija ni prejela nobene izjave o ugovoru, je treba spremembo odobriti – |
| --- | --- |

(2)

Ker v smislu člena 9 Uredbe (ES) št. 510/2006 zadevna sprememba ni manjša, je Komisija objavila zahtevek za spremembo na podlagi člena 6 navedene uredbe v Uradnem listu Evropske unije
   (3). Ker v skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 510/2006 Komisija ni prejela nobene izjave o ugovoru, je treba spremembo odobriti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Sprememba specifikacije, objavljena v Uradnem listu Evropske unije, v zvezi z imenom iz Priloge k tej uredbi se odobri.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 17. septembra 2007

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 93, 31.3.2006, str. 12. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 952/2007 (UL L 210, 10.8.2007, str. 26).

1

(2)  UL L 148, 21.6.1996, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2156/2005 (UL L 342, 24.12.2005, str. 54).

2

(3)  UL C 288, 25.11.2006, str. 8.

3

---

PRILOGA

Kmetijski proizvodi za prehrano ljudi, našteti v Prilogi I k Pogodbi

| Skupina 1.3 | Sir |
| --- | --- |

Skupina 1.3

Sir

ŠPANIJA

Queso Nata de Cantabria (ZOP)

---

| 18.9.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 243/23 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 243/23

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1069/2007

z dne 17. septembra 2007

o uvedbi protidampinške dajatve na uvoz polivinil alkohola (PVA) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), in zlasti člena 7 Uredbe,

po posvetovanju s svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

1.1   Začetek

| (1) | Komisija je 19. decembra 2006 v skladu s členom 5 osnovne uredbe v Uradnem listu Evropske unije
   (2) objavila obvestilo o začetku protidampinškega postopka („obvestilo o začetku“) v zvezi z uvozom polivinil alkohola („PVA“) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“) in Tajvana („zadevni državi“) v Skupnost. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 19. decembra 2006 v skladu s členom 5 osnovne uredbe v Uradnem listu Evropske unije
   (2) objavila obvestilo o začetku protidampinškega postopka („obvestilo o začetku“) v zvezi z uvozom polivinil alkohola („PVA“) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“) in Tajvana („zadevni državi“) v Skupnost.

| (2) | Postopek je bil uveden na podlagi pritožbe, ki jo je 6. novembra 2006 vložila družba Kuraray Specialties Europe GmbH („pritožnik“), od januarja 2007 Kuraray Europe GmbH, ki predstavlja večji delež, v tem primeru več kot 25 %, celotne proizvodnje polivinil alkohola (PVA) v Skupnosti. Pritožba je vsebovala prima facie dokaze o dampingu PVA s poreklom iz zadevnih držav in o znatni škodi, ki je zaradi tega nastala, kar je zadostovalo za uvedbo postopka. |
| --- | --- |

(2)

Postopek je bil uveden na podlagi pritožbe, ki jo je 6. novembra 2006 vložila družba Kuraray Specialties Europe GmbH („pritožnik“), od januarja 2007 Kuraray Europe GmbH, ki predstavlja večji delež, v tem primeru več kot 25 %, celotne proizvodnje polivinil alkohola (PVA) v Skupnosti. Pritožba je vsebovala prima facie dokaze o dampingu PVA s poreklom iz zadevnih držav in o znatni škodi, ki je zaradi tega nastala, kar je zadostovalo za uvedbo postopka.

1.2   Stranke v postopku

| (3) | Komisija je proizvajalca pritožnika in druge znane proizvajalce Skupnosti, proizvajalce izvoznike iz zadevnih držav, uvoznike/trgovce in uporabnike, za katere je znano, da jih to zadeva, ter predstavnike zadevnih držav izvoznic uradno seznanila z začetkom postopka. Zainteresirane stranke so imele možnost pisno izraziti svoja stališča in zahtevati zaslišanje v roku, določenem v obvestilu o začetku. Vsem zainteresiranim strankam, ki so zahtevale zaslišanje ter dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo zaslišanje odobreno. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je proizvajalca pritožnika in druge znane proizvajalce Skupnosti, proizvajalce izvoznike iz zadevnih držav, uvoznike/trgovce in uporabnike, za katere je znano, da jih to zadeva, ter predstavnike zadevnih držav izvoznic uradno seznanila z začetkom postopka. Zainteresirane stranke so imele možnost pisno izraziti svoja stališča in zahtevati zaslišanje v roku, določenem v obvestilu o začetku. Vsem zainteresiranim strankam, ki so zahtevale zaslišanje ter dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo zaslišanje odobreno.

| (4) | Da bi proizvajalci izvozniki v LRK lahko predložili zahtevek za tržnogospodarsko obravnavo („TGO“) ali individualno obravnavo („IO“), če tako želijo, je Komisija proizvajalcem izvoznikom, za katere je znano, da jih to zadeva, in organom LRK poslala obrazce za zahtevek. En proizvajalec izvoznik v LRK je zahteval TGO v skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe, ali pa IO, če bi preiskava pokazala, da ne izpolnjujejo pogojev za TGO. |
| --- | --- |

(4)

Da bi proizvajalci izvozniki v LRK lahko predložili zahtevek za tržnogospodarsko obravnavo („TGO“) ali individualno obravnavo („IO“), če tako želijo, je Komisija proizvajalcem izvoznikom, za katere je znano, da jih to zadeva, in organom LRK poslala obrazce za zahtevek. En proizvajalec izvoznik v LRK je zahteval TGO v skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe, ali pa IO, če bi preiskava pokazala, da ne izpolnjujejo pogojev za TGO.

| (5) | Zaradi očitno velikega števila proizvajalcev izvoznikov v LRK in uvoznikov v Skupnosti je bilo za določitev dampinga in škode v obvestilu o začetku predvideno vzorčenje za te stranke v skladu s členom 17 osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(5)

Zaradi očitno velikega števila proizvajalcev izvoznikov v LRK in uvoznikov v Skupnosti je bilo za določitev dampinga in škode v obvestilu o začetku predvideno vzorčenje za te stranke v skladu s členom 17 osnovne uredbe.

| (6) | Vendar pa je bilo v zvezi s proizvajalci izvozniki v LRK, glede na to, da so sodelovali samo trije proizvajalci izvozniki, v nadaljevanju sklenjeno, da vzorčenje ne bo potrebno. |
| --- | --- |

(6)

Vendar pa je bilo v zvezi s proizvajalci izvozniki v LRK, glede na to, da so sodelovali samo trije proizvajalci izvozniki, v nadaljevanju sklenjeno, da vzorčenje ne bo potrebno.

| (7) | Komisija je v zvezi z uvozniki PVA zahtevala, da vsi znani uvozniki predložijo informacije o uvozu in prodaji zadevnega izdelka. Komisija je na podlagi informacij, ki jih je prejela od 14 sodelujočih uvoznikov, izbrala vzorec petih uvoznikov, od katerih sta bila dva iz Nemčije, eden iz Italije, eden iz Nizozemske in eden iz Združenih držav Amerike. Ti uvozniki so predstavljali največji reprezentativni obseg prodaje sodelujočih uvoznikov v Skupnosti (približno 80 %), ki ga je bilo mogoče ustrezno pregledati v razpoložljivem času. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je v zvezi z uvozniki PVA zahtevala, da vsi znani uvozniki predložijo informacije o uvozu in prodaji zadevnega izdelka. Komisija je na podlagi informacij, ki jih je prejela od 14 sodelujočih uvoznikov, izbrala vzorec petih uvoznikov, od katerih sta bila dva iz Nemčije, eden iz Italije, eden iz Nizozemske in eden iz Združenih držav Amerike. Ti uvozniki so predstavljali največji reprezentativni obseg prodaje sodelujočih uvoznikov v Skupnosti (približno 80 %), ki ga je bilo mogoče ustrezno pregledati v razpoložljivem času.

| (8) | Komisija je poslala vprašalnike vsem strankam, za katere je znano, da jih to zadeva, in vsem drugim družbam, ki so se javile v rokih, navedenih v obvestilu o začetku. Izpolnjene vprašalnike je prejela od dveh proizvajalcev Skupnosti, treh proizvajalcev izvoznikov v LRK, enega proizvajalca izvoznika v Tajvanu, petih vzorčenih uvoznikov in sedmih uporabnikov v Skupnosti. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je poslala vprašalnike vsem strankam, za katere je znano, da jih to zadeva, in vsem drugim družbam, ki so se javile v rokih, navedenih v obvestilu o začetku. Izpolnjene vprašalnike je prejela od dveh proizvajalcev Skupnosti, treh proizvajalcev izvoznikov v LRK, enega proizvajalca izvoznika v Tajvanu, petih vzorčenih uvoznikov in sedmih uporabnikov v Skupnosti.

| (9) | Dva od izpolnjenih vprašalnikov, ki so jih predložili uporabniki, sta bila nepopolna in se zato nista upoštevala. Poleg tega so nekateri uporabniki predložili pripombe, ne da bi izpolnili vprašalnike. |
| --- | --- |

(9)

Dva od izpolnjenih vprašalnikov, ki so jih predložili uporabniki, sta bila nepopolna in se zato nista upoštevala. Poleg tega so nekateri uporabniki predložili pripombe, ne da bi izpolnili vprašalnike.

| (10) | Eden od vzorčenih uvoznikov je dvakrat odpovedal dogovorjeni preveritveni obisk v zelo pozni fazi. Zato se podatki, ki jih je predložila ta družba, niso mogli preveriti in se jih začasno ni dalo upoštevati. |
| --- | --- |

(10)

Eden od vzorčenih uvoznikov je dvakrat odpovedal dogovorjeni preveritveni obisk v zelo pozni fazi. Zato se podatki, ki jih je predložila ta družba, niso mogli preveriti in se jih začasno ni dalo upoštevati.

| (11) | Komisija je poiskala in preverila vse informacije, potrebne za namene TGO/IO v primeru LRK in za predhodno ugotavljanje dampinga, škode, ki je zaradi njega nastala, in interesa Skupnosti, za obe zadevni državi. Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih naslednjih družb:






  (a) | Proizvajalci Skupnosti:






  — | Kuraray Europe GmbH, Frankfurt, Nemčija |
| --- | --- | --- | --- |

(11)

Komisija je poiskala in preverila vse informacije, potrebne za namene TGO/IO v primeru LRK in za predhodno ugotavljanje dampinga, škode, ki je zaradi njega nastala, in interesa Skupnosti, za obe zadevni državi. Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih naslednjih družb:

(a)

Proizvajalci Skupnosti:

—

Kuraray Europe GmbH, Frankfurt, Nemčija

| — | Celanese Chemicals Ibérica S.L., Tarragona, Španija |
| --- | --- |

—

Celanese Chemicals Ibérica S.L., Tarragona, Španija

| (b) | Proizvajalec izvoznik v Tajvanu:






  — | Chang Chun Petrochemical Co. Ltd., Tajpej |
| --- | --- | --- |

(b)

Proizvajalec izvoznik v Tajvanu:

—

Chang Chun Petrochemical Co. Ltd., Tajpej

| (c) | Proizvajalec izvoznik v LRK:






  — | Shanxi Sanwei Group Co., Ltd., Hongdong |
| --- | --- | --- |

(c)

Proizvajalec izvoznik v LRK:

—

Shanxi Sanwei Group Co., Ltd., Hongdong

| (d) | Nepovezani uvozniki v Skupnosti:






  — | Cordial Beheer en Registergoederen BV, Winschoten, Nizozemska |
| --- | --- | --- |

(d)

Nepovezani uvozniki v Skupnosti:

—

Cordial Beheer en Registergoederen BV, Winschoten, Nizozemska

| — | Menssing Chemiehandel & Consultants Gmbh, Hamburg, Nemčija |
| --- | --- |

—

Menssing Chemiehandel & Consultants Gmbh, Hamburg, Nemčija

| — | Omya Peralta GmbH, Hamburg, Nemčija |
| --- | --- |

—

Omya Peralta GmbH, Hamburg, Nemčija

| (e) | Uporabniki v Skupnosti:






  — | Cordial Beheer en Registergoederen BV, Winschoten, Nizozemska |
| --- | --- | --- |

(e)

Uporabniki v Skupnosti:

—

Cordial Beheer en Registergoederen BV, Winschoten, Nizozemska

| — | Wacker Chemie AG, Burghausen, Nemčija |
| --- | --- |

—

Wacker Chemie AG, Burghausen, Nemčija

| (12) | Ob upoštevanju potrebe po določitvi normalne vrednosti za proizvajalce izvoznike v LRK, ki niso zahtevali TGO ali ki jim TGO morda ne bo odobrena, je bil preveritveni obisk z namenom določitve normalne vrednosti na podlagi podatkov iz primerljive države, predvidene v obvestilu o začetku, tj. Japonske, opravljen v prostorih naslednjega proizvajalca:






  — | Kuraray Japan, Tokio |
| --- | --- | --- |

(12)

Ob upoštevanju potrebe po določitvi normalne vrednosti za proizvajalce izvoznike v LRK, ki niso zahtevali TGO ali ki jim TGO morda ne bo odobrena, je bil preveritveni obisk z namenom določitve normalne vrednosti na podlagi podatkov iz primerljive države, predvidene v obvestilu o začetku, tj. Japonske, opravljen v prostorih naslednjega proizvajalca:

—

Kuraray Japan, Tokio

1.3   Obdobje preiskave

| (13) | Preiskava dampinga in škode je zajela obdobje od 1. oktobra 2005 do 30. septembra 2006 („obdobje preiskave“ ali „OP“). Proučitev gibanj, pomembnih za oceno škode, je zajela obdobje od 1. januarja 2003 do konca obdobja preiskave („obravnavano obdobje“). |
| --- | --- |

(13)

Preiskava dampinga in škode je zajela obdobje od 1. oktobra 2005 do 30. septembra 2006 („obdobje preiskave“ ali „OP“). Proučitev gibanj, pomembnih za oceno škode, je zajela obdobje od 1. januarja 2003 do konca obdobja preiskave („obravnavano obdobje“).

2.   ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

2.1   Zadevni izdelek

| (14) | Zadevni izdelek so nekateri polivinil alkoholi (PVA) v obliki homopolimernih smol z viskoznostjo (izmerjeno v 4-odstotni raztopini) najmanj 3 mPas, vendar ne več kot 61 mPas, in stopnjo hidrolize najmanj 84,0 mol %, vendar ne več kot 99,9 mol %, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Tajvana („zadevni izdelek“), navadno uvrščen pod oznako KN ex 3905 30 00. |
| --- | --- |

(14)

Zadevni izdelek so nekateri polivinil alkoholi (PVA) v obliki homopolimernih smol z viskoznostjo (izmerjeno v 4-odstotni raztopini) najmanj 3 mPas, vendar ne več kot 61 mPas, in stopnjo hidrolize najmanj 84,0 mol %, vendar ne več kot 99,9 mol %, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Tajvana („zadevni izdelek“), navadno uvrščen pod oznako KN ex 3905 30 00.

| (15) | PVA se pridobiva s hidrolizo polivinil acetata, ki se proizvede s polimerizacijo monomera vinil acetat (slednji se pridobiva predvsem iz etilena in ocetne kisline). PVA se uporablja za številne namene. V Skupnosti se uporablja predvsem za proizvodnjo polivinil butirala („PVB“) (25–29 % potrošnje), sredstvo za polimerizacijo (21–25 %), premaze za papir (17–21 %), lepila (13–17 %) in škrobila za tekstil (8–12 %). |
| --- | --- |

(15)

PVA se pridobiva s hidrolizo polivinil acetata, ki se proizvede s polimerizacijo monomera vinil acetat (slednji se pridobiva predvsem iz etilena in ocetne kisline). PVA se uporablja za številne namene. V Skupnosti se uporablja predvsem za proizvodnjo polivinil butirala („PVB“) (25–29 % potrošnje), sredstvo za polimerizacijo (21–25 %), premaze za papir (17–21 %), lepila (13–17 %) in škrobila za tekstil (8–12 %).

| (16) | En uporabnik Skupnosti je trdil, da se določen izdelek, ki ga je kupil v LRK, ne bi smel obravnavati kot zadevni izdelek, ker (i) ni standardna vrsta PVA in ima drugačne in zelo specifične kemijske in fizikalne lastnosti ter (ii) ima drugačne uporabe ali namene od standardnega PVA. |
| --- | --- |

(16)

En uporabnik Skupnosti je trdil, da se določen izdelek, ki ga je kupil v LRK, ne bi smel obravnavati kot zadevni izdelek, ker (i) ni standardna vrsta PVA in ima drugačne in zelo specifične kemijske in fizikalne lastnosti ter (ii) ima drugačne uporabe ali namene od standardnega PVA.

| (17) | V zvezi s prvo trditvijo je bilo ugotovljeno, da je ta vrsta zajeta v opis izdelka, kakor je opisano v uvodni izjavi 14, in da so njene osnovne fizikalne in tehnične lastnosti takšne kot pri ostalih vrstah, zajetih v opis izdelka. V zvezi z drugo trditvijo je treba povedati, da se je ta določena vrsta PVA uporabljala za proizvodnjo PVB, ki ni le najpomembnejša uporaba PVA, kakor je navedeno v uvodni izjavi 15, ampak tudi najhitreje rastoči trg za PVA v Skupnosti. Bilo bi v nasprotju z dejstvi, če bi takšen trg označili za nestandardnega. Poleg tega je bilo ugotovljeno, da so se povprečne cene za PVA za različne uporabe gibale v enakem razponu. Glede na te ugotovitve se je štelo, da ni razloga za izključitev te vrste iz opisa izdelka, zato je bil zahtevek zavrnjen. |
| --- | --- |

(17)

V zvezi s prvo trditvijo je bilo ugotovljeno, da je ta vrsta zajeta v opis izdelka, kakor je opisano v uvodni izjavi 14, in da so njene osnovne fizikalne in tehnične lastnosti takšne kot pri ostalih vrstah, zajetih v opis izdelka. V zvezi z drugo trditvijo je treba povedati, da se je ta določena vrsta PVA uporabljala za proizvodnjo PVB, ki ni le najpomembnejša uporaba PVA, kakor je navedeno v uvodni izjavi 15, ampak tudi najhitreje rastoči trg za PVA v Skupnosti. Bilo bi v nasprotju z dejstvi, če bi takšen trg označili za nestandardnega. Poleg tega je bilo ugotovljeno, da so se povprečne cene za PVA za različne uporabe gibale v enakem razponu. Glede na te ugotovitve se je štelo, da ni razloga za izključitev te vrste iz opisa izdelka, zato je bil zahtevek zavrnjen.

2.2   Podobni izdelek

| (18) | Preiskava je pokazala, da imajo PVA, ki ga je industrija Skupnosti proizvedla in prodala v Skupnosti, PVA, ki je bil proizveden in prodan na tajvanskih in kitajskih domačih trgih, in PVA, ki je bil proizveden v LRK in Tajvanu ter izvožen v Skupnost, pa tudi PVA, ki je bil proizveden in prodan na Japonskem, v bistvu enake osnovne kemijske in fizikalne lastnosti ter enako osnovno uporabo. Zato se ti izdelki štejejo za podobne v smislu člena 1(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(18)

Preiskava je pokazala, da imajo PVA, ki ga je industrija Skupnosti proizvedla in prodala v Skupnosti, PVA, ki je bil proizveden in prodan na tajvanskih in kitajskih domačih trgih, in PVA, ki je bil proizveden v LRK in Tajvanu ter izvožen v Skupnost, pa tudi PVA, ki je bil proizveden in prodan na Japonskem, v bistvu enake osnovne kemijske in fizikalne lastnosti ter enako osnovno uporabo. Zato se ti izdelki štejejo za podobne v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.

3.   DAMPING

3.1   Tajvan

3.1.1   Normalna vrednost

| (19) | Za določitev normalne vrednosti se je najprej ugotovilo, ali je domača prodaja podobnega izdelka edinega proizvajalca izvoznika v Tajvanu neodvisnim strankam reprezentativna, tj. ali celotni obseg te prodaje predstavlja vsaj 5 % njegovega celotnega izvoza zadevnega izdelka v Skupnost, v skladu s členom 2(2) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(19)

Za določitev normalne vrednosti se je najprej ugotovilo, ali je domača prodaja podobnega izdelka edinega proizvajalca izvoznika v Tajvanu neodvisnim strankam reprezentativna, tj. ali celotni obseg te prodaje predstavlja vsaj 5 % njegovega celotnega izvoza zadevnega izdelka v Skupnost, v skladu s členom 2(2) osnovne uredbe.

| (20) | Za vsako vrsto izdelka, ki ga je proizvajalec izvoznik prodal na svojem domačem trgu in za katero je bilo ugotovljeno, da je neposredno primerljiva z vrsto izdelka, prodanega za izvoz v Skupnost, je bilo ugotovljeno, ali je domača prodaja zadosti reprezentativna. Domača prodaja posamezne vrste izdelka se je štela za zadosti reprezentativno, če je celotni obseg navedene vrste izdelka, prodanega neodvisnim strankam na domačem trgu v OP, predstavljal vsaj 5 % celotnega obsega prodaje primerljive vrste izdelka, izvoženega v Skupnost. |
| --- | --- |

(20)

Za vsako vrsto izdelka, ki ga je proizvajalec izvoznik prodal na svojem domačem trgu in za katero je bilo ugotovljeno, da je neposredno primerljiva z vrsto izdelka, prodanega za izvoz v Skupnost, je bilo ugotovljeno, ali je domača prodaja zadosti reprezentativna. Domača prodaja posamezne vrste izdelka se je štela za zadosti reprezentativno, če je celotni obseg navedene vrste izdelka, prodanega neodvisnim strankam na domačem trgu v OP, predstavljal vsaj 5 % celotnega obsega prodaje primerljive vrste izdelka, izvoženega v Skupnost.

| (21) | Komisija je nato proučila, ali se za domačo prodajo vsake vrste izdelka, ki se je prodajal na domačem trgu v reprezentativnih količinah, lahko šteje, da se je izvajala v običajnem poteku trgovine v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe. To je bilo opravljeno tako, da je bil za vsako izvoženo vrsto izdelka ugotovljen delež dobičkonosne domače prodaje neodvisnim strankam v OP. |
| --- | --- |

(21)

Komisija je nato proučila, ali se za domačo prodajo vsake vrste izdelka, ki se je prodajal na domačem trgu v reprezentativnih količinah, lahko šteje, da se je izvajala v običajnem poteku trgovine v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe. To je bilo opravljeno tako, da je bil za vsako izvoženo vrsto izdelka ugotovljen delež dobičkonosne domače prodaje neodvisnim strankam v OP.

| (22) | Za tiste vrste izdelka, pri katerih več kot 80 % obsega prodaje na domačen trgu ni bilo pod stroški na enoto in pri katerih je bila tehtana povprečna prodajna cena enaka tehtanim povprečnim proizvodnim stroškom ali višja, je bila normalna vrednost po vrsti izdelka izračunana kot tehtano povprečje vseh domačih prodajnih cen zadevne vrste. |
| --- | --- |

(22)

Za tiste vrste izdelka, pri katerih več kot 80 % obsega prodaje na domačen trgu ni bilo pod stroški na enoto in pri katerih je bila tehtana povprečna prodajna cena enaka tehtanim povprečnim proizvodnim stroškom ali višja, je bila normalna vrednost po vrsti izdelka izračunana kot tehtano povprečje vseh domačih prodajnih cen zadevne vrste.

| (23) | Kadar je obseg dobičkonosne prodaje določene vrste izdelka predstavljal 80 % celotnega obsega prodaje te vrste ali manj ali kadar je bila tehtana povprečna cena te vrste nižja od stroškov proizvodnje, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni, izračunani kot tehtano povprečje dobičkonosne prodaje samo navedene vrste, če je ta prodaja predstavljala 10 % celotnega obsega prodaje navedene vrste ali več. |
| --- | --- |

(23)

Kadar je obseg dobičkonosne prodaje določene vrste izdelka predstavljal 80 % celotnega obsega prodaje te vrste ali manj ali kadar je bila tehtana povprečna cena te vrste nižja od stroškov proizvodnje, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni, izračunani kot tehtano povprečje dobičkonosne prodaje samo navedene vrste, če je ta prodaja predstavljala 10 % celotnega obsega prodaje navedene vrste ali več.

| (24) | Kadar je obseg dobičkonosne prodaje katere koli vrste izdelka predstavljal manj kot 10 % celotnega obsega prodaje navedene vrste, se je štelo, da je bila ta posebna vrsta prodana v nezadostnih količinah, da bi bila domača cena lahko primerna osnova za določitev normalne vrednosti. |
| --- | --- |

(24)

Kadar je obseg dobičkonosne prodaje katere koli vrste izdelka predstavljal manj kot 10 % celotnega obsega prodaje navedene vrste, se je štelo, da je bila ta posebna vrsta prodana v nezadostnih količinah, da bi bila domača cena lahko primerna osnova za določitev normalne vrednosti.

| (25) | Kjer se domače cene določene vrste izdelka, ki ga je prodal proizvajalec izvoznik, niso dale uporabiti za določitev normalne vrednosti, je bila normalna vrednost skonstruirana v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(25)

Kjer se domače cene določene vrste izdelka, ki ga je prodal proizvajalec izvoznik, niso dale uporabiti za določitev normalne vrednosti, je bila normalna vrednost skonstruirana v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe.

| (26) | Pri konstruiranju normalne vrednosti v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe so vrednosti prodajnih, splošnih in administrativnih stroškov in dobička temeljile na podlagi dejanskih podatkov proizvodnje in prodaje v običajnem poteku trgovine zadevnega izdelka s strani proizvajalca izvoznika v preiskavi v skladu s členom 2(6) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(26)

Pri konstruiranju normalne vrednosti v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe so vrednosti prodajnih, splošnih in administrativnih stroškov in dobička temeljile na podlagi dejanskih podatkov proizvodnje in prodaje v običajnem poteku trgovine zadevnega izdelka s strani proizvajalca izvoznika v preiskavi v skladu s členom 2(6) osnovne uredbe.

3.1.2   Izvozna cena

| (27) | Edini proizvajalec izvoznik je izvažal zadevni izdelek neposredno neodvisnim strankam v Skupnosti. Izvozne cene so zato bile določene na podlagi cen, ki so jih te neodvisne stranke dejansko plačale ali jih plačujejo za zadevni izdelek, v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(27)

Edini proizvajalec izvoznik je izvažal zadevni izdelek neposredno neodvisnim strankam v Skupnosti. Izvozne cene so zato bile določene na podlagi cen, ki so jih te neodvisne stranke dejansko plačale ali jih plačujejo za zadevni izdelek, v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe.

3.1.3   Primerjava

| (28) | Primerjava normalnih vrednosti in izvoznih cen edinega proizvajalca izvoznika je bila opravljena na podlagi cene izdelka franko tovarna. Da bi bila zagotovljena poštena primerjava med normalno vrednostjo in izvoznimi cenami, je bila narejena odobritev v obliki prilagoditev za razlike v prevoznih in zavarovalniških stroških, manipulativnih, nakladalnih in drugih tozadevnih stroških, stroških pakiranja, posojilih, poprodajnih stroških (garancijah) in drugih dejavnikih (bančnih stroških), kadar je to bilo ustrezno in upravičeno, v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(28)

Primerjava normalnih vrednosti in izvoznih cen edinega proizvajalca izvoznika je bila opravljena na podlagi cene izdelka franko tovarna. Da bi bila zagotovljena poštena primerjava med normalno vrednostjo in izvoznimi cenami, je bila narejena odobritev v obliki prilagoditev za razlike v prevoznih in zavarovalniških stroških, manipulativnih, nakladalnih in drugih tozadevnih stroških, stroških pakiranja, posojilih, poprodajnih stroških (garancijah) in drugih dejavnikih (bančnih stroških), kadar je to bilo ustrezno in upravičeno, v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe.

3.1.4   Stopnja dampinga

| (29) | Primerjava normalnih vrednosti z izvoznimi cenami je v OP za edinega tajvanskega proizvajalca izvoznika Chang Chun Petrochemical Co. Ltd. pokazala stopnjo dampinga – 2,30 %. |
| --- | --- |

(29)

Primerjava normalnih vrednosti z izvoznimi cenami je v OP za edinega tajvanskega proizvajalca izvoznika Chang Chun Petrochemical Co. Ltd. pokazala stopnjo dampinga – 2,30 %.

| (30) | Glede na to, da je edina sodelujoča družba tudi edini proizvajalec izvoznik zadevnega izdelka v Tajvanu in da v OP predstavlja 100 % tajvanskega izvoza v ES, je bilo sklenjeno, da za Tajvan damping ni bil ugotovljen. |
| --- | --- |

(30)

Glede na to, da je edina sodelujoča družba tudi edini proizvajalec izvoznik zadevnega izdelka v Tajvanu in da v OP predstavlja 100 % tajvanskega izvoza v ES, je bilo sklenjeno, da za Tajvan damping ni bil ugotovljen.

3.2   Ljudska republika Kitajska (LRK)

3.2.1   Tržnogospodarska obravnava („TGO“)

| (31) | V skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe se v protidampinških preiskavah v zvezi z uvozom s poreklom iz LRK normalna vrednost določi v skladu z odstavki 1 do 6 člena 2 za tiste proizvajalce, ki so dokazali, da izpolnjujejo merila iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe, tj. kjer so takšni proizvajalci izvozniki dokazali, da v zvezi s proizvodnjo in prodajo podobnega izdelka veljajo pogoji tržnega gospodarstva. Ta merila so na kratko navedena spodaj v strnjeni obliki, zaradi boljše preglednosti:






  — | poslovne odločitve se sprejemajo v skladu s tržnimi razmerami, brez občutnega državnega vmešavanja, stroški pa odražajo tržne vrednosti, |
| --- | --- | --- |

(31)

V skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe se v protidampinških preiskavah v zvezi z uvozom s poreklom iz LRK normalna vrednost določi v skladu z odstavki 1 do 6 člena 2 za tiste proizvajalce, ki so dokazali, da izpolnjujejo merila iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe, tj. kjer so takšni proizvajalci izvozniki dokazali, da v zvezi s proizvodnjo in prodajo podobnega izdelka veljajo pogoji tržnega gospodarstva. Ta merila so na kratko navedena spodaj v strnjeni obliki, zaradi boljše preglednosti:

—

poslovne odločitve se sprejemajo v skladu s tržnimi razmerami, brez občutnega državnega vmešavanja, stroški pa odražajo tržne vrednosti,

| — | podjetja imajo jasen seznam osnovnih računovodskih evidenc, ki se neodvisno pregledujejo v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi („MRS“) in se uporabljajo za vse namene, |
| --- | --- |

—

podjetja imajo jasen seznam osnovnih računovodskih evidenc, ki se neodvisno pregledujejo v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi („MRS“) in se uporabljajo za vse namene,

| — | ni večjih izkrivljanj, ki bi še ostala iz bivšega sistema netržnega gospodarstva, |
| --- | --- |

—

ni večjih izkrivljanj, ki bi še ostala iz bivšega sistema netržnega gospodarstva,

| — | stečajno pravo in pravo lastninskih razmerij zagotavljata stabilnost in pravno varnost, |
| --- | --- |

—

stečajno pravo in pravo lastninskih razmerij zagotavljata stabilnost in pravno varnost,

| — | pretvorbe deviznih tečajev se opravljajo po tržnih stopnjah. |
| --- | --- |

—

pretvorbe deviznih tečajev se opravljajo po tržnih stopnjah.

| (32) | En kitajski proizvajalec izvoznik in njegova povezana trgovinska družba sta zahtevala TGO v skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe in v danih rokih izpolnila obrazec zahtevka za TGO za proizvajalce izvoznike. Proizvajalec izdeluje zadevni izdelek, medtem ko se njegova povezana trgovinska družba ukvarja z izvozom zadevnega izdelka. Ustaljena praksa Komisije je preveriti, ali skupina povezanih družb kot celota izpolnjuje pogoje za TGO. |
| --- | --- |

(32)

En kitajski proizvajalec izvoznik in njegova povezana trgovinska družba sta zahtevala TGO v skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe in v danih rokih izpolnila obrazec zahtevka za TGO za proizvajalce izvoznike. Proizvajalec izdeluje zadevni izdelek, medtem ko se njegova povezana trgovinska družba ukvarja z izvozom zadevnega izdelka. Ustaljena praksa Komisije je preveriti, ali skupina povezanih družb kot celota izpolnjuje pogoje za TGO.

| (33) | Komisija je v zvezi s proizvajalcem izvoznikom in njegovo povezano trgovinsko družbo poiskala vse potrebne informacije in preverila informacije iz zahtevka za TGO v prostorih zadevnih družb, za katere je menila, da je to potrebno. |
| --- | --- |

(33)

Komisija je v zvezi s proizvajalcem izvoznikom in njegovo povezano trgovinsko družbo poiskala vse potrebne informacije in preverila informacije iz zahtevka za TGO v prostorih zadevnih družb, za katere je menila, da je to potrebno.

| (34) | Preiskava je pokazala, da se kitajskemu proizvajalcu izvozniku TGO ne more odobriti, ker ni izpolnjeval prvega merila iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(34)

Preiskava je pokazala, da se kitajskemu proizvajalcu izvozniku TGO ne more odobriti, ker ni izpolnjeval prvega merila iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe.

| (35) | Za proizvajalca izvoznika in tudi njegovo povezano trgovinsko družbo je bilo ugotovljeno, da ju nadzorujejo družbe, ki so v celoti v državni lasti in ki jih zastopa velika večina članov upravnega odbora v razmerju, ki ni v skladu z njihovim lastniškim deležem. Poleg tega je bila v OP navsezadnje večina deležev v državni lasti. Zainteresirane stranke so dobile možnost, da dajo pripombe na zgornje ugotovitve. Komisija ni prejela nobenih pripomb, zaradi katerih bi se sklepi spremenili. |
| --- | --- |

(35)

Za proizvajalca izvoznika in tudi njegovo povezano trgovinsko družbo je bilo ugotovljeno, da ju nadzorujejo družbe, ki so v celoti v državni lasti in ki jih zastopa velika večina članov upravnega odbora v razmerju, ki ni v skladu z njihovim lastniškim deležem. Poleg tega je bila v OP navsezadnje večina deležev v državni lasti. Zainteresirane stranke so dobile možnost, da dajo pripombe na zgornje ugotovitve. Komisija ni prejela nobenih pripomb, zaradi katerih bi se sklepi spremenili.

| (36) | Na podlagi zgoraj navedenega kitajski proizvajalec izvoznik in njegova povezana trgovinska družba nista dokazala, da izpolnjujeta vsa merila iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe, in jima zato TGO ni mogel biti odobren. |
| --- | --- |

(36)

Na podlagi zgoraj navedenega kitajski proizvajalec izvoznik in njegova povezana trgovinska družba nista dokazala, da izpolnjujeta vsa merila iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe, in jima zato TGO ni mogel biti odobren.

3.2.2   Individualna obravnava („IO“)

| (37) | V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe se za države, ki jih zajema navedeni člen, uvede dajatev na ravni države, če sploh, razen v primerih, ko lahko družbe dokažejo, da izpolnjujejo vsa merila, določena v členu 9(5) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(37)

V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe se za države, ki jih zajema navedeni člen, uvede dajatev na ravni države, če sploh, razen v primerih, ko lahko družbe dokažejo, da izpolnjujejo vsa merila, določena v členu 9(5) osnovne uredbe.

| (38) | Edini kitajski proizvajalec izvoznik in njegova povezana trgovinska družba, ki sta zahtevala TGO, sta zahtevala tudi IO, če jima TGO ne bi bil odobren. |
| --- | --- |

(38)

Edini kitajski proizvajalec izvoznik in njegova povezana trgovinska družba, ki sta zahtevala TGO, sta zahtevala tudi IO, če jima TGO ne bi bil odobren.

| (39) | Na podlagi razpoložljivih informacij je bilo ugotovljeno, da proizvajalec izvoznik in njegova povezana trgovinska družba nista uspela dokazati, da v celoti izpolnjujeta vse zahteve za IO, kakor so določene v členu 9(5) osnovne uredbe. Na podlagi razlogov iz uvodne izjave 35 je bilo namreč ugotovljeno, da proizvajalec izvoznik in njegova povezana trgovinska družba nista uspela izpolniti merila iz člena 9(5)(c) osnovne uredbe, ki določa, da večina deležev pripada zasebnikom in da so državni uradniki, ki sodelujejo v upravnem odboru ali so na ključnih upravljavskih položajih, v manjšini ali pa je treba dokazati, da je družba kljub temu dovolj neodvisna od vmešavanja države. |
| --- | --- |

(39)

Na podlagi razpoložljivih informacij je bilo ugotovljeno, da proizvajalec izvoznik in njegova povezana trgovinska družba nista uspela dokazati, da v celoti izpolnjujeta vse zahteve za IO, kakor so določene v členu 9(5) osnovne uredbe. Na podlagi razlogov iz uvodne izjave 35 je bilo namreč ugotovljeno, da proizvajalec izvoznik in njegova povezana trgovinska družba nista uspela izpolniti merila iz člena 9(5)(c) osnovne uredbe, ki določa, da večina deležev pripada zasebnikom in da so državni uradniki, ki sodelujejo v upravnem odboru ali so na ključnih upravljavskih položajih, v manjšini ali pa je treba dokazati, da je družba kljub temu dovolj neodvisna od vmešavanja države.

3.2.3   Primerljiva država

| (40) | V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe mora biti normalna vrednost za proizvajalce izvoznike, ki jim TGO ni bil odobren, določena na podlagi cen ali konstruirane vrednosti v primerljivi državi. |
| --- | --- |

(40)

V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe mora biti normalna vrednost za proizvajalce izvoznike, ki jim TGO ni bil odobren, določena na podlagi cen ali konstruirane vrednosti v primerljivi državi.

| (41) | V obvestilu o začetku je Komisija navedla, da namerava uporabiti Japonsko kot ustrezno primerljivo državo za določitev normalne vrednosti za LRK, zainteresirane stranke pa so bile pozvane, da predložijo svoje pripombe v zvezi s tem. Nekatere zainteresirane stranke so ugovarjale tej možnosti in namesto nje predlagale Indijo ali Tajvan. |
| --- | --- |

(41)

V obvestilu o začetku je Komisija navedla, da namerava uporabiti Japonsko kot ustrezno primerljivo državo za določitev normalne vrednosti za LRK, zainteresirane stranke pa so bile pozvane, da predložijo svoje pripombe v zvezi s tem. Nekatere zainteresirane stranke so ugovarjale tej možnosti in namesto nje predlagale Indijo ali Tajvan.

| (42) | V Indiji ni bilo znatne proizvodnje podobnega izdelka. Tajvan je bil predmet preiskave in bi zato lahko bili podatki v tej državi izkrivljeni zaradi dampinga. Zato so bile stranke obveščene, da je bila za primerljivo državo izbrana Japonska, ker ni bila predmet preiskave, ker je imela reprezentativno proizvodnjo podobnega izdelka in ker so se konkurenčni pogoji zdeli ustrezni. |
| --- | --- |

(42)

V Indiji ni bilo znatne proizvodnje podobnega izdelka. Tajvan je bil predmet preiskave in bi zato lahko bili podatki v tej državi izkrivljeni zaradi dampinga. Zato so bile stranke obveščene, da je bila za primerljivo državo izbrana Japonska, ker ni bila predmet preiskave, ker je imela reprezentativno proizvodnjo podobnega izdelka in ker so se konkurenčni pogoji zdeli ustrezni.

| (43) | Komisija je štiri znane proizvajalce na Japonskem pozvala k sodelovanju in jim poslala ustrezne vprašalnike. Dva od štirih proizvajalcev sta vprašalnike izpolnila. Vendar pa eden od njiju ni predložil popolnih podatkov in ni sprejel preveritvenega obiska. Podatki, ki jih je predložil edini v celoti sodelujoči japonski proizvajalec, so bili preverjeni na kraju samem. |
| --- | --- |

(43)

Komisija je štiri znane proizvajalce na Japonskem pozvala k sodelovanju in jim poslala ustrezne vprašalnike. Dva od štirih proizvajalcev sta vprašalnike izpolnila. Vendar pa eden od njiju ni predložil popolnih podatkov in ni sprejel preveritvenega obiska. Podatki, ki jih je predložil edini v celoti sodelujoči japonski proizvajalec, so bili preverjeni na kraju samem.

| (44) | Vendar pa je po preveritvenem obisku pri tajvanskem proizvajalcu izvozniku bilo ugotovljeno, da Tajvan v OP ni izvažal po dampinških cenah. Zato se je vprašanje o izbiri primerljive države ponovno proučilo. |
| --- | --- |

(44)

Vendar pa je po preveritvenem obisku pri tajvanskem proizvajalcu izvozniku bilo ugotovljeno, da Tajvan v OP ni izvažal po dampinških cenah. Zato se je vprašanje o izbiri primerljive države ponovno proučilo.

| (45) | V zvezi s tem je bilo ugotovljeno, da obseg proizvodnje v Tajvanu predstavlja več kot 100 % obsega kitajskega izvoza zadevnega izdelka v Skupnost. Poleg tega je mogoče tajvanski trg označiti kot odprt, glede na to, da je stopnja uvozne dajatve nizka (dajatev MFN 5 %). Preiskava je tudi pokazala, da v Tajvanu obstaja znatna domača prodaja podobnega izdelka in tudi zadosten uvoz na tajvanski trg. Zato se Tajvan šteje kot konkurenčen in dovolj reprezentativen trg za določitev normalne vrednosti za LRK. |
| --- | --- |

(45)

V zvezi s tem je bilo ugotovljeno, da obseg proizvodnje v Tajvanu predstavlja več kot 100 % obsega kitajskega izvoza zadevnega izdelka v Skupnost. Poleg tega je mogoče tajvanski trg označiti kot odprt, glede na to, da je stopnja uvozne dajatve nizka (dajatev MFN 5 %). Preiskava je tudi pokazala, da v Tajvanu obstaja znatna domača prodaja podobnega izdelka in tudi zadosten uvoz na tajvanski trg. Zato se Tajvan šteje kot konkurenčen in dovolj reprezentativen trg za določitev normalne vrednosti za LRK.

| (46) | Poleg tega uvoz PVA v Tajvan predstavlja približno 15 % domače potrošnje v primerjavi s samo približno 3 % na Japonskem, kar kaže na to, da je japonski trg manj ustrezen kot Tajvan v smislu konkurence glede uvoza. Na podlagi navedenega je bilo začasno sklenjeno, da se za primerljivo državo uporabi Tajvan, saj predstavlja najprimernejšo primerljivo državo v smislu člena 2(7)(a) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(46)

Poleg tega uvoz PVA v Tajvan predstavlja približno 15 % domače potrošnje v primerjavi s samo približno 3 % na Japonskem, kar kaže na to, da je japonski trg manj ustrezen kot Tajvan v smislu konkurence glede uvoza. Na podlagi navedenega je bilo začasno sklenjeno, da se za primerljivo državo uporabi Tajvan, saj predstavlja najprimernejšo primerljivo državo v smislu člena 2(7)(a) osnovne uredbe.

3.2.4   Normalna vrednost

| (47) | Po izbiri Tajvana kot primerljive države, kakor je navedeno v uvodni izjavi 46, in v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe je bila normalna vrednost za Tajvan, določena v uvodnih izjavah 19 do 26, uporabljena za izračun dampinga za LRK. |
| --- | --- |

(47)

Po izbiri Tajvana kot primerljive države, kakor je navedeno v uvodni izjavi 46, in v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe je bila normalna vrednost za Tajvan, določena v uvodnih izjavah 19 do 26, uporabljena za izračun dampinga za LRK.

3.2.5   Izvozna cena

| (48) | Glede na to, da so v OP trije sodelujoči kitajski proizvajalci izvozniki skupaj predstavljali skoraj celoten izvoz zadevnega izdelka v Skupnost, so se za določitev izvozne cene uporabili njihovi lastni podatki o izvozu. Zanesljivost predloženih podatkov je bila kljub temu preverjena s podatki Eurostata o uvozu, ki so se med seboj zadostno ujemali. |
| --- | --- |

(48)

Glede na to, da so v OP trije sodelujoči kitajski proizvajalci izvozniki skupaj predstavljali skoraj celoten izvoz zadevnega izdelka v Skupnost, so se za določitev izvozne cene uporabili njihovi lastni podatki o izvozu. Zanesljivost predloženih podatkov je bila kljub temu preverjena s podatki Eurostata o uvozu, ki so se med seboj zadostno ujemali.

| (49) | Trije sodelujoči proizvajalci izvozniki v LRK so v Skupnost izvažali neposredno neodvisnim strankam v Skupnosti ali prek povezanih trgovinskih družb v izvoznih državah. |
| --- | --- |

(49)

Trije sodelujoči proizvajalci izvozniki v LRK so v Skupnost izvažali neposredno neodvisnim strankam v Skupnosti ali prek povezanih trgovinskih družb v izvoznih državah.

| (50) | Za celoten izvoz so bile izvozne cene določene na podlagi cen, ki so bile dejansko plačane ali se plačujejo v Skupnosti, v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(50)

Za celoten izvoz so bile izvozne cene določene na podlagi cen, ki so bile dejansko plačane ali se plačujejo v Skupnosti, v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe.

3.2.6   Primerjava

| (51) | Primerjava normalnih vrednosti edinega proizvajalca v primerljivi državi, Tajvanu, in izvoznih cen treh sodelujočih kitajskih proizvajalcev izvoznikov je bila opravljena na podlagi franko tovarna. Da bi bila zagotovljena poštena primerjava med normalno vrednostjo in izvoznimi cenami, je bila narejena odobritev v obliki prilagoditev za razlike v prevoznih in zavarovalniških stroških, manipulativnih, nakladalnih in drugih tozadevnih stroških, stroških pakiranja, posojilih in provizijah, kadar je to bilo ustrezno in upravičeno, v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(51)

Primerjava normalnih vrednosti edinega proizvajalca v primerljivi državi, Tajvanu, in izvoznih cen treh sodelujočih kitajskih proizvajalcev izvoznikov je bila opravljena na podlagi franko tovarna. Da bi bila zagotovljena poštena primerjava med normalno vrednostjo in izvoznimi cenami, je bila narejena odobritev v obliki prilagoditev za razlike v prevoznih in zavarovalniških stroških, manipulativnih, nakladalnih in drugih tozadevnih stroških, stroških pakiranja, posojilih in provizijah, kadar je to bilo ustrezno in upravičeno, v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe.

3.2.7   Stopnja dampinga

| (52) | Ker TGO ali IO nista bila odobrena nobenemu sodelujočemu kitajskemu proizvajalcu izvozniku, je bila stopnja dampinga za celotno državo izračunana za celo LRK na osnovi tehtanega povprečja izvoznih cen treh sodelujočih proizvajalcev izvoznikov na podlagi franko tovarna. |
| --- | --- |

(52)

Ker TGO ali IO nista bila odobrena nobenemu sodelujočemu kitajskemu proizvajalcu izvozniku, je bila stopnja dampinga za celotno državo izračunana za celo LRK na osnovi tehtanega povprečja izvoznih cen treh sodelujočih proizvajalcev izvoznikov na podlagi franko tovarna.

| (53) | Primerjava tehtanega povprečja kitajskih izvoznih cen in tehtanega povprečja normalne vrednosti primerljive države je pokazala stopnjo dampinga 10,06 %. |
| --- | --- |

(53)

Primerjava tehtanega povprečja kitajskih izvoznih cen in tehtanega povprečja normalne vrednosti primerljive države je pokazala stopnjo dampinga 10,06 %.

4.   ŠKODA

4.1   Proizvodnja Skupnosti in industrija Skupnosti

| (54) | V Skupnosti izdelujejo podoben izdelek za prodajo tri družbe: Kuraray Europe GmbH („KEG“) v Nemčiji, Celanese Ibérica Chemicals („Celanese“) v Španiji in tretji proizvajalec, ki izdeluje zelo omejeno količino, vendar ni sodeloval v preiskavi. KEG in Celanese sta v celoti sodelovala v preiskavi. |
| --- | --- |

(54)

V Skupnosti izdelujejo podoben izdelek za prodajo tri družbe: Kuraray Europe GmbH („KEG“) v Nemčiji, Celanese Ibérica Chemicals („Celanese“) v Španiji in tretji proizvajalec, ki izdeluje zelo omejeno količino, vendar ni sodeloval v preiskavi. KEG in Celanese sta v celoti sodelovala v preiskavi.

| (55) | Poleg zgoraj omenjene proizvodnje trije proizvajalci Skupnosti izdelujejo podobni izdelek samo za lastno uporabo. Dve od treh družb sta sodelovali v preiskavi kot uporabnici, saj sta nabavili znatne količine zadevnega izdelka za proizvodnjo svojih izdelkov na koncu proizvodne verige. |
| --- | --- |

(55)

Poleg zgoraj omenjene proizvodnje trije proizvajalci Skupnosti izdelujejo podobni izdelek samo za lastno uporabo. Dve od treh družb sta sodelovali v preiskavi kot uporabnici, saj sta nabavili znatne količine zadevnega izdelka za proizvodnjo svojih izdelkov na koncu proizvodne verige.

| (56) | Glede na to, da sta dva sodelujoča proizvajalca, navedena v uvodni izjavi 54, predstavljala 80 % celotne proizvodnje Skupnosti (za lastno in nelastno uporabo) v OP, se šteje, da predstavljata glavni delež celotne proizvodnje podobnega izdelka v Skupnosti. Zato zanju velja, da predstavljata industrijo Skupnosti v smislu členov 4(1) in 5(4) osnovne uredbe in bosta v nadaljnjem besedilu imenovana „industrija Skupnosti“. |
| --- | --- |

(56)

Glede na to, da sta dva sodelujoča proizvajalca, navedena v uvodni izjavi 54, predstavljala 80 % celotne proizvodnje Skupnosti (za lastno in nelastno uporabo) v OP, se šteje, da predstavljata glavni delež celotne proizvodnje podobnega izdelka v Skupnosti. Zato zanju velja, da predstavljata industrijo Skupnosti v smislu členov 4(1) in 5(4) osnovne uredbe in bosta v nadaljnjem besedilu imenovana „industrija Skupnosti“.

| (57) | Glede na to, da industrijo Skupnosti sestavljata samo dva proizvajalca, so podatki za industrijo Skupnosti izraženi v obliki indeksov, da se ohrani zaupnost, v skladu s členom 19 osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(57)

Glede na to, da industrijo Skupnosti sestavljata samo dva proizvajalca, so podatki za industrijo Skupnosti izraženi v obliki indeksov, da se ohrani zaupnost, v skladu s členom 19 osnovne uredbe.

| (58) | Za ugotovitev, ali je industrija Skupnosti utrpela škodo, in določitev porabe in različnih gospodarskih kazalcev, povezanih s stanjem industrije Skupnosti, je bilo proučeno, ali in v kakšni meri je potrebno v analizi upoštevati nadaljnjo uporabo proizvodnje podobnega izdelka industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(58)

Za ugotovitev, ali je industrija Skupnosti utrpela škodo, in določitev porabe in različnih gospodarskih kazalcev, povezanih s stanjem industrije Skupnosti, je bilo proučeno, ali in v kakšni meri je potrebno v analizi upoštevati nadaljnjo uporabo proizvodnje podobnega izdelka industrije Skupnosti.

| (59) | PVA se uporablja kot vmesni material za vrsto drugih izdelkov. V Skupnosti se pogosto uporablja v proizvodnji polivinil butirala („PVB“), za lepila, premaze za papir, kot sredstvo za polimerizacijo in za škrobila za tekstil. V preiskavi je bilo ugotovljeno, da je en proizvajalec Skupnosti, ki je večino PVA lastne izdelave prodal na odprtem trgu, uporabil tudi znatno količino PVA lastne izdelave za nadaljnjo predelavo znotraj iste družbe. Taka uporaba se šteje za lastno uporabo. Kakor je pojasnjeno v uvodni izjavi 55, so poleg te proizvodnje za lastno uporabo še tri druge družbe v Skupnosti izdelovale PVA samo za lastno uporabo in vsaj dve od njih sta kot uporabnici tudi nabavili znatne količine PVA na trgu za nadaljnjo predelavo. |
| --- | --- |

(59)

PVA se uporablja kot vmesni material za vrsto drugih izdelkov. V Skupnosti se pogosto uporablja v proizvodnji polivinil butirala („PVB“), za lepila, premaze za papir, kot sredstvo za polimerizacijo in za škrobila za tekstil. V preiskavi je bilo ugotovljeno, da je en proizvajalec Skupnosti, ki je večino PVA lastne izdelave prodal na odprtem trgu, uporabil tudi znatno količino PVA lastne izdelave za nadaljnjo predelavo znotraj iste družbe. Taka uporaba se šteje za lastno uporabo. Kakor je pojasnjeno v uvodni izjavi 55, so poleg te proizvodnje za lastno uporabo še tri druge družbe v Skupnosti izdelovale PVA samo za lastno uporabo in vsaj dve od njih sta kot uporabnici tudi nabavili znatne količine PVA na trgu za nadaljnjo predelavo.

| (60) | Ugotovljeno je bilo, da bi lahko bila količina, ki so jo uporabile zadevne družbe za lastno uporabo, v bistvu nadomeščena z nabavljenim PVA, tj. če bi tržne razmere in/ali finančni vidiki sprožili takšno spremembo. Zato je bila vključena v tržno analizo Skupnosti. |
| --- | --- |

(60)

Ugotovljeno je bilo, da bi lahko bila količina, ki so jo uporabile zadevne družbe za lastno uporabo, v bistvu nadomeščena z nabavljenim PVA, tj. če bi tržne razmere in/ali finančni vidiki sprožili takšno spremembo. Zato je bila vključena v tržno analizo Skupnosti.

4.2   Potrošnja Skupnosti

| (61) | Potrošnja Skupnosti je bila določena na podlagi obsega prodaje lastne proizvodnje industrije Skupnosti na prostem trgu Skupnosti, lastne uporabe industrije Skupnosti, količine proizvodnje drugih (manjših) proizvajalcev Skupnosti na osnovi najbolj uporabljane zbirke podatkov v zvezi s tem posebnim poslovanjem, lastne uporabe dveh uporabnic iz uvodne izjave 55, preverjenega obsega uvoza edinega tajvanskega proizvajalca in podatkov Eurostata o obsegu uvoza iz drugih tretjih držav v Skupnost. |
| --- | --- |

(61)

Potrošnja Skupnosti je bila določena na podlagi obsega prodaje lastne proizvodnje industrije Skupnosti na prostem trgu Skupnosti, lastne uporabe industrije Skupnosti, količine proizvodnje drugih (manjših) proizvajalcev Skupnosti na osnovi najbolj uporabljane zbirke podatkov v zvezi s tem posebnim poslovanjem, lastne uporabe dveh uporabnic iz uvodne izjave 55, preverjenega obsega uvoza edinega tajvanskega proizvajalca in podatkov Eurostata o obsegu uvoza iz drugih tretjih držav v Skupnost.

| (62) | V zvezi s podatki Eurostata o obsegu uvoza v Skupnost, kakor je navedeno v uvodni izjavi 14, je zadevni izdelek trenutno uvrščen pod oznako KN ex 3905 30 00. Podatki Eurostata v zvezi s to oznako KN ex vključujejo tudi nekatere izdelke, prodane v tržni niši, ki niso zajeti v opis izdelka. Ker iz širše kategorije izdelkov ni bilo mogoče pridobiti podatkov samo za zadevni izdelek, so bili ti zato prilagojeni na podlagi informacij iz pritožbe o uvozu teh izdelkov, prodanih v tržni niši. |
| --- | --- |

(62)

V zvezi s podatki Eurostata o obsegu uvoza v Skupnost, kakor je navedeno v uvodni izjavi 14, je zadevni izdelek trenutno uvrščen pod oznako KN ex 3905 30 00. Podatki Eurostata v zvezi s to oznako KN ex vključujejo tudi nekatere izdelke, prodane v tržni niši, ki niso zajeti v opis izdelka. Ker iz širše kategorije izdelkov ni bilo mogoče pridobiti podatkov samo za zadevni izdelek, so bili ti zato prilagojeni na podlagi informacij iz pritožbe o uvozu teh izdelkov, prodanih v tržni niši.

| (63) | V zvezi s podatki Eurostata je treba tudi opozoriti, da so bili podatki o določenem uvozu zadevnega izdelka sporočeni pod oznako „secret extra“ (tajne države zunaj EU), zaradi česar podatki o poreklu niso bili na voljo v javni zbirki podatkov. Podatki o državah izvora uvoza, ki je bil prijavljen pod takšno oznako, so bili pridobljeni od ustreznih carinskih organov in so bili tako vključeni v vse ustrezne preglednice in analize. |
| --- | --- |

(63)

V zvezi s podatki Eurostata je treba tudi opozoriti, da so bili podatki o določenem uvozu zadevnega izdelka sporočeni pod oznako „secret extra“ (tajne države zunaj EU), zaradi česar podatki o poreklu niso bili na voljo v javni zbirki podatkov. Podatki o državah izvora uvoza, ki je bil prijavljen pod takšno oznako, so bili pridobljeni od ustreznih carinskih organov in so bili tako vključeni v vse ustrezne preglednice in analize.

| (64) | Na podlagi navedenega je bilo ugotovljeno, da je potrošnja PVA v obravnavanem obdobju strmo narasla, še zlasti med letoma 2004 in 2005. V obravnavanem obdobju je bil porast potrošnje 14-odstoten, zlasti zaradi hitro naraščajočega povpraševanja po PVA kot surovini za proizvodnjo polivinil butirala (PVB), ki se uporablja za proizvodnjo folij ali plošč PVB. Film PVB se uporablja kot vmesna plast v proizvodnji plastnega varnostnega stekla na trgu avtomobilske industrije in arhitekture, ki je hitro rastoč trg v Skupnosti. | 2003 | 2004 | 2005 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Potrošnja v tonah | 142 894 | 148 807 | 163 851 | 163 096 |
| Indeks (2003 = 100) | 100 | 104 | 115 | 114 |

(64)

Na podlagi navedenega je bilo ugotovljeno, da je potrošnja PVA v obravnavanem obdobju strmo narasla, še zlasti med letoma 2004 in 2005. V obravnavanem obdobju je bil porast potrošnje 14-odstoten, zlasti zaradi hitro naraščajočega povpraševanja po PVA kot surovini za proizvodnjo polivinil butirala (PVB), ki se uporablja za proizvodnjo folij ali plošč PVB. Film PVB se uporablja kot vmesna plast v proizvodnji plastnega varnostnega stekla na trgu avtomobilske industrije in arhitekture, ki je hitro rastoč trg v Skupnosti.

2003

2004

2005

OP

Potrošnja v tonah

142 894

148 807

163 851

163 096

Indeks (2003 = 100)

100

104

115

114

4.3   Uvoz iz zadevnih držav

| (65) | Ker je stopnja dampinga, ugotovljena za Tajvan, pod stopnjo de minimis, je treba uvoz s poreklom iz te države začasno izključiti iz ocene škode. |
| --- | --- |

(65)

Ker je stopnja dampinga, ugotovljena za Tajvan, pod stopnjo de minimis, je treba uvoz s poreklom iz te države začasno izključiti iz ocene škode.

(a)   Obseg in tržni delež zadevnega uvoza

| (66) | Obseg uvoza zadevnega izdelka se je zmanjšal za 39 odstotnih točk med letoma 2003 in 2004, nato se je povečal za 29 odstotnih točk leta 2005, potem pa se je v primerjavi z letom 2003 počasi zmanjšal za 11 % v OP.









  Uvoz | 2003 | 2004 | 2005 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| LRK (v tonah) | 24 067 | 14 710 | 21 561 | 21 513 |
| Indeks (2003 = 100) | 100 | 61 | 90 | 89 |

(66)

Obseg uvoza zadevnega izdelka se je zmanjšal za 39 odstotnih točk med letoma 2003 in 2004, nato se je povečal za 29 odstotnih točk leta 2005, potem pa se je v primerjavi z letom 2003 počasi zmanjšal za 11 % v OP.

Uvoz

2003

2004

2005

OP

LRK (v tonah)

24 067

14 710

21 561

21 513

Indeks (2003 = 100)

100

61

90

89

| (67) | Tržni delež uvoza iz LRK je sprva tudi močno upadel in potem narasel. Med letom 2005 in OP je uvoz iz LRK predstavljal 13 % celotnega trga Skupnosti.









  Tržni delež LRK | 2003 | 2004 | 2005 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Trg Skupnosti | 17 % | 10 % | 13 % | 13 % |
| Indeks (2003 = 100) | 100 | 59 | 78 | 78 |

(67)

Tržni delež uvoza iz LRK je sprva tudi močno upadel in potem narasel. Med letom 2005 in OP je uvoz iz LRK predstavljal 13 % celotnega trga Skupnosti.

Tržni delež LRK

2003

2004

2005

OP

Trg Skupnosti

17 %

10 %

13 %

13 %

Indeks (2003 = 100)

100

59

78

78

(b)   Cene

| (68) | Med letom 2003 in OP se je povprečna cena uvoza zadevnega izdelka s poreklom iz LRK znižala za 2 odstotni točki.









  Cene na enoto | 2003 | 2004 | 2005 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| LRK (EUR/tono) | 1 150 | 1 115 | 1 164 | 1 132 |
| Indeks (2003 = 100) | 100 | 97 | 101 | 98 |

(68)

Med letom 2003 in OP se je povprečna cena uvoza zadevnega izdelka s poreklom iz LRK znižala za 2 odstotni točki.

Cene na enoto

2003

2004

2005

OP

LRK (EUR/tono)

1 150

1 115

1 164

1 132

Indeks (2003 = 100)

100

97

101

98

(c)   Nelojalno nižanje cen

| (69) | Da bi se določilo nelojalno nižanje cen, je bila opravljena analiza podatkov o cenah za OP. Zadevne prodajne cene industrije Skupnosti so bile neto cene po odbitku popustov in rabatov. Po potrebi so bile te cene prilagojene na raven franko tovarna, tj. brez prevoznih stroškov v Skupnosti. Uvozne cene LRK so tudi bile neto cene po odbitku popustov in rabatov in po potrebi prilagojene na CIF meja Skupnosti z ustrezno prilagoditvijo za carinske dajatve (6,5 %) in stroške po uvozu, ki bremenijo uvoznike v Skupnosti. |
| --- | --- |

(69)

Da bi se določilo nelojalno nižanje cen, je bila opravljena analiza podatkov o cenah za OP. Zadevne prodajne cene industrije Skupnosti so bile neto cene po odbitku popustov in rabatov. Po potrebi so bile te cene prilagojene na raven franko tovarna, tj. brez prevoznih stroškov v Skupnosti. Uvozne cene LRK so tudi bile neto cene po odbitku popustov in rabatov in po potrebi prilagojene na CIF meja Skupnosti z ustrezno prilagoditvijo za carinske dajatve (6,5 %) in stroške po uvozu, ki bremenijo uvoznike v Skupnosti.

| (70) | Prodajne cene industrije Skupnosti in uvozne cene LRK so se primerjale na isti stopnji trgovine, in sicer neodvisnim strankam na trgu Skupnosti. Ker se je štelo, da mora biti primerjava po modelih smiselna in poštena, in se zato ne sme dovoliti primerjava med standardno kakovostjo in posebno kakovostjo v okviru opisa izdelka, se je zdelo ustrezno, da se iz primerjave izključi omejeno število modelov. Ti modeli predstavljajo 35 % uvoza iz LRK, vendar pa zelo majhen delež prodaje industrije Skupnosti na trgu Skupnosti. |
| --- | --- |

(70)

Prodajne cene industrije Skupnosti in uvozne cene LRK so se primerjale na isti stopnji trgovine, in sicer neodvisnim strankam na trgu Skupnosti. Ker se je štelo, da mora biti primerjava po modelih smiselna in poštena, in se zato ne sme dovoliti primerjava med standardno kakovostjo in posebno kakovostjo v okviru opisa izdelka, se je zdelo ustrezno, da se iz primerjave izključi omejeno število modelov. Ti modeli predstavljajo 35 % uvoza iz LRK, vendar pa zelo majhen delež prodaje industrije Skupnosti na trgu Skupnosti.

| (71) | V OP je bila tako izračunana povprečna stopnja nelojalno znižanih cen, izražena kot odstotek prodajne cene industrije Skupnosti, 3,3 % za LRK. |
| --- | --- |

(71)

V OP je bila tako izračunana povprečna stopnja nelojalno znižanih cen, izražena kot odstotek prodajne cene industrije Skupnosti, 3,3 % za LRK.

4.4   Stanje industrije Skupnosti

| (72) | V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je proučitev vpliva dampinškega uvoza na industrijo Skupnosti vključevala oceno vseh gospodarskih dejavnikov, ob upoštevanju stanja industrije Skupnosti v obravnavanem obdobju. Glede na to, da se analiza nanaša samo na dve družbi, je zaradi zaupnosti podatkov večina kazalnikov predstavljenih v obliki indeksov ali pa so navedeni razponi. |
| --- | --- |

(72)

V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je proučitev vpliva dampinškega uvoza na industrijo Skupnosti vključevala oceno vseh gospodarskih dejavnikov, ob upoštevanju stanja industrije Skupnosti v obravnavanem obdobju. Glede na to, da se analiza nanaša samo na dve družbi, je zaradi zaupnosti podatkov večina kazalnikov predstavljenih v obliki indeksov ali pa so navedeni razponi.

(a)   Proizvodnja, zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

| | 2003 | 2004 | 2005 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Proizvodnja v tonah (razponi) | 60 000-80 000 | 65 000-85 000 | 70 000-90 000 | 75 000-95 000 |
| Proizvodnja (indeks) | 100 | 103 | 119 | 126 |
| Proizvodna zmogljivost v tonah (razponi) | 60 000-80 000 | 65 000-85 000 | 70 000-90 000 | 75 000-95 000 |
| Proizvodna zmogljivost
  (indeks) | 100 | 107 | 129 | 133 |
| Izkoriščenost zmogljivosti
  (indeks) | 100 | 97 | 92 | 94 |

2003

2004

2005

OP

Proizvodnja v tonah (razponi)

60 000-80 000

65 000-85 000

70 000-90 000

75 000-95 000

Proizvodnja (indeks)

100

103

119

126

Proizvodna zmogljivost v tonah (razponi)

60 000-80 000

65 000-85 000

70 000-90 000

75 000-95 000

Proizvodna zmogljivost

(indeks)

100

107

129

133

Izkoriščenost zmogljivosti

(indeks)

100

97

92

94

| (73) | Proizvodnja industrije Skupnosti se je v obravnavanem obdobju povečala za 26 %. Znatno povečanje proizvodne zmogljivosti, zlasti leta 2005, je bilo posledica povečanega povpraševanja na trgu Skupnosti. |
| --- | --- |

(73)

Proizvodnja industrije Skupnosti se je v obravnavanem obdobju povečala za 26 %. Znatno povečanje proizvodne zmogljivosti, zlasti leta 2005, je bilo posledica povečanega povpraševanja na trgu Skupnosti.

| (74) | Med letom 2003 in OP je industrija Skupnosti namestila dodatne proizvodne zmogljivosti. Izkoriščenost zmogljivosti se je v istem obdobju zmanjšala za 6 %. |
| --- | --- |

(74)

Med letom 2003 in OP je industrija Skupnosti namestila dodatne proizvodne zmogljivosti. Izkoriščenost zmogljivosti se je v istem obdobju zmanjšala za 6 %.

(b)   Obseg prodaje in tržni deleži v Skupnosti

| (75) | Spodnja preglednica prikazuje zmogljivost industrije Skupnosti v zvezi z njeno prodajo neodvisnim kupcem v Skupnosti.









  Industrija Skupnosti | 2003 | 2004 | 2005 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg prodaje (indeks) | 100 | 110 | 112 | 122 |
| Tržni delež (indeks) | 100 | 104 | 97 | 104 |

(75)

Spodnja preglednica prikazuje zmogljivost industrije Skupnosti v zvezi z njeno prodajo neodvisnim kupcem v Skupnosti.

Industrija Skupnosti

2003

2004

2005

OP

Obseg prodaje (indeks)

100

110

112

122

Tržni delež (indeks)

100

104

97

104

| (76) | Obseg prodaje industrije Skupnosti neodvisnim strankam v Skupnosti se je povečal za 22 % med letom 2003 in OP. To je treba obravnavati ob upoštevanju povečane potrošnje v Skupnosti. |
| --- | --- |

(76)

Obseg prodaje industrije Skupnosti neodvisnim strankam v Skupnosti se je povečal za 22 % med letom 2003 in OP. To je treba obravnavati ob upoštevanju povečane potrošnje v Skupnosti.

| (77) | Tržni delež industrije Skupnosti se je povečal leta 2004, nato je strmo upadel leta 2005, v OP pa je bil za 4 % večji kot leta 2003. |
| --- | --- |

(77)

Tržni delež industrije Skupnosti se je povečal leta 2004, nato je strmo upadel leta 2005, v OP pa je bil za 4 % večji kot leta 2003.

(c)   Cene v Skupnosti

| (78) | Glavna surovina, uporabljena za izdelavo PVA, je monomer vinil acetat ali „VAM“. VAM je blagovni izdelek, zaradi česar so cene VAM določene na podlagi ravnovesja med povpraševanjem in ponudbo na trgu. Poleg tega na tržno ceno VAM močno vpliva gibanje cen nafte in plina, ki sta glavni vhodni surovini za proizvodnjo VAM ocetna kislina (za katero je potrebno veliko zemeljskega plina) in etilen (ki se pridobiva z destilacijo ogljikovodikov). Poleg tega tudi energija ustvarja velik strošek v proizvodnji PVA iz VAM. Skupni stroški za energijo v proizvodnji PVA navsezadnje predstavljajo 50–60 %, zaradi česar je mogoče v normalnih razmerah pričakovati, da bo znatna sprememba cen za nafto in plin neposredno vplivala na prodajno ceno PVA. |
| --- | --- |

(78)

Glavna surovina, uporabljena za izdelavo PVA, je monomer vinil acetat ali „VAM“. VAM je blagovni izdelek, zaradi česar so cene VAM določene na podlagi ravnovesja med povpraševanjem in ponudbo na trgu. Poleg tega na tržno ceno VAM močno vpliva gibanje cen nafte in plina, ki sta glavni vhodni surovini za proizvodnjo VAM ocetna kislina (za katero je potrebno veliko zemeljskega plina) in etilen (ki se pridobiva z destilacijo ogljikovodikov). Poleg tega tudi energija ustvarja velik strošek v proizvodnji PVA iz VAM. Skupni stroški za energijo v proizvodnji PVA navsezadnje predstavljajo 50–60 %, zaradi česar je mogoče v normalnih razmerah pričakovati, da bo znatna sprememba cen za nafto in plin neposredno vplivala na prodajno ceno PVA.

| (79) | Ugotovljeno je bilo, da so se cene teh surovin med letom 2003 in OP na svetovnem trgu znatno zvišale. Cene za VAM so se v tem obdobju zvišale za 20–30 %, porast cen za energijo pa je bil še precej večji. Vendar pa se ta dramatičen razvoj cen glavnih surovin ni odražal v višjih prodajnih cenah industrije Skupnosti: prodajne cene industrije Skupnosti so se v istem obdobju znižale za 5 %, pri čemer je bilo leto 2004 še posebej slabo (– 7 %). Tako je morala industrija Skupnosti, namesto da bi celotno povečanje stroškov prenesla na svoje stranke, znižati cene, da ne bi izgubila strank. | 2003 | 2004 | 2005 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Cene na enoto v EUR (razponi) | 1 300-1 800 | 1 100-1 600 | 1 200-1 700 | 1 200-1 700 |
| Cene na enoto (indeks) | 100 | 93 | 95 | 95 |

(79)

Ugotovljeno je bilo, da so se cene teh surovin med letom 2003 in OP na svetovnem trgu znatno zvišale. Cene za VAM so se v tem obdobju zvišale za 20–30 %, porast cen za energijo pa je bil še precej večji. Vendar pa se ta dramatičen razvoj cen glavnih surovin ni odražal v višjih prodajnih cenah industrije Skupnosti: prodajne cene industrije Skupnosti so se v istem obdobju znižale za 5 %, pri čemer je bilo leto 2004 še posebej slabo (– 7 %). Tako je morala industrija Skupnosti, namesto da bi celotno povečanje stroškov prenesla na svoje stranke, znižati cene, da ne bi izgubila strank.

2003

2004

2005

OP

Cene na enoto v EUR (razponi)

1 300-1 800

1 100-1 600

1 200-1 700

1 200-1 700

Cene na enoto (indeks)

100

93

95

95

(d)   Zaloge

| (80) | Spodnji podatki pomenijo obseg zalog na koncu vsakega obdobja. | 2003 | 2004 | 2005 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zaloge v tonah (razponi) | 10 000-15 000 | 8 000-13 000 | 9 000-14 000 | 8 000-13 000 |
| Zaloge (indeks) | 100 | 87 | 96 | 87 |

(80)

Spodnji podatki pomenijo obseg zalog na koncu vsakega obdobja.

2003

2004

2005

OP

Zaloge v tonah (razponi)

10 000-15 000

8 000-13 000

9 000-14 000

8 000-13 000

Zaloge (indeks)

100

87

96

87

| (81) | Raven zalog je na splošno ostala večinoma nespremenjena. Med letoma 2003 in 2004 se je znižala za 13 %, nato se je do konca leta 2005 povečala za 9 odstotnih točk, potem pa se je ponovno znižala za 9 odstotnih točk. |
| --- | --- |

(81)

Raven zalog je na splošno ostala večinoma nespremenjena. Med letoma 2003 in 2004 se je znižala za 13 %, nato se je do konca leta 2005 povečala za 9 odstotnih točk, potem pa se je ponovno znižala za 9 odstotnih točk.

(e)   Naložbe in zmožnost zbiranja kapitala

| | 2003 | 2004 | 2005 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Naložbe (indeks) | 100 | 369 | 177 | 62 |

2003

2004

2005

OP

Naložbe (indeks)

100

369

177

62

| (82) | Naložbe so bile največje v letih 2004 in 2005, ko se je proizvodna zmogljivost industrije Skupnosti povečala zaradi povečanega povpraševanja na trgu. Med preiskavo je bilo ugotovljeno, da so bile naložbe v zgradbe, obrate in stroje leta 2003 in v OP namenjene predvsem ohranjanju proizvodne zmogljivosti. |
| --- | --- |

(82)

Naložbe so bile največje v letih 2004 in 2005, ko se je proizvodna zmogljivost industrije Skupnosti povečala zaradi povečanega povpraševanja na trgu. Med preiskavo je bilo ugotovljeno, da so bile naložbe v zgradbe, obrate in stroje leta 2003 in v OP namenjene predvsem ohranjanju proizvodne zmogljivosti.

| (83) | Preiskava je pokazala, da se je finančna uspešnost industrije Skupnosti zmanjšala, vendar pa ni razkrila, da je bila njena zmožnost zbiranja kapitala resno ogrožena še v obravnavanem obdobju. |
| --- | --- |

(83)

Preiskava je pokazala, da se je finančna uspešnost industrije Skupnosti zmanjšala, vendar pa ni razkrila, da je bila njena zmožnost zbiranja kapitala resno ogrožena še v obravnavanem obdobju.

(f)   Donosnost, donos naložb in denarni tokovi

| (84) | Glede na zelo visoke in izkrivljene izjemne stroške, ki so bremenili glavnega proizvajalca Skupnosti v obravnavanem obdobju, se ni zdelo smiselno določiti dobičkonosnost na podlagi neto dobička pred obdavčitvijo. Ti izjemni stroški so bili povezani s spremembo lastništva glavnega proizvajalca Skupnosti leta 2001. Zato je bila dobičkonosnost industrije Skupnosti določena tako, da je bil dobiček iz poslovanja od prodaje podobnega izdelka nepovezanim strankam izražen kot odstotek prometa te prodaje. | 2003 | 2004 | 2005 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dobičkonosnost prodaje ES (razpon) | 7 %-17 % | 3 %-13 % | 2 %-12 % | (– 5 %)-(+ 5 %) |
| Dobičkonosnost prodaje ES (indeks) | 100 | 38 | 29 | 8 |
| Donosnost skupnih naložb (razpon) | (80 %)-(100 %) | (10 %)-(30 %) | (5 %)-(20 %) | (0 %)-(15 %) |
| Donosnost skupnih naložb (indeks) | 100 | 17 | 12 | 4 |
| Denarni tok (indeks) | 100 | 55 | 26 | –7 |

(84)

Glede na zelo visoke in izkrivljene izjemne stroške, ki so bremenili glavnega proizvajalca Skupnosti v obravnavanem obdobju, se ni zdelo smiselno določiti dobičkonosnost na podlagi neto dobička pred obdavčitvijo. Ti izjemni stroški so bili povezani s spremembo lastništva glavnega proizvajalca Skupnosti leta 2001. Zato je bila dobičkonosnost industrije Skupnosti določena tako, da je bil dobiček iz poslovanja od prodaje podobnega izdelka nepovezanim strankam izražen kot odstotek prometa te prodaje.

2003

2004

2005

OP

Dobičkonosnost prodaje ES (razpon)

7 %-17 %

3 %-13 %

2 %-12 %

(– 5 %)-(+ 5 %)

Dobičkonosnost prodaje ES (indeks)

100

38

29

8

Donosnost skupnih naložb (razpon)

(80 %)-(100 %)

(10 %)-(30 %)

(5 %)-(20 %)

(0 %)-(15 %)

Donosnost skupnih naložb (indeks)

100

17

12

4

Denarni tok (indeks)

100

55

26

–7

| (85) | Upad prodajnih cen med letom 2003 in OP je znatno vplival na dobičkonosnost, ki jo je dosegla industrija Skupnosti. Dobičkonosnost se je v obravnavanem obdobju znižala za več kot 10 odstotnih točk. Donosnost celotnih naložb je bila izračunana tako, da se je dobiček iz poslovanja podobnega izdelka pred obdavčitvijo izrazil kot odstotek neto knjigovodske vrednosti osnovnih sredstev, dodeljene podobnemu izdelku. Ta kazalnik je sledil podobnemu trendu kakor dobičkonosnost, saj se je v obravnavanem obdobju znatno znižal. Glede na denarni tok, ki ga je ustvarila industrija Skupnosti, je bil ugotovljen podoben negativen trend, ki je povzročil občutno splošno poslabšanje finančnega stanja industrije Skupnosti v OP. |
| --- | --- |

(85)

Upad prodajnih cen med letom 2003 in OP je znatno vplival na dobičkonosnost, ki jo je dosegla industrija Skupnosti. Dobičkonosnost se je v obravnavanem obdobju znižala za več kot 10 odstotnih točk. Donosnost celotnih naložb je bila izračunana tako, da se je dobiček iz poslovanja podobnega izdelka pred obdavčitvijo izrazil kot odstotek neto knjigovodske vrednosti osnovnih sredstev, dodeljene podobnemu izdelku. Ta kazalnik je sledil podobnemu trendu kakor dobičkonosnost, saj se je v obravnavanem obdobju znatno znižal. Glede na denarni tok, ki ga je ustvarila industrija Skupnosti, je bil ugotovljen podoben negativen trend, ki je povzročil občutno splošno poslabšanje finančnega stanja industrije Skupnosti v OP.

(g)   Zaposlenost, produktivnost in plače

| | 2003 | 2004 | 2005 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Število zaposlenih (indeks) | 100 | 100 | 97 | 96 |
| Povprečni stroški dela na zaposlenega
  (indeks) | 100 | 105 | 97 | 95 |
| Produktivnost (indeks) | 100 | 103 | 123 | 132 |

2003

2004

2005

OP

Število zaposlenih (indeks)

100

100

97

96

Povprečni stroški dela na zaposlenega

(indeks)

100

105

97

95

Produktivnost (indeks)

100

103

123

132

| (86) | Zaradi resnih prizadevanj za znižanje stroškov se je število zaposlenih v industriji Skupnosti od leta 2004 zmanjšalo za 4 %. Industrija Skupnosti je od leta 2003 do OP uspela zvišati produktivnost na zaposlenega za 32 %. Povprečni stroški dela na zaposlenega so se v istem obdobju zmanjšali za 5 %. Zato se lahko sklene, da je industrija Skupnosti v obravnavanem obdobju znatno napredovala v smislu stroškovne učinkovitosti. |
| --- | --- |

(86)

Zaradi resnih prizadevanj za znižanje stroškov se je število zaposlenih v industriji Skupnosti od leta 2004 zmanjšalo za 4 %. Industrija Skupnosti je od leta 2003 do OP uspela zvišati produktivnost na zaposlenega za 32 %. Povprečni stroški dela na zaposlenega so se v istem obdobju zmanjšali za 5 %. Zato se lahko sklene, da je industrija Skupnosti v obravnavanem obdobju znatno napredovala v smislu stroškovne učinkovitosti.

(h)   Višina stopnje dampinga

| (87) | Glede na obseg in ceno dampinškega uvoza vpliv dejanskih stopenj dampinga nikakor ne more veljati za zanemarljivega. |
| --- | --- |

(87)

Glede na obseg in ceno dampinškega uvoza vpliv dejanskih stopenj dampinga nikakor ne more veljati za zanemarljivega.

(i)   Okrevanje od učinkov preteklega dampinga

| (88) | Zaradi pomanjkanja kakršnih koli informacij o obstoju dampinga pred oceno položaja v sedanjem postopku se to vprašanje šteje za nepomembno. |
| --- | --- |

(88)

Zaradi pomanjkanja kakršnih koli informacij o obstoju dampinga pred oceno položaja v sedanjem postopku se to vprašanje šteje za nepomembno.

(j)   Rast

| (89) | Preiskava je pokazala, da je industrija Skupnosti v obravnavanem obdobju povečala svoj delež na trgu Skupnosti za 1–2 %. |
| --- | --- |

(89)

Preiskava je pokazala, da je industrija Skupnosti v obravnavanem obdobju povečala svoj delež na trgu Skupnosti za 1–2 %.

4.5   Sklepne ugotovitve o škodi

| (90) | Med letom 2003 in OP se je vrsta kazalnikov škode razvijala pozitivno: industriji Skupnosti je uspelo povečati svoj obseg prodaje in tržni delež, poleg tega pa je veliko vložila v dodatne proizvodne zmogljivosti. |
| --- | --- |

(90)

Med letom 2003 in OP se je vrsta kazalnikov škode razvijala pozitivno: industriji Skupnosti je uspelo povečati svoj obseg prodaje in tržni delež, poleg tega pa je veliko vložila v dodatne proizvodne zmogljivosti.

| (91) | Vendar pa so se finančni kazalniki razvijali dramatično: razumna stopnja dobička, dosežena leta 2003, se je od leta 2004 do konca OP izjemno hitro in nepretrgoma zniževala. Donosnost naložb in denarni tok sta se razvijala eksponentno negativno. Razlog za ta razvoj je v tem, da se strmo zvišanje cen surovin ne more odražati v prodajnih cenah podobnega izdelka. Medtem ko je bilo glede na zvišanje cen surovin mogoče v normalnih tržnih razmerah pričakovati zvišanje prodajnih cen PVA za 10–20 %, pa so se prodajne cene podobnega izdelka, proizvedenega v industriji Skupnosti, znižale za 5 %, na škodo svoje dobičkonosnosti. Kljub temu so v OP cene uvoza iz LRK še vedno nelojalno nižale cene uvoza industrije Skupnosti, na podlagi tehtanega povprečja za 3,3 %. |
| --- | --- |

(91)

Vendar pa so se finančni kazalniki razvijali dramatično: razumna stopnja dobička, dosežena leta 2003, se je od leta 2004 do konca OP izjemno hitro in nepretrgoma zniževala. Donosnost naložb in denarni tok sta se razvijala eksponentno negativno. Razlog za ta razvoj je v tem, da se strmo zvišanje cen surovin ne more odražati v prodajnih cenah podobnega izdelka. Medtem ko je bilo glede na zvišanje cen surovin mogoče v normalnih tržnih razmerah pričakovati zvišanje prodajnih cen PVA za 10–20 %, pa so se prodajne cene podobnega izdelka, proizvedenega v industriji Skupnosti, znižale za 5 %, na škodo svoje dobičkonosnosti. Kljub temu so v OP cene uvoza iz LRK še vedno nelojalno nižale cene uvoza industrije Skupnosti, na podlagi tehtanega povprečja za 3,3 %.

| (92) | Glede na prej navedeno se začasno sklene, da je industrija Skupnosti utrpela znatno škodo v smislu člena 3(5) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(92)

Glede na prej navedeno se začasno sklene, da je industrija Skupnosti utrpela znatno škodo v smislu člena 3(5) osnovne uredbe.

5.   VZROČNA ZVEZA

5.1   Uvod

| (93) | Komisija je v skladu s členom 3(6) in (7) osnovne uredbe proučila, ali je dampinški uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz LRK povzročil tolikšno škodo industriji Skupnosti, da se lahko šteje za znatno škodo. Poleg dampinškega uvoza so bili proučeni tudi drugi znani dejavniki, ki bi lahko prav tako povzročili škodo industriji Skupnosti, za zagotovitev, da se škoda, ki bi jo morda povzročili ti drugi dejavniki, ne bi pripisala dampinškemu uvozu. |
| --- | --- |

(93)

Komisija je v skladu s členom 3(6) in (7) osnovne uredbe proučila, ali je dampinški uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz LRK povzročil tolikšno škodo industriji Skupnosti, da se lahko šteje za znatno škodo. Poleg dampinškega uvoza so bili proučeni tudi drugi znani dejavniki, ki bi lahko prav tako povzročili škodo industriji Skupnosti, za zagotovitev, da se škoda, ki bi jo morda povzročili ti drugi dejavniki, ne bi pripisala dampinškemu uvozu.

5.2   Učinki dampinškega uvoza

| (94) | Uvoz iz LRK je bil v obravnavanem obdobju znatno visok, tj. neprekinjeno 10 % tržnega deleža ali več. Obenem so se povprečne cene vseh proizvajalcev izvoznikov v LRK znižale za 2 % in so v OP nelojalno znižale povprečne cene industrije Skupnosti za 3,3 %. Industrija Skupnosti je menila, da mora znižati svoje prodajne cene za 5 % v obravnavanem obdobju, da bi zagotovila svoj obstoj na svojem domačem trgu in zaradi zelo nizkih tržnih cen, ki jih je oblikoval uvoz iz LRK. |
| --- | --- |

(94)

Uvoz iz LRK je bil v obravnavanem obdobju znatno visok, tj. neprekinjeno 10 % tržnega deleža ali več. Obenem so se povprečne cene vseh proizvajalcev izvoznikov v LRK znižale za 2 % in so v OP nelojalno znižale povprečne cene industrije Skupnosti za 3,3 %. Industrija Skupnosti je menila, da mora znižati svoje prodajne cene za 5 % v obravnavanem obdobju, da bi zagotovila svoj obstoj na svojem domačem trgu in zaradi zelo nizkih tržnih cen, ki jih je oblikoval uvoz iz LRK.

| (95) | To nepošteno oblikovanje cen dampinškega uvoza iz LRK je preprečilo dvig cen industrije Skupnosti, ki tako niso zmogle pokriti znatnega zvišanja cen surovin. To se je potrdilo z znatnim zmanjšanjem dobičkonosnosti industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(95)

To nepošteno oblikovanje cen dampinškega uvoza iz LRK je preprečilo dvig cen industrije Skupnosti, ki tako niso zmogle pokriti znatnega zvišanja cen surovin. To se je potrdilo z znatnim zmanjšanjem dobičkonosnosti industrije Skupnosti.

| (96) | Glede na zgornje premisleke je bilo ugotovljeno, da je uvoz iz LRK po nizkih cenah, ki je znatno nelojalno nižal cene industrije Skupnosti, odločilno vplival na poslabšanje stanja industrije Skupnosti, kar se je odražalo v močnem zmanjšanju dobičkonosnosti in hudem poslabšanju drugih finančnih kazalnikov. |
| --- | --- |

(96)

Glede na zgornje premisleke je bilo ugotovljeno, da je uvoz iz LRK po nizkih cenah, ki je znatno nelojalno nižal cene industrije Skupnosti, odločilno vplival na poslabšanje stanja industrije Skupnosti, kar se je odražalo v močnem zmanjšanju dobičkonosnosti in hudem poslabšanju drugih finančnih kazalnikov.

5.3   Učinki drugih dejavnikov

(a)   Izvoz s poreklom iz tretjih držav, razen LRK

| (97) | Glede na podatke Eurostata in informacije, zbrane med preiskavo, so glavne tretje države, iz katerih se uvaža PVA, ZDA, Japonska in Tajvan.
  Uvoz s poreklom iz drugih tretjih držav (količina)









  Uvoz (tone) | 2003 | 2004 | 2005 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ZDA | 11 313 | 21 207 | 22 919 | 22 638 |
| Indeks (2003 = 100) | 100 | 187 | 203 | 200 |
| Japonska | 13 682 | 11 753 | 12 694 | 14 151 |
| Indeks (2003 = 100) | 100 | 86 | 93 | 103 |
| Tajvan (razponi) | 11 000-14 000 | 13 000-16 500 | 10 000-13 000 | 9 000-12 000 |
| Indeks (2003 = 100) | 100 | 118 | 88 | 83 |

(97)

Glede na podatke Eurostata in informacije, zbrane med preiskavo, so glavne tretje države, iz katerih se uvaža PVA, ZDA, Japonska in Tajvan.

Uvoz s poreklom iz drugih tretjih držav (količina)

Uvoz (tone)

2003

2004

2005

OP

ZDA

11 313

21 207

22 919

22 638

Indeks (2003 = 100)

100

187

203

200

Japonska

13 682

11 753

12 694

14 151

Indeks (2003 = 100)

100

86

93

103

Tajvan (razponi)

11 000-14 000

13 000-16 500

10 000-13 000

9 000-12 000

Indeks (2003 = 100)

100

118

88

83

Uvoz s poreklom iz drugih tretjih držav (povprečna cena)

| Povprečna cena (EUR) | 2003 | 2004 | 2005 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ZDA | 1 334 | 1 282 | 1 298 | 1 358 |
| Indeks (2003 = 100) | 100 | 96 | 97 | 102 |
| Japonska | 1 916 | 1 532 | 1 846 | 1 934 |
| Indeks (2003 = 100) | 100 | 80 | 96 | 101 |
| Tajvan | 1 212 | 1 207 | 1 308 | 1 302 |
| Indeks (2003 = 100) | 100 | 100 | 108 | 108 |

Povprečna cena (EUR)

2003

2004

2005

OP

ZDA

1 334

1 282

1 298

1 358

Indeks (2003 = 100)

100

96

97

102

Japonska

1 916

1 532

1 846

1 934

Indeks (2003 = 100)

100

80

96

101

Tajvan

1 212

1 207

1 308

1 302

Indeks (2003 = 100)

100

100

108

108

Tržni deleži

| Tržni delež (%) | 2003 | 2004 | 2005 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ZDA | 7,9 % | 14,3 % | 14,0 % | 13,9 % |
| Japonska | 9,6 % | 7,9 % | 7,7 % | 8,7 % |
| Tajvan (indeks) | 100 | 113 | 77 | 73 |

Tržni delež (%)

2003

2004

2005

OP

ZDA

7,9 %

14,3 %

14,0 %

13,9 %

Japonska

9,6 %

7,9 %

7,7 %

8,7 %

Tajvan (indeks)

100

113

77

73

| (98) | Uvoz iz ZDA se je od leta 2003 močno povečal in v OP znašal več kot 22 000 ton, kar je predstavljalo skoraj 14 % celotnega trga Skupnosti (za lastno in nelastno uporabo). Preiskava je pokazala, da je glavnina te prodaje zadevala prodajo med povezanimi strankami in da je bila povprečna cena na enoto te transferne prodaje v vsem obravnavanem obdobju 15 do 20 % nad povprečnimi cenami CIF kitajskega uvoza. Poleg tega je bilo ugotovljeno, da so bile količine prodane naprej neodvisnim strankam po cenah, ki so bile 10–20 % višje od zgoraj omenjenih transfernih uvoznih cen. Ker so se posledično tržne cene PVA s poreklom iz ZDA gibale v enakem razponu kot prodajne cene PVA, proizvedenega v industriji Skupnosti, niso vplivale na znižanje cen v obravnavanem obdobju. Zato se sklene, da ta uvoz ni znatno vplival na stanje industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(98)

Uvoz iz ZDA se je od leta 2003 močno povečal in v OP znašal več kot 22 000 ton, kar je predstavljalo skoraj 14 % celotnega trga Skupnosti (za lastno in nelastno uporabo). Preiskava je pokazala, da je glavnina te prodaje zadevala prodajo med povezanimi strankami in da je bila povprečna cena na enoto te transferne prodaje v vsem obravnavanem obdobju 15 do 20 % nad povprečnimi cenami CIF kitajskega uvoza. Poleg tega je bilo ugotovljeno, da so bile količine prodane naprej neodvisnim strankam po cenah, ki so bile 10–20 % višje od zgoraj omenjenih transfernih uvoznih cen. Ker so se posledično tržne cene PVA s poreklom iz ZDA gibale v enakem razponu kot prodajne cene PVA, proizvedenega v industriji Skupnosti, niso vplivale na znižanje cen v obravnavanem obdobju. Zato se sklene, da ta uvoz ni znatno vplival na stanje industrije Skupnosti.

| (99) | V obravnavanem obdobju je bil tudi uvoz iz Japonske precejšen, in sicer je v OP predstavljal skoraj 9 % trga Skupnosti. Potem ko je leta 2004 japonski uvoz upadel, je ponovno naraščal od leta 2005 naprej in je bil v OP za 3 % večji kot leta 2003. Vendar pa je analiza prodajnih cen tega uvoza pokazala, da so bile povprečne cene tega uvoza višje od cen, ki bi jih industrija Skupnosti lahko bila zahtevala, in zato niso vplivale na negativno gibanje cen, ki je povzročilo resno poslabšanje stanja industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(99)

V obravnavanem obdobju je bil tudi uvoz iz Japonske precejšen, in sicer je v OP predstavljal skoraj 9 % trga Skupnosti. Potem ko je leta 2004 japonski uvoz upadel, je ponovno naraščal od leta 2005 naprej in je bil v OP za 3 % večji kot leta 2003. Vendar pa je analiza prodajnih cen tega uvoza pokazala, da so bile povprečne cene tega uvoza višje od cen, ki bi jih industrija Skupnosti lahko bila zahtevala, in zato niso vplivale na negativno gibanje cen, ki je povzročilo resno poslabšanje stanja industrije Skupnosti.

| (100) | Iz Tajvana je uvažal samo en proizvajalec, ki je v preiskavi v celoti sodeloval. Njegovi podatki so se šteli za bolj zanesljive kot podatki Eurostata, glede na to, da je oznaka KN razširjena na izdelke, ki niso zajeti v opisu zadevnega izdelka. Zaradi zaupnosti podatkov so predstavljeni v indeksih ali razponih. Tajvanski uvoz se je po močnem povečanju leta 2004 postopoma zmanjševal in v OP predstavljal 6–7 % celotnega trga Skupnosti (približno polovico tržnega deleža uvoza iz LRK). V istem obdobju so se povprečne cene tega uvoza zvišale za 8 %, kar je v nasprotju z gibanjem cen v zvezi z uvozom iz LRK. Zato se je v OP razlika v cenah za PVA, uvožen iz LRK, in PVA, uvožen iz Tajvana, povečala za 12–18 %. Ob upoštevanju teh ugotovitev se začasno sklene, da ta uvoz ni znatno vplival na stanje industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(100)

Iz Tajvana je uvažal samo en proizvajalec, ki je v preiskavi v celoti sodeloval. Njegovi podatki so se šteli za bolj zanesljive kot podatki Eurostata, glede na to, da je oznaka KN razširjena na izdelke, ki niso zajeti v opisu zadevnega izdelka. Zaradi zaupnosti podatkov so predstavljeni v indeksih ali razponih. Tajvanski uvoz se je po močnem povečanju leta 2004 postopoma zmanjševal in v OP predstavljal 6–7 % celotnega trga Skupnosti (približno polovico tržnega deleža uvoza iz LRK). V istem obdobju so se povprečne cene tega uvoza zvišale za 8 %, kar je v nasprotju z gibanjem cen v zvezi z uvozom iz LRK. Zato se je v OP razlika v cenah za PVA, uvožen iz LRK, in PVA, uvožen iz Tajvana, povečala za 12–18 %. Ob upoštevanju teh ugotovitev se začasno sklene, da ta uvoz ni znatno vplival na stanje industrije Skupnosti.

| (101) | Poleg uvoza iz ZDA, Japonske in Tajvana ni znatnega uvoza iz drugih držav. Na podlagi ugotovitev v zvezi s tem uvozom, kakor je opisano v uvodnih izjavah 97 do 100, se lahko začasno sklene, da uvoz iz drugih tretjih držav, razen LRK, ni prispeval k znatni škodi, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. |
| --- | --- |

(101)

Poleg uvoza iz ZDA, Japonske in Tajvana ni znatnega uvoza iz drugih držav. Na podlagi ugotovitev v zvezi s tem uvozom, kakor je opisano v uvodnih izjavah 97 do 100, se lahko začasno sklene, da uvoz iz drugih tretjih držav, razen LRK, ni prispeval k znatni škodi, ki jo je utrpela industrija Skupnosti.

(b)   Prodaja drugih proizvajalcev Skupnosti na trgu Skupnosti

| (102) | Kakor je navedeno v uvodnih izjavah 54 in 55, poleg dveh proizvajalcev, ki tvorita industrijo Skupnosti, obstajajo v Skupnosti še štiri družbe, ki proizvajajo zadevni izdelek. Tri od njih, med katerimi sta dve v preiskavi sodelovali kot uporabnici, porabijo ves PVA lastne proizvodnje za izdelavo izdelkov na koncu proizvodne verige. Četrta proizvaja samo zelo omejene količine. Na podlagi navedenega je mogoče sklepati, da ostali proizvajalci Skupnosti niso vplivali na znižanje cen na trgu in posledično na škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. |
| --- | --- |

(102)

Kakor je navedeno v uvodnih izjavah 54 in 55, poleg dveh proizvajalcev, ki tvorita industrijo Skupnosti, obstajajo v Skupnosti še štiri družbe, ki proizvajajo zadevni izdelek. Tri od njih, med katerimi sta dve v preiskavi sodelovali kot uporabnici, porabijo ves PVA lastne proizvodnje za izdelavo izdelkov na koncu proizvodne verige. Četrta proizvaja samo zelo omejene količine. Na podlagi navedenega je mogoče sklepati, da ostali proizvajalci Skupnosti niso vplivali na znižanje cen na trgu in posledično na škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti.

(c)   Samopovzročena škoda zaradi stroškovne neučinkovitosti

| (103) | Več zainteresiranih strank je trdilo, da je bila kakršna koli škoda, ki jo je utrpela industrija Skupnosti, povezana z dejstvom, da industrija Skupnosti ni uspela ostati stroškovno konkurenčna in da je sprejemala neustrezne odločitve glede naložb. Kakor je opisano v uvodni izjavi 86, je preiskava v zvezi s tem pokazala, da se je produktivnost industrije Skupnosti v obravnavanem obdobju zaradi povečane proizvodnje in zmanjšanja delovne sile znatno povečala. Poleg tega je bilo ugotovljeno, da naložbe v zvezi s povečanjem proizvodne zmogljivosti (glej uvodno izjavo 73) niso znatno vplivale na izjemno negativen trend v razvoju finančnega stanja industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(103)

Več zainteresiranih strank je trdilo, da je bila kakršna koli škoda, ki jo je utrpela industrija Skupnosti, povezana z dejstvom, da industrija Skupnosti ni uspela ostati stroškovno konkurenčna in da je sprejemala neustrezne odločitve glede naložb. Kakor je opisano v uvodni izjavi 86, je preiskava v zvezi s tem pokazala, da se je produktivnost industrije Skupnosti v obravnavanem obdobju zaradi povečane proizvodnje in zmanjšanja delovne sile znatno povečala. Poleg tega je bilo ugotovljeno, da naložbe v zvezi s povečanjem proizvodne zmogljivosti (glej uvodno izjavo 73) niso znatno vplivale na izjemno negativen trend v razvoju finančnega stanja industrije Skupnosti.

| (104) | Edini dejavnik, ki je v obravnavanem obdobju znatno negativno vplival na proizvodne stroške podobnega izdelka je bil torej strm dvig cen glavnih surovin, uporabljenih za proizvodnjo podobnega izdelka, kakor je pojasnjeno v uvodnih izjavah 78 in 79. Preiskava je pokazala, da je razvoj nabavnih cen industrije Skupnosti za VAM in energijo sorazmeren z razvojem teh cen surovin na svetovnem trgu in jih zato ni mogoče pripisati načinu, na katerega je industrija Skupnosti nabavila te surovine. Ta utemeljitev se zato zavrne. |
| --- | --- |

(104)

Edini dejavnik, ki je v obravnavanem obdobju znatno negativno vplival na proizvodne stroške podobnega izdelka je bil torej strm dvig cen glavnih surovin, uporabljenih za proizvodnjo podobnega izdelka, kakor je pojasnjeno v uvodnih izjavah 78 in 79. Preiskava je pokazala, da je razvoj nabavnih cen industrije Skupnosti za VAM in energijo sorazmeren z razvojem teh cen surovin na svetovnem trgu in jih zato ni mogoče pripisati načinu, na katerega je industrija Skupnosti nabavila te surovine. Ta utemeljitev se zato zavrne.

(d)   Zakasnitev zaradi prilagoditve cen

| (105) | Pomemben uporabnik PVA je navedel, da bi bilo v tem določenem sektorju normalno, da zvišanje nabavne cene za VAM še ne bi vodilo k prilagoditvi prodajne cene PVA navzgor. To bi se dalo pojasniti z dejstvom, da so dolgoročne pogodbe običajne v tem sektorju in da je zato znatna zakasnitev normalen pojav. V zvezi s tem je treba opozoriti, da kljub temu, da industrija Skupnosti določeno prodajo opravi prek dolgoročnih dogovorov, ni običajno, da takšne pogodbe vključujejo fiksne cene za obdobje, daljše od enega leta. V okviru teh dogovorov se cene po določenem obdobju ali v primeru znatne spremembe cen surovin ponovno določijo. Zato se ta argument zavrne. |
| --- | --- |

(105)

Pomemben uporabnik PVA je navedel, da bi bilo v tem določenem sektorju normalno, da zvišanje nabavne cene za VAM še ne bi vodilo k prilagoditvi prodajne cene PVA navzgor. To bi se dalo pojasniti z dejstvom, da so dolgoročne pogodbe običajne v tem sektorju in da je zato znatna zakasnitev normalen pojav. V zvezi s tem je treba opozoriti, da kljub temu, da industrija Skupnosti določeno prodajo opravi prek dolgoročnih dogovorov, ni običajno, da takšne pogodbe vključujejo fiksne cene za obdobje, daljše od enega leta. V okviru teh dogovorov se cene po določenem obdobju ali v primeru znatne spremembe cen surovin ponovno določijo. Zato se ta argument zavrne.

5.4   Sklepna ugotovitev o vzorčni zvezi

| (106) | Zgornja analiza je torej pokazala, da je uvoz iz LRK v celotnem obravnavanem obdobju povzročil znatno znižanje cen na trgu Skupnosti. V OP so uvozne cene iz LRK znatno nelojalno nižale cene industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(106)

Zgornja analiza je torej pokazala, da je uvoz iz LRK v celotnem obravnavanem obdobju povzročil znatno znižanje cen na trgu Skupnosti. V OP so uvozne cene iz LRK znatno nelojalno nižale cene industrije Skupnosti.

| (107) | To znižanje cen je povzročilo znatno znižanje prodajnih cen industrije Skupnosti, kar je posledično sovpadlo z močnim padcem dobičkonosnosti industrije Skupnosti, donosnosti njenih naložb in denarnega toka. |
| --- | --- |

(107)

To znižanje cen je povzročilo znatno znižanje prodajnih cen industrije Skupnosti, kar je posledično sovpadlo z močnim padcem dobičkonosnosti industrije Skupnosti, donosnosti njenih naložb in denarnega toka.

| (108) | Po drugi strani je preiskava drugih dejavnikov, ki bi lahko škodovali industriji Skupnosti, razkrila, da noben od njih ni mogel imeti znatnega negativnega vpliva. |
| --- | --- |

(108)

Po drugi strani je preiskava drugih dejavnikov, ki bi lahko škodovali industriji Skupnosti, razkrila, da noben od njih ni mogel imeti znatnega negativnega vpliva.

| (109) | Na podlagi zgornje analize, ki je učinke vseh znanih dejavnikov, ki so vplivali na stanje industrije Skupnosti, pravilno opredelila in ločila od škodljivega učinka dampinškega uvoza, se začasno sklene, da je dampinški uvoz iz zadevne države povzročil znatno škodo industriji Skupnosti v smislu člena 3(6) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(109)

Na podlagi zgornje analize, ki je učinke vseh znanih dejavnikov, ki so vplivali na stanje industrije Skupnosti, pravilno opredelila in ločila od škodljivega učinka dampinškega uvoza, se začasno sklene, da je dampinški uvoz iz zadevne države povzročil znatno škodo industriji Skupnosti v smislu člena 3(6) osnovne uredbe.

6.   INTERES SKUPNOSTI

| (110) | Komisija je proučila, ali morda kljub sklepom o dampingu, škodi in vzročni zvezi obstajajo nujni razlogi, zaradi katerih bi bilo mogoče sklepati, da sprejetje ukrepov v tem posebnem primeru ni v interesu Skupnosti. V ta namen in v skladu s členom 21 osnovne uredbe je Komisija proučila možni vpliv ukrepov za vse zadevne stranke. |
| --- | --- |

(110)

Komisija je proučila, ali morda kljub sklepom o dampingu, škodi in vzročni zvezi obstajajo nujni razlogi, zaradi katerih bi bilo mogoče sklepati, da sprejetje ukrepov v tem posebnem primeru ni v interesu Skupnosti. V ta namen in v skladu s členom 21 osnovne uredbe je Komisija proučila možni vpliv ukrepov za vse zadevne stranke.

6.1   Interes industrije Skupnosti

| (111) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 56 zgoraj, industrijo Skupnosti predstavljata samo dve družbi s proizvodnimi enotami v Nemčiji in Španiji, ki zaposlujejo okvirno 200 do 300 oseb, neposredno povezanih s proizvodnjo, prodajo in upravljanjem z enakim proizvodom. V primeru uvedbe ukrepov se pričakuje, da se bo padanje cen na trgu Skupnosti ustavilo in da se bodo prodajne cene industrije Skupnosti izboljšale, kar bo povzročilo izboljšanje finančnega stanja industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(111)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 56 zgoraj, industrijo Skupnosti predstavljata samo dve družbi s proizvodnimi enotami v Nemčiji in Španiji, ki zaposlujejo okvirno 200 do 300 oseb, neposredno povezanih s proizvodnjo, prodajo in upravljanjem z enakim proizvodom. V primeru uvedbe ukrepov se pričakuje, da se bo padanje cen na trgu Skupnosti ustavilo in da se bodo prodajne cene industrije Skupnosti izboljšale, kar bo povzročilo izboljšanje finančnega stanja industrije Skupnosti.

| (112) | Na drugi strani pa je v primeru neuvedbe protidampinških ukrepov verjetno, da se bo negativni trend v razvoju finančnih kazalnikov industrije Skupnosti in zlasti njene dobičkonosnosti nadaljeval. Tako bo industrija Skupnosti izgubila znaten tržni delež, saj ne bo več mogla slediti tržnim cenam, ki jih bo določal uvoz iz LRK. V najslabšem primeru bo industrija Skupnosti prisiljena izstopiti iz prostega trga in nadaljevati s proizvodnjo PVA izključno za lastno uporabo. V obeh primerih bo pričakovani rezultat zmanjšanje proizvodnje in naložb, ukinitev nekaterih proizvodnih zmogljivosti in ukinitev delovnih mest v Skupnosti. |
| --- | --- |

(112)

Na drugi strani pa je v primeru neuvedbe protidampinških ukrepov verjetno, da se bo negativni trend v razvoju finančnih kazalnikov industrije Skupnosti in zlasti njene dobičkonosnosti nadaljeval. Tako bo industrija Skupnosti izgubila znaten tržni delež, saj ne bo več mogla slediti tržnim cenam, ki jih bo določal uvoz iz LRK. V najslabšem primeru bo industrija Skupnosti prisiljena izstopiti iz prostega trga in nadaljevati s proizvodnjo PVA izključno za lastno uporabo. V obeh primerih bo pričakovani rezultat zmanjšanje proizvodnje in naložb, ukinitev nekaterih proizvodnih zmogljivosti in ukinitev delovnih mest v Skupnosti.

| (113) | Uvedba protidampinških ukrepov bi industriji Skupnosti omogočila, da si opomore od učinkov ugotovljenega škodljivega dampinga. |
| --- | --- |

(113)

Uvedba protidampinških ukrepov bi industriji Skupnosti omogočila, da si opomore od učinkov ugotovljenega škodljivega dampinga.

6.2   Interes nepovezanih uvoznikov

| (114) | Kakor je opisano v uvodni izjavi 8, je pet vzorčenih uvoznikov poslalo izpolnjene vprašalnike; ti so v obravnavanem obdobju predstavljali približno 80 % uvoza zadevnega izdelka v Skupnost. Podatki, ki jih je predložil en vzorčen proizvajalec, se v tej fazi niso mogli upoštevati, ker je dvakrat odpovedal preveritveni obisk. Trije izpolnjeni vprašalniki so bili preverjeni na kraju samem. |
| --- | --- |

(114)

Kakor je opisano v uvodni izjavi 8, je pet vzorčenih uvoznikov poslalo izpolnjene vprašalnike; ti so v obravnavanem obdobju predstavljali približno 80 % uvoza zadevnega izdelka v Skupnost. Podatki, ki jih je predložil en vzorčen proizvajalec, se v tej fazi niso mogli upoštevati, ker je dvakrat odpovedal preveritveni obisk. Trije izpolnjeni vprašalniki so bili preverjeni na kraju samem.

| (115) | Celotni delež, ki ga predstavlja PVA v skupnem prometu dejavnosti teh uvoznikov, je bil zelo majhen. V povprečju bi lahko 3–4 % dejavnosti teh uvoznikov povezali z uvozom PVA iz LRK. Uvozniki imajo precej širši obseg dejavnosti, ki lahko vključujejo tudi splošno trgovanje in distribucijo. Nekateri uvozniki nabavljajo izdelek v preiskavi ne samo v LRK, ampak tudi iz drugih virov v Skupnosti in zunaj nje, vključno z industrijo Skupnosti. Povprečna stopnja dobička vzorčenih uvoznikov pri trgovanju s PVA je približno 5 %. |
| --- | --- |

(115)

Celotni delež, ki ga predstavlja PVA v skupnem prometu dejavnosti teh uvoznikov, je bil zelo majhen. V povprečju bi lahko 3–4 % dejavnosti teh uvoznikov povezali z uvozom PVA iz LRK. Uvozniki imajo precej širši obseg dejavnosti, ki lahko vključujejo tudi splošno trgovanje in distribucijo. Nekateri uvozniki nabavljajo izdelek v preiskavi ne samo v LRK, ampak tudi iz drugih virov v Skupnosti in zunaj nje, vključno z industrijo Skupnosti. Povprečna stopnja dobička vzorčenih uvoznikov pri trgovanju s PVA je približno 5 %.

| (116) | Uvozniki v Skupnosti ne podpirajo uvedbe ukrepov. Sodelujoči uvozniki so trdili, da bi uvedba ukrepov resno škodovala njihovemu poslovanju, ker ne bi mogli prenesti zvišanja cen na uporabnike. V tem smislu bo uvedba protidampinške dajatve na uvoz iz LRK, kakor je pojasnjeno v uvodni izjavi 111, najverjetneje povzročila manjši popravek tržnih cen navzgor. Zato se lahko pričakuje, da bodo uvozniki, ki kupujejo zadevni izdelek od LRK, lahko prenesli stroške dajatve na končno stranko. Znatno nelojalno nižanje cen, ki je bilo ugotovljeno celo po prilagoditvi cen CIF meja Skupnosti za stroške po uvozu, kaže tudi na to, da obstajajo možnosti za dvig cen. Glede na omejeni pomen prodaje tega izdelka za dejavnosti uvoznikov in glede na zdaj doseženo stopnjo dobička tako v celoti kot samo z vidika njihove prodaje PVA, se pričakuje, da začasna dajatev ne bo bistveno vplivala na finančno stanje teh gospodarskih subjektov. |
| --- | --- |

(116)

Uvozniki v Skupnosti ne podpirajo uvedbe ukrepov. Sodelujoči uvozniki so trdili, da bi uvedba ukrepov resno škodovala njihovemu poslovanju, ker ne bi mogli prenesti zvišanja cen na uporabnike. V tem smislu bo uvedba protidampinške dajatve na uvoz iz LRK, kakor je pojasnjeno v uvodni izjavi 111, najverjetneje povzročila manjši popravek tržnih cen navzgor. Zato se lahko pričakuje, da bodo uvozniki, ki kupujejo zadevni izdelek od LRK, lahko prenesli stroške dajatve na končno stranko. Znatno nelojalno nižanje cen, ki je bilo ugotovljeno celo po prilagoditvi cen CIF meja Skupnosti za stroške po uvozu, kaže tudi na to, da obstajajo možnosti za dvig cen. Glede na omejeni pomen prodaje tega izdelka za dejavnosti uvoznikov in glede na zdaj doseženo stopnjo dobička tako v celoti kot samo z vidika njihove prodaje PVA, se pričakuje, da začasna dajatev ne bo bistveno vplivala na finančno stanje teh gospodarskih subjektov.

| (117) | Čeprav uvozniki/distributerji ne podpirajo ukrepov, se lahko na podlagi razpoložljivih informacij sklene, da nad vsako prednostjo, ki jo lahko ti pridobijo z neuvedbo protidampinških dajatev, prevlada interes industrije Skupnosti, da nevtralizira učinek nepoštenih in škodljivih trgovinskih praks LRK. |
| --- | --- |

(117)

Čeprav uvozniki/distributerji ne podpirajo ukrepov, se lahko na podlagi razpoložljivih informacij sklene, da nad vsako prednostjo, ki jo lahko ti pridobijo z neuvedbo protidampinških dajatev, prevlada interes industrije Skupnosti, da nevtralizira učinek nepoštenih in škodljivih trgovinskih praks LRK.

6.3   Interes uporabnikov

| (118) | Sedem uporabnikov je izpolnilo vprašalnik. Dve od teh družb sta nepravilno izpolnili vprašalnik in ju zato ni bilo mogoče vključiti v analizo. Pet ostalih družb je uporabljalo PVA za različne namene: za proizvodnjo lepil, industrijskega prahu, PVB, škrobljenje in plemenitenje tekstila ter smole. |
| --- | --- |

(118)

Sedem uporabnikov je izpolnilo vprašalnik. Dve od teh družb sta nepravilno izpolnili vprašalnik in ju zato ni bilo mogoče vključiti v analizo. Pet ostalih družb je uporabljalo PVA za različne namene: za proizvodnjo lepil, industrijskega prahu, PVB, škrobljenje in plemenitenje tekstila ter smole.

| (119) | K informacijam o nabavah, o katerih so poročali v svojih odgovorih, je treba še dodati, da so nabave petih sodelujočih uporabnikov v OP predstavljale 19 % celotne potrošnje PVA v Skupnosti, njihovi kitajski uvozi pa približno 22 % celotnega uvoza iz LRK. Treba je opozoriti, da uvoz iz LRK v celoti predstavlja manjši del njihovih nabav, tj. 15 %. Vendar pa je ta podatek zelo neenoten: eden od sodelujočih uporabnikov sploh ni uvažal iz LRK v OP, medtem ko je neki drugi sodelujoči uporabnik ves PVA pridobil ravno iz LRK. |
| --- | --- |

(119)

K informacijam o nabavah, o katerih so poročali v svojih odgovorih, je treba še dodati, da so nabave petih sodelujočih uporabnikov v OP predstavljale 19 % celotne potrošnje PVA v Skupnosti, njihovi kitajski uvozi pa približno 22 % celotnega uvoza iz LRK. Treba je opozoriti, da uvoz iz LRK v celoti predstavlja manjši del njihovih nabav, tj. 15 %. Vendar pa je ta podatek zelo neenoten: eden od sodelujočih uporabnikov sploh ni uvažal iz LRK v OP, medtem ko je neki drugi sodelujoči uporabnik ves PVA pridobil ravno iz LRK.

| (120) | Sodelujoči uporabniki so predložili številne argumente proti uvedbi dajatev. |
| --- | --- |

(120)

Sodelujoči uporabniki so predložili številne argumente proti uvedbi dajatev.

| (121) | Dve družbi sta uporabljali PVA za proizvodnjo lepil. Ugotovljeno je bilo, da je za proizvodnjo takšnih lepil PVA pomemben stroškovni dejavnik, ki bi lahko predstavljal do 80 % proizvodnih stroškov, odvisno od sestave mešanice. Družbi sta trdili, da bi glede na precejšen pomen PVA za proizvodne stroške in dosežene stopnje dobička pri prodaji lepil protidampinška dajatev lahko povzročila stečaj ali jih prisilila, da proizvodnjo preselijo izven Skupnosti. Ti družbi sta izrazili zelo močan dvom glede tega, ali bi bile njihove stranke pripravljene plačati morebitno zvišanje cene zaradi dajatev. V zvezi s tem bi bilo treba tudi opozoriti, da četudi se priznava, da so dosežene stopnje dobička v tem sektorju skromne, predlagani ukrepi neposredno vplivajo na nabavne cene PVA samo s poreklom iz Kitajske, ki je le eden od virov dobave, in da so te cene v obdobju preiskave znatno nelojalno nižale cene industrije Skupnosti. Vpliv dajatve na proizvodne stroške teh družb za lepila tako ni neznaten, vendar pa se, tudi v zvezi s predlagano stopnjo dajatve, zdi, da ni razloga za dvom, da njune stranke ne bi bile pripravljene nositi vsaj dober del tega zvišanja stroškov. |
| --- | --- |

(121)

Dve družbi sta uporabljali PVA za proizvodnjo lepil. Ugotovljeno je bilo, da je za proizvodnjo takšnih lepil PVA pomemben stroškovni dejavnik, ki bi lahko predstavljal do 80 % proizvodnih stroškov, odvisno od sestave mešanice. Družbi sta trdili, da bi glede na precejšen pomen PVA za proizvodne stroške in dosežene stopnje dobička pri prodaji lepil protidampinška dajatev lahko povzročila stečaj ali jih prisilila, da proizvodnjo preselijo izven Skupnosti. Ti družbi sta izrazili zelo močan dvom glede tega, ali bi bile njihove stranke pripravljene plačati morebitno zvišanje cene zaradi dajatev. V zvezi s tem bi bilo treba tudi opozoriti, da četudi se priznava, da so dosežene stopnje dobička v tem sektorju skromne, predlagani ukrepi neposredno vplivajo na nabavne cene PVA samo s poreklom iz Kitajske, ki je le eden od virov dobave, in da so te cene v obdobju preiskave znatno nelojalno nižale cene industrije Skupnosti. Vpliv dajatve na proizvodne stroške teh družb za lepila tako ni neznaten, vendar pa se, tudi v zvezi s predlagano stopnjo dajatve, zdi, da ni razloga za dvom, da njune stranke ne bi bile pripravljene nositi vsaj dober del tega zvišanja stroškov.

| (122) | Dve drugi družbi sta uporabljali PVA za proizvodnjo PVB. V primeru proizvodnje PVB je PVA ravno tako glavni vzrok za stroške. Ena od teh družb, ki naj bi naknadno uporabila PVB za proizvodnjo folij PVB, je opozorila, da bi jo lahko morebitni ukrepi spodbudili k temu, da preseli svojo proizvodnjo PVB izven Skupnosti. Ta družba je tudi trdila, da bi glede na čas, ki bi bil potreben za kvalificiranje PVA za to uporabo, za njih zamenjava dobavitelja pomenila zaplete in breme. Drugi proizvajalec PVB, ki je sodeloval kot uporabnik in ki je uporabljal PVA ne samo za proizvodnjo PVB, ampak predvsem za proizvodnjo industrijskega prahu, je tudi opozoril na težaven in dolgotrajen postopek zamenjave dobavitelja in izrazil tudi zaskrbljenost glede zvišanih stroškov, ki bi jih lahko povzročili ukrepi. |
| --- | --- |

(122)

Dve drugi družbi sta uporabljali PVA za proizvodnjo PVB. V primeru proizvodnje PVB je PVA ravno tako glavni vzrok za stroške. Ena od teh družb, ki naj bi naknadno uporabila PVB za proizvodnjo folij PVB, je opozorila, da bi jo lahko morebitni ukrepi spodbudili k temu, da preseli svojo proizvodnjo PVB izven Skupnosti. Ta družba je tudi trdila, da bi glede na čas, ki bi bil potreben za kvalificiranje PVA za to uporabo, za njih zamenjava dobavitelja pomenila zaplete in breme. Drugi proizvajalec PVB, ki je sodeloval kot uporabnik in ki je uporabljal PVA ne samo za proizvodnjo PVB, ampak predvsem za proizvodnjo industrijskega prahu, je tudi opozoril na težaven in dolgotrajen postopek zamenjave dobavitelja in izrazil tudi zaskrbljenost glede zvišanih stroškov, ki bi jih lahko povzročili ukrepi.

| (123) | Priznava se, da bo zvišanje nabavnih stroškov PVA vplivalo na višje proizvodne stroške PVB. Obenem pa ti ukrepi ne bodo neposredno vplivali na 87 % PVA, ki ga porabi Skupnost, saj uvoz iz LRK predstavlja 13 % trga Skupnosti. Poleg tega je predlagana stopnja dajatve zmerna. Na podlagi navedenega in ob upoštevanju dobrih tržnih razmer za PVB, se sklepa, da je učinek takšne dajatve znosen. |
| --- | --- |

(123)

Priznava se, da bo zvišanje nabavnih stroškov PVA vplivalo na višje proizvodne stroške PVB. Obenem pa ti ukrepi ne bodo neposredno vplivali na 87 % PVA, ki ga porabi Skupnost, saj uvoz iz LRK predstavlja 13 % trga Skupnosti. Poleg tega je predlagana stopnja dajatve zmerna. Na podlagi navedenega in ob upoštevanju dobrih tržnih razmer za PVB, se sklepa, da je učinek takšne dajatve znosen.

| (124) | Glede postopka kvalifikacije velja, da so lastnosti PVA, zlasti pa njegova uporaba, dejansko lahko zelo zapletene in specifične, zaradi česar je postopek kvalificiranja dolgotrajen in vključuje intenzivno testiranje. Vendar pa je treba opomniti, da protidampinški ukrepi niso namenjeni temu, da bi se določenim dobaviteljem preprečil dostop na trg Skupnosti. Predlagani ukrepi so namenjeni izključno temu, da se obnovi poštena trgovina in popravijo izkrivljene tržne razmere. Zato in zlasti z vidika predlagane stopnje dajatve ni nobenega razloga za to, da bi določeni uporabniki bili prisiljeni zamenjati dobavitelja po uvedbi ukrepov. |
| --- | --- |

(124)

Glede postopka kvalifikacije velja, da so lastnosti PVA, zlasti pa njegova uporaba, dejansko lahko zelo zapletene in specifične, zaradi česar je postopek kvalificiranja dolgotrajen in vključuje intenzivno testiranje. Vendar pa je treba opomniti, da protidampinški ukrepi niso namenjeni temu, da bi se določenim dobaviteljem preprečil dostop na trg Skupnosti. Predlagani ukrepi so namenjeni izključno temu, da se obnovi poštena trgovina in popravijo izkrivljene tržne razmere. Zato in zlasti z vidika predlagane stopnje dajatve ni nobenega razloga za to, da bi določeni uporabniki bili prisiljeni zamenjati dobavitelja po uvedbi ukrepov.

| (125) | En sodelujoči uporabnik, proizvajalec tkanin iz poliestra/bombaža in bombaža, ki je uporabljal PVA pri škrobljenju in plemenitenju, je opozoril, da lahko ukrepi prisilijo družbo, da svoje predilnice in tkalnice prenese izven Skupnosti. V zvezi s tem je bilo ugotovljeno, da je v proizvodnih stroških te družbe za ta izdelek delež stroškov za PVA precej omejen, tj. med 0,2 in 0,8 %. V zvezi s predlagano stopnjo dajatve se zato meni, da je vpliv takšne dajatve neznaten. |
| --- | --- |

(125)

En sodelujoči uporabnik, proizvajalec tkanin iz poliestra/bombaža in bombaža, ki je uporabljal PVA pri škrobljenju in plemenitenju, je opozoril, da lahko ukrepi prisilijo družbo, da svoje predilnice in tkalnice prenese izven Skupnosti. V zvezi s tem je bilo ugotovljeno, da je v proizvodnih stroških te družbe za ta izdelek delež stroškov za PVA precej omejen, tj. med 0,2 in 0,8 %. V zvezi s predlagano stopnjo dajatve se zato meni, da je vpliv takšne dajatve neznaten.

| (126) | Nenazadnje je pritožnik, KEG, izrazil mnenje, da bi bila neuvedba ukrepov proti interesu uporabnikov, saj bi ga slabi poslovni rezultati njegovih dejavnosti glede PVA lahko spodbudili, da izstopi iz prodajnega trga in se osredotoči na trge na koncu prodajne verige. Trdil je, da bi v tem primeru industriji primanjkovalo zalog, glede na to, da je KEG velik in zanesljiv dobavitelj. Čeprav zadevni uporabniki te trditve niso izrecno podprli, pa dejansko drži, da trije od petih zadevnih uporabnikov nabavljajo znatne količine PVA od KEG in da se lahko ta družba šteje za najpomembnejšega dobavitelja na trgu Skupnosti. Zato ni mogoče izključiti, da bi bila v primeru izstopa KEG iz trga zaradi kakršnega koli razloga, industrija uporabnikov soočena z resnimi težavami pri dobavi. |
| --- | --- |

(126)

Nenazadnje je pritožnik, KEG, izrazil mnenje, da bi bila neuvedba ukrepov proti interesu uporabnikov, saj bi ga slabi poslovni rezultati njegovih dejavnosti glede PVA lahko spodbudili, da izstopi iz prodajnega trga in se osredotoči na trge na koncu prodajne verige. Trdil je, da bi v tem primeru industriji primanjkovalo zalog, glede na to, da je KEG velik in zanesljiv dobavitelj. Čeprav zadevni uporabniki te trditve niso izrecno podprli, pa dejansko drži, da trije od petih zadevnih uporabnikov nabavljajo znatne količine PVA od KEG in da se lahko ta družba šteje za najpomembnejšega dobavitelja na trgu Skupnosti. Zato ni mogoče izključiti, da bi bila v primeru izstopa KEG iz trga zaradi kakršnega koli razloga, industrija uporabnikov soočena z resnimi težavami pri dobavi.

6.4   Sklepna ugotovitev o interesu Skupnosti

| (127) | Lahko se pričakuje, da bodo učinki uvedbe ukrepov omogočili industriji Skupnosti, da izboljša dobičkonosnost. Glede na neugodno finančno stanje industrije Skupnosti obstaja resno tveganje, da bi ob neuvedbi ukrepov industrija Skupnosti morda zaprla svoje proizvodne obrate ter odpustila delovno silo. Na splošno bi tudi uporabniki v Skupnosti imeli koristi od ukrepov, saj dobava zadostne količine PVA ne bo ogrožena, skupno zvišanje nabavne cene PVA pa bo zmerno. Na podlagi navedenega se začasno sklene, da nujni razlogi na podlagi interesa Skupnosti, da se protidampinški ukrepi v sedanjem primeru ne uvedejo, ne obstajajo. |
| --- | --- |

(127)

Lahko se pričakuje, da bodo učinki uvedbe ukrepov omogočili industriji Skupnosti, da izboljša dobičkonosnost. Glede na neugodno finančno stanje industrije Skupnosti obstaja resno tveganje, da bi ob neuvedbi ukrepov industrija Skupnosti morda zaprla svoje proizvodne obrate ter odpustila delovno silo. Na splošno bi tudi uporabniki v Skupnosti imeli koristi od ukrepov, saj dobava zadostne količine PVA ne bo ogrožena, skupno zvišanje nabavne cene PVA pa bo zmerno. Na podlagi navedenega se začasno sklene, da nujni razlogi na podlagi interesa Skupnosti, da se protidampinški ukrepi v sedanjem primeru ne uvedejo, ne obstajajo.

7.   PREDLOG ZA UVEDBO ZAČASNIH PROTIDAMPINŠKIH UKREPOV

| (128) | Glede na sklepe v zvezi z dampingom, škodo, vzročnostjo in interesom Skupnosti bi bilo treba sprejeti začasne ukrepe za uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz LRK, da se prepreči nadaljnja škoda industrije Skupnosti, ki jo povzroča dampinški uvoz. |
| --- | --- |

(128)

Glede na sklepe v zvezi z dampingom, škodo, vzročnostjo in interesom Skupnosti bi bilo treba sprejeti začasne ukrepe za uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz LRK, da se prepreči nadaljnja škoda industrije Skupnosti, ki jo povzroča dampinški uvoz.

| (129) | Glede uvoza zadevnega izdelka s poreklom iz Tajvana damping začasno ni bil ugotovljen, kakor je navedeno v uvodni izjavi 30. Zato se začasni ukrepi ne uvedejo. Glede časovnega poteka te določitve se je zdelo ustrezno, da zainteresirane stranke v enem mesecu predložijo pripombe o tej začasni ugotovitvi, z ozirom na morebiten zaključek postopka v zvezi z uvozom zadevnega izdelka s poreklom iz Tajvana, ki bi temu sledil. |
| --- | --- |

(129)

Glede uvoza zadevnega izdelka s poreklom iz Tajvana damping začasno ni bil ugotovljen, kakor je navedeno v uvodni izjavi 30. Zato se začasni ukrepi ne uvedejo. Glede časovnega poteka te določitve se je zdelo ustrezno, da zainteresirane stranke v enem mesecu predložijo pripombe o tej začasni ugotovitvi, z ozirom na morebiten zaključek postopka v zvezi z uvozom zadevnega izdelka s poreklom iz Tajvana, ki bi temu sledil.

7.1   Stopnja odprave škode

| (130) | Začasni ukrepi za uvoz s poreklom iz LRK morajo biti uvedeni na stopnji, ki omogoča odpravljanje škodljivega učinka, ki ga dampinški uvoz povzroča industriji Skupnosti, ne da bi ta stopnja presegla ugotovljeno stopnjo dampinga. Pri izračunu zneska dajatve, ki bi bila potrebna za odpravo učinkov škodljivega dampinga, je bilo sklenjeno, da bi morali ukrepi industriji Skupnosti omogočati, da pokrije svoje stroške in na splošno doseže dobiček pred obdavčitvijo, ki bi lahko bil dosežen v okviru normalnih konkurenčnih pogojev, tj. če dampinškega uvoza ne bi bilo. |
| --- | --- |

(130)

Začasni ukrepi za uvoz s poreklom iz LRK morajo biti uvedeni na stopnji, ki omogoča odpravljanje škodljivega učinka, ki ga dampinški uvoz povzroča industriji Skupnosti, ne da bi ta stopnja presegla ugotovljeno stopnjo dampinga. Pri izračunu zneska dajatve, ki bi bila potrebna za odpravo učinkov škodljivega dampinga, je bilo sklenjeno, da bi morali ukrepi industriji Skupnosti omogočati, da pokrije svoje stroške in na splošno doseže dobiček pred obdavčitvijo, ki bi lahko bil dosežen v okviru normalnih konkurenčnih pogojev, tj. če dampinškega uvoza ne bi bilo.

| (131) | Meni se, da so bile tržne razmere na trgu Skupnosti leta 2003 normalne in je industrija Skupnosti ob odsotnosti škodljivega dampinga imela normalen dobiček v razponu, opisanem v uvodni izjavi 84. Zato je bilo na podlagi razpoložljivih informacij predčasno ugotovljeno, da bi se lahko stopnja dobička, ki ustreza tej ravni, štela za primerno raven, ki bi jo lahko industrija Skupnosti ob odsotnosti škodljivega dampinga po vseh pričakovanjih dosegla. |
| --- | --- |

(131)

Meni se, da so bile tržne razmere na trgu Skupnosti leta 2003 normalne in je industrija Skupnosti ob odsotnosti škodljivega dampinga imela normalen dobiček v razponu, opisanem v uvodni izjavi 84. Zato je bilo na podlagi razpoložljivih informacij predčasno ugotovljeno, da bi se lahko stopnja dobička, ki ustreza tej ravni, štela za primerno raven, ki bi jo lahko industrija Skupnosti ob odsotnosti škodljivega dampinga po vseh pričakovanjih dosegla.

| (132) | Potrebno povišanje cen je bilo nato, na enaki ravni trgovine, določeno na podlagi primerjave tehtane povprečne uvozne cene, kot je bila določena za izračun nelojalnega nižanja cen, z neškodljivo ceno izdelka, ki ga je na trgu Skupnosti prodala industrija Skupnosti. Neškodljiva cena je bila izračunana s prilagoditvijo prodajne cene posameznega proizvajalca industrije Skupnosti na pragu dobička ter z dodano zgoraj navedeno stopnjo dobička. Vsakršna razlika, ki je posledica te primerjave, je bila nato izražena v odstotkih celotne uvozne vrednosti CIF. Glede na to, da nobenemu sodelujočemu kitajskemu proizvajalcu ni bil odobren TGO ali IO, in glede na visoko stopnjo sodelovanja je bila začasna enotna stopnja odprave škode na ravni države izračunana kot tehtano povprečje stopenj škode vseh treh sodelujočih kitajskih proizvajalcev izvoznikov. |
| --- | --- |

(132)

Potrebno povišanje cen je bilo nato, na enaki ravni trgovine, določeno na podlagi primerjave tehtane povprečne uvozne cene, kot je bila določena za izračun nelojalnega nižanja cen, z neškodljivo ceno izdelka, ki ga je na trgu Skupnosti prodala industrija Skupnosti. Neškodljiva cena je bila izračunana s prilagoditvijo prodajne cene posameznega proizvajalca industrije Skupnosti na pragu dobička ter z dodano zgoraj navedeno stopnjo dobička. Vsakršna razlika, ki je posledica te primerjave, je bila nato izražena v odstotkih celotne uvozne vrednosti CIF. Glede na to, da nobenemu sodelujočemu kitajskemu proizvajalcu ni bil odobren TGO ali IO, in glede na visoko stopnjo sodelovanja je bila začasna enotna stopnja odprave škode na ravni države izračunana kot tehtano povprečje stopenj škode vseh treh sodelujočih kitajskih proizvajalcev izvoznikov.

| (133) | Tako določena stopnja škode za LRK je bila znatno višja od ugotovljene stopnje dampinga. |
| --- | --- |

(133)

Tako določena stopnja škode za LRK je bila znatno višja od ugotovljene stopnje dampinga.

7.2   Začasni ukrepi

| (134) | Glede na navedeno in v skladu s členom 7(2) osnovne uredbe je treba v skladu s pravilom nižje dajatve uvesti začasno protidampinško dajatev na uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz LRK na najnižji stopnji ugotovljene stopnje dampinga in škode. |
| --- | --- |

(134)

Glede na navedeno in v skladu s členom 7(2) osnovne uredbe je treba v skladu s pravilom nižje dajatve uvesti začasno protidampinško dajatev na uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz LRK na najnižji stopnji ugotovljene stopnje dampinga in škode.

| (135) | Na podlagi navedenega je predlagana stopnja dajatve za zadevni izdelek s poreklom iz LRK 10,0 %. |
| --- | --- |

(135)

Na podlagi navedenega je predlagana stopnja dajatve za zadevni izdelek s poreklom iz LRK 10,0 %.

7.3   Končna določba

| (136) | Zaradi dobrega upravljanja bi bilo treba določiti obdobje, v katerem lahko zainteresirane stranke, ki so se javile v roku, določenem v obvestilu o začetku, v pisni obliki izrazijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje. Povedati bi bilo treba tudi, da so ugotovitve v zvezi z uvedbo dajatev za namen te uredbe začasne in jih je za dokončno določitev ukrepov treba ponovno proučiti – |
| --- | --- |

(136)

Zaradi dobrega upravljanja bi bilo treba določiti obdobje, v katerem lahko zainteresirane stranke, ki so se javile v roku, določenem v obvestilu o začetku, v pisni obliki izrazijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje. Povedati bi bilo treba tudi, da so ugotovitve v zvezi z uvedbo dajatev za namen te uredbe začasne in jih je za dokončno določitev ukrepov treba ponovno proučiti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Uvede se začasna protidampinška dajatev na nekatere polivinil alkohole v obliki homopolimernih smol z viskoznostjo (izmerjeno v 4-odstotni raztopini) najmanj 3 mPas, vendar ne več kot 61 mPas, in stopnjo hidrolize najmanj 84,0 mol %, vendar ne več kot 99,9 mol %, navadno uvrščene pod oznako KN ex 3905 30 00 (oznaka TARIC 3905300020) in s poreklom iz Ljudske republike Kitajske.

2.   Stopnja začasne protidampinške dajatve za neto ceno franko meja Skupnosti pred plačilom dajatve za izdelke, opisane v odstavku 1, je 10 %.

3.   Sprostitev izdelka, navedenega v odstavku 1, v prost promet v Skupnosti je predmet varščine, ki je enaka znesku začasne dajatve.

4.   Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavne določbe o carinskih dajatvah.

Člen 2

Brez poseganja v člen 20 Uredbe (ES) št. 384/96 lahko zainteresirane stranke v enem mesecu od dneva začetka veljavnosti te uredbe zahtevajo razkritje bistvenih dejstev in premislekov, na podlagi katerih je bila sprejeta ta uredba, ter v pisni obliki izrazijo svoje stališče in prosijo za ustno zaslišanje pred Komisijo.

V skladu s členom 21(4) Uredbe (ES) št. 384/96 lahko zadevne stranke predložijo pripombe v zvezi z uporabo te uredbe v enem mesecu od dneva začetka njene veljavnosti.

Člen 3

Ta uredba začne veljati na dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 1 te uredbe se uporablja šest mesecev.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 17. septembra 2007

Za Komisijo

Peter MANDELSON

Član Komisije

---

(1)  UL L 56, 6.3.1996, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2117/2005 (UL L 340, 23.12.2005, str. 17).

1

(2)  UL C 311, 19.12.2006, str. 47.

2

---

DIREKTIVE

| 18.9.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 243/41 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 243/41

---

DIREKTIVA KOMISIJE 2007/55/ES

z dne 17. septembra 2007

o spremembi nekaterih prilog k direktivam Sveta 76/895/EGS, 86/362/EGS, 86/363/EGS in 90/642/EGS glede mejnih vrednosti ostankov azinfos-metila

(Besedilo velja za EGP)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Sveta 76/895/EGS z dne 23. novembra 1976 o določanju najvišjih dovoljenih ravni za ostanke pesticidov v in na sadju in zelenjavi (1) ter zlasti člena 5 Direktive,

ob upoštevanju Direktive Sveta 86/362/EGS z dne 24. julija 1986 o določanju mejnih vrednosti ostankov pesticidov v in na žitih (2) ter zlasti člena 10 Direktive,

ob upoštevanju Direktive Sveta 86/363/EGS z dne 24. julija 1986 o določitvi mejnih vrednosti ostankov pesticidov v in na živilih živalskega izvora (3) ter zlasti člena 10 Direktive,

ob upoštevanju Direktive Sveta 90/642/EGS z dne 27. novembra 1990 o določitvi najvišjih dovoljenih vrednosti ostankov pesticidov v in na nekaterih proizvodih rastlinskega izvora, vključno s sadjem in zelenjavo (4), ter zlasti člena 7 Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je bila obveščena, da bi bilo trenutno veljavne mejne vrednosti ostankov (MRL) za azinfos-metil zaradi razpoložljivosti novih informacij o toksikologiji in vnosu potrošnikov s hrano morda treba ponovno pregledati. Komisija je pozvala državo članico, ki je bila poročevalka za azinfos-metil v skladu z Direktivo Sveta 91/414/EGS (5), naj predlaga pregled MRL Skupnosti. Takšen predlog je bil predložen Komisiji. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je bila obveščena, da bi bilo trenutno veljavne mejne vrednosti ostankov (MRL) za azinfos-metil zaradi razpoložljivosti novih informacij o toksikologiji in vnosu potrošnikov s hrano morda treba ponovno pregledati. Komisija je pozvala državo članico, ki je bila poročevalka za azinfos-metil v skladu z Direktivo Sveta 91/414/EGS (5), naj predlaga pregled MRL Skupnosti. Takšen predlog je bil predložen Komisiji.

| (2) | MRL na ravni Skupnosti in vrednosti, ki jih priporoča Codex Alimentarius, so določene in ovrednotene po podobnih postopkih. Obstajajo številne MRL Codexa za azinfos-metil. Država članica poročevalka je glede na nove informacije o tveganjih za potrošnike prav tako ovrednotila MRL Skupnosti, ki temeljijo na MRL Codexa. |
| --- | --- |

(2)

MRL na ravni Skupnosti in vrednosti, ki jih priporoča Codex Alimentarius, so določene in ovrednotene po podobnih postopkih. Obstajajo številne MRL Codexa za azinfos-metil. Država članica poročevalka je glede na nove informacije o tveganjih za potrošnike prav tako ovrednotila MRL Skupnosti, ki temeljijo na MRL Codexa.

| (3) | Doživljenjska in kratkodobna izpostavljenost potrošnikov azinfos-metilu z uživanjem živil je bila ponovno ocenjena in ovrednotena v skladu s postopki in praksami Skupnosti, ob upoštevanju smernic, ki jih je objavila Svetovna zdravstvena organizacija (6). Za preprečevanje nesprejemljive izpostavljenosti potrošnikov je zato primerno določiti nove MRL. |
| --- | --- |

(3)

Doživljenjska in kratkodobna izpostavljenost potrošnikov azinfos-metilu z uživanjem živil je bila ponovno ocenjena in ovrednotena v skladu s postopki in praksami Skupnosti, ob upoštevanju smernic, ki jih je objavila Svetovna zdravstvena organizacija (6). Za preprečevanje nesprejemljive izpostavljenosti potrošnikov je zato primerno določiti nove MRL.

| (4) | Za zagotovitev primerne zaščite potrošnika pred izpostavljenostjo ostankom, ki so posledica nedovoljene uporabe fitofarmacevtskih sredstev, se za posamezno kombinacijo živilo/pesticid določijo MRL na spodnji meji analitskega določanja. |
| --- | --- |

(4)

Za zagotovitev primerne zaščite potrošnika pred izpostavljenostjo ostankom, ki so posledica nedovoljene uporabe fitofarmacevtskih sredstev, se za posamezno kombinacijo živilo/pesticid določijo MRL na spodnji meji analitskega določanja.

| (5) | Zato je treba MRL iz prilog k direktivam 76/895/EGS, 86/362/EGS, 86/363/EGS in 90/642/EGS spremeniti, da se omogočita ustrezen nadzor in kontrola prepovedi njihove uporabe ter da se zaščiti potrošnik. |
| --- | --- |

(5)

Zato je treba MRL iz prilog k direktivam 76/895/EGS, 86/362/EGS, 86/363/EGS in 90/642/EGS spremeniti, da se omogočita ustrezen nadzor in kontrola prepovedi njihove uporabe ter da se zaščiti potrošnik.

| (6) | Trgovski partnerji Skupnosti so bili prek Svetovne trgovinske organizacije obveščeni o novih MRL in njihove pripombe glede teh vrednosti se bodo upoštevale. |
| --- | --- |

(6)

Trgovski partnerji Skupnosti so bili prek Svetovne trgovinske organizacije obveščeni o novih MRL in njihove pripombe glede teh vrednosti se bodo upoštevale.

| (7) | Direktive 76/895/EGS, 86/362/EGS, 86/363/EGS in 90/642/EGS je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(7)

Direktive 76/895/EGS, 86/362/EGS, 86/363/EGS in 90/642/EGS je zato treba ustrezno spremeniti.

| (8) | Ukrepi, predvideni s to direktivo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(8)

Ukrepi, predvideni s to direktivo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

V Prilogi II k Direktivi 76/895/EGS se črta vnos v zvezi z „azinfos-metilom“.

Člen 2

Direktiva 86/362/EGS se spremeni v skladu s Prilogo I k tej direktivi.

Člen 3

Direktiva 86/363/EGS se spremeni v skladu s Prilogo II k tej direktivi.

Člen 4

Direktiva 90/642/EGS se spremeni v skladu s Prilogo III k tej direktivi.

Člen 5

Države članice najpozneje 18. marca 2008 sprejmejo in objavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo. Komisiji takoj sporočijo besedila navedenih predpisov ter korelacijsko tabelo med navedenimi predpisi in to direktivo.

Navedene predpise uporabljajo od 19. marca 2008.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

Člen 6

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 7

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 17. septembra 2007

Za Komisijo

Markos KYPRIANOU

Član Komisije

---

(1)  UL L 340, 9.12.1976, str. 26. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 2007/8/ES (UL L 63, 1.3.2007, str. 9).

1

(2)  UL L 221, 7.8.1986, str. 37. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 2007/27/ES (UL L 128, 16.5.2007, str. 31).

2

(3)  UL L 221, 7.8.1986, str. 43. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 2007/28/ES (UL L 135, 26.5.2007, str. 6).

3

(4)  UL L 350, 14.12.1990, str. 71. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 2007/39/ES (UL L 165, 27.6.2007, str. 25).

4

(5)  UL L 230, 19.8.1991, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 2007/52/ES (UL L 214, 17.8.2007, str. 3).

5

(6)  Smernice za napoved vnosa ostankov pesticidov s hrano (pregledane), ki jih je pripravil GEMS/Program za prehrano v sodelovanju z Odborom Codex za ostanke pesticidov in objavila Svetovna zdravstvena organizacija leta 1997 (WHO/FSF/FOS/97.7).

6

---

PRILOGA I

V delu A Priloge II k Direktivi 86/362/EGS se doda naslednja vrstica:

| Ostanki pesticidov | Mejne vrednosti v mg/kg |
| --- | --- |
| „azinfos-metil | 0,05 (*)
  ŽITA“ |

Ostanki pesticidov

Mejne vrednosti v mg/kg

„azinfos-metil

0,05 (*)

ŽITA“

---

PRILOGA II

V delu A Priloge II k Direktivi 86/363/EGS se doda naslednja vrstica:

| | Mejne vrednosti v mg/kg (ppm) |
| --- | --- |
| Ostanki pesticidov | za maščobe v mesu, pripravkih iz mesa, drobovino in živalske maščobe, navedene v Prilogi I pod tarifnimi številkami ex 0201, 0202, 0203, 0204, 0205 00 00, 0206, 0207, ex 0208, 0209 00, 0210, 1601 00 in 1602 (1) (4) | za kravje mleko in polnomastno kravje mleko, navedeno v Prilogi I pod tarifno številko 0401: za druga živila pod tarifnimi št. 0401, 0402, 0405 00 in 0406 v skladu z (2) (4) | za sveža jajca brez lupine, za ptičja jajca in jajčne rumenjake, navedene v Prilogi I pod tarifnima št. 0407 00 in 0408 (3) (4) |
| „azinfos-metil | 0,01 (1) | 0,01 (1) | 0,01 (1) |

Mejne vrednosti v mg/kg (ppm)

Ostanki pesticidov

za maščobe v mesu, pripravkih iz mesa, drobovino in živalske maščobe, navedene v Prilogi I pod tarifnimi številkami ex 0201, 0202, 0203, 0204, 0205 00 00, 0206, 0207, ex 0208, 0209 00, 0210, 1601 00 in 1602 (1) (4)

za kravje mleko in polnomastno kravje mleko, navedeno v Prilogi I pod tarifno številko 0401: za druga živila pod tarifnimi št. 0401, 0402, 0405 00 in 0406 v skladu z (2) (4)

za sveža jajca brez lupine, za ptičja jajca in jajčne rumenjake, navedene v Prilogi I pod tarifnima št. 0407 00 in 0408 (3) (4)

„azinfos-metil

0,01 (1)

0,01 (1)

0,01 (1)

---

(1)  Označuje spodnjo mejo analitskega določanja.“

1

---

PRILOGA III

V delu A Priloge II k Direktivi 90/642/EGS se doda naslednji stolpec:

| „Skupine in primeri posameznih živil, za katere se uporabljajo MRL | azinfos-metil |
| --- | --- |
| 1.   Sadje, presno, sušeno ali nekuhano, konzervirano z zamrzovanjem, brez dodanega sladkorja, lupinarji |
| (i) | CITRUSI |

„Skupine in primeri posameznih živil, za katere se uporabljajo MRL

azinfos-metil

Sadje, presno, sušeno ali nekuhano, konzervirano z zamrzovanjem, brez dodanega sladkorja, lupinarji

(i)

0,05 (1)

Grenivke

Limone

Limete

Mandarine (vključno s klementinami in podobnimi hibridi)

Pomaranče

Pomelo

Drugo

| (ii) | LUPINARJI (oluščeni ali neoluščeni) |
| --- | --- |

(ii)

0,5

Mandeljni

Brazilski oreščki

Indijski orehi

Kostanj

Kokosovi orehi

Lešniki

Makadamija

Pekani

Pinjole

Pistacije

Orehi

Drugo

| (iii) | PEČKATO SADJE |
| --- | --- |

(iii)

0,5 (2)

Jabolka

Hruške

Kutine

Drugo

| (iv) | KOŠČIČASTO SADJE |
| --- | --- |

(iv)

0,5 (2)

Marelice

Češnje

Breskve (vključno z nektarinami in podobnimi hibridi)

Slive

Drugo

| (v) | JAGODIČJE IN DROBNO SADJE |
| --- | --- |

(v)

| (a) | Namizno in vinsko grozdje |
| --- | --- |

(a)

Namizno in vinsko grozdje

0,05 (1)

Namizno grozdje

Vinsko grozdje

| (b) | Jagode (ne gozdne) |
| --- | --- |

(b)

Jagode (ne gozdne)

0,5 (2)

| (c) | Rozgasto sadje (ne gozdno) |
| --- | --- |

(c)

Rozgasto sadje (ne gozdno)

0,5 (2)

Robide

Ostrožnice

Loganove robide

Maline

Drugo

| (d) | Drugo drobno sadje in jagodičje (ne gozdno) |
| --- | --- |

(d)

Drugo drobno sadje in jagodičje (ne gozdno)

Borovnice

Ameriške brusnice

0,1

Ribez (rdeči, črni in beli)

0,5 (2)

Kosmulje

0,5 (2)

Drugo

0,05 (1)

| (e) | Gozdno jagodičevje in sadje |
| --- | --- |

(e)

Gozdno jagodičevje in sadje

0,05 (1)

| (vi) | MEŠANO SADJE |
| --- | --- |

(vi)

0,05 (1)

Avokado

Banane

Dateljni

Fige

Kivi

Kumkvat

Liči

Mango

Olive (namizne)

Olive (za olje)

Papaja

Pasijonka

Ananas

Granatno jabolko

Drugo

Zelenjava, sveža ali nekuhana, zamrznjena ali sušena

| (i) | ZELENJAVA – KORENOVKE IN GOMOLJNICE |
| --- | --- |

(i)

0,05 (1)

Rdeča pesa

Korenje

Kasava (manioka)

Gomoljna zelena

Hren

Topinambur

Pastinak

Peteršilj – koren

Redkev

Beli koren

Sladki krompir

Podzemna koleraba

Repa

Jam

Drugo

| (ii) | ZELENJAVA – ČEBULNICE |
| --- | --- |

(ii)

0,05 (1)

Česen

Čebula

Šalotka

Spomladanska čebula

Drugo

| (iii) | ZELENJAVA – PLODOVKE |
| --- | --- |

(iii)

| (a) | Razhudnikovke |
| --- | --- |

(a)

Razhudnikovke

0,05 (1)

Paradižnik

Paprika

Jajčevec

Bamija

Drugo

| (b) | Bučnice z užitno lupino |
| --- | --- |

(b)

Bučnice z užitno lupino

Kumare

0,2

Kumarice za vlaganje

Bučke

Drugo

0,05 (1)

| (c) | Bučnice z neužitno lupino |
| --- | --- |

(c)

Bučnice z neužitno lupino

0,05 (1)

Melone

Buče

Lubenice

Drugo

| (d) | Sladka koruza |
| --- | --- |

(d)

Sladka koruza

0,05 (1)

| (iv) | KAPUSNICE |
| --- | --- |

(iv)

0,05 (1)

| (a) | Cvetoče kapusnice |
| --- | --- |

(a)

Cvetoče kapusnice

Brokoli (vključno s kalabrijskim)

Cvetača

Drugo

| (b) | Glavnate kapusnice |
| --- | --- |

(b)

Glavnate kapusnice

Brstični ohrovt

Glavnato zelje

Drugo

| (c) | Listnate kapusnice |
| --- | --- |

(c)

Listnate kapusnice

Kitajski kapus

Listni ohrovt

Drugo

| (d) | Kolerabica |
| --- | --- |

(d)

Kolerabica

| (v) | LISTNA ZELENJAVA IN SVEŽA ZELIŠČA |
| --- | --- |

(v)

0,05 (1)

| (a) | Solata in podobno |
| --- | --- |

(a)

Solata in podobno

Kreša

Motovilec

Solata

Endivija (eskarijolka)

Rukola

Listi in stebla kapusnic, vključno z lističi repe

Drugo

| (b) | Špinača in podobno |
| --- | --- |

(b)

Špinača in podobno

Špinača

Blitva

Drugo

| (c) | Vodna kreša |
| --- | --- |

(c)

Vodna kreša

| (d) | Vitlof |
| --- | --- |

(d)

Vitlof

| (e) | Zelišča |
| --- | --- |

(e)

Zelišča

Prava krebuljica

Drobnjak

Peteršilj

Listi zelene

Drugo

| (vi) | STROČNICE (presne) |
| --- | --- |

(vi)

0,05 (1)

Fižol (s stroki)

Fižol v zrnju (brez strokov)

Grah (s stroki)

Grah (brez strokov)

Drugo

| (vii) | STEBELNA ZELENJAVA (presna) |
| --- | --- |

(vii)

0,05 (1)

Špargelj

Kardij

Belušna zelena

Koromač

Artičoke

Por

Rabarbara

Drugo

| (viii) | GOBE |
| --- | --- |

(viii)

0,05 (1)

| (a) | Gojene gobe |
| --- | --- |

(a)

Gojene gobe

| (b) | Gozdne gobe |
| --- | --- |

(b)

Gozdne gobe

| 3. | Stročnice |
| --- | --- |

3.

0,05 (1)

Fižol

Leča

Grah

Volčji bob

Drugo

Seme oljnic

Laneno seme

Zemeljski oreški

Makovo seme

Sezamovo seme

Sončnično seme

Seme oljne ogrščice

Soja

Gorčično seme

Bombažno seme

0,2

Konopljino seme

Drugo

0,05 (1)

| 5. | Krompir |
| --- | --- |

5.

0,05 (1)

Zgodnji krompir

Pozni krompir

| 6. | Čaj (posušeni listi in stebla, fermentirani ali drugače obdelani, Camellia sinensis) |
| --- | --- |

6.

0,1 (1)

| 7. | Hmelj (sušen), vključno s hmeljnim granulatom in nekoncentriranim prahom |
| --- | --- |

7.

0,1 (1)

---

(1)  Označuje spodnjo mejo analitskega določanja.

1

(2)  Začasen MRL 18. septembra 2008. Po tem datumu bo MRL 0,05 () mg/kg, razen če ne bo spremenjen z direktivo ali uredbo.“

2

---

| 18.9.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 243/50 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 243/50

---

DIREKTIVA KOMISIJE 2007/56/ES

z dne 17. septembra 2007

o spremembi nekaterih prilog k direktivam Sveta 86/362/EGS, 86/363/EGS in 90/642/EGS glede mejnih vrednosti ostankov za azoksistrobin, klorotalonil, deltametrin, heksaklorobenzen, ioksinil, oksamil in kvinoksifen

(Besedilo velja za EGP)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Sveta 86/362/EGS z dne 24. julija 1986 o določanju mejnih vrednosti ostankov pesticidov v in na žitih (1) ter zlasti člena 10 Direktive,

1

ob upoštevanju Direktive Sveta 86/363/EGS z dne 24. julija 1986 o določitvi mejnih vrednosti ostankov pesticidov v in na živilih živalskega izvora (2) ter zlasti člena 10 Direktive,

2

ob upoštevanju Direktive Sveta 90/642/EGS z dne 27. novembra 1990 o določitvi najvišjih dovoljenih vrednosti ostankov pesticidov v in na nekaterih proizvodih rastlinskega izvora, vključno s sadjem in zelenjavo (3) ter zlasti člena 7 Direktive,

3

ob upoštevanju Direktive Sveta 91/414/EGS z dne 15. julija 1991 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet (4) in zlasti člena 4(1)(f) Direktive,

4

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu z Direktivo 91/414/EGS so registracije fitofarmacevtskih sredstev za uporabo na določenih kulturah v pristojnosti držav članic. Take registracije morajo temeljiti na oceni učinkov na zdravje ljudi in živali ter vpliva na okolje. Elementi, ki jih je pri takšnih ocenah treba upoštevati, vključujejo izpostavljenost izvajalca tretiranja in drugih prisotnih oseb ter vpliv na kopensko, vodno in zračno okolje kot tudi vpliv na ljudi in živali zaradi uživanja ostankov na tretiranih kulturah. |
| --- | --- |

(1)

V skladu z Direktivo 91/414/EGS so registracije fitofarmacevtskih sredstev za uporabo na določenih kulturah v pristojnosti držav članic. Take registracije morajo temeljiti na oceni učinkov na zdravje ljudi in živali ter vpliva na okolje. Elementi, ki jih je pri takšnih ocenah treba upoštevati, vključujejo izpostavljenost izvajalca tretiranja in drugih prisotnih oseb ter vpliv na kopensko, vodno in zračno okolje kot tudi vpliv na ljudi in živali zaradi uživanja ostankov na tretiranih kulturah.

| (2) | Mejne vrednosti ostankov (MRL) odražajo uporabo najmanjših količin pesticidov, potrebnih za učinkovito varstvo rastlin, uporabljenih na tak način, da je količina ostankov najmanjša možna in toksikološko sprejemljiva, zlasti glede ocenjenega vnosa s hrano. |
| --- | --- |

(2)

Mejne vrednosti ostankov (MRL) odražajo uporabo najmanjših količin pesticidov, potrebnih za učinkovito varstvo rastlin, uporabljenih na tak način, da je količina ostankov najmanjša možna in toksikološko sprejemljiva, zlasti glede ocenjenega vnosa s hrano.

| (3) | Mejne vrednosti ostankov za pesticide iz Direktive 90/642/EGS je treba pregledovati in jih je mogoče spremeniti, da se upoštevajo nove ali spremenjene uporabe. Komisija je prejela informacije o novih ali spremenjenih uporabah, zaradi česar je treba spremeniti vrednosti ostankov za azoksistrobin, klorotalonil, ioksinil, in kvinoksifen. |
| --- | --- |

(3)

Mejne vrednosti ostankov za pesticide iz Direktive 90/642/EGS je treba pregledovati in jih je mogoče spremeniti, da se upoštevajo nove ali spremenjene uporabe. Komisija je prejela informacije o novih ali spremenjenih uporabah, zaradi česar je treba spremeniti vrednosti ostankov za azoksistrobin, klorotalonil, ioksinil, in kvinoksifen.

| (4) | Za heksaklorobenzen je bila Komisiji sporočena informacija, da se ta pesticid zaradi okoljske onesnaženosti lahko pojavi v bučnem semenu, proizvodu, ki se uživa kot hrana v več državah članicah, v količinah, ki presegajo meje analitskega določanja. Zato sta uvrstitev „bučnega semena“ v Prilogo I k Direktivi 90/642/EGS in določitev MRL za bučno seme nujni za varstvo potrošnikov pred presežnimi ostanki heksaklorobenzena. |
| --- | --- |

(4)

Za heksaklorobenzen je bila Komisiji sporočena informacija, da se ta pesticid zaradi okoljske onesnaženosti lahko pojavi v bučnem semenu, proizvodu, ki se uživa kot hrana v več državah članicah, v količinah, ki presegajo meje analitskega določanja. Zato sta uvrstitev „bučnega semena“ v Prilogo I k Direktivi 90/642/EGS in določitev MRL za bučno seme nujni za varstvo potrošnikov pred presežnimi ostanki heksaklorobenzena.

| (5) | Do predložitve podatkov o poskusih so bile za oksamil začasne MRL določene v Direktivi 90/642/EGS z Direktivo Komisije 2006/59/ES (5). Podatki o poskusih za oksamil so bili posledično predloženi in ocenjeni. Zato se lahko začasne MRL za oksamil potrdijo. |
| --- | --- |

(5)

Do predložitve podatkov o poskusih so bile za oksamil začasne MRL določene v Direktivi 90/642/EGS z Direktivo Komisije 2006/59/ES (5). Podatki o poskusih za oksamil so bili posledično predloženi in ocenjeni. Zato se lahko začasne MRL za oksamil potrdijo.

5

| (6) | Tudi za deltametrin so bile do pregleda dokumentacije iz Priloge III k Direktivi 91/414/EGS in ponovne registracije pripravkov, ki vsebujejo deltametrin, na ravni držav članic v direktivah 86/362/EGS, 86/363/EGS in 90/642/EGS začasne MRL določene z Direktivo 2006/59/ES. Nadaljnje proučitve so pokazale, da je potrebno več časa za ustrezen pregled uporab deltametrina, dovoljenih na ravni držav članic. Zato je primerno, da se podaljša veljavnost začasne MRL za deltametrin. |
| --- | --- |

(6)

Tudi za deltametrin so bile do pregleda dokumentacije iz Priloge III k Direktivi 91/414/EGS in ponovne registracije pripravkov, ki vsebujejo deltametrin, na ravni držav članic v direktivah 86/362/EGS, 86/363/EGS in 90/642/EGS začasne MRL določene z Direktivo 2006/59/ES. Nadaljnje proučitve so pokazale, da je potrebno več časa za ustrezen pregled uporab deltametrina, dovoljenih na ravni držav članic. Zato je primerno, da se podaljša veljavnost začasne MRL za deltametrin.

| (7) | Doživljenjska izpostavljenost potrošnikov navedenim pesticidom prek živil, ki lahko vsebujejo ostanke navedenih pesticidov, je bila ocenjena in ovrednotena v skladu s postopki in praksami, ki se uporabljajo v Skupnosti, ob upoštevanju smernic, ki jih je objavila Svetovna zdravstvena organizacija (6). Na podlagi navedenih ocen in ovrednotenj je treba določiti MRL za navedene pesticide, da se zagotovi, da sprejemljiv dnevni vnos ni presežen. |
| --- | --- |

(7)

Doživljenjska izpostavljenost potrošnikov navedenim pesticidom prek živil, ki lahko vsebujejo ostanke navedenih pesticidov, je bila ocenjena in ovrednotena v skladu s postopki in praksami, ki se uporabljajo v Skupnosti, ob upoštevanju smernic, ki jih je objavila Svetovna zdravstvena organizacija (6). Na podlagi navedenih ocen in ovrednotenj je treba določiti MRL za navedene pesticide, da se zagotovi, da sprejemljiv dnevni vnos ni presežen.

6

| (8) | Za klorotalonil in ioksinil, za katera obstaja akutni referenčni odmerek (ARfD), je bila akutna izpostavljenost potrošnikov prek posameznih živil, ki lahko vsebujejo ostanke teh pesticidov, ocenjena in ovrednotena v skladu s postopki in praksami, ki se trenutno uporabljajo v Skupnosti, ob upoštevanju smernic, ki jih je objavila Svetovna zdravstvena organizacija. Upoštevana so bila mnenja Znanstvenega odbora za rastline, zlasti nasveti in priporočila v zvezi z varstvom potrošnikov v zvezi z živili, tretiranimi s pesticidi (7). V skladu z oceno vnosa s hrano je treba pri določitvi MRL za navedene pesticide zagotoviti, da akutni referenčni odmerek ne bo presežen. Pri drugih snoveh je ocena razpoložljivih podatkov pokazala, da akutni referenčni odmerek ni zahtevan in da zato kratkoročna ocena ni potrebna. |
| --- | --- |

(8)

Za klorotalonil in ioksinil, za katera obstaja akutni referenčni odmerek (ARfD), je bila akutna izpostavljenost potrošnikov prek posameznih živil, ki lahko vsebujejo ostanke teh pesticidov, ocenjena in ovrednotena v skladu s postopki in praksami, ki se trenutno uporabljajo v Skupnosti, ob upoštevanju smernic, ki jih je objavila Svetovna zdravstvena organizacija. Upoštevana so bila mnenja Znanstvenega odbora za rastline, zlasti nasveti in priporočila v zvezi z varstvom potrošnikov v zvezi z živili, tretiranimi s pesticidi (7). V skladu z oceno vnosa s hrano je treba pri določitvi MRL za navedene pesticide zagotoviti, da akutni referenčni odmerek ne bo presežen. Pri drugih snoveh je ocena razpoložljivih podatkov pokazala, da akutni referenčni odmerek ni zahtevan in da zato kratkoročna ocena ni potrebna.

7

| (9) | MRL je treba določiti na spodnji meji analitskega določanja, kadar dovoljene uporabe fitofarmacevtskih sredstev nimajo za posledico zaznavnih količin ostankov pesticidov v ali na živilu, ali kadar ni dovoljenih uporab, ali kadar uporabe, ki so jih države članice dovolile, niso podprte s potrebnimi podatki, ali kadar uporabe v tretjih državah, ki imajo za posledico ostanke v ali na živilih, ki se lahko dajo na trg v Skupnosti, niso podprte s takimi potrebnimi podatki. |
| --- | --- |

(9)

MRL je treba določiti na spodnji meji analitskega določanja, kadar dovoljene uporabe fitofarmacevtskih sredstev nimajo za posledico zaznavnih količin ostankov pesticidov v ali na živilu, ali kadar ni dovoljenih uporab, ali kadar uporabe, ki so jih države članice dovolile, niso podprte s potrebnimi podatki, ali kadar uporabe v tretjih državah, ki imajo za posledico ostanke v ali na živilih, ki se lahko dajo na trg v Skupnosti, niso podprte s takimi potrebnimi podatki.

| (10) | Določitev ali sprememba začasnih MRL na ravni Skupnosti državam članicam ne preprečuje uvedbe začasnih MRL za ioksinil in kvinoksifen v skladu s členom 4(1)(f) Direktive 91/414/EGS in Prilogo VI k navedeni direktivi. Šteje se, da je obdobje štirih let dovolj dolgo, da se dovolijo nadaljnje uporabe teh snovi. Nato morajo začasne MRL Skupnosti postati dokončne. |
| --- | --- |

(10)

Določitev ali sprememba začasnih MRL na ravni Skupnosti državam članicam ne preprečuje uvedbe začasnih MRL za ioksinil in kvinoksifen v skladu s členom 4(1)(f) Direktive 91/414/EGS in Prilogo VI k navedeni direktivi. Šteje se, da je obdobje štirih let dovolj dolgo, da se dovolijo nadaljnje uporabe teh snovi. Nato morajo začasne MRL Skupnosti postati dokončne.

| (11) | Zato je treba MRL iz direktiv 86/362/EGS, 86/363/EGS in 90/642/EGS spremeniti, da se omogočita ustrezen nadzor in kontrola uporabe zadevnih fitofarmacevtskih sredstev ter da se zaščiti potrošnik. Če so bile MRL že določene v prilogah k navedenim direktivam, jih je primerno spremeniti. Če MRL še niso bile določene, je primerno, da se prvič določijo. |
| --- | --- |

(11)

Zato je treba MRL iz direktiv 86/362/EGS, 86/363/EGS in 90/642/EGS spremeniti, da se omogočita ustrezen nadzor in kontrola uporabe zadevnih fitofarmacevtskih sredstev ter da se zaščiti potrošnik. Če so bile MRL že določene v prilogah k navedenim direktivam, jih je primerno spremeniti. Če MRL še niso bile določene, je primerno, da se prvič določijo.

| (12) | Direktive 86/362/EGS, 86/363/EGS in 90/642/EGS je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(12)

Direktive 86/362/EGS, 86/363/EGS in 90/642/EGS je zato treba ustrezno spremeniti.

| (13) | Ukrepi, predvideni s to direktivo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(13)

Ukrepi, predvideni s to direktivo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Direktiva 86/362/EGS se spremeni v skladu s Prilogo I k tej direktivi.

Člen 2

Direktiva 86/363/EGS se spremeni v skladu s Prilogo II k tej direktivi.

Člen 3

Direktiva 90/642/EGS se spremeni:

| 1. | v Prilogi I se v skupino „4 Seme oljnic“ doda vnos „Bučno seme“. |
| --- | --- |

1.

v Prilogi I se v skupino „4 Seme oljnic“ doda vnos „Bučno seme“.

| 2. | Priloga II se spremeni v skladu s Prilogo III k tej direktivi. |
| --- | --- |

2.

Priloga II se spremeni v skladu s Prilogo III k tej direktivi.

Člen 4

Države članice najpozneje do 18. decembra 2007 sprejmejo in objavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo. Komisiji takoj sporočijo besedila navedenih predpisov ter korelacijsko tabelo med navedenimi predpisi in to direktivo.

Te predpise uporabljajo od 19. decembra 2007.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

Člen 5

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Člen 6

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 17. septembra 2007

Za Komisijo

Markos KYPRIANOU

Član Komisije

---

(1)  UL L 221, 7.8.1986, str. 37. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 2007/27/ES (UL L 128, 16.5.2007, str. 31).

1

(2)  UL L 221, 7.8.1986, str. 43. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 2007/28/ES (UL L 135, 26.5.2007, str. 6).

2

(3)  UL L 350, 14.12.1990, str. 71. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 2007/39/ES (UL L 165, 27.6.2007, str. 25).

3

(4)  UL L 230, 19.8.1991, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 2007/52/ES (UL L 214, 17.8.2007, str. 3).

4

(5)  UL L 175, 29.6.2006, str. 61.

5

(6)  Smernice za napoved vnosa ostankov pesticidov s hrano (pregledane), ki jih je pripravil GEMS/Program za prehrano v sodelovanju z Odborom Codex za ostanke pesticidov, ki jih je objavila Svetovna zdravstvena organizacija leta 1997 (WHO/FSF/FOS/97.7).

6

(7)  Mnenje o vprašanjih v zvezi s spremembo prilog k direktivam Sveta 86/362/EGS, 86/363/EGS in 90/642/EGS (mnenje Znanstvenega odbora za rastline z dne 14. julija 1998); Mnenje o spremenljivih ostankih pesticidov na sadju in zelenjavi (mnenje Znanstvenega odbora za rastline z dne 14. julija 1998) http://europa.eu.int/comm/food/fs/sc/scp/outcome_ppp_en.html

7

---

PRILOGA I

V delu A Priloge II k Direktivi 86/362/EGS se vrstica za „Deltametrin“ nadomesti z naslednjim:

| Ostanki pesticidov | Mejne vrednosti v mg/kg |
| --- | --- |
| „deltametrin (cis-deltametrin) (a) (1) | 2
  ŽITA |

Ostanki pesticidov

Mejne vrednosti v mg/kg

„deltametrin (cis-deltametrin) (a) (1)

2

ŽITA

---

(1)  Začasna MRL, veljavna do 1. novembra 2008, do pregleda dokumentacije iz Priloge III k Direktivi 91/414/EGS in ponovne registracije pripravkov, ki vsebujejo deltametrin, na ravni držav članic.“

1

---

PRILOGA II

V delu A Priloge II k Direktivi 86/363/EGS se vrstica za „Deltametrin (cis-deltametrin)“ nadomesti z naslednjim:

| | Mejne vrednosti v mg/kg |
| --- | --- |
| Ostanki pesticidov | v maščobi v mesu, pripravkih iz mesa, drobovini in živalskih maščobah, navedenih v Prilogi I pod tarifnimi številkami ex 0201, 0202, 0203, 0204, 0205, 0206, 0207, ex 0208, 0209, 0210, 1601 in 1602
  (1) (4) | za surovo kravje mleko in polnomastno kravje mleko, navedeno v Prilogi I pod tarifno številko 0401; za druga živila pod tarifnimi št. 0401, 0402, 0405 00 in 0406 v skladu z
  (2) (4) | za sveža jajca brez lupine, za ptičja jajca in rumenjake, navedene v Prilogi I pod tarifnima št. 0407 in 0408
  (3) (4) |
| „deltametrin (cis-deltametrin) (2) | jetra in ledvice 0,03 (1), perutnina in perutninski proizvodi 0,1, drugo 0,5 | 0,05 | 0,05 (1) |

Mejne vrednosti v mg/kg

Ostanki pesticidov

v maščobi v mesu, pripravkih iz mesa, drobovini in živalskih maščobah, navedenih v Prilogi I pod tarifnimi številkami ex 0201, 0202, 0203, 0204, 0205, 0206, 0207, ex 0208, 0209, 0210, 1601 in 1602

(1) (4)

za surovo kravje mleko in polnomastno kravje mleko, navedeno v Prilogi I pod tarifno številko 0401; za druga živila pod tarifnimi št. 0401, 0402, 0405 00 in 0406 v skladu z

(2) (4)

za sveža jajca brez lupine, za ptičja jajca in rumenjake, navedene v Prilogi I pod tarifnima št. 0407 in 0408

(3) (4)

„deltametrin (cis-deltametrin) (2)

jetra in ledvice 0,03 (1), perutnina in perutninski proizvodi 0,1, drugo 0,5

0,05

0,05 (1)

---

(1)  Označuje spodnjo mejo analitskega določanja.

1

(2)  Začasna MRL, veljavna do 1. novembra 2008, do pregleda dokumentacije iz Priloge III k Direktivi 91/414/EGS in ponovne registracije pripravkov deltametrina na ravni držav članic.“

2

---

PRILOGA III

V delu A Priloge II k Direktivi 90/642/EGS se stolpci za „azoksistrobin, klorotalonil, deltametrin, heksaklorobenzen, ioksinil, oksamil in kvinoksifen“ nadomestijo z naslednjim:

| | „Ostanki pesticidov in mejne vrednosti ostankov (mg/kg) |
| --- | --- |
| Skupine in primeri posameznih živil, za katere se uporabljajo MRL | azoksistrobin | klorotalonil | deltametrin (cis-deltametrin) (2) | heksaklorbenzen | ioksinil, vključno z njegovimi estri, izraženimi kot ioksinil | oksamil | kvinoksifen |
| 1. | Sadje, presno, sušeno ali nekuhano, konzervirano z zamrzovanjem, brez dodanega sladkorja; lupinarji |

„Ostanki pesticidov in mejne vrednosti ostankov (mg/kg)

Skupine in primeri posameznih živil, za katere se uporabljajo MRL

azoksistrobin

klorotalonil

deltametrin (cis-deltametrin) (2)

heksaklorbenzen

ioksinil, vključno z njegovimi estri, izraženimi kot ioksinil

oksamil

kvinoksifen

1.

0,01 (1)

0,05 (1)
   (3)

| (i) | CITRUSI |
| --- | --- |

(i)

1

0,01 (1)

0,05 (1)

0,02 (1)
   (3)

Grenivke

Limone

Limete

Mandarine (vključno s klementinami in podobnimi hibridi)

0,02 (1)
   (3)

Pomaranče

Pomelo

Drugo

0,01 (1)
   (3)

| (ii) | LUPINARJI (oluščeni ali neoluščeni) |
| --- | --- |

(ii)

0,1 (1)

0,01 (1)

0,05 (1)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

Mandeljni

Brazilski oreški

Indijski orehi

Kostanj

Kokosovi orehi

Lešniki

Makadamija

Pekani

Pinjole

Pistacije

Orehi

Drugo

| (iii) | PEČKATO SADJE |
| --- | --- |

(iii)

0,05 (1)

1

0,01 (1)
   (3)

Jabolka

0,2

0,05 (3)

Hruške

Kutine

Drugo

0,1

0,02 (1)
   (3)

| (iv) | KOŠČIČASTO SADJE |
| --- | --- |

(iv)

0,05 (1)

0,01 (1)
   (3)

Marelice

1

0,05 (3)

Češnje

0,2

0,3 (3)

Breskve (vključno z nektarinami in podobnimi hibridi)

1

0,05 (3)

Slive

Drugo

0,01 (1)

0,1

0,02 (1)
   (3)

| (v) | JAGODIČJE IN DROBNO SADJE |
| --- | --- |

(v)

0,01 (1)
   (3)

| (a) | Namizno in vinsko grozdje |
| --- | --- |

(a)

Namizno in vinsko grozdje

2

0,2

1 (3)

Namizno grozdje

1

Vinsko grozdje

3

| (b) | Jagode (ne gozdne) |
| --- | --- |

(b)

Jagode (ne gozdne)

2

3

0,2

0,3 (3)

| (c) | Rozgasto sadje (ne gozdno) |
| --- | --- |

(c)

Rozgasto sadje (ne gozdno)

0,01 (1)

0,02 (1)
   (3)

Robide

3

0,5

Ostrožnice

Loganove robide

Maline

3

Drugo

0,05 (1)

0,05 (1)

| (d) | Drugo drobno sadje in jagodičje (ne gozdno) |
| --- | --- |

(d)

Drugo drobno sadje in jagodičje (ne gozdno)

0,05 (1)

2 (3)

Borovnice

Ameriške brusnice

2

Ribez (rdeči, črni in beli)

10

0,5

Kosmulje

10

0,2

Drugo

0,01 (1)

0,05 (1)

| (e) | Gozdno jagodičevje in sadje |
| --- | --- |

(e)

Gozdno jagodičevje in sadje

0,05 (1)

0,01 (1)

0,05 (1)

0,02 (1)
   (3)

| (vi) | MEŠANO SADJE |
| --- | --- |

(vi)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

Avokado

Banane

2

0,2

Dateljni

Fige

Kivi

0,2

Kumkvat

Liči

Mango

0,2

Olive (namizne)

1

Olive (za olje)

1

Papaja

0,2

20

Pasijonka

Ananas

Granatno jabolko

Drugo

0,05 (1)

0,01 (1)

0,05 (1)

| 2. | Zelenjava, sveža ali nekuhana, zamrznjena ali sušena |
| --- | --- |

2.

0,01 (1)

| (i) | ZELENJAVA – KORENOVKE IN GOMOLJNICE |
| --- | --- |

(i)

0,05 (1)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

Rdeča pesa

Korenje

0,2

1

0,2 (3)

Kasava (manioka)

Gomoljna zelena

0,3

1

Hren

0,2

Topinambur

Pastinak

0,2

0,2 (3)

Peteršilj – koren

0,2

Redkev

0,2

Beli koren

0,2

Sladki krompir

Podzemna koleraba

Repa

Jam

Drugo

0,05 (1)

0,01 (1)

0,05 (1)
   (3)

| (ii) | ZELENJAVA – ČEBULNICE |
| --- | --- |

(ii)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

Česen

0,5

0,1

0,2 (3)

Čebula

0,5

0,1

0,2 (3)

Šalotka

0,5

0,1

0,2 (3)

Spomladanska čebula

2

5

0,1

3 (3)

Drugo

0,05 (1)

0,01 (1)

0,05 (1)

0,05 (1)
   (3)

| (iii) | ZELENJAVA – PLODOVKE |
| --- | --- |

(iii)

0,05 (1)
   (3)

| (a) | Razhudnikovke |
| --- | --- |

(a)

Razhudnikovke

2

2

0,02 (1)
   (3)

Paradižnik

0,3

0,02 (3)

Paprika

0,02 (3)

Jajčevec

0,3

0,02 (3)

Bamija

0,3

Drugo

0,2

0,01 (1)
   (3)

| (b) | Bučnice z užitno lupino |
| --- | --- |

(b)

Bučnice z užitno lupino

1

0,2

0,02 (1)
   (3)

Kumare

1

0,02 (3)

Kumarice za vlaganje

5

0,02 (3)

Bučke

0,03 (3)

Drugo

0,01 (1)

0,01 (1)
   (3)

| (c) | Bučnice z neužitno lupino |
| --- | --- |

(c)

Bučnice z neužitno lupino

0,5

1

0,2

0,01 (1)
   (3)

0,05 (3)

Melone

Buče

Lubenice

Drugo

| (d) | Sladka koruza |
| --- | --- |

(d)

Sladka koruza

0,05 (1)

0,01 (1)

0,05 (1)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

| (iv) | KAPUSNICE |
| --- | --- |

(iv)

0,05 (1)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

| (a) | Cvetoče kapusnice |
| --- | --- |

(a)

Cvetoče kapusnice

0,5

3

0,1

Brokoli (vključno s kalabrijskim)

Cvetača

Drugo

| (b) | Glavnate kapusnice |
| --- | --- |

(b)

Glavnate kapusnice

0,3

0,1

Brstični ohrovt

3

Glavnato zelje

3

Drugo

0,01 (1)

| (c) | Listnate kapusnice |
| --- | --- |

(c)

Listnate kapusnice

5

0,01 (1)

0,5

Kitajski kapus

Listni ohrovt

Drugo

| (d) | Kolerabica |
| --- | --- |

(d)

Kolerabica

0,2

0,01 (1)

0,05 (1)

| (v) | LISTNA ZELENJAVA IN SVEŽA ZELIŠČA |
| --- | --- |

(v)

0,05 (1)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

| (a) | Solata in podobno |
| --- | --- |

(a)

Solata in podobno

3

0,01 (1)

0,5

Kreša

Motovilec

Solata

Endivija (eskarijolka)

Rukola

Listi in stebla kapusnic, vključno z lističi repe

Drugo

| (b) | Špinača in podobno |
| --- | --- |

(b)

Špinača in podobno

0,05 (1)

0,01 (1)

0,5

Špinača

Blitva

Drugo

| (c) | Vodna kreša |
| --- | --- |

(c)

Vodna kreša

0,05 (1)

0,01 (1)

0,05 (1)

| (d) | Vitlof |
| --- | --- |

(d)

Vitlof

0,2

0,01 (1)

0,05 (1)

| (e) | Zelišča |
| --- | --- |

(e)

Zelišča

3

5

0,5

Prava krebuljica

Drobnjak

Peteršilj

Listi zelene

Drugo

| (vi) | STROČNICE (presne) |
| --- | --- |

(vi)

0,2

0,05 (1)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

Fižol (s stroki)

1

5

Fižol v zrnju (brez strokov)

0,2

2

Grah (s stroki)

0,5

2

Grah (brez strokov)

0,2

0,3

Drugo

0,05 (1)

0,01 (1)

| (vii) | STEBELNA ZELENJAVA (presna) |
| --- | --- |

(vii)

0,01 (1)
   (3)

Špargelj

Kardij

Belušna zelena

5

10

Koromač

5

Artičoke

1

0,1

0,3 (3)

Por

2

10

0,2

3 (3)

Rabarbara

Drugo

0,05 (1)

0,01 (1)

0,05 (1)

0,05 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

| (viii) | GOBE |
| --- | --- |

(viii)

0,05 (1)

0,05

0,05 (1)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

| (a) | Gojene gobe |
| --- | --- |

(a)

Gojene gobe

2

| (b) | Gozdne gobe |
| --- | --- |

(b)

Gozdne gobe

0,01 (1)

| 3. | Stročnice |
| --- | --- |

3.

0,1

0,01 (1)

1

0,01 (1)

0,05 (1)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

Fižol

Leča

Grah

Volčji bob

Drugo

| 4. | Seme oljnic |
| --- | --- |

4.

0,1 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

Laneno seme

Zemeljski oreški

0,05

Makovo seme

Sezamovo seme

Sončnično seme

Seme oljne ogrščice

0,5

0,1

Soja

0,5

Gorčično seme

0,1

Bombažno seme

Konopljino seme

Bučno seme

0,05

Drugo

0,05 (1)

0,01 (1)

0,05 (1)

0,02 (1)

| 5. | Krompir |
| --- | --- |

5.

0,05 (1)

0,01 (1)

0,05 (1)

0,01

0,05 (1)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)

Zgodnji krompir

Pozni krompir

| 6. | Čaj (posušeni listi in stebla, fermentirani ali drugače obdelani Camellia sinensis) |
| --- | --- |

6.

0,1 (1)

0,1 (1)

5

0,02 (1)

0,1 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

| 7. | Hmelj (sušen), vključno s hmeljnim granulatom in nekoncentriranim prahom |
| --- | --- |

7.

20

50

5

0,02 (1)

0,1 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,5 (3)

---

(1)  Označuje spodnjo mejo analitskega določanja.

1

(2)  Začasna MRL, veljavna do 1. novembra 2008, do pregleda dokumentacije iz Priloge III k Direktivi 91/414/EGS in ponovne registracije pripravkov, ki vsebujejo deltametrin, na ravni držav članic.

2

(3)  Označuje, da je bila mejna vrednost ostankov določena začasno v skladu s členom 4(1)(f) Direktive 91/414/EGS.“

3

---

| 18.9.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 243/61 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 243/61

---

DIREKTIVA KOMISIJE 2007/57/ES

z dne 17. septembra 2007

o spremembi nekaterih prilog k direktivam Sveta 76/895/EGS, 86/362/EGS, 86/363/EGS in 90/642/EGS glede mejnih vrednosti ostankov ditiokarbamatov

(Besedilo velja za EGP)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Sveta 76/895/EGS z dne 23. novembra 1976 o določanju najvišjih dovoljenih ravni za ostanke pesticidov v in na sadju in zelenjavi (1) ter zlasti člena 5 Direktive,

ob upoštevanju Direktive Sveta 86/362/EGS z dne 24. julija 1986 o določanju mejnih vrednosti ostankov pesticidov v in na žitih (2) ter zlasti člena 10 Direktive,

ob upoštevanju Direktive Sveta 86/363/EGS z dne 24. julija 1986 o določitvi mejnih vrednosti ostankov pesticidov v in na živilih živalskega izvora (3) ter zlasti člena 10 Direktive,

ob upoštevanju Direktive Sveta 90/642/EGS z dne 27. novembra 1990 o določitvi najvišjih dovoljenih vrednosti ostankov pesticidov v in na nekaterih proizvodih kmetijskega izvora, vključno s sadjem in zelenjavo (4), ter zlasti člena 7 Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Mejne vrednosti ostankov (MRL) odražajo uporabo najmanjših količin pesticidov, potrebnih za učinkovito varstvo rastlin, uporabljenih na tak način, da je količina ostankov najmanjša možna in toksikološko sprejemljiva, zlasti glede ocenjenega vnosa s hrano. |
| --- | --- |

(1)

Mejne vrednosti ostankov (MRL) odražajo uporabo najmanjših količin pesticidov, potrebnih za učinkovito varstvo rastlin, uporabljenih na tak način, da je količina ostankov najmanjša možna in toksikološko sprejemljiva, zlasti glede ocenjenega vnosa s hrano.

| (2) | MRL za pesticide se nenehno pregledujejo in spreminjajo, da se tako upoštevajo nove informacije, vključno z novimi ali spremenjenimi uporabami. Komisija je prejela informacije o novih ali spremenjenih uporabah, zaradi česar je treba spremeniti vrednosti ostankov za maneb, mankozeb, metiram, propineb in tiram. |
| --- | --- |

(2)

MRL za pesticide se nenehno pregledujejo in spreminjajo, da se tako upoštevajo nove informacije, vključno z novimi ali spremenjenimi uporabami. Komisija je prejela informacije o novih ali spremenjenih uporabah, zaradi česar je treba spremeniti vrednosti ostankov za maneb, mankozeb, metiram, propineb in tiram.

| (3) | Aktivna snov ziram je bila vključena v Prilogo I k Direktivi Sveta 91/414/EGS (5) z Direktivo Komisije 2003/81/ES (6). Vključitev v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS je temeljila na oceni predloženih informacij za predlagano uporabo. Razpoložljive informacije so bile pregledane in zadostujejo za določitev nekaterih MRL. |
| --- | --- |

(3)

Aktivna snov ziram je bila vključena v Prilogo I k Direktivi Sveta 91/414/EGS (5) z Direktivo Komisije 2003/81/ES (6). Vključitev v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS je temeljila na oceni predloženih informacij za predlagano uporabo. Razpoložljive informacije so bile pregledane in zadostujejo za določitev nekaterih MRL.

| (4) | MRL na ravni Skupnosti za maneb, mankozeb, metiram, propineb in tiram so že določene z direktivami 76/895/EGS, 86/362/EGS, 86/363/EGS in 90/642/EGS. Navedene vrednosti so se upoštevale pri sprejemanju MRL, ki jih zadeva ta direktiva. MRL so določene za celo skupino navedenih pesticidov, ki so znani tudi kot ditiokarbamati, saj v rutinskem spremljanju ni mogoče posamično določiti ostankov maneba, mankozeba, metirama, propineba, tirama in zirama. Vendar za propineb, tiram in ziram obstajajo posamične metode, čeprav niso rutinske. Navedene metode je treba uporabiti za vsak primer posebej, če se zahteva posebno določanje količine za propineb, ziram in/ali tiram. |
| --- | --- |

(4)

MRL na ravni Skupnosti za maneb, mankozeb, metiram, propineb in tiram so že določene z direktivami 76/895/EGS, 86/362/EGS, 86/363/EGS in 90/642/EGS. Navedene vrednosti so se upoštevale pri sprejemanju MRL, ki jih zadeva ta direktiva. MRL so določene za celo skupino navedenih pesticidov, ki so znani tudi kot ditiokarbamati, saj v rutinskem spremljanju ni mogoče posamično določiti ostankov maneba, mankozeba, metirama, propineba, tirama in zirama. Vendar za propineb, tiram in ziram obstajajo posamične metode, čeprav niso rutinske. Navedene metode je treba uporabiti za vsak primer posebej, če se zahteva posebno določanje količine za propineb, ziram in/ali tiram.

| (5) | Poročila Komisije o pregledu, ki so bila pripravljena za vključitev zadevnih aktivnih snovi v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS, so za navedene snovi določila sprejemljiv dnevni vnos (ADI) in po potrebi akutni referenčni odmerek (ARfD). Izpostavljenost potrošnikov živilskim proizvodom, tretiranih z zadevno aktivno snovjo, je bila ocenjena in ovrednotena v skladu s postopki Skupnosti. Upoštevane so bile tudi smernice, ki jih je objavila Svetovna zdravstvena organizacija (7), in mnenje Znanstvenega odbora za rastline (8) o uporabljeni metodologiji. Ugotovljeno je bilo, da predlagane MRL ne bodo povzročile prekoračitve navedenih ADI ali ARfD. |
| --- | --- |

(5)

Poročila Komisije o pregledu, ki so bila pripravljena za vključitev zadevnih aktivnih snovi v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS, so za navedene snovi določila sprejemljiv dnevni vnos (ADI) in po potrebi akutni referenčni odmerek (ARfD). Izpostavljenost potrošnikov živilskim proizvodom, tretiranih z zadevno aktivno snovjo, je bila ocenjena in ovrednotena v skladu s postopki Skupnosti. Upoštevane so bile tudi smernice, ki jih je objavila Svetovna zdravstvena organizacija (7), in mnenje Znanstvenega odbora za rastline (8) o uporabljeni metodologiji. Ugotovljeno je bilo, da predlagane MRL ne bodo povzročile prekoračitve navedenih ADI ali ARfD.

| (6) | MRL je treba določiti na spodnji meji analitskega določanja, kadar dovoljene uporabe fitofarmacevtskih sredstev nimajo za posledico zaznavnih količin ostankov pesticidov v ali na živilu, ali kadar ni dovoljenih uporab, ali kadar uporabe, ki so jih države članice dovolile, niso podprte s potrebnimi podatki, ali kadar uporabe v tretjih državah, ki imajo za posledico ostanke v ali na živilih, ki se lahko dajo na trg v Skupnosti, niso podprte s takimi potrebnimi podatki. |
| --- | --- |

(6)

MRL je treba določiti na spodnji meji analitskega določanja, kadar dovoljene uporabe fitofarmacevtskih sredstev nimajo za posledico zaznavnih količin ostankov pesticidov v ali na živilu, ali kadar ni dovoljenih uporab, ali kadar uporabe, ki so jih države članice dovolile, niso podprte s potrebnimi podatki, ali kadar uporabe v tretjih državah, ki imajo za posledico ostanke v ali na živilih, ki se lahko dajo na trg v Skupnosti, niso podprte s takimi potrebnimi podatki.

| (7) | Zato je treba MRL iz prilog k direktivam 76/895/EGS, 86/362/EGS, 86/363/EGS in 90/642/EGS spremeniti, da se omogočita ustrezen nadzor in kontrola prepovedi njihove uporabe ter da se zaščiti potrošnik. Če so bile MRL že določene v prilogah k navedenim direktivam, jih je primerno spremeniti. Če MRL še niso bile določene, je primerno, da se prvič določijo. |
| --- | --- |

(7)

Zato je treba MRL iz prilog k direktivam 76/895/EGS, 86/362/EGS, 86/363/EGS in 90/642/EGS spremeniti, da se omogočita ustrezen nadzor in kontrola prepovedi njihove uporabe ter da se zaščiti potrošnik. Če so bile MRL že določene v prilogah k navedenim direktivam, jih je primerno spremeniti. Če MRL še niso bile določene, je primerno, da se prvič določijo.

| (8) | Direktive 76/895/EGS, 86/362/EGS, 86/363/EGS in 90/642/EGS je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(8)

Direktive 76/895/EGS, 86/362/EGS, 86/363/EGS in 90/642/EGS je zato treba ustrezno spremeniti.

| (9) | Ukrepi, predvideni s to direktivo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(9)

Ukrepi, predvideni s to direktivo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

V Prilogi II k Direktivi 76/895/EGS se črta vnos v zvezi s tiramom.

Člen 2

Direktiva 86/362/EGS se spremeni v skladu s Prilogo I k tej direktivi.

Člen 3

Direktiva 86/363/EGS se spremeni v skladu s Prilogo II k tej direktivi.

Člen 4

Direktiva 90/642/EGS se spremeni v skladu s Prilogo III k tej direktivi.

Člen 5

Države članice najpozneje 18. marca 2008 sprejmejo in objavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo. Komisiji nemudoma sporočijo besedilo navedenih predpisov in korelacijsko tabelo med navedenimi predpisi in to direktivo.

Navedene predpise uporabljajo od 19. marca 2008.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

Člen 6

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 7

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 17. septembra 2007

Za Komisijo

Markos KYPRIANOU

Član Komisije

---

(1)  UL L 340, 9.12.1976, str. 26. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 2007/8/ES (UL L 63, 1.3.2007, str. 9).

1

(2)  UL L 221, 7.8.1986, str. 37. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 2007/27/ES (UL L 128, 16.5.2007, str. 31).

2

(3)  UL L 221, 7.8.1986, str. 43. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 2007/28/ES (UL L 135, 26.5.2007, str. 6).

3

(4)  UL L 350, 14.12.1990, str. 71. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 2007/39/ES (UL L 165, 27.6.2007, str. 25).

4

(5)  UL L 230, 19.8.1991, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 2007/52/ES (UL L 214, 17.8.2007, str. 3).

5

(6)  UL L 224, 6.9.2003, str. 29.

6

(7)  Smernice za napoved vnosa ostankov pesticidov s hrano (popravljene), ki jih je pripravil GEMS/Program za prehrano v sodelovanju z Odborom Codex za ostanke pesticidov, ki jih je objavila Svetovna zdravstvena organizacija leta 1997 (WHO/FSF/FOS/97.7).

7

(8)  Mnenje Znanstvenega odbora za rastline glede vprašanj v zvezi s spremembami prilog k direktivam Sveta 86/362/EGS, 86/363/EGS in 90/642/EGS (mnenje, ki ga je dal Znanstveni odbor za rastline 14. julija 1998) (http://europa.eu.int/comm/food/fs/sc/index_en.html).

8

---

PRILOGA I

V delu A Priloge II k Direktivi 86/362/EGS se vrstice za „maneb, mankozeb, metiram, propineb, zineb (izražen kot CS2)“ nadomestijo z naslednjim:

| „Ostanki pesticidov | Mejne vrednosti v mg/kg |
| --- | --- |
| Ditiokarbamati, izraženi kot CS2, vključno z manebom, mankozebom, metiramom, propinebom, tiramom in ziramom (1)
   (2) | 1 pšenica, rž, tritikala, sevka (ma, mz)
  2 ječmen, oves (ma, mz)
  0,05 (4) druga žita |
| Propineb (izražen kot propilendiamin) (3) | 0,05 (4)

  ŽITA |
| Tiram (izražen kot tiram) (3) | 0,1 (4)

  ŽITA |
| Ziram (izražen kot ziram) (3) | 0,1 (4)

  ŽITA |

„Ostanki pesticidov

Mejne vrednosti v mg/kg

Ditiokarbamati, izraženi kot CS2, vključno z manebom, mankozebom, metiramom, propinebom, tiramom in ziramom (1)
   (2)

1 pšenica, rž, tritikala, sevka (ma, mz)

2 ječmen, oves (ma, mz)

0,05 (4) druga žita

Propineb (izražen kot propilendiamin) (3)

0,05 (4)

ŽITA

Tiram (izražen kot tiram) (3)

0,1 (4)

ŽITA

Ziram (izražen kot ziram) (3)

0,1 (4)

ŽITA

---

(1)  MRL, izražene kot CS2, lahko nastanejo iz različnih ditiokarbamatov in zato ne odražajo ene same dobre kmetijske prakse (DKP). Zato ni primerno uporabiti te MRL za preverjanje usklajenosti z DKP.

1

2

(2)  V oklepajih izvor ostanka (ma: maneb; mz: mankozeb; me: metiram; pr: propineb; t: tiram; z: ziram).

2

(3)  Ker je končen rezultat vseh ditiokarbamatov ostanek CS2, razlikovanje med njimi na splošno ni možno. Vendar za propineb, ziram in tiram obstajajo metode za določanje posamičnih ostankov. Te metode je treba izvajati za vsak primer posebej, če se zahteva posebno določanje količine za propineb, ziram in/ali tiram.

3

2

(4)  Označuje spodnjo mejo analitskega določanja.“

4

---

PRILOGA II

V delu B Priloge II k Direktivi 86/363/EGS se vrstice za „maneb, mankozeb, metiram, propineb, zineb (izražen kot CS2)“ nadomestijo z naslednjim:

| | Mejne vrednosti v mg/kg |
| --- | --- |
| Ostanki pesticidov | za meso, vključno z maščobo, mesnimi izdelki, drobovino in živalskimi maščobami, navedenimi v Prilogi I pod tarifnimi številkami ex 0201, 0202, 0203, 0204, 0205 00 00, 0206, 0207, ex 0208, 0209 00, 0210, 1601 00 in 1602 | za mleko in mlečne izdelke, navedene v Prilogi I pod tarifnimi številkami 0401, 0402, 0405 00 in 0406 | za sveža jajca brez lupine, za jajca perutnine in jajčne rumenjake, navedene v Prilogi I pod tarifnima številkama 0407 00 in 0408 |
| „Ditiokarbamati, izraženi kot CS2, vključno z manebom, mankozebom, metiramom, propinebom, tiramom in ziramom | 0,05 (1) | 0,05 (1) | 0,05 (1) |

Mejne vrednosti v mg/kg

Ostanki pesticidov

za meso, vključno z maščobo, mesnimi izdelki, drobovino in živalskimi maščobami, navedenimi v Prilogi I pod tarifnimi številkami ex 0201, 0202, 0203, 0204, 0205 00 00, 0206, 0207, ex 0208, 0209 00, 0210, 1601 00 in 1602

za mleko in mlečne izdelke, navedene v Prilogi I pod tarifnimi številkami 0401, 0402, 0405 00 in 0406

za sveža jajca brez lupine, za jajca perutnine in jajčne rumenjake, navedene v Prilogi I pod tarifnima številkama 0407 00 in 0408

„Ditiokarbamati, izraženi kot CS2, vključno z manebom, mankozebom, metiramom, propinebom, tiramom in ziramom

0,05 (1)

0,05 (1)

0,05 (1)

---

(1)  Označuje spodnjo mejo analitskega določanja.“

1

---

PRILOGA III

V delu A Priloge II k Direktivi 90/642/EGS se vrstica za „maneb, mankozeb, metiram, propineb, zineb (izražen kot CS2)“ nadomesti z naslednjim:

| | „Ostanki pesticidov in mejne vrednosti ostankov (mg/kg) |
| --- | --- |
| Skupine in primeri posameznih živil, za katere se uporabljajo MRL | Ditiokarbamati, izraženi kot CS2, vključno z manebom, mankozebom, metiramom, propinebom, tiramom in ziramom (1), (2) | Propineb (izražen kot propilendiamin) (3) | Tiram (izražen kot tiram) (3) | Ziram (izražen kot ziram) (3) |
| 1.   Sadje, presno, sušeno ali nekuhano, konzervirano z zamrzovanjem, brez dodanega sladkorja; orehi |
| (i) | CITRUSI |

„Ostanki pesticidov in mejne vrednosti ostankov (mg/kg)

Skupine in primeri posameznih živil, za katere se uporabljajo MRL

Ditiokarbamati, izraženi kot CS2, vključno z manebom, mankozebom, metiramom, propinebom, tiramom in ziramom (1), (2)

Propineb (izražen kot propilendiamin) (3)

Tiram (izražen kot tiram) (3)

Ziram (izražen kot ziram) (3)

Sadje, presno, sušeno ali nekuhano, konzervirano z zamrzovanjem, brez dodanega sladkorja; orehi

(i)

5 (mz)

0,05 (4)

0,1 (4)

0,1 (4)

Grenivke

Limone

Limete

Mandarine (vključno s klementinami in podobnimi hibridi)

Pomaranče

Pomelo

Drugo

| (ii) | LUPINARJI (oluščeni ali neoluščeni) |
| --- | --- |

(ii)

0,05 (4)

0,1 (4)

0,1 (4)

Mandeljni

Brazilski oreški

Indijski orehi

Kostanj

Kokosovi orehi

Lešniki

Makadamija

Pekani

Pinjole

Pistacije

Orehi

0,1 (mz)

Drugo

0,05 (4)

| (iii) | PEČKATO SADJE |
| --- | --- |

(iii)

5 (ma, mz, me, pr, t, z)

0,3

Jabolka

5

0,1 (4)

Hruške

5

1

Kutine

Drugo

0,1 (4)

0,1 (4)

| (iv) | KOŠČIČASTO SADJE |
| --- | --- |

(iv)

Marelice

2 (mz, t)

3

Češnje

2 (mz, me, pr, t, z)

0,3

3

5

Breskve (vključno z nektarinami in podobnimi hibridi)

2 (mz, t)

3

Slive

2 (mz, me, t, z)

2

2

Drugo

0,05 (4)

0,05 (4)

0,1 (4)

0,1 (4)

| (v) | JAGODIČJE IN DROBNO SADJE |
| --- | --- |

(v)

0,1 (4)

| (a) | Namizno grozdje in vinsko grozdje |
| --- | --- |

(a)

Namizno grozdje in vinsko grozdje

5 (ma, mz, me, pr, t)

Namizno grozdje

1

0,1 (4)

Vinsko grozdje

1

3

| (b) | Jagode (ne gozdne) |
| --- | --- |

(b)

Jagode (ne gozdne)

10 (t)

0,05 (4)

10

| (c) | Rozgasto sadje (ne gozdno) |
| --- | --- |

(c)

Rozgasto sadje (ne gozdno)

0,05 (4)

0,05 (4)

0,1 (4)

Robide

Ostrožnice

Loganove robide

Maline

Drugo

| (d) | Drugo drobno sadje in jagodičje (ne gozdno) |
| --- | --- |

(d)

Drugo drobno sadje in jagodičje (ne gozdno)

0,05 (4)

0,1 (4)

Borovnice

Ameriške brusnice

Ribez (rdeči, črni in beli)

5 (mz)

Kosmulje

Drugo

0,05 (4)

| (e) | Gozdno jagodičevje in sadje |
| --- | --- |

(e)

Gozdno jagodičevje in sadje

0,05 (4)

0,05 (4)

0,1 (4)

| (vi) | MEŠANO SADJE |
| --- | --- |

(vi)

0,1 (4)

0,1 (4)

Avokado

Banane

2 (mz, me)

Dateljni

Fige

Kivi

Kumkvat

Liči

Mango

2 (mz)

Olive (namizne)

5 (mz, pr)

0,3

Olive (za olje)

5 (mz, pr)

0,3

Papaja

7 (mz)

Pasijonka

Ananas

Granatno jabolko

Drugo

0,05 (4)

0,05 (4)

| 2. | Zelenjava, sveža ali nekuhana, zamrznjena ali sušena |
| --- | --- |

2.

0,1 (4)

| (i) | ZELENJAVA – KORENOVKE IN GOMOLJNICE |
| --- | --- |

(i)

0,1 (4)

Rdeča pesa

0,5 (mz)

Korenje

0,2 (mz)

Kasava (manioka)

Gomoljna zelena

0,3 (ma, me, pr, t)

0,3

Hren

0,2 (mz)

Topinambur

Pastinak

0,2 (mz)

Peteršilj – koren

0,2 (mz)

Redkev

Beli koren

0,2 (mz)

Sladki krompir

Podzemna koleraba

Repa

Jam

Drugo

0,05 (4)

0,05 (4)

| (ii) | ČEBULASTA ZELENJAVA |
| --- | --- |

(ii)

0,05 (4)

0,1 (4)

Česen

0,1 (mz)

Čebula

1 (ma, mz)

Šalotka

1 (ma, mz)

Spomladanska čebula

1 (mz)

Drugo

0,05 (4)

| (iii) | ZELENJAVA – PLODOVKE |
| --- | --- |

(iii)

0,1 (4)

| (a) | Razhudnikovke |
| --- | --- |

(a)

Razhudnikovke

Paradižnik

3 (mz, me, pr)

2

Paprika

5 (mz, pr)

1

Jajčevec

3 (mz, me)

Bamija

0,5 (mz)

Drugo

0,05 (4)

0,05 (4)

| (b) | Bučnice z užitno lupino |
| --- | --- |

(b)

Bučnice z užitno lupino

2 (mz, pr)

Kumare

2

Kumarice za vlaganje

Bučke

Drugo

0,05 (4)

| (c) | Bučnice z neužitno lupino |
| --- | --- |

(c)

Bučnice z neužitno lupino

1 (mz, pr)

Melone

1

Buče

Lubenice

1

Drugo

0,05 (4)

| (d) | Sladka koruza |
| --- | --- |

(d)

Sladka koruza

0,05 (4)

0,05 (4)

| (iv) | KAPUSNICE |
| --- | --- |

(iv)

0,05 (4)

0,1 (4)

| (a) | Cvetoče kapusnice |
| --- | --- |

(a)

Cvetoče kapusnice

1 (mz)

Brokoli (vključno s kalabrijskim)

Cvetača

Drugo

| (b) | Glavnate kapusnice |
| --- | --- |

(b)

Glavnate kapusnice

Brstični ohrovt

2 (mz)

Glavnato zelje

3 (mz)

Drugo

0,05 (4)

| (c) | Listnate kapusnice |
| --- | --- |

(c)

Listnate kapusnice

0,5 (mz)

Kitajski kapus

Listni ohrovt

Drugo

| (d) | Kolerabica |
| --- | --- |

(d)

Kolerabica

1 (mz)

| (v) | LISTNA ZELENJAVA IN SVEŽA ZELIŠČA |
| --- | --- |

(v)

0,05 (4)

| (a) | Solate in podobno |
| --- | --- |

(a)

Solate in podobno

5 (mz, me, t)

Kreša

Motovilec

Solata

2

Endivija (eskarijolka)

2

Rukola

Listi in stebla kapusnic, vključno z lističi repe

Drugo

0,1 (4)

| (b) | Špinača in podobno |
| --- | --- |

(b)

Špinača in podobno

0,05 (4)

0,1 (4)

Špinača

Blitva

Drugo

| (c) | Vodna kreša |
| --- | --- |

(c)

Vodna kreša

0,3 (mz)

0,1 (4)

| (d) | Vitlof |
| --- | --- |

(d)

Vitlof

0,5 (mz)

0,1 (4)

| (e) | Zelišča |
| --- | --- |

(e)

Zelišča

5 (mz, me)

0,1 (4)

Prava krebuljica

Drobnjak

Peteršilj

Listi zelene

Drugo

| (vi) | STROČNICE (presne) |
| --- | --- |

(vi)

0,05 (4)

0,1 (4)

Fižol (s stroki)

1 (mz)

Fižol v zrnju (brez strokov)

0,1 (mz)

Grah (s stroki)

1 (ma, mz)

Grah (brez strokov)

0,1 (mz)

Drugo

0,05 (4)

| (vii) | STEBELNA ZELENJAVA (presna) |
| --- | --- |

(vii)

0,05 (4)

0,1 (4)

Špargelj

0,5 (mz)

Kardij

Belušna zelena

Koromač

Artičoke

Por

3 (ma, mz)

Rabarbara

0,5 (mz)

Drugo

0,05 (4)

| (viii) | GOBE |
| --- | --- |

(viii)

0,05 (4)

0,05 (4)

0,1 (4)

| (a) | Gojene gobe |
| --- | --- |

(a)

Gojene gobe

| (b) | Gozdne gobe |
| --- | --- |

(b)

Gozdne gobe

| 3. | Stročnice |
| --- | --- |

3.

0,05 (4)

0,1 (4)

0,1 (4)

Fižol

0,1 (mz)

Leča

Grah

0,1 (mz)

Volčji bob

Drugo

0,05 (4)

| 4. | Seme oljnic |
| --- | --- |

4.

0,1 (4)

0,1 (4)

0,1 (4)

Laneno seme

Zemeljski oreški

Makovo seme

Sezamovo seme

Sončnično seme

Seme oljne ogrščice

0,5 (ma, mz)

Soja

Gorčično seme

Bombažno seme

Konopljino seme

Bučno seme

Drugo

0,1 (4)

| 5. | Krompir |
| --- | --- |

5.

0,3 (ma, mz, me, pr)

0,2

0,1 (4)

0,1 (4)

Zgodnji krompir

Pozni krompir

| 6. | Čaj (posušeni listi in stebla, fermentirani ali drugače obdelani, Camellia sinensis) |
| --- | --- |

6.

0,1 (4)

0,1 (4)

0,2 (4)

0,2 (4)

| 7. | Hmelj (sušen), vključno s hmeljnim granulatom in nekoncentriranim prahom |
| --- | --- |

7.

25 (pr)

50

0,2 (4)

0,2 (4)

---

(1)  MRL, izražene kot CS2, lahko nastanejo iz različnih ditiokarbamatov in zato ne odražajo ene same dobre kmetijske prakse (DKP). Zato ni primerno uporabiti te MRL za preverjanje usklajenosti z DKP.

1

2

(2)  V oklepajih izvor ostanka (ma: maneb; mz: mankozeb; me: metiram; pr: propineb; t: tiram; z: ziram).

2

(3)  Ker je končen rezultat vseh ditiokarbamatov ostanek CS2, razlikovanje med njimi na splošno ni možno. Vendar za propineb, ziram in tiram obstajajo metode za določanje posamičnih ostankov. Te metode je treba izvajati za vsak primer posebej, če se zahteva posebno določanje količine za propineb, ziram in/ali tiram.

3

2

(4)  Označuje spodnjo mejo analitskega določanja.“

4

---

II Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Komisija

| 18.9.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 243/71 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 243/71

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 4. aprila 2007

o državni pomoči C 14/06 Belgije za General Motors Belgium v Antwerpnu

(notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 435)

(Besedili v francoskem in nizozemskem jeziku sta edini verodostojni)

(Besedilo velja za EGP)

(2007/612/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti prvega pododstavka člena 88(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

po pozivu vsem zainteresiranim strankam, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenimi členi (1),

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

| (1) | Komisija je bila o projektu pomoči za usposabljanje za General Motors Belgium iz Antwerpna uradno obveščena z dopisom z dne 8. decembra 2005, evidentiranim 14. decembra 2005. Komisija je dne 4. januarja 2006 zaprosila za dodatne informacije, na kar je Belgija odgovorila z dopisom z dne 7. februarja 2006, evidentiranim 10. februarja 2006. Dne 15. februarja 2006 je Komisija zaprosila za nova pojasnila, ki so ji bila posredovana v dopisu z dne 2. marca 2006, evidentiranim 8. marca 2006. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je bila o projektu pomoči za usposabljanje za General Motors Belgium iz Antwerpna uradno obveščena z dopisom z dne 8. decembra 2005, evidentiranim 14. decembra 2005. Komisija je dne 4. januarja 2006 zaprosila za dodatne informacije, na kar je Belgija odgovorila z dopisom z dne 7. februarja 2006, evidentiranim 10. februarja 2006. Dne 15. februarja 2006 je Komisija zaprosila za nova pojasnila, ki so ji bila posredovana v dopisu z dne 2. marca 2006, evidentiranim 8. marca 2006.

| (2) | Z dopisom z dne 26. aprila 2006 je Komisija obvestila Belgijo o svoji odločitvi, da glede priglašene pomoči sproži postopek na podlagi člena 88(2) Pogodbe. Odločitev Komisije o začetku postopka je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije z dne 1. septembra 2006 (2). Komisija je pozvala zainteresirane stranke, naj predložijo svoje pripombe glede zadevnih ukrepov. Pripomb ni predložila nobena tretja zainteresirana stranka. |
| --- | --- |

(2)

Z dopisom z dne 26. aprila 2006 je Komisija obvestila Belgijo o svoji odločitvi, da glede priglašene pomoči sproži postopek na podlagi člena 88(2) Pogodbe. Odločitev Komisije o začetku postopka je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije z dne 1. septembra 2006 (2). Komisija je pozvala zainteresirane stranke, naj predložijo svoje pripombe glede zadevnih ukrepov. Pripomb ni predložila nobena tretja zainteresirana stranka.

| (3) | Belgijski organi so se na odločitev o začetku postopka odzvali z dopisom z dne 31. maja 2006, evidentiranim 6. junija 2006. Dodatne informacije so posredovali z dopisoma z dne 13. decembra 2006 in 5. februarja 2007. Dne 13. februarja 2007 je bil organiziran sestanek med Komisijo in belgijskimi organi. Belgija je z dopisom z dne 20. februarja 2007 posredovala dodatne informacije. Komisija je 23. februarja 2007 poslala novo zahtevo za informacije, na katero so belgijski organi odgovorili z dopisom z dne 28. februarja 2007. |
| --- | --- |

(3)

Belgijski organi so se na odločitev o začetku postopka odzvali z dopisom z dne 31. maja 2006, evidentiranim 6. junija 2006. Dodatne informacije so posredovali z dopisoma z dne 13. decembra 2006 in 5. februarja 2007. Dne 13. februarja 2007 je bil organiziran sestanek med Komisijo in belgijskimi organi. Belgija je z dopisom z dne 20. februarja 2007 posredovala dodatne informacije. Komisija je 23. februarja 2007 poslala novo zahtevo za informacije, na katero so belgijski organi odgovorili z dopisom z dne 28. februarja 2007.

2.   OPIS PROJEKTA

| (4) | Prejemnica pomoči naj bi bila družba General Motors Belgium („GM Belgium“) iz Antwerpna, ki je del družbe General Motors Corporation („GMC“). Dejavnosti GMC v Evropi („GM Europe“) upravlja posebna upravna ekipa. Družba, ki je bila ustanovljena leta 1924, po eni strani proizvaja rezervne avtomobilske dele za lastno uporabo in za druge odvisne družbe GMC ter po drugi strani sestavlja motorna vozila. Leta 2005 je izdelala 253 000 vozil. Večina proizvodnje je namenjena izvozu. Tovarna trenutno sestavlja model Opel Astra, ki se na avtomobilskem trgu uvršča v razred, v katerem je konkurenca še posebej močna, kakor so potrdili belgijski organi. Družba zaposluje približno 5 000 oseb. |
| --- | --- |

(4)

Prejemnica pomoči naj bi bila družba General Motors Belgium („GM Belgium“) iz Antwerpna, ki je del družbe General Motors Corporation („GMC“). Dejavnosti GMC v Evropi („GM Europe“) upravlja posebna upravna ekipa. Družba, ki je bila ustanovljena leta 1924, po eni strani proizvaja rezervne avtomobilske dele za lastno uporabo in za druge odvisne družbe GMC ter po drugi strani sestavlja motorna vozila. Leta 2005 je izdelala 253 000 vozil. Večina proizvodnje je namenjena izvozu. Tovarna trenutno sestavlja model Opel Astra, ki se na avtomobilskem trgu uvršča v razred, v katerem je konkurenca še posebej močna, kakor so potrdili belgijski organi. Družba zaposluje približno 5 000 oseb.

| (5) | General Motors Belgium je za obdobje 2005–2007 napovedal izvedbo investicijskega programa v vrednosti 127 milijonov EUR, ki naj bi obsegal:






  (a) | proizvodnjo nove izvedenke modela Astra: poleg treh izvedenk, katerih proizvodnja že poteka, bo tovarna proizvajala še vozilo Astra s trdo zložljivo streho (izvedenka „cabrio“ ali „Astra TwinTop“). Doslej izvedenke „cabrio“ ni proizvajala družba GM Europe, temveč je proizvodnja potekala prek podizvajalca, italijanske družbe Bertone; |
| --- | --- | --- |

(5)

General Motors Belgium je za obdobje 2005–2007 napovedal izvedbo investicijskega programa v vrednosti 127 milijonov EUR, ki naj bi obsegal:

(a)

proizvodnjo nove izvedenke modela Astra: poleg treh izvedenk, katerih proizvodnja že poteka, bo tovarna proizvajala še vozilo Astra s trdo zložljivo streho (izvedenka „cabrio“ ali „Astra TwinTop“). Doslej izvedenke „cabrio“ ni proizvajala družba GM Europe, temveč je proizvodnja potekala prek podizvajalca, italijanske družbe Bertone;

| (b) | podvojitev zmogljivosti stiskalniške delavnice: razvoj stiskalniških dejavnosti sodi v okvir strategije družbe GM Europe, ki si prizadeva za boljšo prilagoditev lokalnim potrebam. Z izboljšanjem samooskrbe s karoserijskimi deli in učinkovitostjo logistike med različnimi odvisnimi družbami v skupini se bo zmanjšal prevoz delov med tovarnami. |
| --- | --- |

(b)

podvojitev zmogljivosti stiskalniške delavnice: razvoj stiskalniških dejavnosti sodi v okvir strategije družbe GM Europe, ki si prizadeva za boljšo prilagoditev lokalnim potrebam. Z izboljšanjem samooskrbe s karoserijskimi deli in učinkovitostjo logistike med različnimi odvisnimi družbami v skupini se bo zmanjšal prevoz delov med tovarnami.

| (6) | S tema dvema dodatnima dejavnostma je mogoče omejiti zmanjševanje števila zaposlenih v Antwerpnu in zagotoviti prihodnost tovarne. Za njuno izvajanje sta potrebni namestitev novih strojev in komponent ter uvedba novih tehnik sestavljanja in metod dela. Zato je bil v zvezi s temi dodatnimi dejavnostmi v obdobju 2005–2007 organiziran program usposabljanja. Stroški tega programa znašajo 19,94 milijona EUR, medtem ko znaša priglašena pomoč 5 338 500 EUR. Ker se Antwerpen nahaja v regiji, ki ni upravičena do državne pomoči, lahko intenzivnost pomoči za splošno usposabljanje znaša največ 50 %, za posebno usposabljanje pa največ 25 %. Pomoč mora kot „ad hoc“ pomoč dodeliti flamska regija (Vlaams Gewest). |
| --- | --- |

(6)

S tema dvema dodatnima dejavnostma je mogoče omejiti zmanjševanje števila zaposlenih v Antwerpnu in zagotoviti prihodnost tovarne. Za njuno izvajanje sta potrebni namestitev novih strojev in komponent ter uvedba novih tehnik sestavljanja in metod dela. Zato je bil v zvezi s temi dodatnimi dejavnostmi v obdobju 2005–2007 organiziran program usposabljanja. Stroški tega programa znašajo 19,94 milijona EUR, medtem ko znaša priglašena pomoč 5 338 500 EUR. Ker se Antwerpen nahaja v regiji, ki ni upravičena do državne pomoči, lahko intenzivnost pomoči za splošno usposabljanje znaša največ 50 %, za posebno usposabljanje pa največ 25 %. Pomoč mora kot „ad hoc“ pomoč dodeliti flamska regija (Vlaams Gewest).

| (7) | Glede na podatke, ki jih je predložila Belgija, je program sestavljen iz dela „splošno usposabljanje“, katerega stroški znašajo 6,22 milijona EUR. To splošno usposabljanje bo pokrivalo dejavnosti, povezane z naslednjimi postavkami:






  — | tehnično usposabljanje (2,63 milijona EUR) (inštruktorji: 90 % zunanjih in 10 % notranjih): varjenje, vozniki viličarja, „roller bridge“, orodjarji, vzdrževalci, Allen Bradley, ControlLogix, |
| --- | --- | --- |

(7)

Glede na podatke, ki jih je predložila Belgija, je program sestavljen iz dela „splošno usposabljanje“, katerega stroški znašajo 6,22 milijona EUR. To splošno usposabljanje bo pokrivalo dejavnosti, povezane z naslednjimi postavkami:

—

tehnično usposabljanje (2,63 milijona EUR) (inštruktorji: 90 % zunanjih in 10 % notranjih): varjenje, vozniki viličarja, „roller bridge“, orodjarji, vzdrževalci, Allen Bradley, ControlLogix,

| — | osnovno usposabljanje (0,79 milijona EUR) (inštruktorji: 95 % zunanjih in 5 % notranjih): računalniško usposabljanje (pisarniški programi: Excel, Access, Word, PowerPoint itd.), socialne sposobnosti (predstavitev, komunikacija, vodstvene funkcije itd.) in izboljšanje osnovnih znanj (finance za nefinančnike, standardi ISO, varnost), |
| --- | --- |

—

osnovno usposabljanje (0,79 milijona EUR) (inštruktorji: 95 % zunanjih in 5 % notranjih): računalniško usposabljanje (pisarniški programi: Excel, Access, Word, PowerPoint itd.), socialne sposobnosti (predstavitev, komunikacija, vodstvene funkcije itd.) in izboljšanje osnovnih znanj (finance za nefinančnike, standardi ISO, varnost),

| — | splošna koordinacija (0,89 milijona EUR) (svetovalci: 100 % notranjih): začasna ekipa za sprejem zaposlenih iz različnih služb se bo ukvarjala s pripravo, spremljanjem in podporo dejavnosti splošnega usposabljanja, vključenih v programe usposabljanja. To postavka ne sodi v okvir usposabljanja kot takega, ampak se vključi v stroške svetovalnih storitev, povezanih s splošnim delom programa usposabljanja, |
| --- | --- |

—

splošna koordinacija (0,89 milijona EUR) (svetovalci: 100 % notranjih): začasna ekipa za sprejem zaposlenih iz različnih služb se bo ukvarjala s pripravo, spremljanjem in podporo dejavnosti splošnega usposabljanja, vključenih v programe usposabljanja. To postavka ne sodi v okvir usposabljanja kot takega, ampak se vključi v stroške svetovalnih storitev, povezanih s splošnim delom programa usposabljanja,

| — | simulirano delovno okolje (1,89 milijona EUR) (inštruktorji: 100 % notranjih): usposabljanje o načelih globalizirane proizvodnje, ki poteka v kompleksnem delovnem okolju. V simuliranem delovnem okolju („SDO“) se pojasnijo spodaj navedena načela in prikaže njihova vedno večja vloga: organizacija delovnega mesta, varnost, delo v skladu s standardi, vizualno upravljanje, prihranki pri stroških, nenehne izboljšave itd. Usposabljanja SDO se bo v skupinah po 17 oseb udeležilo vseh 5 000 zaposlenih v družbi General Motors Belgium v Antwerpnu. Potekalo bo v posebnem prostoru za usposabljanje, opremljenem s simulirano proizvodno linijo in lesenimi motornimi vozili. |
| --- | --- |

—

simulirano delovno okolje (1,89 milijona EUR) (inštruktorji: 100 % notranjih): usposabljanje o načelih globalizirane proizvodnje, ki poteka v kompleksnem delovnem okolju. V simuliranem delovnem okolju („SDO“) se pojasnijo spodaj navedena načela in prikaže njihova vedno večja vloga: organizacija delovnega mesta, varnost, delo v skladu s standardi, vizualno upravljanje, prihranki pri stroških, nenehne izboljšave itd. Usposabljanja SDO se bo v skupinah po 17 oseb udeležilo vseh 5 000 zaposlenih v družbi General Motors Belgium v Antwerpnu. Potekalo bo v posebnem prostoru za usposabljanje, opremljenem s simulirano proizvodno linijo in lesenimi motornimi vozili.

| (8) | Stroški posebnega usposabljanja znašajo 13,73 milijona EUR; v ta znesek so vključeni stroški naslednjih dejavnosti:






  — | usposabljanje med delom (4,54 milijona EUR) (inštruktorji: 100 % notranjih): praktično individualno usposabljanje delavcev na njihovem delovnem mestu, |
| --- | --- | --- |

(8)

Stroški posebnega usposabljanja znašajo 13,73 milijona EUR; v ta znesek so vključeni stroški naslednjih dejavnosti:

—

usposabljanje med delom (4,54 milijona EUR) (inštruktorji: 100 % notranjih): praktično individualno usposabljanje delavcev na njihovem delovnem mestu,

| — | usposabljanje, povezano s stiskalniškimi dejavnostmi (4,35 milijona EUR) (inštruktorji: 20 % zunanjih in 80 % notranjih): GM Belgium bo proizvodnjo razširil na več vrst kovinskih plošč in hkrati povečal tudi količino teh proizvodov. Da bi se ustrezno pripravili na to delo, morajo že zaposleni delavci pridobiti višjo raven tehničnega znanja. Zato bodo organizirane dejavnosti usposabljanja, katerih namen bo izboljšati tehnično znanje delavcev, ki delajo v postopku stiskanja (perforacijski kalupi, rezilna orodja itd.), |
| --- | --- |

—

usposabljanje, povezano s stiskalniškimi dejavnostmi (4,35 milijona EUR) (inštruktorji: 20 % zunanjih in 80 % notranjih): GM Belgium bo proizvodnjo razširil na več vrst kovinskih plošč in hkrati povečal tudi količino teh proizvodov. Da bi se ustrezno pripravili na to delo, morajo že zaposleni delavci pridobiti višjo raven tehničnega znanja. Zato bodo organizirane dejavnosti usposabljanja, katerih namen bo izboljšati tehnično znanje delavcev, ki delajo v postopku stiskanja (perforacijski kalupi, rezilna orodja itd.),

| — | posebno tehnično usposabljanje (4,82 milijona EUR) (inštruktorji: 20 % zunanjih in 80 % notranjih): začetek proizvodnje vozila Astra TwinTop bo vplival na dosedanje proizvodne postopke v tovarni, predvsem kar zadeva stiskanje, karoserijo, ličarsko delavnico, sestavljanje, kontrolo kakovosti in logistične dejavnosti. Poleg tega je treba delavnice popolnoma preurediti. Pri uvajanju teh sprememb proizvodnih postopkov bo vodje oddelkov usmerjala skupina predstavnikov inženirjev in ekip delavcev. |
| --- | --- |

—

posebno tehnično usposabljanje (4,82 milijona EUR) (inštruktorji: 20 % zunanjih in 80 % notranjih): začetek proizvodnje vozila Astra TwinTop bo vplival na dosedanje proizvodne postopke v tovarni, predvsem kar zadeva stiskanje, karoserijo, ličarsko delavnico, sestavljanje, kontrolo kakovosti in logistične dejavnosti. Poleg tega je treba delavnice popolnoma preurediti. Pri uvajanju teh sprememb proizvodnih postopkov bo vodje oddelkov usmerjala skupina predstavnikov inženirjev in ekip delavcev.

3.   RAZLOGI ZA SPROŽITEV POSTOPKA

| (9) | Komisija je v odločitvi o začetku postopka preiskave z dne 26. aprila 2006 („odločitev o začetku postopka“) izrazila dvom o nujnosti pomoči in se spraševala, ali ne bi bile dejavnosti usposabljanja v vsakem primeru izvedene tudi brez pomoči. Ker vse kaže na to, da prejemnik pomoči ni izvedel dodatnih dejavnosti usposabljanja, pomoč očitno ni imela nikakršnih pozitivnih učinkov, temveč je šlo samo za izkrivljanje konkurence. Če bi bila ta analiza potrjena, se pomoč ne bi smela odobriti. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je v odločitvi o začetku postopka preiskave z dne 26. aprila 2006 („odločitev o začetku postopka“) izrazila dvom o nujnosti pomoči in se spraševala, ali ne bi bile dejavnosti usposabljanja v vsakem primeru izvedene tudi brez pomoči. Ker vse kaže na to, da prejemnik pomoči ni izvedel dodatnih dejavnosti usposabljanja, pomoč očitno ni imela nikakršnih pozitivnih učinkov, temveč je šlo samo za izkrivljanje konkurence. Če bi bila ta analiza potrjena, se pomoč ne bi smela odobriti.

| (10) | Kar zadeva dejavnosti usposabljanja, povezane z začetkom proizvodnje novega modela, je Komisija ugotovila, da je v avtomobilski industriji proizvodnja novih modelov običajen in reden dejavnik, potreben za ohranjanje konkurenčnosti podjetja. Stroške usposabljanja, povezane z začetkom proizvodnje novega modela, zato običajno prevzamejo sami proizvajalci motornih vozil že samo na podlagi tržne spodbude. Razumljivo je, da morajo za proizvodnjo novih modelov proizvajalci motornih vozil zaposlene usposobiti za uporabo novih tehnik. Zato je več kot verjetno, da bi družba GM Europe zadevne dejavnosti usposabljanja izvedla v vsakem primeru, in predvsem brez pomoči. Zdi se, da tako deluje tudi večina konkurenčnih podjetij v tem sektorju. |
| --- | --- |

(10)

Kar zadeva dejavnosti usposabljanja, povezane z začetkom proizvodnje novega modela, je Komisija ugotovila, da je v avtomobilski industriji proizvodnja novih modelov običajen in reden dejavnik, potreben za ohranjanje konkurenčnosti podjetja. Stroške usposabljanja, povezane z začetkom proizvodnje novega modela, zato običajno prevzamejo sami proizvajalci motornih vozil že samo na podlagi tržne spodbude. Razumljivo je, da morajo za proizvodnjo novih modelov proizvajalci motornih vozil zaposlene usposobiti za uporabo novih tehnik. Zato je več kot verjetno, da bi družba GM Europe zadevne dejavnosti usposabljanja izvedla v vsakem primeru, in predvsem brez pomoči. Zdi se, da tako deluje tudi večina konkurenčnih podjetij v tem sektorju.

| (11) | Komisija je podobne pomisleke izrazila tudi glede stimulacijskega učinka pomoči, ki naj bi pripomogla k razvoju stiskalniških dejavnosti: stroški usposabljanja, povezani s to dejavnostjo, so nujni za zagotavljanje (povečanje) proizvodnje rezervnih delov, kar je v avtomobilski industriji običajna dejavnost. Rezervni deli so za tovarno, ki sestavlja vozila, pomembno in nujno potrebno proizvodno sredstvo ter pomemben del cene motornih vozil. Torej bi morale že same tržne sile spodbujati podjetje, da nosi s tem povezane stroške usposabljanja. Zato je verjetno, da bi podjetje financirane dejavnosti usposabljanja izvedlo v vsakem primeru, in predvsem brez pomoči. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je podobne pomisleke izrazila tudi glede stimulacijskega učinka pomoči, ki naj bi pripomogla k razvoju stiskalniških dejavnosti: stroški usposabljanja, povezani s to dejavnostjo, so nujni za zagotavljanje (povečanje) proizvodnje rezervnih delov, kar je v avtomobilski industriji običajna dejavnost. Rezervni deli so za tovarno, ki sestavlja vozila, pomembno in nujno potrebno proizvodno sredstvo ter pomemben del cene motornih vozil. Torej bi morale že same tržne sile spodbujati podjetje, da nosi s tem povezane stroške usposabljanja. Zato je verjetno, da bi podjetje financirane dejavnosti usposabljanja izvedlo v vsakem primeru, in predvsem brez pomoči.

| (12) | Komisija je zato Belgijo zaprosila za pojasnilo, zakaj v tem primeru in v nasprotju z ustaljenimi praksami pri večini proizvajalcev motornih vozil v Skupnosti meni, da prejemnik pomoči ne bi mogel (ali hotel) predvidenih stroškov dejavnosti usposabljanja kriti z dobičkom, ki mu ga bodo le-te prinesle (predvsem da ne bi mogel proizvajati novega proizvoda in/ali povečati produktivnosti usposobljenih zaposlenih). Komisija je poleg tega trdila, da Belgija na tej stopnji postopka ni predložila dokazov, da tržne sile same po sebi ne bi mogle pripraviti podjetja k temu, da organizira načrtovani program usposabljanja. |
| --- | --- |

(12)

Komisija je zato Belgijo zaprosila za pojasnilo, zakaj v tem primeru in v nasprotju z ustaljenimi praksami pri večini proizvajalcev motornih vozil v Skupnosti meni, da prejemnik pomoči ne bi mogel (ali hotel) predvidenih stroškov dejavnosti usposabljanja kriti z dobičkom, ki mu ga bodo le-te prinesle (predvsem da ne bi mogel proizvajati novega proizvoda in/ali povečati produktivnosti usposobljenih zaposlenih). Komisija je poleg tega trdila, da Belgija na tej stopnji postopka ni predložila dokazov, da tržne sile same po sebi ne bi mogle pripraviti podjetja k temu, da organizira načrtovani program usposabljanja.

| (13) | Odločitev o začetku postopka je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije z dne 1. septembra 2006 (3). Komisija je pozvala zainteresirane stranke, naj predložijo svoje pripombe glede zadevnih ukrepov. Pripomb ni predložila nobena tretja zainteresirana stranka. |
| --- | --- |

(13)

Odločitev o začetku postopka je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije z dne 1. septembra 2006 (3). Komisija je pozvala zainteresirane stranke, naj predložijo svoje pripombe glede zadevnih ukrepov. Pripomb ni predložila nobena tretja zainteresirana stranka.

4.   PRIPOMBE BELGIJE

| (14) | Belgija začetno oceno Komisije spodbija zaradi dveh razlogov. Prvič, Belgija meni, da so bila kršena načela pravne varnosti, enakosti obravnave in dobrega upravljanja. Tako ugotavlja, da je Komisija v preteklosti sistematično potrjevala podobne pomoči za usposabljanje, tudi v korist družbe GM Europe. Belgijski organi poleg tega navajajo, da je Komisija temeljito spremenila razlago Uredbe Komisije (ES) št. 68/2001 z dne 12. januarja 2001 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri pomoči za usposabljanje (4), in sicer le šest mesecev pred iztekom njene veljavnosti. Po njihovem mnenju se je Uredba (ES) št. 68/2001 štiri leta in pol uporabljala enotno. Na podlagi načela dobrega upravljanja bi morala torej Komisija počakati, da se izteče njena veljavnost, in jo nato spremeniti v skladu z novim pristopom. |
| --- | --- |

(14)

Belgija začetno oceno Komisije spodbija zaradi dveh razlogov. Prvič, Belgija meni, da so bila kršena načela pravne varnosti, enakosti obravnave in dobrega upravljanja. Tako ugotavlja, da je Komisija v preteklosti sistematično potrjevala podobne pomoči za usposabljanje, tudi v korist družbe GM Europe. Belgijski organi poleg tega navajajo, da je Komisija temeljito spremenila razlago Uredbe Komisije (ES) št. 68/2001 z dne 12. januarja 2001 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri pomoči za usposabljanje (4), in sicer le šest mesecev pred iztekom njene veljavnosti. Po njihovem mnenju se je Uredba (ES) št. 68/2001 štiri leta in pol uporabljala enotno. Na podlagi načela dobrega upravljanja bi morala torej Komisija počakati, da se izteče njena veljavnost, in jo nato spremeniti v skladu z novim pristopom.

| (15) | Kot dodaten razlog Belgija navaja, da imajo zadevne dejavnosti usposabljanja pomembne pozitivne učinke na gospodarstvo. Poleg tega zagotavlja, da ta program usposabljanja presega zgolj potrebe podjetja. Vendar je bila ta trditev potrjena samo za določene dele programa usposabljanja. |
| --- | --- |

(15)

Kot dodaten razlog Belgija navaja, da imajo zadevne dejavnosti usposabljanja pomembne pozitivne učinke na gospodarstvo. Poleg tega zagotavlja, da ta program usposabljanja presega zgolj potrebe podjetja. Vendar je bila ta trditev potrjena samo za določene dele programa usposabljanja.

| (16) | Belgija poleg tega trdi, da bi lahko vozilo Astra TwinTop, podobno kot predhodne izvedenke tega modela, proizvajala družba Bertone. |
| --- | --- |

(16)

Belgija poleg tega trdi, da bi lahko vozilo Astra TwinTop, podobno kot predhodne izvedenke tega modela, proizvajala družba Bertone.

| (17) | Nazadnje, belgijski organi so že pred začetkom postopka (5) izjavili, da je družba GM Europe opravila primerjalne študije, da bi določila najprimernejšo lokacijo za proizvodnjo izvedenke Astra TwinTop, in da je pomoč za usposabljanje pripomogla k odločitvi za dodelitev projekta družbi GM Belgium. Belgija meni, da je v teh okoliščinah pomoč potrebna. |
| --- | --- |

(17)

Nazadnje, belgijski organi so že pred začetkom postopka (5) izjavili, da je družba GM Europe opravila primerjalne študije, da bi določila najprimernejšo lokacijo za proizvodnjo izvedenke Astra TwinTop, in da je pomoč za usposabljanje pripomogla k odločitvi za dodelitev projekta družbi GM Belgium. Belgija meni, da je v teh okoliščinah pomoč potrebna.

5.   OVREDNOTENJE POMOČI

5.1   Obstoj pomoči

| (18) | Komisija meni, da je ukrep državna pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe: pomoč je namreč dodeljena v obliki subvencije flamske vlade in se torej financira iz državnih sredstev. Ukrep je selektiven, saj zadeva samo General Motors Belgium. Ta selektivna subvencija bi lahko izkrivljala konkurenco med proizvodnimi tovarnami družbe GM Europe, s tem ko daje družbi General Motors Belgium prednost pred drugimi tovarnami v skupini. Lahko bi prišlo tudi do izkrivljanja konkurence v odnosu do drugih proizvajalcev motornih vozil. Poleg tega je za avtomobilski trg značilna intenzivna trgovina med državami članicami. Komisija tudi ugotavlja, da se tovarne skupine GM Europe nahajajo v različnih državah članicah. Pomoč bi lahko torej izkrivljala konkurenco in vplivala na trgovino med državami članicami. Na podlagi zgornjih navedb Komisija ugotavlja, da je priglašeni ukrep državna pomoč. Belgija te ugotovitve ne izpodbija. |
| --- | --- |

(18)

Komisija meni, da je ukrep državna pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe: pomoč je namreč dodeljena v obliki subvencije flamske vlade in se torej financira iz državnih sredstev. Ukrep je selektiven, saj zadeva samo General Motors Belgium. Ta selektivna subvencija bi lahko izkrivljala konkurenco med proizvodnimi tovarnami družbe GM Europe, s tem ko daje družbi General Motors Belgium prednost pred drugimi tovarnami v skupini. Lahko bi prišlo tudi do izkrivljanja konkurence v odnosu do drugih proizvajalcev motornih vozil. Poleg tega je za avtomobilski trg značilna intenzivna trgovina med državami članicami. Komisija tudi ugotavlja, da se tovarne skupine GM Europe nahajajo v različnih državah članicah. Pomoč bi lahko torej izkrivljala konkurenco in vplivala na trgovino med državami članicami. Na podlagi zgornjih navedb Komisija ugotavlja, da je priglašeni ukrep državna pomoč. Belgija te ugotovitve ne izpodbija.

5.2   Pravna podlaga za ovrednotenje

| (19) | Belgija zahteva odobritev pomoči na podlagi Uredbe (ES) št. 68/2001. Pomoč je namreč povezana s programom usposabljanja. |
| --- | --- |

(19)

Belgija zahteva odobritev pomoči na podlagi Uredbe (ES) št. 68/2001. Pomoč je namreč povezana s programom usposabljanja.

| (20) | V skladu s členom 5 Uredbe Komisije (ES) št. 68/2001 v primeru, da znesek pomoči, dodeljene istemu podjetju za posamezen projekt usposabljanja, presega 1 milijon EUR, pomoč ni izvzeta iz obveznosti priglasitve, določene v členu 88(3) Pogodbe. Komisija ugotavlja, da v zadevnem primeru pomoč znaša 5,338 milijona EUR, da bo dodeljena samo enemu podjetju in da je projekt usposabljanja posamezen projekt. Meni torej, da je za zadevno pomoč uporabljena obveznost priglasitve, ki jo je Belgija ustrezno izpolnila. |
| --- | --- |

(20)

V skladu s členom 5 Uredbe Komisije (ES) št. 68/2001 v primeru, da znesek pomoči, dodeljene istemu podjetju za posamezen projekt usposabljanja, presega 1 milijon EUR, pomoč ni izvzeta iz obveznosti priglasitve, določene v členu 88(3) Pogodbe. Komisija ugotavlja, da v zadevnem primeru pomoč znaša 5,338 milijona EUR, da bo dodeljena samo enemu podjetju in da je projekt usposabljanja posamezen projekt. Meni torej, da je za zadevno pomoč uporabljena obveznost priglasitve, ki jo je Belgija ustrezno izpolnila.

| (21) | V uvodni izjavi 16 Uredbe Komisije (ES) št. 68/2001 je pojasnjeno, da ta vrsta pomoči ne more biti avtomatično izvzeta: „Pomoči v večjih zneskih mora Komisija preveriti posamično, preden se dodelijo.“ |
| --- | --- |

(21)

V uvodni izjavi 16 Uredbe Komisije (ES) št. 68/2001 je pojasnjeno, da ta vrsta pomoči ne more biti avtomatično izvzeta: „Pomoči v večjih zneskih mora Komisija preveriti posamično, preden se dodelijo.“

| (22) | Kot je navedeno že v odločitvi o začetku postopka, Komisija sklepa, da je treba ukrep, ker ni izvzet v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 68/2001, neposredno ovrednotiti na podlagi člena 87(3)(c) Pogodbe, ki določa, da se lahko kot združljivo s skupnim trgom šteje „pomoč za pospeševanje razvoja določenih gospodarskih dejavnosti ali določenih gospodarskih območij, kadar takšna pomoč ne spreminja trgovinskih pogojev v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi“. Komisija med presojanjem individualne pomoči za usposabljanje, ki zaradi višine zneska ni upravičena do izvzetja v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 68/2001 in jo je treba torej oceniti neposredno na podlagi člena 87(3)(c) Pogodbe, vseeno po analogiji uporablja ista vodilna načela, kot so navedena v Uredbi Komisije (ES) št. 68/2001. Pri tem gre predvsem za preverjanje spoštovanja vseh drugih pogojev izvzetja, ki jih določa Uredba Komisije (ES) št. 68/2001. Vendar Komisija ne preverja samo spoštovanja teh pogojev, ampak mora opraviti temeljitejšo analizo združljivosti ukrepa. Namen individualne priglasitve je namreč prav podrobno ovrednotiti pomoči glede na posebne okoliščine zadevnega primera. |
| --- | --- |

(22)

Kot je navedeno že v odločitvi o začetku postopka, Komisija sklepa, da je treba ukrep, ker ni izvzet v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 68/2001, neposredno ovrednotiti na podlagi člena 87(3)(c) Pogodbe, ki določa, da se lahko kot združljivo s skupnim trgom šteje „pomoč za pospeševanje razvoja določenih gospodarskih dejavnosti ali določenih gospodarskih območij, kadar takšna pomoč ne spreminja trgovinskih pogojev v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi“. Komisija med presojanjem individualne pomoči za usposabljanje, ki zaradi višine zneska ni upravičena do izvzetja v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 68/2001 in jo je treba torej oceniti neposredno na podlagi člena 87(3)(c) Pogodbe, vseeno po analogiji uporablja ista vodilna načela, kot so navedena v Uredbi Komisije (ES) št. 68/2001. Pri tem gre predvsem za preverjanje spoštovanja vseh drugih pogojev izvzetja, ki jih določa Uredba Komisije (ES) št. 68/2001. Vendar Komisija ne preverja samo spoštovanja teh pogojev, ampak mora opraviti temeljitejšo analizo združljivosti ukrepa. Namen individualne priglasitve je namreč prav podrobno ovrednotiti pomoči glede na posebne okoliščine zadevnega primera.

5.3   Združljivost s skupnim trgom

| (23) | Komisija meni, da priglašeni projekt izpolnjuje formalne pogoje izvzetja iz člena 4 Uredbe Komisije (ES) št. 68/2001. Prvič, upravičeni priglašeni stroški so v skladu s členom 4(7) Uredbe Komisije (ES) št. 68/2001. Predvsem se zdi, da so stroški za delo udeležencev projekta usposabljanja, ki jih krije pomoč, omejeni na celotni znesek ostalih upravičenih stroškov (6). Drugič, v skladu z navedenim členom 4(2) in (3) je intenzivnost pomoči omejena na 25 % za posebno usposabljanje in 50 % za splošno usposabljanje. GM Belgium je namreč veliko podjetje, ki se nahaja v regiji, ki ni upravičena do državne pomoči, in usposabljanje ni namenjeno delavcem v neugodnem položaju. |
| --- | --- |

(23)

Komisija meni, da priglašeni projekt izpolnjuje formalne pogoje izvzetja iz člena 4 Uredbe Komisije (ES) št. 68/2001. Prvič, upravičeni priglašeni stroški so v skladu s členom 4(7) Uredbe Komisije (ES) št. 68/2001. Predvsem se zdi, da so stroški za delo udeležencev projekta usposabljanja, ki jih krije pomoč, omejeni na celotni znesek ostalih upravičenih stroškov (6). Drugič, v skladu z navedenim členom 4(2) in (3) je intenzivnost pomoči omejena na 25 % za posebno usposabljanje in 50 % za splošno usposabljanje. GM Belgium je namreč veliko podjetje, ki se nahaja v regiji, ki ni upravičena do državne pomoči, in usposabljanje ni namenjeno delavcem v neugodnem položaju.

| (24) | Komisija kljub temu opozarja, da se ukrep pomoči lahko šteje kot združljiv s skupnim trgom na podlagi člena 87(3)(c) Pogodbe samo takrat, ko je potreben za to, da prejemniku omogoči izvedbo zadevne dejavnosti. Ugotavlja, da je nujnost pomoči splošno merilo združljivosti. Če prejemnik s to pomočjo ne izvede dodatnih dejavnosti, ki jih sicer ne bi izvedel samo zaradi tržnih sil, se za pomoč ne more šteti, da ima ugodne učinke, ki bi lahko izravnali izkrivljanje trgovine, in je zato ni mogoče odobriti. Kar zadeva združljivost na podlagi člena 87(3)(c) Pogodbe, pomoč ne „pospešuje“ razvoja gospodarskih dejavnosti, če bi podjetje subvencionirane dejavnosti izvedlo v vsakem primeru, in predvsem brez pomoči. |
| --- | --- |

(24)

Komisija kljub temu opozarja, da se ukrep pomoči lahko šteje kot združljiv s skupnim trgom na podlagi člena 87(3)(c) Pogodbe samo takrat, ko je potreben za to, da prejemniku omogoči izvedbo zadevne dejavnosti. Ugotavlja, da je nujnost pomoči splošno merilo združljivosti. Če prejemnik s to pomočjo ne izvede dodatnih dejavnosti, ki jih sicer ne bi izvedel samo zaradi tržnih sil, se za pomoč ne more šteti, da ima ugodne učinke, ki bi lahko izravnali izkrivljanje trgovine, in je zato ni mogoče odobriti. Kar zadeva združljivost na podlagi člena 87(3)(c) Pogodbe, pomoč ne „pospešuje“ razvoja gospodarskih dejavnosti, če bi podjetje subvencionirane dejavnosti izvedlo v vsakem primeru, in predvsem brez pomoči.

| (25) | V okviru pomoči za usposabljanje je v uvodni izjavi 10 Uredbe Komisije (ES) št. 68/2001 določeno, da: „ima usposabljanje običajno pozitivne zunanje učinke za celotno družbo, ker povečuje rezervoar kvalificirane delovne sile, iz katerega lahko podjetja pritegnejo zaposlene, izboljšuje konkurenčnost industrije Skupnosti ter igra pomembno vlogo pri strategiji zaposlovanja. Ker podjetja v Skupnosti običajno premalo vlagajo v usposabljanje zaposlenih, lahko državna pomoč pripomore k odpravljanju te tržne slabosti in se torej lahko pod nekaterimi pogoji upošteva kot združljiva s skupnim trgom ter se izvzame iz obveznosti predhodne uradne priglasitve.“ V uvodni izjavi 11 je dodano, da je treba zagotavljati, da „je državna pomoč omejena na najmanjšo vrednost, potrebno za dosego cilja Skupnosti, ki ga tržne sile same ne bi omogočile [...]“. |
| --- | --- |

(25)

V okviru pomoči za usposabljanje je v uvodni izjavi 10 Uredbe Komisije (ES) št. 68/2001 določeno, da: „ima usposabljanje običajno pozitivne zunanje učinke za celotno družbo, ker povečuje rezervoar kvalificirane delovne sile, iz katerega lahko podjetja pritegnejo zaposlene, izboljšuje konkurenčnost industrije Skupnosti ter igra pomembno vlogo pri strategiji zaposlovanja. Ker podjetja v Skupnosti običajno premalo vlagajo v usposabljanje zaposlenih, lahko državna pomoč pripomore k odpravljanju te tržne slabosti in se torej lahko pod nekaterimi pogoji upošteva kot združljiva s skupnim trgom ter se izvzame iz obveznosti predhodne uradne priglasitve.“ V uvodni izjavi 11 je dodano, da je treba zagotavljati, da „je državna pomoč omejena na najmanjšo vrednost, potrebno za dosego cilja Skupnosti, ki ga tržne sile same ne bi omogočile [...]“.

| (26) | Tržna pomanjkljivost, ki jo priznava Uredba Komisije (ES) št. 68/2001, je torej v tem, da podjetja „premalo vlagajo v usposabljanje zaposlenih“. Ko neko podjetje načrtuje nove dejavnosti usposabljanja, običajno najprej primerja stroške teh dejavnosti in koristi, ki jih bo imelo od tega (npr. povečanje proizvodnje ali sposobnost proizvajanja novih proizvodov). Pri tem običajno ne upošteva koristi za gospodarstvo Skupnosti kot celote, če pri tem ne gre tudi za njegove koristi. Podjetje bo prav tako preučilo (cenejše) alternativne rešitve, ki bi se lahko uporabile namesto usposabljanja, na primer zaposlovanje že kvalificirane delovne sile (po možnosti v škodo že zaposlenih delavcev). Zato pomoč za usposabljanje v nekaterih primerih dejansko pripomore k odpravljanju posebne tržne pomanjkljivosti. V teh okoliščinah je pomoč potrebna „za dosego cilja Skupnosti, ki ga tržne sile same ne bi omogočile“. |
| --- | --- |

(26)

Tržna pomanjkljivost, ki jo priznava Uredba Komisije (ES) št. 68/2001, je torej v tem, da podjetja „premalo vlagajo v usposabljanje zaposlenih“. Ko neko podjetje načrtuje nove dejavnosti usposabljanja, običajno najprej primerja stroške teh dejavnosti in koristi, ki jih bo imelo od tega (npr. povečanje proizvodnje ali sposobnost proizvajanja novih proizvodov). Pri tem običajno ne upošteva koristi za gospodarstvo Skupnosti kot celote, če pri tem ne gre tudi za njegove koristi. Podjetje bo prav tako preučilo (cenejše) alternativne rešitve, ki bi se lahko uporabile namesto usposabljanja, na primer zaposlovanje že kvalificirane delovne sile (po možnosti v škodo že zaposlenih delavcev). Zato pomoč za usposabljanje v nekaterih primerih dejansko pripomore k odpravljanju posebne tržne pomanjkljivosti. V teh okoliščinah je pomoč potrebna „za dosego cilja Skupnosti, ki ga tržne sile same ne bi omogočile“.

| (27) | Kar zadeva preverjanje nujnosti pomoči za usposabljanje v avtomobilski industriji, Komisija ugotavlja, da je v zadnjih 18 mesecih zbrala dokaze, da nekateri proizvajalci vozil izpostavljajo svoje proizvodne tovarne v različnih državah članicah medsebojni konkurenci, da tako pridobijo proizvodnjo novih modelov. Ko načrtujejo začetek proizvodnje novega proizvoda, primerjajo več lokacij in se nato za proizvodnjo na eni od njih odločijo na podlagi celotnega zneska proizvodnih stroškov, to je vseh vrst stroškov, vključno s kakršno koli vladno pomočjo, predvsem s pomočjo za usposabljanje. Zdi se, da je ta razvoj posledica dejstva, da so proizvodne kapacitete velikih proizvajalcev vozil trenutno večje od povpraševanja in da so njihove proizvodne linije postale prilagodljivejše. Tovarna se lahko tako enostavneje prilagodi proizvodnji dodatnih modelov. Ob upoštevanju te gospodarske stvarnosti, da je konkurenca med posameznimi proizvodnimi tovarnami intenzivnejša, in hkrati s tem povezanega tveganja, da pomoč v nekaterih primerih ne bi prispevala k cilju v skupnem interesu, določenem v uvodni izjavi 11 Uredbe Komisije (ES) št. 68/2001, temveč bi šlo samo za pomoč za tekoče poslovanje, ki izkrivlja konkurenco, mora Komisija skrbneje preučiti nujnost pomoči „za zagotovitev, da je državna pomoč omejena na najmanjšo vrednost, potrebno za dosego cilja Skupnosti, ki ga tržne sile same ne bi omogočile“ (uvodna izjava 11 navedene uredbe) (7). Ta ocena je toliko bolj upravičena, ker so sedaj za avtomobilski sektor značilni veliki presežki zmogljivosti v Skupnosti, ki se ohranjajo zaradi počasne rasti povpraševanja in redno dosežene visoke rasti produktivnosti (8). |
| --- | --- |

(27)

Kar zadeva preverjanje nujnosti pomoči za usposabljanje v avtomobilski industriji, Komisija ugotavlja, da je v zadnjih 18 mesecih zbrala dokaze, da nekateri proizvajalci vozil izpostavljajo svoje proizvodne tovarne v različnih državah članicah medsebojni konkurenci, da tako pridobijo proizvodnjo novih modelov. Ko načrtujejo začetek proizvodnje novega proizvoda, primerjajo več lokacij in se nato za proizvodnjo na eni od njih odločijo na podlagi celotnega zneska proizvodnih stroškov, to je vseh vrst stroškov, vključno s kakršno koli vladno pomočjo, predvsem s pomočjo za usposabljanje. Zdi se, da je ta razvoj posledica dejstva, da so proizvodne kapacitete velikih proizvajalcev vozil trenutno večje od povpraševanja in da so njihove proizvodne linije postale prilagodljivejše. Tovarna se lahko tako enostavneje prilagodi proizvodnji dodatnih modelov. Ob upoštevanju te gospodarske stvarnosti, da je konkurenca med posameznimi proizvodnimi tovarnami intenzivnejša, in hkrati s tem povezanega tveganja, da pomoč v nekaterih primerih ne bi prispevala k cilju v skupnem interesu, določenem v uvodni izjavi 11 Uredbe Komisije (ES) št. 68/2001, temveč bi šlo samo za pomoč za tekoče poslovanje, ki izkrivlja konkurenco, mora Komisija skrbneje preučiti nujnost pomoči „za zagotovitev, da je državna pomoč omejena na najmanjšo vrednost, potrebno za dosego cilja Skupnosti, ki ga tržne sile same ne bi omogočile“ (uvodna izjava 11 navedene uredbe) (7). Ta ocena je toliko bolj upravičena, ker so sedaj za avtomobilski sektor značilni veliki presežki zmogljivosti v Skupnosti, ki se ohranjajo zaradi počasne rasti povpraševanja in redno dosežene visoke rasti produktivnosti (8).

| (28) | Ker je bilo v zadevnem primeru v konkurenčni položaj postavljenih več tovarn in ker torej obstaja možnost, da je bila pomoč dodeljena za druge namene in ne za to, da bi podjetje izvajalo dodatne dejavnosti usposabljanja, Komisija meni, da je treba preveriti nujnost pomoči. V nasprotju s trditvami Belgije v odgovoru na odločitev o začetku postopka Komisija meni, da je zakonsko pooblaščena za izvedbo takšnega preverjanja. Kot je poudarila Belgija, Komisija v predhodnih zadevah ni podrobno analizirala nujnosti posebne pomoči za usposabljanje za stroške začetka proizvodnje novih modelov. Vendar lahko to kljub temu naredi, če ugotovi, da so se gospodarske razmere na zadevnih trgih spremenile (9). |
| --- | --- |

(28)

Ker je bilo v zadevnem primeru v konkurenčni položaj postavljenih več tovarn in ker torej obstaja možnost, da je bila pomoč dodeljena za druge namene in ne za to, da bi podjetje izvajalo dodatne dejavnosti usposabljanja, Komisija meni, da je treba preveriti nujnost pomoči. V nasprotju s trditvami Belgije v odgovoru na odločitev o začetku postopka Komisija meni, da je zakonsko pooblaščena za izvedbo takšnega preverjanja. Kot je poudarila Belgija, Komisija v predhodnih zadevah ni podrobno analizirala nujnosti posebne pomoči za usposabljanje za stroške začetka proizvodnje novih modelov. Vendar lahko to kljub temu naredi, če ugotovi, da so se gospodarske razmere na zadevnih trgih spremenile (9).

| (29) | Komisija ugotavlja, da se zadevni program usposabljanja navezuje na dve dejavnosti tovarne: proizvodnjo modela Astra TwinTop in razvoj stiskalniške dejavnosti. |
| --- | --- |

(29)

Komisija ugotavlja, da se zadevni program usposabljanja navezuje na dve dejavnosti tovarne: proizvodnjo modela Astra TwinTop in razvoj stiskalniške dejavnosti.

| (30) | Belgijski organi v priglasitvi (10) navajajo, da so pri sestavljanju Astre TwinTop potrebni dodatni ročni postopki, na primer varjenje. Zatrjujejo, da proizvodnja te vrste vozila vpliva na vse dejavnosti družbe (karoserija, ličarske delavnice, stiskanje, logistika in sestavljanje) in da uvajanje novih modelov vsakič pomeni:






  — | sestavljanje novih delov, |
| --- | --- | --- |

(30)

Belgijski organi v priglasitvi (10) navajajo, da so pri sestavljanju Astre TwinTop potrebni dodatni ročni postopki, na primer varjenje. Zatrjujejo, da proizvodnja te vrste vozila vpliva na vse dejavnosti družbe (karoserija, ličarske delavnice, stiskanje, logistika in sestavljanje) in da uvajanje novih modelov vsakič pomeni:

—

sestavljanje novih delov,

| — | uvajanje sodobnih metod dela, |
| --- | --- |

—

uvajanje sodobnih metod dela,

| — | nove tehnike sestavljanja. |
| --- | --- |

—

nove tehnike sestavljanja.

| (31) | Trdijo, da nov model torej ne pomeni samo uvedbo novega proizvoda, temveč da se morajo številni delavci navaditi na nove stroje, rezervne dele ter nove tehnike sestavljanja in metode dela. |
| --- | --- |

(31)

Trdijo, da nov model torej ne pomeni samo uvedbo novega proizvoda, temveč da se morajo številni delavci navaditi na nove stroje, rezervne dele ter nove tehnike sestavljanja in metode dela.

| (32) | Ta opis potrjuje, da je za uspešno uvedbo novega modela v proizvodno linijo na splošno in tudi v zadevnem primeru potrebno obsežno predhodno usposabljanje delovne sile. Ali z drugimi besedami: za proizvodnjo novega modela so potrebne obsežne dejavnosti usposabljanja. |
| --- | --- |

(32)

Ta opis potrjuje, da je za uspešno uvedbo novega modela v proizvodno linijo na splošno in tudi v zadevnem primeru potrebno obsežno predhodno usposabljanje delovne sile. Ali z drugimi besedami: za proizvodnjo novega modela so potrebne obsežne dejavnosti usposabljanja.

| (33) | Ko se je družba GM Europe odločila za proizvodnjo tega modela, se je torej pokazala potreba po zagotovitvi sredstev za kritje stroškov usposabljanja, da bi lahko uresničili to poslovno odločitev. |
| --- | --- |

(33)

Ko se je družba GM Europe odločila za proizvodnjo tega modela, se je torej pokazala potreba po zagotovitvi sredstev za kritje stroškov usposabljanja, da bi lahko uresničili to poslovno odločitev.

| (34) | Kot je Komisija navedla že v odločitvi o začetku postopka, je v avtomobilski industriji uvedba novega modela običajen in reden dejavnik, potreben za ohranjanje tržnih deležev in donosnosti. Ker je za proizvodnjo novega modela potrebno usposabljanje delovne sile za delo z novimi tehnikami, stroške usposabljanja, povezane z začetkom proizvodnje tega novega modela, nosijo proizvajalci vozil samo na podlagi tržne spodbude. |
| --- | --- |

(34)

Kot je Komisija navedla že v odločitvi o začetku postopka, je v avtomobilski industriji uvedba novega modela običajen in reden dejavnik, potreben za ohranjanje tržnih deležev in donosnosti. Ker je za proizvodnjo novega modela potrebno usposabljanje delovne sile za delo z novimi tehnikami, stroške usposabljanja, povezane z začetkom proizvodnje tega novega modela, nosijo proizvajalci vozil samo na podlagi tržne spodbude.

| (35) | Belgijski organi niso predložili nikakršnih novih elementov, ki bi izpodbijali to oceno. Čeprav so bili k temu pozvani v odločitvi o začetku postopka, niso predložili nobenega prepričljivega argumenta, s katerim bi upravičili, zakaj družba GM ni organizirala dejavnosti usposabljanja brez pomoči. |
| --- | --- |

(35)

Belgijski organi niso predložili nikakršnih novih elementov, ki bi izpodbijali to oceno. Čeprav so bili k temu pozvani v odločitvi o začetku postopka, niso predložili nobenega prepričljivega argumenta, s katerim bi upravičili, zakaj družba GM ni organizirala dejavnosti usposabljanja brez pomoči.

| (36) | Glede tega je Belgija trdila samo, da je bila pomoč za usposabljanje potrebna, da je uprava družbe GM Europe za proizvodnjo Astre TwinTop izbrala tovarno GM Belgium. Za to trditev so bili predloženi dokazi. Poleg tega so belgijski organi izpostavili, da bi bila lahko proizvodnja novega modela zaupana družbi Bertone, ki je bolje prilagojena proizvodnji tovrstnih vozil. |
| --- | --- |

(36)

Glede tega je Belgija trdila samo, da je bila pomoč za usposabljanje potrebna, da je uprava družbe GM Europe za proizvodnjo Astre TwinTop izbrala tovarno GM Belgium. Za to trditev so bili predloženi dokazi. Poleg tega so belgijski organi izpostavili, da bi bila lahko proizvodnja novega modela zaupana družbi Bertone, ki je bolje prilagojena proizvodnji tovrstnih vozil.

| (37) | Vendar Komisija opozarja, da v nasprotju z regionalno pomočjo za naložbe namen Uredbe Komisije (ES) št. 68/2001 ni vplivati na izbiro določene lokacije za izvajanje gospodarskih dejavnosti, temveč omiliti učinke premajhnega vlaganja v usposabljanje znotraj Skupnosti, kot je navedeno zgoraj. Poleg tega Belgija ni pojasnila, zakaj tudi odvisna družba družbe GM Europe kot druga možna kandidatka, ki bi ji bila lahko zaupana proizvodnja modela, ne bi organizirala podobnih dejavnosti usposabljanja (11). Nasprotno podatki, ki jih je predložila Belgija, kažejo, da je verjetno, da naj bi bile vse ostale tovarne GM Europe v teh okoliščinah prisiljene organizirati podoben program usposabljanja. Torej je nemogoče sklepati, da je zaradi pomoči družba GM Europe organizirala več dejavnosti usposabljanja v Skupnosti. |
| --- | --- |

(37)

Vendar Komisija opozarja, da v nasprotju z regionalno pomočjo za naložbe namen Uredbe Komisije (ES) št. 68/2001 ni vplivati na izbiro določene lokacije za izvajanje gospodarskih dejavnosti, temveč omiliti učinke premajhnega vlaganja v usposabljanje znotraj Skupnosti, kot je navedeno zgoraj. Poleg tega Belgija ni pojasnila, zakaj tudi odvisna družba družbe GM Europe kot druga možna kandidatka, ki bi ji bila lahko zaupana proizvodnja modela, ne bi organizirala podobnih dejavnosti usposabljanja (11). Nasprotno podatki, ki jih je predložila Belgija, kažejo, da je verjetno, da naj bi bile vse ostale tovarne GM Europe v teh okoliščinah prisiljene organizirati podoben program usposabljanja. Torej je nemogoče sklepati, da je zaradi pomoči družba GM Europe organizirala več dejavnosti usposabljanja v Skupnosti.

| (38) | Komisiji ni povsem jasno, do kakšnih sklepov bi morala priti na podlagi argumenta belgijskih organov, da bi bila lahko proizvodnja novega modela zaupana družbi Bertone. Belgija ni posebej predložila nikakršnih konkretnih dokazov, da bi bilo, če bi bila proizvodnja zaupana družbi Bertone, v usposabljanje vloženega manj truda kakor v primeru družbe GM Europe (12). Nadalje Belgija ni dokazala, da je pomoč imela kakršno koli vlogo pri odločitvi družbe GM Europe, da proizvodnja tega modela ne bo več potekala preko podizvajalca. Nasprotno pa je možno, da je bila ta pomembna strateška odločitev sprejeta, že preden so belgijski organi obljubili zadevno pomoč. In končno, ker bi bila lahko proizvodnja modela Astra TwinTop zaupana podizvajalcu, in sicer družbi Bertone, kakor v primeru predhodnih izvedenk, pomoč za usposabljanje ni niti nujna niti združljiva. |
| --- | --- |

(38)

Komisiji ni povsem jasno, do kakšnih sklepov bi morala priti na podlagi argumenta belgijskih organov, da bi bila lahko proizvodnja novega modela zaupana družbi Bertone. Belgija ni posebej predložila nikakršnih konkretnih dokazov, da bi bilo, če bi bila proizvodnja zaupana družbi Bertone, v usposabljanje vloženega manj truda kakor v primeru družbe GM Europe (12). Nadalje Belgija ni dokazala, da je pomoč imela kakršno koli vlogo pri odločitvi družbe GM Europe, da proizvodnja tega modela ne bo več potekala preko podizvajalca. Nasprotno pa je možno, da je bila ta pomembna strateška odločitev sprejeta, že preden so belgijski organi obljubili zadevno pomoč. In končno, ker bi bila lahko proizvodnja modela Astra TwinTop zaupana podizvajalcu, in sicer družbi Bertone, kakor v primeru predhodnih izvedenk, pomoč za usposabljanje ni niti nujna niti združljiva.

| (39) | Belgijski organi trdijo, da je povečanje stiskalniške delavnice del strategije družbe GM v Evropi, ki si prizadeva za boljšo zadostitev lokalnim potrebam, da bi zmanjšala prevoz rezervnih delov med odvisnimi družbami. Projekt za lokacijo v Antwerpnu predvideva:






  — | dve dodatni stiskalnici, |
| --- | --- | --- |

(39)

Belgijski organi trdijo, da je povečanje stiskalniške delavnice del strategije družbe GM v Evropi, ki si prizadeva za boljšo zadostitev lokalnim potrebam, da bi zmanjšala prevoz rezervnih delov med odvisnimi družbami. Projekt za lokacijo v Antwerpnu predvideva:

—

dve dodatni stiskalnici,

| — | proizvodnjo dodatnih karoserijskih delov, |
| --- | --- |

—

proizvodnjo dodatnih karoserijskih delov,

| — | uvajanje novih tehnologij. |
| --- | --- |

—

uvajanje novih tehnologij.

| (40) | Belgija navaja, da širitev pomeni tudi, da se morajo številni delavci navaditi na delo z novimi stroji, deli, stiskalniškimi tehnikami in metodami dela. Namen programa usposabljanja je izpolniti ta cilj. |
| --- | --- |

(40)

Belgija navaja, da širitev pomeni tudi, da se morajo številni delavci navaditi na delo z novimi stroji, deli, stiskalniškimi tehnikami in metodami dela. Namen programa usposabljanja je izpolniti ta cilj.

| (41) | Zgornji opis potrjuje, da je lahko na splošno in tudi v zadevnem primeru razvoj stiskalniške dejavnosti uspešen samo, če se hkrati izvaja tudi obsežno usposabljanje delovne sile. Ali z drugimi besedami: za razvoj stiskalniških dejavnosti je potrebno usposabljanje. |
| --- | --- |

(41)

Zgornji opis potrjuje, da je lahko na splošno in tudi v zadevnem primeru razvoj stiskalniške dejavnosti uspešen samo, če se hkrati izvaja tudi obsežno usposabljanje delovne sile. Ali z drugimi besedami: za razvoj stiskalniških dejavnosti je potrebno usposabljanje.

| (42) | Komisija se je v odločitvi o začetku postopka spraševala o stimulacijskem učinku pomoči, povezane z razvojem stiskalniških dejavnosti (13). Belgijski organi niso predložili novih elementov, ki bi izpodbijali to oceno. Predvsem niso pojasnili, zakaj družba GM brez pomoči ne bi organizirala zadevnih dejavnosti usposabljanja. |
| --- | --- |

(42)

Komisija se je v odločitvi o začetku postopka spraševala o stimulacijskem učinku pomoči, povezane z razvojem stiskalniških dejavnosti (13). Belgijski organi niso predložili novih elementov, ki bi izpodbijali to oceno. Predvsem niso pojasnili, zakaj družba GM brez pomoči ne bi organizirala zadevnih dejavnosti usposabljanja.

| (43) | Na podlagi zgoraj navedenega je mogoče ugotoviti, da bi bile vse dejavnosti usposabljanja, s katerimi bi delavci pridobili sposobnosti, ki jih potrebujejo za uspešno izvedbo obeh projektov (proizvodnja novega modela in razvoj stiskalniških dejavnosti), organizirane v vsakem primeru in celo brez pomoči. Zato posledica zadevne pomoči ni dodatno usposabljanje, ampak se z njo krijejo običajni obratovalni stroški podjetja, s čimer se tako zmanjšajo njegovi običajni stroški. Komisija zato meni, da bo pomoč izkrivljala konkurenco in spreminjala trgovinske pogoje v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi (14). V takih okoliščinah pomoči ni mogoče utemeljiti s členom 87(3)(c) Pogodbe. Ker v zadevnem primeru ni mogoče uporabiti nobenega drugega odstopanja iz člena 87(2) in (3) Pogodbe, je pomoč nezdružljiva s skupnim trgom. |
| --- | --- |

(43)

Na podlagi zgoraj navedenega je mogoče ugotoviti, da bi bile vse dejavnosti usposabljanja, s katerimi bi delavci pridobili sposobnosti, ki jih potrebujejo za uspešno izvedbo obeh projektov (proizvodnja novega modela in razvoj stiskalniških dejavnosti), organizirane v vsakem primeru in celo brez pomoči. Zato posledica zadevne pomoči ni dodatno usposabljanje, ampak se z njo krijejo običajni obratovalni stroški podjetja, s čimer se tako zmanjšajo njegovi običajni stroški. Komisija zato meni, da bo pomoč izkrivljala konkurenco in spreminjala trgovinske pogoje v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi (14). V takih okoliščinah pomoči ni mogoče utemeljiti s členom 87(3)(c) Pogodbe. Ker v zadevnem primeru ni mogoče uporabiti nobenega drugega odstopanja iz člena 87(2) in (3) Pogodbe, je pomoč nezdružljiva s skupnim trgom.

| (44) | Ta sklepna ugotovitev velja, če je zadevno usposabljanje splošno ali posebno. Komisija še posebej ugotavlja, da se dejavnost splošnega usposabljanja, ki je opredeljena kot „tehnično usposabljanje“ (15), nanaša na sposobnosti, potrebne za izvajanje zadevnih novih dejavnosti in splošneje za dejavnost konkurenčne tovarne motornih vozil (16). Belgijski organi so kljub temu predložili dokaze, da se del splošnega„tehničnega usposabljanja“ nanaša na kvalifikacije, za katere je potrebno dolgotrajno usposabljanje, in da tovarno vsako leto zapusti nezanemarljiv delež udeleženih delavcev. To je povezano s precejšnjim pomanjkanjem tovrstnih kvalifikacij na belgijskem trgu dela (gre za t. i. „kritične funkcije“ ali „bottleneck jobs“). Komisija meni, da je Belgija zadostno podkrepila svoje argumente, kar zadeva tri izmed dejavnosti splošnega„tehničnega usposabljanja“.









  Vsebina usposabljanja | Celotno trajanje usposabljanja | Fluktuacija zaposlenih: v % delavcev, ki vsako leto zapustijo podjetje | Upravičeni stroški: udeleženci | Upravičeni stroški: ostali stroški |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vozniki viličarja | 40 | 58 % | 132 000 | 42 500 |
| Orodjarji | 2 000 | 13 % | 660 000 | 355 000 |
| Vzdrževalci | 400 | 20 % | 198 000 | 197 500 |
| Opomba: kar zadeva „varjenje“, Belgija navaja, da bo izobraževanje skupaj trajalo 60 ur, delež fluktuacije zaposlenih v tovarni pa naj bi znašal 4 %. Komisija ocenjuje, da so te številke precej nizke in da podjetju ne preprečujejo, da bi si prilastilo dobiček od stroškov usposabljanja. Fluktuacija zaposlenih torej ni dovolj velika, da bi se v podjetju preprečil nastanek takih stroškov. |

(44)

Ta sklepna ugotovitev velja, če je zadevno usposabljanje splošno ali posebno. Komisija še posebej ugotavlja, da se dejavnost splošnega usposabljanja, ki je opredeljena kot „tehnično usposabljanje“ (15), nanaša na sposobnosti, potrebne za izvajanje zadevnih novih dejavnosti in splošneje za dejavnost konkurenčne tovarne motornih vozil (16). Belgijski organi so kljub temu predložili dokaze, da se del splošnega„tehničnega usposabljanja“ nanaša na kvalifikacije, za katere je potrebno dolgotrajno usposabljanje, in da tovarno vsako leto zapusti nezanemarljiv delež udeleženih delavcev. To je povezano s precejšnjim pomanjkanjem tovrstnih kvalifikacij na belgijskem trgu dela (gre za t. i. „kritične funkcije“ ali „bottleneck jobs“). Komisija meni, da je Belgija zadostno podkrepila svoje argumente, kar zadeva tri izmed dejavnosti splošnega„tehničnega usposabljanja“.

Vsebina usposabljanja

Celotno trajanje usposabljanja

Fluktuacija zaposlenih: v % delavcev, ki vsako leto zapustijo podjetje

Upravičeni stroški: udeleženci

Upravičeni stroški: ostali stroški

Vozniki viličarja

40

58 %

132 000

42 500

Orodjarji

2 000

13 %

660 000

355 000

Vzdrževalci

400

20 %

198 000

197 500

Opomba: kar zadeva „varjenje“, Belgija navaja, da bo izobraževanje skupaj trajalo 60 ur, delež fluktuacije zaposlenih v tovarni pa naj bi znašal 4 %. Komisija ocenjuje, da so te številke precej nizke in da podjetju ne preprečujejo, da bi si prilastilo dobiček od stroškov usposabljanja. Fluktuacija zaposlenih torej ni dovolj velika, da bi se v podjetju preprečil nastanek takih stroškov.

Torej je očitno, da zaradi visoke stopnje fluktuacije zaposlenih podjetje tovrstnih usposabljanj dejansko ne more dovolj izkoristiti, da bi si povrnilo njihove stroške. Torej je možno, da brez pomoči ti stroški v podjetju ne bi nastali.

| (45) | Glede na zgoraj navedene argumente Komisija meni, da je pomoč potrebna za tri zadevne dejavnosti usposabljanja (v nasprotju s preostankom splošnega„tehničnega usposabljanja“). |
| --- | --- |

(45)

Glede na zgoraj navedene argumente Komisija meni, da je pomoč potrebna za tri zadevne dejavnosti usposabljanja (v nasprotju s preostankom splošnega„tehničnega usposabljanja“).

| (46) | Belgijski organi so v priglasitvi celoten program usposabljanja predstavili kot podporo zadevnima projektoma (17). Vendar dodatne informacije, ki jih je Belgija predložila po odločitvi o sprožitvi postopka, kažejo, da se del dejavnosti usposabljanja nanaša na sposobnosti, ki dejansko niso nujno potrebne za izvedbo teh projektov. Gre za naslednji postavki (glej opis zgoraj):






  — | osnovno usposabljanje, |
| --- | --- | --- |

(46)

Belgijski organi so v priglasitvi celoten program usposabljanja predstavili kot podporo zadevnima projektoma (17). Vendar dodatne informacije, ki jih je Belgija predložila po odločitvi o sprožitvi postopka, kažejo, da se del dejavnosti usposabljanja nanaša na sposobnosti, ki dejansko niso nujno potrebne za izvedbo teh projektov. Gre za naslednji postavki (glej opis zgoraj):

—

osnovno usposabljanje,

| — | simulirano delovno okolje (SDO). |
| --- | --- |

—

simulirano delovno okolje (SDO).

| (47) | Komisija ugotavlja, da se v nasprotju s preostalim programom usposabljanja osnovno usposabljanje in SDO nanašata na kvalifikacije, ki niso potrebne za izvajanje zadevnih dveh projektov: projekta je mogoče v celoti izvesti in začeti proizvodnjo, ne da bi bilo treba organizirati tovrstno usposabljanje. Prav tako se ne nanašata na sposobnosti, ki se neposredno zahtevajo za proizvodnjo vozil. Zgornja argumentacija, ali je usposabljanje potrebno, ju torej ne zadeva. Ker se zdi, da to usposabljanje presega potrebe podjetja, ni mogoče sklepati, da bi bilo organizirano tudi brez pomoči. Ker ni dokazov o nasprotnem, se Komisiji zdi, da je državna pomoč potrebna za organizacijo zadevnega usposabljanja. |
| --- | --- |

(47)

Komisija ugotavlja, da se v nasprotju s preostalim programom usposabljanja osnovno usposabljanje in SDO nanašata na kvalifikacije, ki niso potrebne za izvajanje zadevnih dveh projektov: projekta je mogoče v celoti izvesti in začeti proizvodnjo, ne da bi bilo treba organizirati tovrstno usposabljanje. Prav tako se ne nanašata na sposobnosti, ki se neposredno zahtevajo za proizvodnjo vozil. Zgornja argumentacija, ali je usposabljanje potrebno, ju torej ne zadeva. Ker se zdi, da to usposabljanje presega potrebe podjetja, ni mogoče sklepati, da bi bilo organizirano tudi brez pomoči. Ker ni dokazov o nasprotnem, se Komisiji zdi, da je državna pomoč potrebna za organizacijo zadevnega usposabljanja.

| (48) | Komisija poleg tega opaža, da stroškovna postavka „splošna koordinacija“ ne zadeva dejavnosti usposabljanja kot take, ampak svetovalne storitve, namenjene splošnemu usposabljanju. Zato jo je mogoče deloma vključiti v upravičene stroške, če krije „osnovno usposabljanje“, „SDO“ in del splošnega„tehničnega usposabljanja“, za katero je bilo ocenjeno, da je pomoč potrebna (18). |
| --- | --- |

(48)

Komisija poleg tega opaža, da stroškovna postavka „splošna koordinacija“ ne zadeva dejavnosti usposabljanja kot take, ampak svetovalne storitve, namenjene splošnemu usposabljanju. Zato jo je mogoče deloma vključiti v upravičene stroške, če krije „osnovno usposabljanje“, „SDO“ in del splošnega„tehničnega usposabljanja“, za katero je bilo ocenjeno, da je pomoč potrebna (18).

| (49) | Ob upoštevanju pravila iz Uredbe (ES) št. 68/2001, ki omejuje stroške za udeležence projekta usposabljanja na celotni znesek drugih stroškov, upravičeni stroški za dele programa usposabljanja, za katere je pomoč potrebna, znašajo 4,362 milijona EUR, sama pomoč pa 2,181 milijona EUR. Ker so prav tako izpolnjeni drugi formalni pogoji, določeni z Uredbo Komisije (ES) št. 68/2001, kot je navedeno v uvodni izjavi 23 zgoraj, Komisija sklepa, da je ta del priglašene pomoči združljiv s skupnim trgom. |
| --- | --- |

(49)

Ob upoštevanju pravila iz Uredbe (ES) št. 68/2001, ki omejuje stroške za udeležence projekta usposabljanja na celotni znesek drugih stroškov, upravičeni stroški za dele programa usposabljanja, za katere je pomoč potrebna, znašajo 4,362 milijona EUR, sama pomoč pa 2,181 milijona EUR. Ker so prav tako izpolnjeni drugi formalni pogoji, določeni z Uredbo Komisije (ES) št. 68/2001, kot je navedeno v uvodni izjavi 23 zgoraj, Komisija sklepa, da je ta del priglašene pomoči združljiv s skupnim trgom.

6.   SKLEPNA UGOTOVITEV

| (50) | Komisija meni, da del ukrepov, ki jih je priglasila Belgija, ki znaša 4,362 milijona EUR upravičenih stroškov, kar je enako pomoči v višini 2,181 milijona EUR, izpolnjuje merila združljivosti s skupnim trgom na podlagi člena 87(3)(c) Pogodbe. |
| --- | --- |

(50)

Komisija meni, da del ukrepov, ki jih je priglasila Belgija, ki znaša 4,362 milijona EUR upravičenih stroškov, kar je enako pomoči v višini 2,181 milijona EUR, izpolnjuje merila združljivosti s skupnim trgom na podlagi člena 87(3)(c) Pogodbe.

| (51) | Komisija meni, da preostanek pomoči ni potreben za izvedbo ustreznih ukrepov usposabljanja. Ta pomoč ni združljiva s skupnim trgom na podlagi katerega koli odstopanja, določenega v Pogodbi, in se mora zato prepovedati. Po trditvah belgijskih organov pomoč še ni bila dodeljena, torej je ni treba izterjati – |
| --- | --- |

(51)

Komisija meni, da preostanek pomoči ni potreben za izvedbo ustreznih ukrepov usposabljanja. Ta pomoč ni združljiva s skupnim trgom na podlagi katerega koli odstopanja, določenega v Pogodbi, in se mora zato prepovedati. Po trditvah belgijskih organov pomoč še ni bila dodeljena, torej je ni treba izterjati –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Državna pomoč v višini 3 157 338,40 EUR, ki jo Belgija namerava izvesti za projekt usposabljanja v družbi General Motors Belgium v Antwerpnu, je nezdružljiva s skupnim trgom.

Ta del pomoči se zato ne sme izvesti.

Preostali znesek državne pomoči v višini 2 181 161,60 EUR je združljiv s skupnim trgom na podlagi člena 87(3)(c) Pogodbe.

Člen 2

Belgija obvesti Komisijo o ukrepih, ki jih je sprejela za izvršitev te odločbe, v dveh mesecih od datuma uradnega obvestila o tej odločbi.

Člen 3

Ta odločba je naslovljena na Kraljevino Belgijo.

V Bruslju, 4. aprila 2007

Za Komisijo

Neelie KROES

Članica Komisije

---

(1)  UL C 210, 1.9.2006, str. 6.

1

(2)  Glej opombo 1.

2

(3)  Glej opombo 1.

3

(4)  UL L 10, 13.1.2001, str. 20. Njena veljavnost je bila podaljšana do 30. junija 2008 z Uredbo Komisije (ES) št. 1976/2006 (UL L 368, 23.12.2006, str. 85).

4

(5)  Dopis z dne 7. februarja 2006.

5

(6)  Zaradi te omejitve upravičenih stroškov za delo udeležencev usposabljanja, se upravičeni stroški splošnega usposabljanja zmanjšajo na 5 438 000 EUR, upravičeni stroški posebnega usposabljanja pa na 10 478 000 EUR.

6

(7)  Komisija je prišla do podobnih sklepnih ugotovitev v točki 33 Odločbe z dne 4. julija 2006 za Ford Genk (UL L 366, 21.12.2006, str. 32).

7

(8)  Zaradi počasnega povečevanja povpraševanja, rasti produktivnosti in padanja cen je več proizvajalcev vozil v zadnjih letih zaprlo svoje tovarne ali zmanjšalo število zaposlenih v Skupnosti. Tudi GM Europe je konec leta 2004 napovedal obsežnejši načrt prestrukturiranja, zaradi česar naj bi se število zaposlenih zmanjšalo za 12 000 oseb. http://www.gmeurope.com/news/archive_0410.html

8

(9)  Sodišče Evropskih skupnosti je v točki 52 sodbe z dne 30. septembra 2003 v združenih zadevah C-57/00 P in C-61/00 P navedlo, da „ne glede na to, kako je Komisija v preteklosti razlagala člen 92(2)(c) Pogodbe [postal člen 87(2)(c)], to ne more vplivati na utemeljenost razlage iste določbe s strani Komisije v sporni odločbi in posledično na njeno veljavnost“. Podobno je Sodišče prve stopnje Evropskih skupnosti v točki 177 sodbe z dne 15. junija 2005 v zadevi T-171/02 navedlo, da se: „zakonitost neke odločbe Komisije, v kateri je bilo ugotovljeno, da nova pomoč ne izpolnjuje pogojev za uporabo tega odstopanja, presoja samo v okviru člena 87(3)(c) ES in ne z vidika predhodne prakse odločanja Komisije, če je ta ugotovljena“.

9

(10)  Priloga 2 k priglasitvi.

10

(11)  Najverjetnejši kandidati so bile tovarne, ki že proizvajajo druge izvedenke Astre, predvsem Bochum (Nemčija).

11

(12)  Bertone na svoji spletni strani navaja, da je „Carrozzeria Bertone človeškemu dejavniku vedno pripisovala strateški pomen. [...] Zato je Carrozzeria Bertone vedno posvečala posebno pozornost stalnemu usposabljanju in posodabljanju usposobljenosti svoje delovne sile. Ali konkretneje: v skladu s to strategijo je bilo v zadnjih dveh letih usposabljanju posvečenih 240 ur [na osebo], kar pomeni naložbo v vrednosti 3 milijonov EUR.“ http://www.bertone.it/carrozzeria3.htm

12

(13)  Glej točko 11 zgoraj.

13

(14)  Zadeva T-459/93, Siemens SA proti Komisiji, Recueil, str. II-1675, točka 48.

14

Siemens SA proti Komisiji

(15)  Glej točko 7 zgoraj.

15

(16)  Za proizvodnjo novega modela je na primer potrebno varjenje večjega števila delov, zato podjetje potrebuje več varilcev.

16

(17)  Priloga 2 k priglasitvi.

17

(18)  Na podlagi števila ur usposabljanja Komisija sklepa, da je mogoče 80,71 % stroškov za „splošno koordinacijo“ oziroma 0,723 milijona EUR pripisati osnovnemu usposabljanju, SDO in delu splošnega tehničnega usposabljanja, za katero je potrebna pomoč. Gre za naslednje ure: (i) tehnično usposabljanje (dopis Belgije z dne 28. februarja 2007): 50 800 ur, od katerih jih je 30 000 povezanih s tremi dejavnostmi, za katere se šteje, da je pomoč potrebna; (ii) osnovno usposabljanje (dopis Belgije z dne 7. februarja 2006; število udeležencev se pomnoži s povprečnim številom ur usposabljanja na udeleženca v obdobju treh let): 17 000 ur; (iii) SDO (id.): 40 000 ur.

18

splošnega

tehnično usposabljanje

osnovno usposabljanje

SDO

---